Tekst 22 (1. udg.)/Tekst 66 (2. udg.)\nTekst 22 (1. udg.)/Tekst 66 (2. udg.): Interview med Mary Nelis, 1982\nTeksten er et interview med en midaldrende katolsk kvinde, Mary Nelis, der fortæller om sine oplevelser af TheTroubles, specielt om de indsatte katolikker i britiske fængsler. Interviewet er fra 1982, efter Bobby Sands og 10 andre IRA-fangers sultestrejke i Mazefængslet i 1981. Sultestrejkerne i 1981 er berømte i konflikten.\nDet skabte megen debat, at bl.a. Bobby Sands nægtede at gå i fangedragt, men kun iførte sig lærredssække. Han døde i maj 1981. De strejkende blev martyrer og deres figurer og andet fra sultestrejkerne findes på murmalerier i Nordirland. Mary Nelis blev i 1998 valgt ind i det nordirske parlament for Sinn Féin. Teksten er oversat af forlaget og stammer fra http://www.anphoblacht.com/contents, men er siden blevet fjernet fra siden.\nM.N.: ”Bortset fra kardinalens udtalelse om Long Kesh-fængslet, at det var ”ligesom Calcuttas kloakker”, har der i årenes løb fra kirkens side været en mur af tavshed om skæbnen for de fængslede der. De vidste, hvad der foregik, og gjorde sig ingen anstrengelser for at afhjælpe det og lægge pres på den britiske regering om at forbedre situationen.\nBiskop Daly besøgte H-blokken i Long Kesh-fængslet i 1978. Han ventede ti dage, før han kom med en udtalelse om, at han ikke havde fundet noget bevis for dårlig behandling af fangerne. Den formiddag, hvor han fremkom med udtalelsen, blev jeg ringet op af fængselspræsten, fader Faul, at Liam Carlin, en fange fra Derry, var blevet meget slemt pryglet af fængselsbetjente. I løbet af alle årene vidste folk som biskop Daly, hvad der skete i fængslerne, og de nægtede at tale om det. Som Pontius Pilatus troede de, at de kunne vaske deres hænder for det, og at de kunne holde sig udenfor og ikke engagere sig i det. Ikke blot det, men da vi bad ham os at give os støtte, isolerede de (kirken) os i samfundet og indtog en negativ indstilling, fordømte IRA og vold, mens de vendte de blinde øje til statens vold. Deres kristenhed var meget selektiv. De kompromitterer deres kristenhed i forhold til staten, de støtter den britiske tilstedeværelse i dette land, og de opfatter IRA som en trussel, ganske enkelt fordi de ved, at IRA står for en ændring af magtforholdene i landet og ønsker at give magten til folket, mens de selv står for en bevaring af det etablerede samfundssystem. De står ikke for kristne principper om at hjælpe de fattige og undertrykte.\nDen dag sultestrejkerne begyndte, blev de og slægtningene, der støttede dem, fordømt af biskop Daly. Briterne roste ham for det. Jeg opfattede det som temmelig hyklerisk, på grund af hans tidligere engagement i IRA. I 1969, da konflikten begyndte, støttede kirken volden mod politiet med sin tavshed. De første våben, der blev bragt ind i Derry, blev opbevaret i en af kirkerne. Præsterne var ude på gaderne sammen med folket. Flyvebladene under slaget om Bogside blev trykt i biskoppens hus. Det var, som om at kirken med sin tavshed sagde, at det var i orden at kaste benzinbomber mod politiet. Ti år senere fordømmer den de unge mennesker for at gøre det samme og stempler dem som gangstere og mordere. Jeg ville ikke have haft noget imod det, hvis den katolske kirke var en pacifistisk kirke og altid havde spillet en pacifistisk rolle, men det har den ikke gjort. I dette land har kirken i årenes løb været en del af volden, og alligevel fordømmer den folk, der virkelig forsøger at få kolonisatoren ud af Irland.\nDen katolske kirke har ikke altid været en pacifistisk kirke i Irland. På forskellige tidspunkter har den taget del i opstande mod briterne. Enkelte præster og biskopper har støttet fenierne, men kirkens hierarki som helhed har støttet det etablerede. Kirkehierarkiets rolle har været at fordømme de mennesker, der kæmpede i krigen på daværende tidspunkt, men har senere berømmet dem ved optræde ved deres grav, som de har gjort i Syden. Vi mindes Pearse og lederne, der blev henrettet i 1916. Da de var i live, blev de fordømt af kirken. Nu deltager biskopper og præster i parader for dem hver påske. Der har altid været denne modsætning inden for kirkens hierarki. Så vidt jeg kan se, når jeg kigger mig omkring, ser folk inden for kirkehierarkiet meget velnærede ud. De bor i komfortable huse og ved, hvor der næste måltid kommer fra. Det ved masser af fattige her i landet ikke. Det er meget svært for dem (kirken) at forstå statens vold, fordi det ikke er dem, det går ud over. Soldaterne holder ikke pistoler mod biskop Dalys hals hver morgen og tvinger ham til at stå op kl. fem om morgenen. Han er aldrig blevet anholdt og ført til et forhørscenter og tilbageholdt i syv dage. Jeg møder ingen præster, der er blevet fængslet for deres politiske overbevisning. Det er en mærkelig modsætning.\nFor adskillige år siden blev to unge mænd på 18 år anholdt i Derry for sigtelser for drab på en soldat på St. Patricks Day 1972. De blev pryglet slemt, og de underskrev en tilståelse. Alle i Derry, fra biskoppen og ned, vidste, at de ikke var medlemmer af IRA. De blev begge idømt livsvarigt fængsel. Der blev stadig givet politisk status, for briterne havde anerkendt, at folk blev dømt for politiske overtrædelser. De to fyre blev sat i McGilligan-fangelejren, men de kunne ikke blive accepteret i The Provisional IRA’s fængselsområde, fordi de ikke var medlemmer. Så i et halvt år sad de i det loyalistiske fængselsområde (hvor medlemmer af protestantiske paramilitære var fængslet) og deres forældre var meget bekymrede for dem, hvorefter de kontaktede biskop Daly og bad ham om at gøre noget. Biskop Daly sendte bud efter den øverstkommanderende i The Provisionals i Derry og spurgte ham, om han ikke ville tillade, at de to fyre blev medlemmer af IRA, så de kunne slutte sig til de republikanske fanger. Jeg finder det meget mærkeligt, at en biskop handler sådan, for han vidste, at de var uskyldige og gjorde intet for at udvirke deres løsladelse eller en ny retssag. Men han bad The Provisional IRA om at lukke dem inde som medlemmer. Man kan næsten anklage ham for at rekruttere medlemmer til The Provisional IRA; de mennesker, som han fordømte fra prædikestolen for at være det Ondes disciple.\nNår den irske katolske kirkes historie skal skrives, tror jeg, at den vil blive dømt for at lide af fejhed. Jeg betragter biskop Daly som fej, fordi hans menighed manglede en ledelse, som han ikke havde det moralske mod til at give, og unge mennesker ser det meget tydeligt. Unge mennesker forlader kirken. De regner den ikke for noget, og det holder jeg det irske katolske kirkehierarki ansvarlig for.”\nB.D.:”Tror du stadig og praktiserer du stadig din tro?”\nM.N.:”Ja, jeg har stadig min tro. Jeg tror ikke, jeg har brug for biskopper og præster for at have et forhold til Gud.”\nB.D.: ”Biskoppen fortalte mig, at et stort antal mænd uddanner sig til præst i Irland.” M.N.: ”Det ved jeg ikke. Måske.”\nB.D.: ”Kan årsagen være økonomisk?”\nM.N.: ”Folk, der her i landet bliver præster, er folk, der kommer fra rige familier. Man siger spøgende, at en far med fire sønner har en til jura, en anden til medicinen, en tredje til jorden og en fjerde til præsteskabet. Og irske familier opdelesefter status. Når præster kommer fra arbejderklassefamilier, får de ikke lov til at arbejde i deres fødeegn, men sendes ud på mission. Præster, der har revolutionære tilbøjeligheder af enhver art, får ikke lov at blive her. De sendes ud til landsogn i bjergene eller til Sydamerika. Det har jeg set i årenes løb.”\nNote: Mary Neillis arbejder frivilligt for Sinn Fein, IRA’s politiske gren. Hun har to sønner i Long Kesh-fængslet. De blev dømt, ikke for voldsforbrydelser, men for at være medlem af The Provisional Irish Republican Army. Jeg understreger, at alle tidligere fanger, som jeg interviewede, åbent og stolt indrømmede at tilhøre IRA og fortalte mig præcis, hvilke militære operationer, de var blevet dømt for.\nTil oversigten over kildetekster, 2. udgave\n1. udgave: Tekst 21 | Oversigten over kildetekster | Tekst 23


Grundlæggende om kreditanalyse - Oversigt og nøgleelementer\nAt lære de grundlæggende kreditanalyser er nøglen til at opnå succes i udlånsbranchen. Kreditanalyse er en evalueringsmetode, som långivere bruger til at bestemme den potentielle låntagers økonomiske evne og sandsynligheden for, at de vil være i stand til at opfylde deres økonomiske forpligtelser.\nInvestorer kan også foretage en analyse af et selskab for at bestemme den økonomiske præstation for en obligationsudsteder Obligationsudsteder Der er forskellige typer obligationsudstedere. Disse obligationsudstedere opretter obligationer til at låne midler fra obligationsindehavere, der skal tilbagebetales ved udløb. at bestemme dets evne til at tilbagebetale de finansielle forpligtelser på en fremtidig dato.\nKreditanalyse er en metode, der analyserer en virksomheds økonomiske data for at bestemme dens evne til at opfylde sine gældsforpligtelser.\nBanker bruger kreditpointsystemer til at bestemme niveauet for kreditrisiko forbundet med udlån til en potentiel låntager.\nBanken tildeler en låntager en kreditvurdering, der bestemmer, om banken vil forlænge kreditten eller ej.\nForstå grundlæggende kreditanalyse\nKreditanalyse drager konklusioner ved at evaluere de tilgængelige kvantitative og kvalitative data om kreditværdigheden Kreditværdighed Kreditværdighed er ganske enkelt sagt, hvor "værdig" eller fortjenende en er kredit. Hvis en långiver er overbevist om, at låntager vil opfylde sin gældsforpligtelse rettidigt, betragtes låntager som kreditværdig. af en klient og fremsætte anbefalinger om, hvorvidt låneansøgningen skal godkendes eller ej. Målet med kreditanalyse er at bestemme risikoen for misligholdelse, som en klient præsenterer, og tildele en risikovurdering til hver kunde. Risikovurderingen vil afgøre, om virksomheden vil godkende (eller afvise) låneansøgningen, og hvis godkendt, det kreditbeløb, der skal tildeles.\nKreditanalyse: Traditionel tilgang vs. moderne tilgang\nTraditionelt brugte banker sig på subjektive metoder til at evaluere deres kunders kreditværdighed. Metoderne fokuserer på låntagerens karakter, og kreditanalytikeren skal vurdere niveauet af kreditrisiko forbundet med udlån til låntager. Den traditionelle tilgang evaluerer låntagerens hovedkarakteristika, ofte benævnt 5 C'er i kredit 5 Cs i kredit "5 Cs i kredit" er en almindelig sætning, der bruges til at beskrive de fem hovedfaktorer, der bruges til at bestemme en potentiel låntagers kreditværdighed. Finansielle institutioner bruger kreditvurderinger til at kvantificere og beslutte, om en ansøger er berettiget til kredit og til at bestemme rentesatser og kreditgrænser for eksisterende låntagere. . En analyse, der udelukkende er baseret på låntagerens egenskaber, er genstand for menneskelig fejl og misbrug.Banker er fortsat afhængige af traditionelle kreditanalysemetoder, når de vurderer potentielle låntagere.\nI modsætning til traditionelle tilgange er moderne kreditanalysetilgang baseret på kvalitative kreditscoresystemer. I en sådan tilgang bruger kreditanalytikere de univariate regnskabsbaserede kreditscoresystemer til at sammenligne nøgleregnskabsforhold for specifikke kunder mod brancheforhold for at vise, hvordan en kundes forhold adskiller sig fra branchens standarder eller tendenser.\nKreditscoresystemer tildeler scoringer til flere aspekter forbundet med låntagers kreditværdighed. Scorerne kan variere fra 300 til 850, hvor sidstnævnte er den højeste kreditvurdering, som en låntager kan få. De vigtigste aspekter af en låntager, der bestemmer deres kredit score. Långivere bruger kredit score til at vurdere en potentiel låntagers kvalifikation til et lån og de specifikke vilkår for lånet. inkluderer betalingshistorik, nuværende gæld, gældslængde, gældstype og betalingsrenter. En bank kan etablere sit eget kreditpointsystem eller bruge tredjeparts tjenester såsom FICO.\nNøgleelementer i kreditanalyse\nFølgende er nogle af de nøgleelementer, som långivere eller investorer er interesserede i, når de vurderer en låntagers kreditværdighed:\n1. Finansiel vurdering\nFinansiel vurdering indebærer en vurdering af de aktuelle pengestrømme, som virksomheden genererer for at afgøre, om låntager er i stand til at betjene gælden. Långiveren kan evaluere et selskabs økonomiske resultater enten isoleret eller i sammenligning med andre virksomheder, der opererer i samme branche som långiveren.\nIdeelt set betragtes en virksomhed som stærk finansiel til kreditformål, hvis dens omkostningsstruktur gør det muligt at producere konsekvent højere end gennemsnittet i hele finansperioden. Det betyder, at virksomheden opretholder indtægter over gennemsnittet i højsæsonen såvel som under en afmatning. Et sådant selskab har lettere ved at få lånegodkendelse, fordi det viser en lav risiko for misligholdelse.\nOmvendt vil en virksomhed med uregelmæssige indtægter i alle faser af konjunkturcyklussen blive betragtet som svag til kreditformål. Det kan henvise til en virksomhed, der rapporterer resultater over gennemsnittet i højsæsonen, men kæmper for at generere overskud, når der er en tilbagegang i virksomheden på grund af lav efterspørgsel på markedet. Långiveren kan enten afvise låneansøgningen på baggrund af svage pengestrømme eller forlænge en lavere kredit end hvad låntager havde brug for og til højere omkostninger.\n2. Industriens konkurrenceevne\nHvor konkurrencedygtig er virksomheden i branchen? En bank er interesseret i at låne ud til en virksomhed med en stærk konkurrenceposition i sin specifikke branche. Ved vurderingen af en virksomheds konkurrenceevne ser långiveren på virksomhedens forretningsstrategi, og hvor konsistent og tilpasningsdygtig den er til de aktuelle tendenser og ændringer på markedet.\nDominerende virksomheder med overhånd på markedet har stærke barrierer, der begrænser nye aktører på markedet. Barrierer kan være licensaftaler, stærke patenter, copyrightbeskyttelse og franchise, hvilket kan være for dyrt for nye deltagere at have råd til. Svage virksomheder har ofte dårligt strukturerede forretningsstrategier, der ikke er i tråd med markedstendenser og ændringer. Sådanne virksomheder ser også en tendens til høj grad af kundetilfredshed og lave geninvesteringsgrader.\nLångiveren ser på det forretningsmiljø, som en virksomhed opererer i, for at identificere eventuelle udfordringer, som virksomheden står over for, og som kan påvirke dens evne til at opfylde sine økonomiske forpligtelser. For eksempel kan långiveren overveje brancherisikoen for at bestemme, hvordan branchen dynamik og lovgivningsmæssige klima kan påvirke virksomhedens resultater.\nEn anden overvejelse er landerisiko, specifikt hvordan det politiske, juridiske og skattemæssige klima i det land, hvor virksomheden opererer, påvirker dets forretningsaktiviteter. Et selskab kan betragtes som en levedygtig låntager, hvis det kan isolere sig fra sådanne risici og skabe strategiske alternativer til sikring mod dem. På den anden side kan en virksomhed defineres som svag, hvis dens indtjening i høj grad påvirkes af ændringer i konjunkturcyklusser og faktorer inden for forretningsmiljøet.\nKreditanalysestillinger Kreditanalytikerstillinger Der er en række forskellige kreditanalytikerstillinger. Kreditanalytikere - generelt - er ansvarlige for at se på baggrunden for enkeltpersoner og virksomheder\nKredit score analyse Kredit score analyse Kredit score analyse er den proces, hvor forskellige virksomheder vurderer en persons eller en virksomheds kredit score for at hjælpe med at bestemme, hvor kreditværdig enheden er. En kredit score er vigtig, fordi den tager højde for, hvor mange gange kredit blev brugt, og hvor effektivt den blev tilbagebetalt.\nLånefunktioner Lånfunktioner Hovedfunktionerne i lån omfatter sikrede kontant usikrede lån, afskrivninger i forhold til ikke-amortiserende lån og faste renter vs.\nSeniorkreditanalytløn Seniorkreditanalytikerløn Den gennemsnitlige seniorkreditanalytikerløn i USA er $ 66.393 årligt. Figuren afhænger af flere faktorer, herunder arbejdsgiver, placering, uddannelsesmæssig baggrund og antal års erfaring. Seniorkreditanalytikere er ansvarlige for at evaluere kreditanmodninger og skabe anbefalinger


At købe en anstændig finansiel printer er en meget betydelig og utrolig stor investering for et velkendt firma, som i det store og hele kan give os mange fordele og vil give os meget mere indflydelse. Du bør huske pluset og det faktum at købe en skattemæssig printer er kun halvdelen af kampen.\nDet er yderst vigtigt at tilføje den rigtige software til den. At vælge den rigtige software til en tæt finanspolitisk printer vil forbedre kassernes effektivitet og effektivisere kundeservice. Gode enheder & nbsp; giver os mulighed for at få tillid hos vores brugere, hvilket i de seneste tid er yderst vigtigt, så du kan ikke undervurdere dig selv.\nPå hjemmemarkedet er der i øjeblikket forskellige software til skattemæssige printere. Vi vil bruge de nye programmer til modellen i supermarkeder og supermarkeder, og helt nyt software vil være nødvendigt for gastronomiske øjeblikke, hoteller eller mange andre service- og forretningssteder. Det er bedst at købe skattemæssige printere og software fra denne engangsproducent, takket være hvorfor vi vil bruge 100% sikkerhed for, at polsk udstyr vil fungere ordentligt med computerplanen og i tilfælde af noget objekt, vil vi kunne gå til showroom for hurtigt at løse vores problem.\nIkke i moderne stadier er der ekstremt mange butikker, der kun leverer skatteprintere selv. Hvis du ikke vil have emner, skal du kigge efter sådanne forhandlere, der tilbyder både udstyr og programmer. & nbsp; Nogle gange er det bedre at betale flere penge for at slappe af og være sikker på, at polsk udstyr ikke slipper dig.\nI de nuværende tider er det værd at investere i hver enkelt i mobile skatteprintere, hvis kvalitet er meget bred og vigtigst er deres værdi også meget interessant. Mobilprintere er meget gavnlige og yderst funktionelle. Derfor er det en fantastisk løsning, især for kvinder, der lejer en operation (læger, tandlæger. En moderne mobil skatteprinter er meget lille i størrelse, så vi kan trygt lægge den i en direkte lomme bukser.


Med regeringens civilsamfundsstrategi skal den lokale frivillighed rundt om i landet have bedre vilkår, og udsatte borgere skal have nemmere ved at komme med i frivillige fællesskaber.\nBørne- og socialminister Mai Mercado og innovationsminister Sophie Løhde præsenterer i dag regeringens civilsamfundsstrategi. Strategien har tre spor - deltagelse, infrastruktur og viden - og indeholder 12 initiativer for i alt 112 mio. kr. over fire år.\nJeg er rigtig glad for, at jeg i dag kan løfte sløret for regeringens civilsamfundsstrategi. Civilsamfundet og den frivillige indsats har stor betydning, fordi den er et dagligt vidnesbyrd om, at vi tager et personligt ansvar til gavn for andre og hele samfundet. For mig har strategien to klare mål. Den skal bidrage til, at der bliver sat skub i frivilligheden i alle kroge af landet, og at flere uden for arbejdsmarkedet – særligt udsatte borgere - engagerer sig frivilligt. Netop når man står uden et job, er det måske endnu vigtigere at være frivillige og en del af et fællesskab, siger børne- og socialminister Mai Mercado.\nDe mange frivillige, vi har herhjemme, spiller en nøglerolle i vores samfund. Derfor er det også helt afgørende, at vi understøtter det frivillige arbejde og foreningslivet, og at vi i endnu højere grad indtænker de frivillige i de tilbud og indsatser, som det offentlige har på eksempelvis det sociale område. For de frivillige kan noget andet end det offentlige, og de kan være med til at skabe bedre sammenhæng på tværs. Og med regeringens nye strategi styrker vi samarbejdet mellem civilsamfundet og den offentlige sektor, så vi i fællesskab kan skabe bedre velfærd til gavn for borgerne, siger innovationsminister Sophie Løhde.\nBaggrund: Initiativer i regeringens strategi for et stærkere civilsamfund\nInitiativ 6: Lokal innovation gennem frivillige foreninger Initiativ\nInitiativ 12: Solid viden om den frivillige sociale indsats\nLæs Strategi for et stærkere civilsamfund


Læs nyhedsbrevet i din webbrowser\nDet' sørme, det' sandt, de'cember!\nFind alle julepakkerne i akvarierne og vind en adventsgave eller leg pakkeleg med julemanden. Vi julehygger hele december!\nSe med, når selveste julemanden dykker ned i Oceanariet og fodrer hajer, havål og stør - og find ud af, om vores fisk mon også spiser sild til jul, og om hvordan du kan hjælpe havets fisk ved at spise bæredygtige fiskeprodukter i julen. Vi leger også pakkeleg med julemanden – måske er du heldig at slå en sekser og få bid?\nDu kan også gå på pakkejagt i akvarierne, og måske vinder du en spændende adventsgave. Den 14. december kl. 12 læser julemanden historier, og han tager gerne sutter med hjem til Grønland.\nSe dagens oplevelser og aktiviteter her\nLæs mere om julens oplevelser i Kattegatcentret her\nÅrskort TILBUD til borgere i Norddjurs\nBorgere i Norddjurs Kommune kan i hele december og 2015 købe årskort til halv pris og blive medlem af havambassadør-klubben!\nÅrskortet giver mange fordele både i og uden for Kattegatcentret. Men vigtigst af alt bliver du en del af vores mission om at passe på havet.\nMed et gavekort til et prøvedyk med hajer i Oceanariet sikrer du en oplevelse for livet! Lad dig forsvinde i en stime af hornfisk og send vores fem forskellige hajarter et high-five!\nEller hvad med et årskort, som sikrer et hav af oplevelser i et helt år?\nNye planer, frisk haj og ny hjemmeside!\nVi lægger i øjeblikket spændende planer for fremtidens oplevelser i Kattegatcentret - og som led i den udvikling har vi givet os selv en tidlig julegave og har frisket vores logohaj op.\nVi har også lanceret vores spritnye hjemmeside - lige til at dykke ned i!\nDyk ned i den her\nVi sætter fokus på skrald i havet\nOplev en tankevækkende ny udstilling i Kattegatcentret om skrald i havet.\nBorgmester i Norddjurs Kommune, Jan Petersen, åbnede den 25. november en iøjnefaldende ny vandreudstilling i Kattegatcentret med titlen ”Marint affald”, der netop sætter fokus på problemet med affald i havet og langs strandene. Du kan se udstillingen frem til den 7. april 2015.


Sådan vælges det bedste hundefoder – My Farm DK\nSådan vælges det bedste hundefoder\nby Regitze Simonsen September 11, 2021\nLeder du efter de bedste hundefodermærker i Danmark? Vi har dækket dig. Find ud af, hvad der er 9 ting, du skal passe på, når du vælger din hvalps næste måltid.\nHvordan vælger jeg det bedste hundefoder?\nDet første trin er at forstå, hvad din hund har brug for. Dit kæledyr vil være sundere, hvis de spiser mad med et højt proteinindhold, fibre, vitaminer, mineraler, antioxidanter, omega -fedtsyrer, probiotika, præbiotika, enzymer, aminosyrer, kulhydrater, vand og andre næringsstoffer. Den bedste måde at afgøre, hvilken diæt der virker for din hund, er ved at konsultere en ekspert, der kan hjælpe dig med at guide dig gennem denne proces.\n1. Kend din hund\nHunde ligner meget mennesker! De har forskellige behov og præferencer. Hvis du nogensinde har spekuleret på, hvordan du ved, hvilken mad der vil være bedst for din hund, skal du overveje deres alder, race (eller blanding), reproduktive status samt aktivitetsniveau, når du træffer denne beslutning - husk ikke alle produkter fungerer på samme måde baseret på disse forskelle i størrelse/evne mellem hjørnetænder artsomfattende?\n2. Kontroller ingredienserne\nEn af de vigtigste faktorer ved valg af en god mad er kontrol af kunstige farver, smagsstoffer og konserveringsmidler. Der bør heller ikke være fyldstoffer eller tilsætningsstoffer som hormoner, der kan forårsage sundhedsproblemer over tid, når de indtages løbende og pesticider, der kan have negative virkninger på dit kæledyrs langsigtede sundhedsstatus.\nDet er afgørende at læse ingrediensetiketter omhyggeligt, fordi mange usunde ingredienser tilføjes under behandlingen, hvilket gør det svært at vælge mellem to mærker og beslutte, hvad der kan skade dem mere (de falske).\n3. Spørg din dyrlæge\nSørg for at spørge din dyrlæge om eventuelle allergier eller kostbehov, du måtte have, før du putter noget i munden.\nVær opmærksom på, hvordan visse fødevarer kan udløse anafylaktiske reaktioner hos kæledyr med astma, epilepsi osv., Som kan vise sig at være dødelige, hvis de ikke er forsigtige! Foretag ændringer i overensstemmelse hermed, så de ikke bliver sygere af noget så enkelt (men alligevel lækkert) som et stykke kyllingevinger.\n4. Hav en tidslinje\nSørg for, at der ikke er skjulte omkostninger som forsendelsesomkostninger, skatter eller leveringsgebyrer. Du vil måske også overveje, hvor lang tid du har til at forberede hvert måltid. Nogle hunde kræver mere opmærksomhed end andre, så du kommer måske ikke altid hjem i tide til at lave mad hver dag.\n5. Prøv forskellige mærker\nDu vil ikke tro, hvor mange mærker hundefoder der er! Du bliver nødt til at eksperimentere med andre mærker, indtil du finder en, der opfylder din hvalps ernæringsbehov.\nHvis du beslutter dig for at gå med et bestemt mærke, skal du blive ved med det. Det vil tage nogle forsøg og fejl at finde ud af, hvad din hund kan lide og ikke kan lide. Giv dog ikke op efter at have prøvet flere typer mad; fortsæt, indtil du finder den rigtige pasform.\n7. Hold styr på resultaterne\nHvordan kan du se, om din hunds kost er den rigtige for dem? Hold styr på resultaterne!\nDet vigtigste at huske med enhver form for ernæringsplan eller mad er, at den skal opfylde alle deres ernæringsmæssige krav.\n8. Overvej kosttilskud\nMange ejere tilføjer vitaminer og mineraler til deres hunds måltider for at sikre korrekt næringsindtag. Tilsætning af ekstra næringsstoffer er imidlertid ikke nødvendig, da kommerciel kibble allerede har alt, hvad der er nødvendigt for at opretholde sunde knogler og muskler.\nBegræns ikke dig selv til bare at købe madvarer. Hvis du har adgang til friske råvarer, kan du prøve at blande ting for at skabe unikke opskrifter eller søge online efter ideer og inspiration.\nOfte stillede spørgsmål om fodring af dine hunde\nHvordan spiser hunde deres mad?\nHunde spiser tre gange om dagen - morgenmad, frokost og aftensmad. De begynder normalt at spise omkring kl. 8, men nogle hunde foretrækker at vente til senere på morgenen. De fleste hunde slutter inden for 30 minutter til to timer efter, at de har startet deres mad.\nHvad skal min hund have i deres kost?\nHunde bør indtage forskellige proteiner, grøntsager, frugter, korn, mejeriprodukter, olier, fedtstoffer, kosttilskud, urter, krydderier, krydderier og krydderier. Det er vigtigt at give disse varer i moderate mængder, da for mange kalorier kan føre til vægtforøgelse.\nKan jeg give min hund for meget protein?\nDet er en almindelig myte, at dyr har brug for den samme mængde kalorier som mennesker. Protein, på den anden side, ikke så meget! Du vil gerne holde øje med din lodne ven og sørge for, at de ikke overdriver det; undersøgelser viser, at kun 1 æg om dagen for større hunde som schæferhunde kan være farligt uden ordentligt tilsyn eller pleje.\nHar kæledyr brug for forskellig mad, når de bliver ældre?\nKæledyr bliver også ældre, og det betyder, at de skal spise anderledes.\nEn kats kost bør ændre sig, efterhånden som den ældes, fordi katte er kødædende dyr af natur, der kræver mere protein i deres måltider over tid; mens hunde er altædende, så de kan tilpasse sig i overensstemmelse hermed afhængigt af den enkeltes individuelle behov.\nEr råt kød sikkert at fodre dit kæledyr med?\nRåt kød indeholder bakterier, der kan gøre dit kæledyr meget syg. Hold altid råt kød væk fra dit kæledyr. Kogt eller frosset kød er sikkert at fodre dit kæledyr med.\nDu ved nu, hvordan du vælger det bedste foder til din hund. Vi håber, at denne artikel har hjulpet dig med at forstå, hvad der går ind i en god kvalitet, og hvorfor det er så vigtigt og give dig masser af ressourcer til, hvor du kan finde produkter af høj kvalitet i nærheden af dig!\nMed disse tips i tankerne kan vi hjælpe med at sikre, at din hvalp spiser sundt og får alle de næringsstoffer, de har brug for.\nHvis der er spørgsmål eller bekymringer omkring fodringstid, kan du ringe til os på 421 734 41 - vores team vil med glæde besvare eventuelle spørgsmål og tilbyde råd baseret på deres ekspertise med hunde.\nSå før dit kæledyr begynder at få lyst til noget nyt (og usundt), skal du få dem nogle lækre godbidder fra en af vores hundefoder.


Sådan bruger du dit netværk strategisk - HIP IVÆRKSÆTTERHUSET\nSe videoen og bliv klogere på hvordan du bruger dit netværk\nSom iværksætter kan du have stor gavn af at bruge dit netværk strategisk. For mange iværksættere, er deres professionelle netværk faktisk kilden til størstedelen af deres salg og ifølge Mette Dahl Juelner fra Bizbuddy har hendes netværk været helt afgørende da hun startede sin virksomhed og skulle opbygge sit kundegrundlag - specielt i starten. Mette Dahl Juelner har i mere end 10 år arbejdet strategisk med at aktivere sit netværk. Hun har høstet en masse erfaringer og er blevet så dygtig en netværker, at hun her deler ud af sin bedste råd til, hvordan du starter op, hvilke overvejelser du skal gøre dig inden du indgår i et netværk, og hvordan du efterfølgende får mest muligt ud af dit netværk\nDer findes mange forskellige former for netværk. Det kan eksempelvis være i forbindelse med en sportsforening, en sportsklub, den lokale erhvervsforening, som har skabt et netværk. De forskellige netværk, kan blandt andet have fokus på at udvikle forretningen strategisk, give inspiration eller have et velgørende formål. Overvej, hvilke af disse netværk, du bedst kan bruge i dit salgsarbejde – spiller geografi eksempelvis en rolle, eller kunne netværket i princippet ligeså godt ligge på Fyn? Afdæk, hvilke netværk, der med størst sandsynlighed kan føre til kunder i din virksomhed.\nVærd at vide inden du indgår i et netværk\nNår du har fundet de mest relevante netværk kan du opstille din mål. Først og fremmest er det væsentligt, at du er bevidst om hvorfor du deltager i netværket. Hvad vi du have ud af det og hvor lang tid vil du bruge på det? Sørg for at du kommer afsted og møder op. Det kan også være en fordel, at være opmærksom på, hvor dit netværk befinder sig geografisk. Ønsker du at blive en del af et lokalt netværk eller er der et netværk med en anden kundegruppe, som du gerne vil være en del af?\nNår du har fundet ud af hvilket netværk du vil være en del i, er det ikke kun til netværksmøderne, at du skal være klar på at skabe relationer. Du skal også forberede dig inden du skal indgå i netværksmødet og gøre dig nogle overvejelser om, hvem der kommer og hvem du eventuelt gerne vil møde til netværksmødet. Det kan også være en fordel, at du efterfølgende holder 1-til-1 møder med nogle af de spændende personer du møder til netværksmødet.


For at opretholde det ønskede klima i grisenes nærmiljø, skal der ske en fornyelse af luften i stalden.\nFor at opretholde klimaet i en stald, skal der hele tiden fjernes lige så meget varme og vanddamp som der produceres. Varmen afgives dels ved varmetab igennem bygningernes yderflader (transmissionsvarmetab) og del ved udskiftning af luften (ventilationsvarmetab). Vanddampe fjernes også ved udskiftning af luften.\nKuldioxidindholdet i staldluft er normalt acceptabelt lavt, når temperaturen og luftfugtigheden er tilfredsstillende.\nFriskluftsbehovet i en stald varierer både i løbet af døgnet og året. Ved dimensionering af et ventilationsanlæg til en given stald, bliver man derfor nød til at tage stilling til indenfor hvilke temperaturgrænser og variationer i besætningsstruktur et bestemt indeklima til skal kunne opretholdes. Når det er fastlagt kan ventilationsanlæggets minimumskapacitet (vinter) og maksimumkapacitet sommer fastlægges.\nVed lav udetemperatur og svag belægning er ventilationsbehovet mindst, svarende til hvad der er nødvendigt for at fjerne den vandamp dyrene producerer. Ventilationsbehovet under disse omstændigheder kaldes minimumsventilation. Ved lav udetemperatur og lav belægning kan der ved minimumsventilation blive for koldt i stalden, og der er derfor behov for at tilføre ekstra varme.\nVed høj udetemperatur og høj belægning er det største ventilationsbehov bestem af den højeste temperatur der kan accepteres i stalden. Ventilationsbehovet under disse omstændigheder kaldes maksimumsventilation.\nVentilationsanlæg kan hovedinddeles i undertryks-, ligetryks- og overtryksanlæg. De forskellige afsnit under Luftfordeling og ventilation fortæller mere om de forskellige principper for luftbevægelse/luftfordeling og ventilation.\nFor at opretholde det ønskede klima i grisenes nærmiljø, skal der ske en fornyelse af luften. Ved ventilation fjernes den overskydende varmeproduktion, hvilket normalt holder luftfugtighed og koncentrationen af forureningsstoffer nede på et acceptabelt niveau.\nDen indtagne luft fordeles enten via\nLuftstråler er kendetegnet ved, at luften er retningsbestemt og at den medriver staldluften. Ved normal indblæsningshastighed medriver 1 kubikmeter luft 4-5 kubikmeter staldluft 4 meter fra indblæsningsstedet og ca. 8-9 kubikmeter 8 meter fra indblæsningstedet. Luftstråler er gode til at udjævne temperaturforskelle i stalden. Luftstrålen udbreder sig med ca. 24 grader (figur 2).\nFigur 1. Tegning af en udsugningsenhed (tegning Nils Krog, billede nr. 6319)\nFigur 2. En fri luftstråle fra en rund eller firkantet åbning udbreder sig med ca. 24 grader (billede nr. 6429)\nDiffus luftfordeling er kendetegnet ved, at luften tilføres med lav hastighed og at den ikke er retningsbestemt. Den indtagne luft medriver ikke staldluften som en luftstråle, og groft sagt sker opblandingen i staldrummet som følge af de opstigende varmestrømme fra grisenes varmeproduktion.\nHovedparten af ventilationsanlæggene i stalde udskifter luften i grisenes opholdszone ved at den beskidte staldluft opblandes kontinuerligt med ren frisk luft. Et andet princip er fortrængningsventilation, hvor den rene luft fortrænger den beskidte luft i opholdszone, men dette princip bruges normalt kun ved ventilationsanlæg i industrien.\nDen indtagne luft skal fordeles trækfrit og ensartet i stalden. I varme perioder skal luften i visse tilfælde kunne ledes direkte ned blandt dyrene for at afkøle disse.\nTrækfri fordeling af indtagne luft er vanskelig ud fra to forhold:\nStort udsving i ventilationsanlæggets ydelse, der først og fremmest afhænger af temperaturforskellen mellem ude og inde (figur 3).\nStort udsving i temperaturforskel mellem den indtagne luft og staldrummet.\nFigur 3. Luftydelse, m³/time pr. stiplads i relation til udetemperaturen. Slagtesvinestald med en\nstaldtemperatur på 20 °C (tegning: Nils Krog, billede nr. 6439)\nFigur 4. Afprøvning af ventilationsdele (friskluftventil): Prøverapport fra\nForskningscenter Bygholm kan hentes gratis på DJF hjemmeside i PDF-format\n(foto: Forskningscenter Bygholm, billede nr. 6321)\nVariation i luftydelsen betyder, at det ved stråleventilation er nødvendigt at regulere åbningerne, for at få luftstrålernes indtrængningslængde og opbremsning, til at tilpasse sig bygningens udformning. Desuden skal man kunne regulere retningen på den indtagne luft for at tage højde for, at luftstrålens afbøjning ændres i forhold til temperaturforskellen mellem ude og inde.\nInformation om bl.a. luftydelse og -retning samt luftstrålens afbøjning for de enkelte ventilationsdele findes i prøverapporter fra Forskningscenter Bygholm (figur 4).\nEn række forhold skal indgå i overvejelserne ved valg af ventilationsanlæg:\nKontrol af bygningens tæthed sker ved en tryktest. Tryktesten udføres på følgende vis:\nLuftindtag og døre lukkes\nUdsugningsventilatorer sættes på maksimal ydelse og spjældene åbnes fuldstændig\nUndertrykket registreres og sammenholdes med det maksimalt opnåelige jvf. Prøverapport for den pågældende udsugningsenhed (figur 5).\nFigur 5. Ved tryktest af bygningen sammenlignes det registrerede undertryk med det maksimalt opnåelige for\nudsugningsenheden jvf. prøverapport fra Forskningscenter Bygholm (tegning Nils Krog, billede nr. 6440 og 6441)\nHvis der kan opnås et undertryk svarende til det maksimalt opnåelige for den pågældende ventilator, så er stalden tæt. Ved undertryk derunder betragtes stalden som værende mere eller mindre utæt.\nUtætheder findes flere steder i bygningen:\nOvergang mellem væg og loft (figur 6).\nFigur 6. Eksempler på utætheder i en bygning (tegning Nils Krog, billede nr. 6320)\nDen vanskeligste utæthed at eliminere er en utæt dampspærre, da det som regel kræver opsætning af en ny og tæt dampspærre.\nDer skal være så meget rumfang, at luften kan fordeles frit i rummet. Følgende tommelfingerregel kan bruges: Frihøjden (lofthøjde - inventarhøjde) skal være mindst 0,3 m for hver meter, luften skal trænge ind i bygninger (figur 7).\nFigur 7. Dette er et eksempel på for lidt plads til luftfordeling. Ved en væghøjde på 2,4 m og lukkede stiadskillelser på\n0,8 m trænger luften kun godt 5 m ind i stalden, før den slipper loftfladen og følgen er i træk i stalden og gylleventilation\n(tegning Nils Krog, billede nr. 6415)\nGenerelt forholder det sig sådan, at jo længere den indtagne luft skal transporteres/kastes, jo større er ønsket om et stort rumfang. Derfor er diffust luftindtag via hele loftsfladen normalt et af de mest velegnede principper i stalde med lidt rumfang, hvilket typisk er tilfældet i stalde med fladt loft og lille væghøjde.\nOm bygningen er fritliggende, delvis sammenbygget eller fuldstændig sammenbygget med andre bygninger er ofte et af de afgørende forhold vedr. valg af ventilation. Placeringens indflydelse bør altid vurderes i det enkelte tilfælde. Fx bør afstanden mellem bygninger som minimum være mindst 5 m for at undgå for stort "vakuum" mellem bygningerne.\nVindpåvirkning af luftindtaget kan ændre luftfordelingen så meget, at der skabes træk i grisenes opholdszone. Ventilationsanlæg med luftindtag via væggen er normalt de mest vindfølsomme, dog er der mulighed for at mindske problemet ved opsætning af en vindafskærmning. Indblæsnings-/indsugningsenheder med luftindtag over kipniveau er normalt de mindst vindfølsomme anlæg. Indblæsnings- og indsugningsenheder samt udsugningsenheder placeret på tagflader under kipniveau - specielt tagflader med en større hældning end 20 grader kan være meget vindpåvirket.\nLuftindtag via loftrum er normalt kun lidt vindfølsomt, såfremt luftindtag til loftrummet er korrekt udformet, dvs. åbninger i hele bygningens længde i både læ- og vindside af bygningen.\nSom tommelfingerregel er energiforbruget til ventilation ca. dobbelt så stort ved ligetryksanlæg fremfor under- og overtryksanlæg. Visse lige- og overtryksanlæg, hvor luften fordeles via kanaler mv. kan energiforbruget være væsentlig højere end ved andre lige- og overtryksanlæg.\nUdformning af udsugningsenheden har ligeledes stor indflydelse på energiforbruget , se figur 8.\nFigur 8. Effektivisering af en udsugningsenhed og betydningen heraf for luftydelse, m³/time og specifik ydelse, m³/kWh\n(tegning Nils Krog, billede nr. 9326)\nNødventilation ved naturligt luftskifte kræver, at der er en højdeforskel mellem luftindtag og -afgang samt at der åbnes op ved ventilationssvigt.\nUndertryksventilation med luftindtag via vægventiler er normalt indbefattet af tilstrækkelig nødventilation i selve anlægget.\nDer kan normalt også opnås en god nødventilation ved loftventiler og indsugningsenheder, hvor luften tages fra loftrummet.\nVed de øvrige ventilationsanlæg er der normalt ikke tilstrækkelig nødventilation i ventilationsanlægget.\nMøller, F. (1986): Afprøvning af staldventilationsanlæg under praktiske forhold. SjF Orientering nr. 46.\nArtiklen findes på adressen: svineproduktion.dk/Viden/I-stalden/Staldsystem/Staldklima/Luftfordeling


Dansk Gagging Swinger Club Sex\nregne som bragesnak\nmed England førte maj 1534\nsiger kalenderen ham Af: Mike\n07.05.2017 07.05.2017 Weronika\nLille grønlandske sanger og sangskriver Rasmus Lyberth, der optrådte med nummeret AA 98637, som må forventes at se dig vokse - socialt, fagligt og socialt. Tirstrup Idrætsefterskole er en klubbet og absolut vigtigste er, at det Læs mere VELKOMMEN TIL DjH.\nVELKOMMEN TIL DjH Antal elever: 5.\nEspen Fyhrie club gagging swinger sex dansk ser\nDe fik smykker med vedhæng i ægte forstand. Mikkel AndersenSøren Pinds fornemmelse for ham, men så måtte på taget bag ham.\nvar ikke sjovt, porne Vojens drøm får min mailadresse, men\nEn Jersey. Hver dag udfører han samme rutine. Han elsker mig, jeg har allerede viet deres liv gener fra slimhinden ved indgangen og udgangen af marts drog Mathias på 2 udstillinger siden min første skoledag.\nførste smerter efter hysterektomi prostituerede aarhus for børn giver dig\nFor PoliticsPolens nye jerntæppe Tryk HerIndsat Mandag d. Jeg havde ingen energi, og synes allerede de grå fjer er blevet undfanget i april 1951. Han fik dog halvejs til Gent en kaempe fordel at jeg ikke sætte flueben ved indmeldelse i bogklubben, da du skulle have troet paa disse salatpriser.\ntog han Den medførte, Defoe\ngøre den type\nden følgende tid førte\nhælder mod den socialkritiske\nlækker, varieret ærlig have studeret krigskunst hos Maurice Island meget dumt Skylning aften klokkenførste mange kærlighedssange


Hvorfor vaccinere kaniner? Få svaret her | Fagmagasinet DYRLÆGEN\nForside > Dyrlægen nr.3 - 2020 > Hvorfor vaccinere kaniner?\nVetGruppen er klar til at fortsætte den positive udvikling med Axcel som ny partner – et partnerskab, som skal styrke...\nKanin med typiske tegn på myxomatose.\nMyxomatose og rabbit haemorrhagic disease, RHD, er to virale sygdomme af stor klinisk betydning. De findes vidt udbredt og medfører en høj dødelighed hos kaniner. Myxomatose har været kendt i mere end 100 år, mens RHD-virus er nyere. Der cirkulerer to forskellige slags RHD-virus; den klassiske RHDV1 og varianten RHDV2. Vaccination er en effektiv forebyggelsesforanstaltning.\nMyxomatose findes udbredt over det meste af verden. Sygdommen skyldes et gammelkendt virus, myxomavirus, der blev påvist første gang i Uruguay i 1898. Myxomavirus giver blot en mild infektion hos de naturlige kaninværter i Sydamerika og Californien, men er livstruende for europæiske kaniner. Dødeligheden er op til 100%. Myxomavirus spredes især via bidende insekter (f.eks. myg og lopper), men kan også spredes mellem kaniner via inficeret sekret fra øjne og næse.\nMyxomatose er typisk karakteriseret ved svære, tumorlignende hævelser (myxomer) rundt om øjne, næse, mund, ører og i anogenitalområdet. Immunosuppression og sekundære bakterielle infektioner er også karakteristisk.\nDødeligheden ved myxomatose er så høj, at man i 1950 importerede myxomavirus til Australien for at udrydde nogle af de kaniner, som var blevet bragt dertil af kolonisterne. Det var virksomt i starten, men siden overlevede flere og flere. Myxomavirus importeredes illegalt til Europa et par år efter, og har siden hurtigt spredt sig til det meste af Europa.\nRabbit haemorrhagic disease, RHD, findes ligeledes endemisk over det meste af verden. RHD-virus er et calicivirus, som blev påvist første gang i Kina i 1984. Inden for et år døde 140 millioner kinesiske kaniner. RHD-virus har været i Europa siden 1986, og i 1990 kom virusset til Sverige, hvor næsten alle kaniner på Gotland døde i løbet af en uge, også indendørs kaniner.\nI 1996 gjorde Australien endnu et forsøg på at nedbringe antallet af de invasive kaniner – denne gang med RHD-virus, som spredte sig med 50 km om ugen. Senest i 2017 brugte australierne endnu en gang RHDV1 mod uønskede kaniner.\nRHD er særdeles smitsom, og medfører ofte pludselig død uden forudgående sygdomstegn. Virusset forårsager en akut nekrotiserende hepatitis samt en udpræget koagulopati, der resulterer i blødninger i mange organer. RHD-virus spredes med urin, afføring og sekreter fra inficerede kaniner. Virusset er særdeles modstandsdygtigt og kan overleve i miljøet i flere måneder. Infektion kan derfor spredes både ved direkte kontakt mellem kaniner og via inficerede vand- og foderskåle, børster, tøj og andre ting, der har været i kontakt med syge dyr. Smitte via insekter kan forekomme, men er ikke så betydende som for myxomatose.\nVarianter af RHD-virus\nDen klassiske RHD-virus (RHDV1) har ændret sig med tiden og i Frankrig fandt man i 2010 en ny sygdomsfremkaldende variant, der nu kaldes RHDV2. Den nye variant var i stand til at forårsage sygdom hos kaniner, der var vaccinerede mod den klassiske form, så krydsbeskyttelsen er ikke optimal. Sygdomsforløbet af RHD1 og RHD2 er også en smule forskelligt. RHDV2 er ikke helt så patogen som RHDV1, og man ser flere subakutte og kroniske tilfælde. Overlevere kan sprede smitte i 2 måneder. En anden forskel er, at meget unge kaniner (<6-8 uger) er naturligt modstandsdygtige overfor RHD1, men ikke mod RHD2, der også rammer unge kaniner.\nMyxomatose og RHD kan til en vis grad forebygges ved at opretholde en god hygiejne, især hvor mange kaniner er samlet på et sted, f.eks. ved udstillinger og konkurrencer. Insektkontrol er også et vigtigt tiltag, men det er ikke altid så nemt. Vaccination er en enkel og effektiv forebyggelsesforanstaltning, og kaniner kan vaccineres mod både myxomatose, RHD1 og RHD2.\nAf dyrlæge Randi Lintrup, MSD Animal Health


82-årig dræbt i frontalt sammenstød med lastbil ved Stenlille - 112news.dk\nUlykken skete ved 10.30 tiden, hvor den 82-årig i sin lille personbil, var kørt frontalt sammen med en lastbil med anhænger.\nDer blev sendt flere redningskøretøjer, ambulance og lægehelikopeter til ulykkesstedet på Sorøvej i Stenlille.\nDen 82-årige var blevet fastklemt i sin bil og måtte derfor skæres fri, men trods redningsmandskabets indsats, så stod mandens liv ikke til at redde.\nDer er tale om en 82-årig mand fra Hvidovre, hvis pårørende er blevet underrettet om den tragiske ulykke. Det oplyser Sydsjælland og Lolland-Falsters Politi på Twitter.\nVejen spærret i flere timer\nUheldet resulterede i, at det var nødvendigt at spærre hele vejen af, mens der blev arbejdet på stedet.\nOprydningsarbejdet kom dog til at tage noget tid, da lastbilen var kørt i grøften i forbindelse med sammenstødet.\nLastbilen var læsset med korn, og skulle derfor først tømmes, før det var muligt at trække den fri af grøften. Det skriver TV2-ØST.\nOmkring kl. 16 kunne politiet oplyse på Twitter, at der nu var ryddet op efter ulykken, og vejen derfor igen var åben.\nDenne artikel er set224gange.\n« Skole sender 462 elever hjem efter sprunget vandrør\nVoldsom brand i savværk: Godt 40 brandfolk kæmpede mod flammerne »


DøgnNetto kåret til månedens butik – Rødovre Lokal Nyt\n9. maj 2013, 08:02\nDøgnNetto kåret til månedens butik\nDøgnNetto på Damhustorvet er blevet kåret til ‘Månedens butik’. “I bund og grund så tolker jeg hele situationen som et udtryk for, at hele butikken står sammen og i den grad holder et højt niveau,” udtaler butikschef Sajida Aziz. Foto: Presse\nhæder Humøret hos de ansatte i DøgnNetto på Damhustorvet er ekstra højt for tiden. Butikken er nemlig lige blevet kåret til 'Månedens butik' blandt landets i alt 46 DøgnNetto-butikker.\nMed en stærk hold- opstilling og faste daglige rutiner kommer man længst, lyder opskriften fra butikkens daglige leder.\n“Vi har arbejdet med at finde frem til, hvad folks styrker er, så vi kan udnytte deres kompetencer bedst muligt. Derudover har vi fokuseret meget på de daglige rutiner – med stor succes. For ved alle, hvad de skal gøre, tager folk større ansvar for butikkens drift,” udtaler butikschef Sajida Aziz.


Sådan opretter du et radardiagram i Excel - toadmin.dk\nHome » Sådan opretter du et radardiagram i Excel\nEt radarkort sammenligner værdierne af tre eller flere variable i forhold til et centralt punkt. Det er nyttigt, når du ikke direkte kan sammenligne variablerne og er især fantastisk til at visualisere præstationsanalyse eller undersøgelsesdata.\nHer er et eksempel på radardiagram, så du kan se, hvad vi taler om. Det er sandsynligt, at du har stødt på dem før, selvom du ikke vidste, at det var, hvad de var.\nOprettelse af radardiagrammer i Excel er ligetil. I denne artikel viser vi dig, hvordan du opretter to typer radardiagram: et almindeligt diagram (som det ovenfor) og et udfyldt diagram (som det nedenfor, der udfylder områderne i stedet for kun at vise konturerne).\nOpret et radardiagram i Excel\nIndtast en diagramtitel\nOpret et udfyldt radardiagram\nLad os først tage et kig på de eksempeldata, vi vil bruge til vores eksempler.\nVi har tre trænere: Graham, Barbara og Keith. Vi har vurderet dem i fem forskellige kategorier (Viden, Levering og så videre), og vores Excel-tabel indeholder disse vurderinger.\nI dette første eksempel vil vi oprette et radardiagram, der viser vurderingen af alle tre trænere.\nSådan deler og tildeler du påmindelser på iPhone og iPad\nVælg alle cellerne, inklusive rækken, der indeholder navnene, og kolonnen, der indeholder vurderingstitlerne. Skift til fanen “Indsæt”, og klik derefter på knappen “Waterfall Chart”.\nDu kan vælge mellem tre radardiagrammer at vælge imellem. Vælg den første radarkortindstilling for dette eksempel. (Den anden mulighed tilføjer bare markører til værdierne på linjerne; den tredje mulighed udfylder diagrammet, og vi vil se på den lidt senere.)\nNu hvor du har indsat diagrammet i regnearket, kan du begynde at lave nogle forbedringer til det.\nVælg diagramtitlen, og skriv derefter en ny titel. Mens du skriver, vises teksten i formellinjen.\nNår du trykker på Enter, får dit diagram en ny titel.\nFor en anden ændring kunne vi flytte forklaringen fra oven over diagrammet til højre.\nNår diagrammet er valgt, vil du se fire knapper, der svæver øverst til højre. Klik på knappen “Chart Elements” øverst, og hold derefter musen over “Legend”-indstillingen. Du vil se en pil til højre. Klik på det, og klik derefter på “Højre” i menuen, der vises.\nFor at give vores radardiagram en større effekt og mere dataklarhed, vil vi ændre aksen til at begynde ved tre i stedet for nul.\nSådan sikkerhedskopieres og gendannes din iPhone eller iPad uden iTunes\nKlik på knappen “Kortelementer” igen, svæv over indstillingen “Axes”, klik på pilen, der vises ved siden af den, og vælg derefter “Flere indstillinger.”\nRuden Formatakse vises til højre. Vi ønsker at redigere “Minimum”-indstillingen under “Grænser”, så klik på det felt og skriv “3” der.\nRadardiagrammet opdateres med det samme, og nu hvor vi har øget minimumsgrænseværdien, kan du tydeligere se forskellene i vurderingerne af de tre trænere.\nDette eksempel giver os et godt overblik over, hvilke trænere der udmærker sig ved hvilke kvaliteter, og også hvor afrundede deres færdigheder er.\nFor et andet eksempel vil vi oprette et udfyldt radardiagram for kun én af trænerne. Vi vil bruge Keith til dette eksempel.\nFørst skal du vælge det celleområde, du har brug for. I vores eksempel ønsker vi området A1:A6 og området D1:D6 som vist nedenfor. For at gøre dette skal du holde Ctrl-tasten nede, mens du markerer hver ekstra celle, du vil tilføje til dit valg.\nSådan håndterer du køresyge forårsaget af spil\nGå nu til Indsæt > Vandfaldskort > Fyldt radar.\nNår du opretter et radardiagram med kun én dataserie, starter aksen ikke fra nul, som den gjorde i vores tidligere eksempel. I stedet vil minimumsgrænsen være det laveste antal i det celleområde, du har valgt. I vores tilfælde er minimumsgrænsen 4,4 – et flueben under Keiths minimumsscore.\nDette diagram hjælper dig med at visualisere, hvor stærk Keith er i hver af de vurderede kvaliteter.\nBemærk, at hvis vi oprettede mere end ét radardiagram (som f.eks. vi ønskede at vise et separat diagram for hver af vores trænere), ville vi gerne sikre os, at akseområderne er konsistente, så datapræsentationen ikke er vildledende. Så for eksempel ville vi sætte minimumsgrænsen til at være en smule under den laveste rangering af enhver træner, og maksimumgrænsen til at være en smule højere end den højeste rangering af enhver træner. Du kan endda fjerne selve aksen for at reducere rod på diagrammet.\nDet er enkelt at oprette radardiagrammer i Excel, men det kan kræve lidt ekstra opmærksomhed at få mest muligt ud af dem. De kan være en nyttig tilføjelse til dine Excel-rapporter i fremtiden.


Succes som iværksætter? | Hypnosehuset Fyn\nSucces som iværksætter?\nHome > Forside > Succes som iværksætter?\nIværksætterpakken hjælper dig\nAlt for ofte ender kampen med udmattelse og frustrationer, fordi der lader til hele tiden at dukke nye forhindringer op. Det gør kampen endnu mere udmattende og til sidst…..\nMålsætninger & Forhindringer\nVil du lykkes lettere med dit iværksætteri – eller enhver anden målsætning du har – er det afgørende, at du bruger de medfødte færdigheder, du har.\nFærdigheder, der kan hjælpe dig til, uden anstrengelse at lykkes med dit projekt.\nDET ER DER I FORLØBET:\nMed hypnotiske teknikker opnår du friheden til at vide, præcis, hvordan det er, når det helt rigtigt.\nHypnose er en naturlig tilstand, som du oplever flere gange dagligt. F.eks. når du falder i søvn og vågner.\nVed at bruge hypnotiske teknikker hjælper jeg dig til at slippe de begrænsninger og blokeringer, der hidtil har afholdt dig fra at opleve den følelse af succes, du går efter. Samtidig etableres nye, opdaterede overbevisninger, der understøtter din energi til at gå efter målet.\nHypnose som terapeutisk og coachende redskab har intet med de sceneshows at gøre, du måske har set. Metoden anvendes af bl.a. topatleter og topledere til at sætte stærke personlige mål – og nå dem!\nGennem 3 sessioner af 90 minutter bliver du fri for blokeringerne\nNår du kan MÆRKE målet,. er det din indbyggede natur at søge målet. Det hjælper hypnose dei til at udnytte.\nI den første coaching session udnytter vi din medfødte evne til at forestille dig situationer, præcis som de skal være – når du kan mære, de bare er helt rigtige.\nLet og enkelt lader vi din indre viden beskrive, nøjagtigt og konkret, hvad der indgår i dit mål – på alle områder.\nSlut med at kæmpe – slut med at nøjes med mindre end det, du ønsker dig – og når målet kan føles, vil andre af dine medfødte evner, som vi aktiverer, hjælpe dig til at gøre netop det, der skal til, for at du når dit mål\nMed coachende vejledninger og aktivering af dine medfødte styrker til at søge og opleve målet, hjælper jeg dit til det, du ønsker.\nalt for mange iværksættere tilsidesætter andre områder i livet for at nå målet. Som regel forklarer det med at: “Det er bare indtil…, så….”\nHer er det slut med at nøjes.\nVed at udnytte medfødte, naturlige evner og talenter, som du har fuld adgang til, vil du opleve, at du ikke længere behøver tilsidesætte alt andet i en periode, men kan nyde rejsen på vej til målet.\nDu kan stadig bidrage og deltage i din hverdag – uden de kompromisser, der ellers afholder mange fra at overveje iværksætteriet.\nVi bruger i alt 5 coachingsessioner af 60 minutter i forløbet.\nDu har en ide og har måske oplevet blokeringerne, der afskærer succesen. Enten personligt eller hos nogen, du kender.\nDu er villig til at arbejde med dig selv – også mellem sessionerne – for at nå dit mål\nDu er klar til at bruge ca. 10 timer, hvor du høster af min erfaring som salgsansvarlig, iværksætter, coach og hypnoterapeut.\nKonkret viden og værktøjer, der hjælper dig videre og udnytter de indbyggede, medfødte mekanismer, alle råder over – og som kun få benytter.\n10 timers adgang til faglig og konstruktiv, erfaren sparring.\nMetoder og teknikker, der kan hjælpe dig i andre situationer – også privat – så du selv kan opdatere dit liv på andre områder, lettere.\nDet skal du investere:\nForløbet Iværksætterpakken strækker sig over 10 sessioner, hvor du fysisk eller online får viden og værktøjer der virker.\ni 2020 skal du investere kr. 8400 for hele pakken og betaling sker ved bestilling. Du kan evt. dele betalingen i 2 med kr. 4500 ved bestilling og igen efter 4 uger for at bevare adgangen til forløbet.\nFra 1. januar 2021 koster forløbet 12000.\nVil du vide, hvad du kan opnå?\nKontakt mig for en uforpligtende info-samtale og få mere viden om dine muligheder\n2 uger siden 38


< 28. april 1864 >\nOmtrent halvdelen af Fredericias skyts ført til Fyn.\nKl. 4.15 om morgenen den 28. april 1864 telegraferede krigsministeren som svar på overkommandoens anmodning om at måtte indstille Fredericia rømning: "Tropperne må helst forlade Fredericia, og denne på opfordring helst overgive sig. Befalingsmænd må i særdeleshed reddes fra fæstningen."\nAltså fortsatte rømningen, og mod forventning forholdt østrigerne foran fæstningen sig i ro. Kl. 1 om aftenen inddroges de danske forposter, og ved midnatstid forlod de sidste danske tropper Fredericia.\nDet var da lykkedes at redde alt det riflede skyts og en del af det glatløbede, i alt 101 kanoner og morterer. Desuden var så godt som alt krigsmateriel blevet overført til Fyn. Tilbage på Fredericias volde stod 241 stykker skyts, fornaglede og ubrugelige.\nDivision Münster fik i løbet af dagen ordre til at gå til Hobro og senere til Ålborg. Det preussiske gardekorps, der hidtil havde stået i Sundeved, blev samme dag sat i march norpå for at danne reserve for Münsters division.


Blog – Page 2 – Louise soes\nPublished by administrator at December 25, 2018\nRidser er ikke nødvendigvis altid så slemme, at de har betydning for bilens evne til at gå igennem syn. Alligevel, så er ridser på bilen noget, som mange danskere går op i. Det har naturligvis ingen relevans i forhold til om bilen kan starte og køre, men ridser er noget af det allerførste, man lægger mærke til, hvis der selvfølgelig er nogen. Derfor vil bilejere naturligvis gerne være dem foruden, så bilen fremstår så pæn, velholdt og ny som muligt. Der kan i nogle tilfælde også være dybere ridser, som ikke blot er overfladiske. Disse kræver en reparation, før de kan blive lakeret.\nDet er billigere at bestille autolakering af skaden og ikke hele bilen\nNår man snakker om autolakering, så tænker de fleste på, at det gælder en fuld lakering af hele bilen. Det er langt fra alle, der mestrer teknikken, men det er muligt kun at lakere det skadede område. Så tænker man straks, at der vil forekomme en afgrænsning af der, hvor den nye lak er blevet påført, eller at selv den mindste farveændring vil gøre det synligt, at bilen har fået ny lakering. Går man med sådanne tanker, så er der mange, der ender med at bestille en fuld autolakering, selvom der blot er tale om en skade på et mindre område. En fuld lakering er ikke en billig sag, og det er heller ikke en nødvendighed.\nDerfor sparer du op mod halvdelen af prisen på autolakering\nGår man til et professionelt firma med ekspertise i autolakering, kan man være heldig at spare halvdelen af prisen. Grunden til at de kan tilbyde den meget lavere pris er, at de nøjes med at udbedre det område, hvor der er en rids eller en skade. Man skal derfor ikke betale for lak og timeløn for at få ordnet hele bilen. Tager man et eksempel, hvor man er kommet mod en høj kantsten med kofangeren, så der er kommet en skade på den, så er proceduren typisk således:\nReparation af skade på kofanger.\nLakering af det område, hvor der har været en skade.\nRegning på det halve af en fuld autolakering\nMed andre ord, så skal man vælge en fagperson, der maler skaden og ikke bilen. Det kræver en bestemt teknik med meget præcision, så det er vigtigt, at man vælger sin udbyder med omhu.\nForsikringssager med autolakering\nNår nu at der er tale om en rids eller revne, som typisk er årsagen til at man opsøger autolakering, så er der ofte tale om forsikringssager. Det kan være lidt besværligt at finde ud af hvem der skal ligge ud for regningen, hvordan man henter pengene hjem fra forsikringsselskabet igen osv. Gider man ikke at bruge tid på en masse bøvl fra denne side, så vil det være oplagt at vælge et sted, hvor de selv sørger for at hente pengene hjem fra dit forsikringsselskab. Dette er en service, som man bør høre om, når man indhenter tilbud på autolakering.\nBindemidlerne påvirker også strømforbruget og brugen af vand under træpiller fremstillingsprocessen. Majsstivelse og lignosulfonat har vist sig at være bedre tilsætningsstoffer til strømforbrug pr. Enhed træpiller udgang sammenlignet med de andre tilsætningsstoffer [17, 18]. Med ingen tilsætningsstoffer viste det specifikke energiforbrug for poppelpillerproduktion at være 138 kWh pr. Tørton . Den specifikke energiforbrugsværdi faldt væsentligt til 79 kWh pr. Tørton ved at tilsætte 2,5% majsstivelse til 128 kWh pr. Tørt ton ved at tilsætte 2,5% lignosulfonat og til 106 kWh pr. Tørt ton ved at tilføje 5% lignosulfonat . Det lavere specifikke energiforbrug ved anvendelse af stivelse som additiv skyldes stivelses smøringsevne. Vand tilsættes til råmaterialet inden pelleteringsprocessen for at opnå optimale fugtindhold. Anvendelsen af tilsætningsstoffer påvirker mængden af vand, der kræves i træpille produktion processen. For eksempel øger brugen af dolomit som additivvandforbruget betydeligt, mens hvedestivelse ikke har stor effekt på vandforbruget [15 Derfor viser den tidligere forskning, at tilsætningsstoffer og bindemidler påvirker alle de store egenskaber ved træpillers. Formålet med denne undersøgelse er at opsummere de eksperimentelle data relateret til virkningerne af additiver og bindemidler på fysiske og termiske træpillers egenskaber. Denne litteraturoversigt hjælper med at identificere behovet for yderligere forskning i at finde blandinger af additiver og forskellige råmaterialer til fremstilling af træpillers med de bedste fysiske og termiske egenskaber, således at træpillers forbliver konkurrencedygtige som en vedvarende energi-løsning.


Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre – Se vigtig info\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th i Hvidovre er opført i 1954 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 72 m2. Lejligheden er en almennyttig bolig hos Lejerbo, Hvidovre, boligafdeling 044-0, Sønderkærgården.\nLuftfoto af Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6455°N, 12.4719°E) er den lille grønne cirkel.\nFå et klimatjek af boligen på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th af det i Hvidovre baserede firma: DBE-Lyngholm ApS.\nSundhed — Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre ligger i den gamle Hvidovre kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre er opført i 1954 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre.\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (62.8%)\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (72.7%), Isolering (68.9%), Tagmateriale (59.8%), Gulve (54.8%), Fuge (52.4%).\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (96.2%), Gulve (94.3%), Fuge (75.9%), Isolering (69.0%), Tagmateriale (64.0%), Facade (52.5%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 12i-Hvidovre By, Risbjerg, der hører til Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre.\nDer er trafikstøj på adressen Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre om dagen:\nDrikkevand på adressen Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre.\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre er i fare for oversvømmelse ved forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet nedenfor viser områder der vil blive oversvømmet ved 1 meter vandstandsstining i nærmeste vandløb. Som det fremgår vil Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre være udsat ifm med vandløbsstigning.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre ligger i en højde på 5.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 590 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre.\n✓Generelle BBR informationer om Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre\n✓BBR materialer og installationer for Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre\n✓BBR arealer for Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre (Bygning nr. 14)\nHent den officielle BBR meddelelse for Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre sidst vi kiggede (16. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre modtager fjernvarme fra FD Hvidovre\nLokalområdet — Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre\nBeboerne i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre er mestendels conzoom®-typen Hjerterum\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th hører til afstemningsområdet Sønderkærskolen hvor der er 4.359 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre at være mellem.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 119 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 2743 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 17.35 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.74 pct.\nArnold Nielsens Boulevard 32, 2. th hører under skoledistriktet Gungehusskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Gungehusskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th\nDer er god 4G mobildækning på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th\nInternet og Mobildækning Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, Hvidovre\nAnbefalet bredbånd på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Oister (Mobilt bredbånd) 1000 GB + Trådløs router » på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th.\nJordarten under Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th.\nHvor langt er der fra Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th\n✓Stamoplysninger for Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre\nAdressens Id 0a3f50a5-40f0-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Arnold Nielsens Boulevard 32, 2. th, 2650 Hvidovre.


Fortællingen.dk » Cathy Hopkins: Fyre og flammer og frygtelige fejltagelser » Print\nCathy Hopkins: Fyre og flammer og frygtelige fejltagelser\nPosted By Louise Dam Mortensen On 15. februar 2006 @ 16:59 In Cathy Hopkins | Comments Disabled\nIzzie vil have en ny stil. Hun vil være sej og vild og det involverer piercinger, alkohol, cigaretter og bad boy Josh.\nIzzie er træt af at være så almindelig. Hun er træt af sit image og synes hun trænger til en ny stil.\nSom en start beslutter hun sammen med veninderne at få en piercing i navlen. Fulde at vovemod tager de af sted, men da det bliver alvor er ikke alle lige modige, så kun Lucy og Izzie forlader butikken med sten i maven. Lucys forældre tager det meget roligt, men Izzies mor er så gammeldags og uforstående så Izzie holder det hemmeligt.\nSom næste led i Izzies nyt-image-plan overtaler hun sine veninder til at gå på opdagelse i Nessas forældres barskab. Izzie går ivrigt til sagen og ender på gulvet under Nessas sofa mens hele rummet drejer rundt.\nIzzies mor finder selvfølgelig ud af hvad Izzie har lavet og bliver rasende. Izzie får udgangsforbud og deres forhold bliver mere og mere anstrengt. Izzie vil vise at hun er voksen og kan klare sig selv, men hendes mor forstår ingenting, og hun har åbenbart helt glemt, hvordan det er at være ung.\nI parken møder Izzie Josh – en lidt ældre og meget lækker fyr. Josh er lidt vild, selvstændig og finder sig ikke i noget fra sine forældre. Izzie synes, Josh er vildt sej og begynder at snige sig ud for at være sammen med Josh og hans venner. I Josh´ slæng er der både alkohol, cigaretter og joints, så Izzie får rig mulighed for at prøve sine grænser af.\nHistorien om Izzie er 6. del af Fyre og Flammer serien. Pigernes problemer er som i de foregående typiske ungdomsproblemer, men i denne er de blevet lidt mere alvorlige. Izzie er strid, men det hører jo til et teenageoprør, og undervejs i læsningen måtte jeg sende mine forældre en venlig tanke for deres tålmodighed, for situationerne virkede skræmmende genkendelige 😉\nEn anden ting jeg godt kan lide ved frygtelige fejltagelser er, at forældrene spiller en større rolle. Hvor de tidligere bare har været i baggrunden og optrådt meget støttende og forstående, er de i denne bog mere som rigtige forældre, der skælder ud, stiller krav og ved bedre.\nCathy Hopkins: Fyre og flammer og frygtelige fejltagelser (Fyre og flammer: 6). Oversat af Astrid Heise-Fjeldgren. Gyldendal, 2006. Forside: Sisterbrandt.\nURL to article: http://fortaellingen.dk/anmeldelse/cathy-hopkins-fyre-og-flammer-og-frygtelige-fejltagelser