Københavns Universitets datageneral: Vi starter på en frisk med GDPR | Version2\nDet kan være noget hø at lave en databehandleraftale med universiteter i USA, siger Københavns Universitets databeskyttelsesrådgiver.\nMagnus Boye@magnboye Mandag, 26. februar 2018 - 5:11 7\nNår man skal gøre et universitet med 10.000 medarbejdere, 40.000 studerende og over 500 år på bagen klar til den største lovgivningsændring for persondata i årtier, starter man selvfølgelig med en problemformulering.\n»Det er ikke så avanceret,« siger Lisa Ibenfeldt Schultz, der er databeskyttelsesrådgiver, også kendt som en DPO, ved København Universitet.\n»Men i universitetsverdenen kan vi godt lide problemformuleringer.«\nLæs også: Universiteter brygger på nationalt certifikat til forskere, der kan håndtere persondata\nMed en skridttæller, der gløder på telefonen, turnerer Lisa Ibenfeldt Schultz lige nu rundt på KU’s seks fakulteter og knap 40 institutter for at indprente konsekvenserne af GDPR hos ledere og medarbejdere.\n»Jeg føler mig lidt som en fisk i vandet. Men det kræver altså en hval, det her arbejde,« forklarer hun.\nLisa Ibenfeldt Schultz, der er databeskyttelsesrådgiver ved Københavns Universitet, har tidligere undervist i it-ret på universitetets Datalogiuddannelse. Illustration: Københavns Universitet\nLæs også: Alka satser på analytics overalt: Kunderne kan godt se fidusen i at give os mere data\nFormularer skal give overblik\nUdgangspunktet for arbejdet – problemformuleringen – har været en række principper, der skal sikre, at det enorme arbejde med at blive klar til loven, ikke ender som en hensigtserklæring i en skuffe.\n»Vi skal ikke købe et eller andet, som vi bruger i et halvt år og derefter glemmer. Vi skal have en forvaltning af reglerne, som lever i de systemer og processer, vi allerede har i dag.« siger Lisa Ibenfeldt Schultz og tilføjer:\n»Så glider det ned af sig selv.«\nI praksis har Lisa Ibenfeldt Schultz opdelt arbejdet i nogle klumper. For en stor del af arbejdet satser DPO’en på noget så simpelt som en formular integreret til KU’s ESDH-system.\n»En af de nye ting er, at vi skal lave fortegnelser. I dag skal man give akkurat de samme oplysninger i et skema til Datatilsynet. Nu skal man give dem til sig selv. Men Datatilsynet kan komme på besøg og bede om at se fortegnelserne,« forklarer Lisa Ibenfeldt Schultz.\nDerfor udvikler KU en løsning med KMD's formular-værktøj XForms, som kan integreres direkte ind i ESDH-systemet Workzone. Formularen kan alle medarbejder hente og udfylde gennem KU's intranet.\n»Så kan de sidde på Institut for Psykologi, udfylde formularen, trykke send og så er den gemt og journaliseret med det samme. Og jeg kan se alle de fortegnelser, vi har, inde i ESDH-systemet.«\nHver fortegnelse har også knyttet nogle metadata, så DPO’en let kan få det brede overblik over, hvilke databehandlinger universitetet laver.\nFra medarbejder til Datatilsyn\nSamme formularløsning skal bruges af hvert enkelt forskningsprojekt, som ifølge de nye regler også skal have sin egen fortegnelse, og når universitet agerer databehandler for andre.\n»For eksempel har vi samarbejder med regionerne, hvor regionen overlader data til os,« forklarer Lisa Ibenfeldt Schultz.\n»Her bruger vi også formularen til at lave fortegnelser over, hvad vi laver med andres data.«\nEt andet nyt krav, som GDPR bringer til Danmark til maj, er pligten til at indberette sikkerhedshændelser til Datatilsynet indenfor 72 timer. Her har universitetet ligeledes lavet en formular, som medarbejdere skal udfylde om, hvad der er sket, hvis data kommer på afveje.\n»72 timer er godt nok ikke lang tid,« siger Lisa Ibenfeldt Schultz og fortsætter:\n»Min tanke er, at hvis vi kan få kollegerne til at udfylde formularen, så eksterne kan læse det, kan vi sende formularen direkte til Datatilsynet, og på den måde lette forløbet.«\nNoget hø at få databehandleraftale fra USA\nArbejdet med GDPR har for Københavns Universitet ikke blot handlet om de nye krav, EU-loven rummer, men også at gøre status på, hvordan det går med at overholde de eksisterende regler – som fx kravet om databehandleraftaler.\n»Vi har en del databehandleraftaler og nogle steder har vi glemt det. Nu starter vi helt på en frisk. Vi har lavet nye skabeloner og nu er vi gået i gang med at gennemgå, hvor Københavns Universitet får løst opgaver ude i byen. Der kommer mange sjove ting for dagen,« fortæller Lisa Ibenfeldt Schultz.\nLæs også: Få styr på dine aftaler med databehandlere med ny guide fra Datatilsynet\nUniversitetet skal sørge for at have databehandleraftaler, hver gang der udveksles data i forbindelse med forskningssamarbejder med andre universiteter. Det går ifølge Lisa Ibenfeldt Schultz nogenlunde i Danmark og i EU.\n»Men det er godt nok noget hø, når vi finder på at samarbejde om et forskningprojekt med et universitet i USA. Vi har stået i en situation, hvor et forskningsprojekt gik helt i stå, fordi der står i kommissionens standard-kontrakter, at databehandler overtager ansvaret hvis dataejer går konkurs,« fortæller Lisa Ibenfeldt Schult.\n»Og det vil amerikanerne ikke skrive under på, selv om vi kan fortælle, at vi har eksisteret siden 1479. Standardkontrakterne er bygget til kommercielle formål, og det giver altså nogle problemer, som vi ikke har løst endnu.«\n03. maj 2018 Keynote på Infosecurity: GDPR kan få ledelsens øjne op for it-sikkerhed\n#1 Anne-Marie Krogsbøll 26. februar 2018 - 06:33\nDet er godt nok noget møg...\n... med de problemer med at få lavet holdbare aftaler med USA, for dem har vi mange forskningsprojekter o.l. , som indbefatter følsomme persondata, med (eks. Sundhedsplatformen) .\nOg: "der står i kommissionens standard-kontrakter, at databehandler overtager ansvaret hvis dataejer går konkurs"\nHvad betyder det helt konkret? Det lyder lidt som om, at hvis dataejer går konkurs, så er ansvaret for vore følsomme data - som vi ofte har afgivet uden samtykke og viden - godt nok ude på dybt vand.\n#2 Mads Bendixen 26. februar 2018 - 09:22\nDer findes dataansvarlig og databehandler i Persondataloven og GDPR, ikke dataejer. Folk skal stoppe med at bruge det udtryk.\nDataansvarlig og databehandler har i forvejen delt ansvar for behandlingen, så det er naturligt at databehandler overtager det fulde ansvar for behandlingen, hvis dataansvarlig forsvinder.\n#3 Hans Nielsen 26. februar 2018 - 10:11\nDet nemmest er vel så bare at slette ved konkurs ?\nDa man må formode at ingen i konkurs boet efterfølgende har ret eller adgang til data, da samtykke vel må forsvinde med opløsning af firma. Hvis det alligevel skulle være tilfældet, så må de være henvist til deres backup.\nSå hvis jeg have ansvar for andres data. Så ville jeg slette det. for at være på den sikkert side, med hensyn til overholdelse af GDPR.\n"Der kommer mange sjove ting for dagen,"\nJa det er godt, at der kommer bøder som firmaer kan forstå. Så meget nyt, at der skulle komme sjove ting for dagen. Betyder nok at man ikke har overholdt eller taget den game forordning alvorligt.\nVil også for mit eget vedkommen være forsigt med at stole på firmaer, uden for EU, vil næsten sige især USA. Da de har en god historik, for at misbruge data på alle mulige måder. Det står man også selv på mål for nu. Da man ikke længere kan bruge den undskylning, at dem man har givet ansvaret for ens data, ikke har styr på det. Nu betyder det heldigvis, at begge parter så får en bøde.\nMen jeg håber nu selv, at vi starter med hurtige bøder til de helt store, og det så efter følgende kun bliver givet børder til nogle få mindre virksomheder. - I første omgang. - så de som stadig tror, at det ikke vedkommer dem, får fingeren ud af *\n#4 Anne-Marie Krogsbøll 26. februar 2018 - 10:47\nMen opstår der ikke derved det juridisk ingenmandsland, i det databehandler pludseligt bliver dataansvarlig og databehandler på en gang (og derved skal føre tilsyn med sig selv?). Og jeg vil da bestemt ikke bryde mig om, at en amerikansk databehandler pludseligt også er dataansvarlig for meget personfølsomme danske data - uden samtykke. Det er i forvejen uoverskueligt, at man anvender udenlandske databehandlere, når man i følge erfaringen ikke kan finde ud af at føre tilsyn - og i den nævnte situation - hvilke bånd er der så overhovedet tilbage til Danmark?\n#5 Hans Nielsen 26. februar 2018 - 11:15\nMS og alle de andre store kommer da i klemme.\nIsær samtykke kan da give dem lidt besvære ?\nNår man installere Windows, må man formode at de sikkert sig at de får samtykke til indsamling af data under installationen og brugen.\nMen når jeg efterfølgende vil fjerne installationen, data og samtykke. Så må MS sikkert sig, at alle de data som de har indsamlet fra min installation bliver fjernet.\nKan kun sige at jeg ikke vil sætte penge på , at der ikke hurtigt og snart kommer en 4% , til en af helt store :-)\n#6 Deleted User 27. februar 2018 - 14:01\nJeg syntes det er et utroligt snævert perspektiv at tage på et så stort område, som i virkligheden handler om at beskytte dine og mine data, og ikke om at kunne printe et stykke papir til tilsyn og eksterne.\nFortegnelsen er blot et element der gemmer sig i artikel 30, og som virksomheden ikke nødvendigvis får brug for, med mindre du bliver besøgt af diverse tilsyn.\nHvis det er det kom KMD udenlukkende tilbyder deres kunder, er jeg faktisk ikke særlig imponeret. Her havde jeg forventet et større fokus på helheden, altså kombinationen af det juridiske, tekniske og organisatoriske.\nDer mangler fokus på essensen som handler om at kunne dokumentere at man har implementeret tilstrækkelige tekniske og organisatoriske foranstaltninger, op imod den risiko der er identificeret, for at sikre et passende sikkerhedsniveau. Det er bestemt ikke noget en fortegnelse kan gøre op med, og hvordan skal en fortegnelse sikre at min data er beskyttet?\nI virkeligheden handler det om, at vi træder ind i en æra, som tvinger os til at tænke over, hvad data er, hvordan vi bruger data og hvilke konsekvenser brugen kan have for os. Det er vigtigt at vi skubber den virkelige agenda, som handler om data management og data kvalitet, som kan højne vores sikkerhed. OG at virksomheder tør at kigge indad og vurdere, om deres data er beskyttet tilstrækkeligt. De sikkerhedstiltag, som virksomhederne igangsætter, skal "passe" sammen med de vurderede risici - ikke for virksomheden, men for at beskytte dig og mig. Igen, hvordan vil en fortegnelse kunne gøre det?\nDet er på tide, at vi allesammen tager ansvar, nytænker vores virksomheder og skaber den forandring, som fremtiden tegner! Ikke bare om at lave nogle fortegnelser, som man faktisk bare kan putte i skuffen indtil der kommer nogen.\nDatatilsynet kommer ikke forbi samtlige virksomheder, men skal da nok kigger nok forbi hvis der kommer en masse hændelser eller dine ansatte indberetter dig fordi der ikke er styr på sagerne. Eller hvad med et massesøgsmål af f.eks. Københavns Universitets 10.000 medarbejdere, 40.000 studerende og over de sidste bare 50 år, hvis deres CPR numre bliver lægget til offentligheden? Så hjælper en fortegnelse nok ikke så meget.\nHvorfor ikke hæve niveauet og fokusere på faktisk at få styr på sine data og sætte et godt eksempel for hvordan vi behandler persondata fremover.\n#7 Finn Christensen 6. marts 2018 - 17:10\nEn virkelig rar tanke.. ærligt og seriøs kundepleje fra dine leverandører.\nMen ak nej, dine data (et ukendt sted) bliver fortsat både brugt /solgt/udvekslet, sålænge at nogen kan se nytten af dem, og uanset om du og din maskine lever eller i nu begge triller med *nix på HW eller i forlængst har sat træskoene.\nCyberspace glemmer ikke ;)\nEnhver menneskeskabt uvirkelighed bliver efter nogen tid ganske almindelig dagligdags.\nOg i stedet for det før vidende og uddannede personale og en høj sikkerhed, så kan der ansættes billigere og billigere arbejdskraft med rudimentær viden samt uddannelse samt robotter, der dagligt vasker/sammensætter/udtrækker og behandler gigantiske mængder p e r s o n l i g e data, for dem der (betaler/har samarbejdsaftaler/kontrollerer/forsker).


SØNDERMARKSSKOLEN. - ppt video online download\nOffentliggjort afPeder Graversen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "SØNDERMARKSSKOLEN."— Præsentationens transcript:\n2 Indholdsfortegnelse Side 1 Billede af skolen\nSide 2\tIndholdsfortegnelse Side 3 – 7\tVærdier - vision – målsætning - læringsmiljø - profil Side 8 Faglige udviklingsområder Side 9\tLæringssyn Side 10\tFagstruktur Side 11\tLæsepolitik Side 12\tSamarbejdsstruktur Side Teamsamarbejde Side 19 Læringscenter Side 20\tLedelse Side 21\tOrganisation Side Skoleudviklingsplan\n3 Værdigrundlag Åbenhed Ærlighed Engagement Anerkendelse Respekt\n4 Vision for Søndermarksskolen\nAlle føler sig som en vigtig del af et mangfoldigt fællesskab, hvor trivsel og udvikling er i fokus. Vi har en anerkendende tilgang i samarbejdet om elevens læring og udvikling. Vi har et læringsmiljø, som er baseret på skolens værdier.\n5 Målsætning for Søndermarksskolen 2012\n- Vi vil i fællesskab styrke den enkelte elevs læring og trivsel. - Vi vil udvikle et stærkt og forpligtende teamsamarbejde. - Vi vil udvikle et læringsmiljø baseret på dialog, faglighed, differentiering, kreativitet og fordybelse. - Vi vil styrke samarbejdet mellem skolens parter gennem involvering og dialog.\n7 Søndermarksskolens profil\nVi er en skole, hvor flere kulturer fungerer sammen Bevidsthed om fælles dansk sprog, kultur og historie Bevidsthed om elevers og forældres forskellige kulturelle baggrund Vi er en skole med fokus på trivsel og faglighed Trivselspolitik Venskaber og forpligtende fællesskab Høj faglighed Vi er en skole, der har en grøn og sundhedsorienteret profil Menneskets samspil med naturen Den sundhedsfremmende skole/undervisning 7\n8 Faglige udviklingsområder:\nLæringssyn Fagstruktur/fagsamarbejde Læsepolitik Læringsmiljø Generelle udviklingsområder: Læringscenter Teamsamarbejde\n9 Læringssyn Læringssynet udtrykker undervisningens kvalitet.\nLæringssynet forholder sig til den enkelte elevs udbytte af undervisningen. Læringssynet giver et fælles fundament for refleksion! Læringssynet omsættes til praksis i teamsamarbejdet. Læringssynet har et teoretisk fundament, men opleves brugbart af den enkelte lærer/pædagog.\n10 Tanker om en faglig struktur\n11 Faglig/tværfaglig fordybelse\nVi styrker lærernes faglige indsigt gennem fagteamsamarbejde Vi udarbejder beskrivelser af faglige og tværfaglige fordybelsesforløb Vi udarbejder strukturer for fordybelsesforløb, som understøtter elevernes læring\n12 Læsepolitik Skolen har en klart defineret læsepolitik.\nAlle har et vist kendskab til den gode læseundervisning. Læsepolitikken følges op i alle aspekter af skolens hverdag.\n13 Skolens tre samarbejdscentre\n14 Teamsamarbejde Vi udøver et fleksibelt teamsamarbejde med mange kontaktflader Struktur som underbygger fleksibiliteten: Afdeling (U’erne) Klyngeteam Kerne-/klasseteam Årgangssamarbejde/Fagsamarbejde Fast mødedag\n15 Selvstyrende teams Klyngeteams i afdelinger A B Indskoling\n16 Selvstyrende teams Klyngeteam:\tEr en gruppe af voksne, som hovedsageligt har deres timer i den gruppe af klasser, som man er organiseret omkring. Opgave: Tilrettelægge fleksible rammer for undervisningen (fordybelsesuger, valgfag, evt. holddeling, effektiv udnyttelse af specialundervisnings-/DSA-/AKT- kursusforløb) Kerneteam:\tEr den gruppe af voksne, som har mange timer i den klasse, som man samarbejder om. Opgave:\tSamarbejde om klassens/elevernes trivsel og udvikling (årsplan og rammer for klassen – handleplaner for enkeltelever – forberede elevplansarbejdet og skole-/hjemsamtalerne – tværfaglige forløb) Klasseteam er alle klassens lærere.\n17 Øvrige samarbejdsfora\nFagteam Fagsamarbejde med fokus på udvikling af faget Fagsamarbejde med fokus på holddeling (på en årgang) Fagsamarbejde med fokus på tværfaglighed (fagstruktur) Årgangssamarbejde Lejrskole og andre særlige arrangementer Projektopgave/tværfaglige forløb Holddeling\n18 Teamsamarbejde og mødekultur ÅBENHED, ÆRLIGHED, ENGAGEMENT, ANERKENDELSE, RESPEKT\nVisionen: På Søndermarksskolen ønsker vi via vores samarbejde at skabe bedre læringsmiljø for eleverne - fagligt såvel som socialt. Desuden ønsker vi at optimere det kollegiale samarbejde for at få en mere inspirerende arbejdsplads, hvor der gives plads og mulighed for udvikling. Forventninger og ønsker til teamsamarbejdet og mødekulturen: Vi forventer, at man møder velforberedt, deltager aktivt i møderne og påtager sig forskellige arbejdsopgaver. Der skal gives plads til, at alle får mulighed for at udtrykke holdninger og idéer. Vi forventer, at alle er loyale overfor fælles beslutninger uanset ens egen mening. Vi forventer, at man har en positiv indstilling til hinanden og opgaven. Vi ønsker, at man åbent tør stå ved sine holdninger. Vi ønsker, at være åbne overfor nye ideer og nye måder at gøre tingene på. Vi ønsker, at være gode til at udnytte hinandens ressourcer og forskelligheder.\n19 Læringscenter Læringscenteret har en kerne, hvor teamet mødes\nEr den funktion, hvor ekspertisen vedr. læringsmiljøet er samlet Skolebibliotekar (undervisningsmidler) IT Specialundervisning AKT DSA\n20 Ledelse Ledelsesteam Klart ledelsesgrundlag\nEr i aktiv dialog med alle skolens parter Deltager i teamenes refleksioner vedr. læringsmiljø mm.\n22 Plan 2008/2009\tUdarbejdelse af vision og skoleudviklingsplan 2009/2010\tUdvikling af teamsamarbejdet, herunder drøftelser af læringssyn + udvikling af læringscentertanken U1\tLæsepolitik + lærer-/pædagogsamarbejde U2\tLæringsmiljø (projektarbejde) U3\tFagteamsamarbejde + holddeling SB\tFormalisere trivselsambassadører og kontaktforældre + udvikle skole-/hjemsamtalen Fælles overskrift for hele skolen: Det flerkulturelle aspekt + mobbeplan 2010/2011\tIndførelse af klyngeteam med udvikling af fleksibel tilrettelæggelse af undervisningen + læringscenter U1\tLæringsmiljø (mange måder at lære på) U2\tLæsepolitik + fagteamsamarbejde U3\tImplementering af læringssyn + fagteamsamarbejde SB\tEvaluering af skole-/hjemsamarbejdet Fælles overskrift for hele skolen: Det flerkulturelle aspekt + skolen i skoven\n23 Plan 2009 – 2012 (fortsat) 2011/2012 Læringssyn + evaluering\nU1\tLæringsmiljø (mange måder at lære på) U2\tLæringsmiljø U3\tLæsepolitik + Læringsmiljø SB Fælles overskrift for hele skolen:\tSkolen i skoven + den sundhedsfremmende skole\nDownload ppt "SØNDERMARKSSKOLEN."


Haga håndklædering messing - Qvesarum DK\nVæghængt håndklædering i messing, der hører under serien Haga. Haga er en badeværelsesserie i klassisk stil med tidløse badeværelsestilbehør fremstillet af messing. Produkterne i serien fås med tre forskellige overfladebehandlinger; ubehandlet poleret messing, krom og bronze. Håndklæderingen er her forarbejdet i ubehandlet poleret messing, der ældes naturligt over tid, men ved at polere stangen genvinder den sin oprindelige farve. Der medfølger beslagskruer i en matchende overfladebehandling.\nEn flot væghængt håndklædeholder, der passer lige så godt ved siden af vasken i badeværelset som ved bruseren eller badekarret. En håndklæderring er en lille badeværelsesdetalje, men den spiller en vigtig rolle for helheden. Skab et klassisk badeværelse med badeværelsesserien Haga.\nHaga håndklædering messing antal


Du får her den nye farve af highlighteren Shimmering Skin Perfector™ Pressed Highlighter i en limited edition, Navnet er Gold Lava.\n- Gold Lava, guld i 24 karat med lette lyserøde perler.\n- Highlighter dine smukkeste træk via en brillant finish.\n- En cremet konsistens, der smelter på huden og skaber en stor effekt.\n- Inspirationen er hentet fra lavaen, så du kan få en brændende glød, præcis som en vulkan!\nFarve: Gold Lava\n- Påfør dette kompakte pudder på de områder, som du ønsker at fremhæve samt på de fyldigere dele af ansigtet, som f.eks. kindbenene og omkring næsepartiet.


LED Pærer | Light group\nSkift til LED pærer og få store besparelser på strømforbruget\nDrastiske el-besparelser med LED pærer til spot, led pærer dæmpbar og led pærer gu10\nLED belysning er en af de mest besparende og energirigtige lyskilder på verdensplan, og du kan derfor spare en masse penge på elregningen ved at skifte til LED.\nSåledes er LED pærer ofte mere energivenlige end selveste A-pæren og nogle pærer er derfor rykket op i energiklasse A+ eller A++.\nLED udkonkurrerer de andre pærer\nHos Light Group kan du få energibesparende LED belysning, som sparer op til 80% på strømmen. Dette betyder, sammen med nedenstående faktorer, at de traditionelle glødepærer, sparepærer og tilsvarende konventionelle varianter af pærer efterhånden helt udkonkurreres af LED.\nLED belysning fås;\nMed en meget høj og behagelig lyskvalitet\nMed meget lange levetider\nSom dæmpbar LED\nSom spot LED\nSom LED gu10 og tilsvarende varianter\nLED er belysning med lange levetider\nLED lyskilder har en utrolig lang levetid på op til 50.000 brændetimer, hvilket er op til 20 gange længere end almindelige halogenpærer.\nSe vores mange varianter af LED pærer\nLight Group har adskillige års erfaring og ekspertise inden for LED belysning og vi tilbyder altid den bedste belysning til dig med et bredt udvalg af LED belysning, hvor kvaliteten er i absolut top, for eksempel\nSe hele udvalget inden du køber på vores webshop.\nDu er altid velkommen til at kontakte os på telefon 70 70 55 55 eller mail info@lightgroup.dk, hvis du har spørgsmål.\nLight Group indgår som sparrings-partner i alle faser af projektet, lige fra idé og prøveopsætning til installation. Light Group er eksperter i LED belysning og vores produkter dækker alle typer af belysning.


Du er her: Forsiden Leksikon Hund Sygdomme hos hund Urin- og kønsorganer Akut nyreinsufficiens\nNyreinsufficiens betyder at nyren ikke er i stand til at fjerne affaldsstoffer fra blodet. Når man taler om ”akut” nyreinsufficiens betyder det, at problemet er opstået over få dage.\nDer er mange forskellige årsager til akut nyreinsufficiens. Blandt andet kan det skyldes giftstoffer som kølervæske (etylenglycol) og nogle typer af medicin såsom ibuprofen (Ipren) og acetylsalicylsyre (Kodimagnyl). Det kan også skyldes en alvorlig bakteriel infektion i nyren (bl.a. leptospirose) eller nedsat blodgennemstrømning af nyren for eksempel som følge af dehydrering.\nDyrlægen vil tage blodprøver og en urinprøve for at klarlægge, om der er tale om nyreinsufficiens, og graden af det. Andre tests som røntgen, ultralyd og specielle blodprøver kan være nødvendige for at klarlægge årsagen til nyresvigt. Man kan dog ikke altid finde årsagen til nyresvigt.\nNyreinsufficins kan give mavesår, hvorfor man kan give syreneutraliserende medicin. Hvis nyreinsufficiensen skyldes en infektion, gives antibiotika. Man kan også se forhøjet blodtryk hos disse hunde, hvorfor blodtrykssænkende medicin kan være nødvendig.\nDa hundens tilstand hurtigt kan ændres, er det vigtigt at følge den tæt.\nPå trods af behandling er akut nyresvigt desværre en sygdom, som mange af hundene dør af. Af de hunde der overlever, vil nogle have permanente skader på deres nyrer.


PressReader - BT: 2015-04-14 - Ritt Bjerregaar\nS- koryfæet er blevet opereret to gange på grund af kræft\nBT - 2015-04-14 - NYHEDER - Ingelise Skrydstrup isk@ bt. dk mkn@ bt. dk\nMads Korsager Nielsen Ritt Bjerregaard kæmper i disse uger en barsk kamp. Den socialdemokratiske legende, der er gået gennem adskillige politiske stormvejr, er ramt af kræft.\nDet oplyser hun selv i en sms til BT og hendes nære veninde Helle Degn fortæller også, at 73- årige Ritt Bjerregaard er ramt af den frygtede sygdom.\nDen tidligere overborgmester, topminister og EU- kommissær havde derfor ikke mulighed for at deltage, da Helle Thorning- Schmidt mandag holdt 10 års- jubilæumsreception.\nRitt Bjerregaard fortæller via sms, at hun lige nu ikke har kræfter til at tale som sygdommen. Derfor holder hun sig til beskeder over telefonen.\n» Jeg er lige kommet fra hospitalet – ret svag efter to store operationer og samler nu lidt kræfter, « fortæller hun om sin kamp.\nHun siger videre, at det er en kræfttumor på endetarmen, der har betydet, hun skulle gennem de to store operationer.\nEn af dem, der er tæt på Ritt Bjerregaard i den svære tid, er partifællen Helle Degn. De to har været nære veninder i en menneskealder.\nSygdommen blev opdaget for en måned siden, og i den efterfølgende tid har Helle Degn været en trofast støtte for både Ritt Bjerregaard og hendes mand Søren Mørch.\nHelle Degn beretter om nogle bar- ske ugers livtag med sygdommen.\n» Det har været et meget hårdt forløb. Men nu er Ritt på rekreation, og så er det ved at gå fremad igen. Hun var heldig, at det blev opdaget hurtigt, og hun er hurtigt kommet i behandling. Der kommer til at gå nogen tid endnu, formentlig måneder, før hun er klar igen, « siger Helle Degn.\nFor et år siden var Helle Degn selv gennem et hårdt kræftforløb, men i dag er hun sund og rask igen.\n» På det tidspunkt var Ritt der for mig. Nu er jeg der for hende. Når man først får kontakt med sundhedssystemet, finder man ud af, hvor meget de ekstra penge til sundhedsområdet har gjort godt. Lægerne fortæller selv, at de kan mærke fremgang og nu kan de overholde ventetiderne, « siger Helle Degn.\nRitt Bjerregaard fylder snart 74 år og har brugt næsten 40 af dem i dansk politik.\nHun kom i Folketinget ved valget i 1971. På det tidspunkt var hun en ung kvinde på 30 år, og noget af et særsyn som undervisningsminister i 1970erne. Senere blev hun også både socialminister, fødevareminister, EU- kommissær og overborgmester i København.\nAllerede da hun første gang blev valgt til Folketinget i 1971, etablerede hun sin egen kaffeklub med den ligeledes nyvalgte Helle Degn, Svend Auken, Inge Fischer Møller og Karl Hjortnæs. Den kaffeklub kom til at spille en afgørende rolle i den offentlige debat. For Helle Degn og Ritt Bjerregaard har det betydet et livslangt venskab, som Helle Degn tidligere har fortalt om i biografien ’ Ritt’.\n» Vi diskuterede, hvordan vi både kunne være veninder og konkurrenter, men vi var enige om, at vi altid ville tale med hinanden først, hvis der var en post, vi ville gå efter. Når først det var klaret af, hvem der ville gå efter hvad, kunne vi regne med den andens støtte, « fortæller Helle Degn i bogen.\nOg venskabet har holdt i medgang og modgang.\nÉn af de fire store\nRitt Bjerregaard regnes for at være en af de fire helt store socialdemokrater sammen med Mogens Lykketoft, Svend Auken og Poul Nyrup Rasmussen.\nMen det var i kaffeklubben sammen med Helle Degn, at hun havde sin politiske base. Det var Ritt Bjerregaard, der fik øje på Helle Thorning- Schmidt. Og det var Ritt Bjerregaards og Helle Degns kaffeklub, der fik arrangeret et møde på Cafe Amokka på Østerbro i København, hvor de fik opstillet Helle ThorningSchmidt som kandidat til EuropaParlamentet. Senere støttede Ritt Bjerregaard også Thornings kandidatur til formandsposten i Socialdemokraterne, selv om de to ikke har været politisk enige om alt.\nRitt Bjerregaard har ry for at se på verden, som den er. ’ Hold op med klynkeri, selvmedlidenhed og opgivelse’ har været hendes mantra i det politiske liv, og tilsyneladende nu også, hvor hun personligt er ramt af alvorlig sygdom.


Bosch TKA8013 kaffemaskine sort - HvidevareBanditten\nForside / Køkkenudstyr / Kaffemaskiner / Bosch TKA8013 kaffemaskine sort\nBosch TKA8013 kaffemaskine sort\nVarenummer (SKU): 7375902088288690 Kategori: Kaffemaskiner\nLækker Bosch kaffemaskine, der giver dig perfekt kaffe på kort tid. Maskinen kan lave 10/15 kopper ad gangen, og med de 2 separate varmelegemer er du sikret korrekt brygge- og serveringstemperatur.\nTKA8013 har også drypstop, automatisk sluk efter 40 min.\nEr du på udkig efter Bosch TKA8013 kaffemaskine sort? Så er du landet det helt rigtige sted. Med Bosch TKA8013 kaffemaskine sort bliver hverdagen bare lidt nemmere, og her får du for alvor en hvidevare, der fungerer – og som er udviklet med fokus på den mindste detalje.\nBosch TKA8013 kaffemaskine sort som er anerkendte for at udvikle kvalitetsdygtige holdbare og effektive hvidevarer, der kommer i flotte designs, og som derfor passer perfekt ind i hjemmet og samtidig lever op til dine behov.\nNår du bestiller Bosch TKA8013 kaffemaskine sort får du selvfølgelig lynhurtiglevering, og du slipper for selv at møde op i en butik og bøvle med at få fragtet varen hjem til dig. Når du bestiller Bosch TKA8013 kaffemaskine sort online, kan du nemlig vælge bestille med levering hjem til dig\nDet betyder, at du får Bosch TKA8013 kaffemaskine sort uden problemer og før, du ved det.\nHos Hvidevarebanditten synes vi ikke, det behøver at være tidskrævende at bestille hvidevarer som fx Bosch TKA8013 kaffemaskine sort. Derfor forsøger vi at gøre vores bedste med at [finde, udvælge, kuratere] de bedste og mest populære hvidevarer til dig.\nVær den første til at anmelde “Bosch TKA8013 kaffemaskine sort” Annuller svar


Udarbejdet af FDZ-Zoneterapeuterne. Helle Roed, Jette Viktor, Kirsten S. Carlsen, Helle Vinding. FDZ's Forskningsråd v/ Leila Eriksen - PDF\nUdarbejdet af FDZ-Zoneterapeuterne. Helle Roed, Jette Viktor, Kirsten S. Carlsen, Helle Vinding. FDZ's Forskningsråd v/ Leila Eriksen\nDownload "Udarbejdet af FDZ-Zoneterapeuterne. Helle Roed, Jette Viktor, Kirsten S. Carlsen, Helle Vinding. FDZ's Forskningsråd v/ Leila Eriksen"\n1 Udarbejdet af FDZ-Zoneterapeuterne Helle Roed, Jette Viktor, Kirsten S. arlsen, Helle Vinding FDZ's Forskningsråd v/ Leila Eriksen Speciallæge i børnesygdomme Olav ennedbæk Statistiker Søren Lundbye-hristensen\n2 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side Zoneterapiens effekt på Skrigeture hos Spædbørn 1. oplag 1 opyright 1, FDZ og forfatterne. Rapporten, eller dele der af, må gerne bruges i medier samt til undervisningsformål, hvis kilden samtidig tydeligt er angivet. Udgiver: Forenede Danske Zoneterapeuter Tryk: Lunderskov ogtrykkeri Storegade Lunderskov Tlf Yderligere information om Forenede Danske Zoneterapeuter: Adresse: FDZ's Sekretariat Dronningegården Dronningensgade 3 5 Odense Tlf\n3 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 3 Forord Mange spædbørn har skrigeture, som bliver henført til såkaldt spædbarnskolik. Årsagen til spædbarnskolik kender man ikke, og der foreligger ikke nogen veldokumenteret, virksom behandling af tilstanden. Zoneterapeuter har igennem årene behandlet disse børn og fået indtryk af, at zoneterapi kan være virksom overfor spædbarnskolik, men har ikke oplevet, at deres erfaringer har vundet genklang i det etablerede sundhedsvæsen. En af begrundelserne har bl.a. været, at der ikke forelå nogen videnskabelig dokumentation for, at zoneterapi havde effekt på spædbarnskolik. Derfor har en gruppe zoneterapeuter valgt at gennemføre en videnskabelig undersøgelse med det formål at belyse, om zoneterapi har effekt på skrigeture hos spædbørn. Undersøgelsen omfatter 3 børn i alderen 13 uger og tager udgangspunkt i zoneterapiens behandlingsteorier hvor det samtidig tilstræbes at tilnærme sig mere traditionel naturvidenskabelig forskning. Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende alternativ behandling har anbefalet gennemførelsen af undersøgelsen og finder, at rapporten er endnu et skridt på vejen med henblik på at vurdere zoneterapiens muligheder i behandlingen af forskellige sygdomstilstande. I erkendelse af at hver femte dansker søger zoneterapeutisk behandling er det væsentligt, ikke mindst for brugerne, at terapiformens muligheder og begrænsninger afdækkes. Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende alternativ behandling finder derfor, at undersøgelser som denne dels vil kunne styrke dialogen imellem zoneterapeuter og det etablerede behandlingssystem, dels kan inspirere til yderligere forskning i zoneterapien som behandlingsform. Michael von Magnus Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende alternativ behandling.\n4 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side Indledning En række undersøgelser har gennem de sidste år vist en øget interesse for zoneterapeutisk behandling hos den danske befolkning. I december 1997 foretog P.J. Gruppen en markedsanalyse med 1568 interviews som viste, at 1% af den danske voksenbefolkning indenfor det sidste år havde brugt zoneterapeutisk behandling. Heraf havde 16% benyttet det inden for den sidste måned (1). Gennem de seneste år har zoneterapeuter empirisk erfaret, at zoneterapien som behandlingsform har vist sig effektiv ved behandling af skrigeture hos spædbørn, også kaldet kolik. Projektgruppen har valgt betegnelsen "skrigeture hos spædbørn" da der ikke findes nogen klar definition på fænomenet kolik. Kolik er afledt af det græske ord colon, der betyder tyktarm. Kolik er anfaldsvise smerter, der skyldes krampagtige sammentrækninger af muskulaturen i tarmen. Rapporten beskriver effekten af zoneterapi på spædbørn med skrigeture i alderen 1 3 måneder, og er udarbejdet af en styringsgruppe, der består af FDZ-zoneterapeuterne Kirsten S. arlsen, Helle Roed, Jette Viktor og Helle Vinding i samarbejde med Forenede Danske Zoneterapeuter s (FDZ) Forskningsråd v/ Leila Eriksen og børnelæge Olav ennedbæk. Projektet er gennemført af FDZ-zoneterapeuter og børnelæge Olav ennedbæk. Statistik er udarbejdet af lektor Ph.D. Søren Lundbye-hristensen, Institut for matematiske fag, Aalborg Universitet. Projektbeskrivelsen er godkendt af Den Videnskabsetiske Komité for Viborg og Nordjyllands amter. Forsknings- og Projektudvalget i Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende Alternativ ehandling har bidraget med faglig ekspertise ved projektets tilblivelse, og Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende Alternativ ehandling har givet projektet sin anbefaling. Desuden er Registertilsynet orienteret om projektet. Følgende fonde har finansieret projektet: Dir. E. Danielsen og Hustrus Fond Fondation Idella Det Obelske Familiefond Desuden er projektet støttet økonomisk af Forenede Danske Zoneterapeuter. Tak til læger, sundhedsplejersker samt forældre som har gjort det muligt at gennemføre dette projekt.\n5 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 5 Indholdsfortegnelse Forord... 3 Indledning... Indholdsfortegnelse... 5 Formål... 6 aggrund for projektet... 6 Projektets opstartsfase... 6 Målgruppe... 7 Fremgangsmåde... 7 Zoneterapi... 9 ehandlingsforløbet hos zoneterapeuten... 9 Lægens behandling Statistisk analyse Perspektivering Konklusion Appendix Original Artikel Spædbørn med skrigeture...18 ilag Start spørgeskema...a Samtykkeerklæring... Spørgeskema der benyttes ved hver behandling (journal)...1 Dagbog...D Afsluttende spørgeskema... E1 Drop out... F Forældreinformationspjece...G Litteraturliste...H\n6 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 6 Formål Formålet med denne undersøgelse har været at belyse hvorvidt zoneterapi har effekt på skrigture hos spædbørn. aggrund for projektet Forenede Danske Zoneterapeuter (FDZ) er en erhvervsorganisation, der på landsplan har 3 zoneterapeuter tilknyttet. Uddannelsen til eksamineret FDZ zoneterapeut er internationalt kendt, og kan gennemføres på en af landets 13 FDZ skoler. FDZ Nordjylland er en lokalforening under FDZ. I januar 1995 på en generalforsamling for Forenede Danske Zoneterapeuter i Nordjylland blev ideen om at lave en videnskabelig undersøgelse på skrigende spædbørn født. Gennem de seneste år har zoneterapeuter behandlet mange spædbørn med skrigeture (kolik), og har gode erfaringer på dette område. Der blev derfor nedsat en projektgruppe bestående af 5 zoneterapeuter, som udarbejdede projektbeskrivelsen samt tilhørende spørgeskemaer. Det viste sig, at litteraturen om emnet var sparsom og behandlingsforslagene mange, men tilsyneladende fandtes der ikke en dokumenteret virksom behandling af problemet. Hyppigheden af børn med skrigture ligger ifølge litteraturen mellem 3,3 og 35 % af alle spædbørn (). Dette er baggrunden for projektets tilblivelse. Projektets opstartsfase Efter at have læst tilgængelig litteratur om emnet spædbørnskolik, blev der udarbejdet en projektbeskrivelse. Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende Alternativ ehandling godkendte projektet, det gjorde Den Videnskabsetiske Komité for Viborg og Nordjyllands amter derimod ikke. Komiteen påpegede, at der manglede en kontrolgruppe inden for egne rækker, dvs. der skulle gives to typer zoneterapi (den ene som kontrolgruppe); komiteen anbefalede endvidere, at der var tilknyttet en speciallæge i børnesygdomme til projektet. Med den baggrund blev der taget kontakt til børnelæge Olav ennedbæk, som var interesseret i at medvirke. Projektbeskrivelsen blev omformuleret og materialet blev endelig godkendt af Den Videnskabsetiske Komité for Viborg og Nordjyllands amter. Desuden blev Registertilsynet orienteret om projektet. Med ovennævnte godkendelser blev projektet finansieret via følgende fonde: Dir. E. Danielsen og hustrus Fond, Fondation Idella og Det Obelske Familiefond.\n7 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 7 Målgruppe 3 børn i alderen 1-3 måneder med skrigeture, der opfyldte følgende inklusionskriterier: Inklusionskriterier: De børn der indgik i undersøgelsen, skulle:?? Undersøges af projektets børnelæge, som udelukkede andre årsager til skrigeturene.?? Have en minimumstid for gråd på 1½ time per døgn ().?? Have en alder mellem 1-3 måneder ved 1. behandling.?? Have en vægtforøgelse på minimum 15 gram pr. uge (normal trivsel). Eksklusionskriterier: Følgende kriterier måtte ikke være opfyldt:?? ørn som på tidspunktet for forsøget var i medicinsk behandling (f.eks. Aeropax eller Mylicon).?? ørn som havde fået udvidet endetarmen inden for to dage før første behandling.?? ørn som på tidspunktet for behandlingerne modtog kiropraktisk eller anden form for behandling.?? ørn som var blevet vaccineret under eller indtil dage før behandlingen. Fremgangsmåde I september 1997 var der i fagbladet for praktiserende læger i Nordjylland (NOLK) en artikel med information om det kommende projekt og en opfordring til de praktiserende læger om at henvise spædbørn med skrigeture til projektets børnelæge. Zoneterapeuterne informerede herefter sundhedsplejerskerne i Nordjylland om projektet og bad dem formidle dette videre til forældrene bl.a. via en forældreinformationspjece (bilag 1). 63 spædbørn med skrigeture > 1½ time / døgn blev undersøgt af børnelægen. De praktiserende læger i Nordjylland henviste børnene til projektets børnelæge. ørnene blev bl.a. undersøgt for mælkeallergi, endetarmsforsnævring og D-vitamin reaktion. Derudover blev der rådgivet om ammeteknik, rygevaner mv. Hos 33 af børnene blev der fundet en årsag til skrigeturene, hvilket er beskrevet i artiklen "Spædbørn med skrigeture" som er søgt publiceret i Ugeskrift for Læger. De 3 børn hvor der ikke fandtes nogen årsag til skrigeturene indgik i projektet. Disse børn blev fordelt i tre grupper ved lodtrækning.\n8 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 8 ørnene blev efter lodtrækning inddelt i tre grupper: A. - Ikke målrettet zoneterapi til børn med skrigeture. - Målrettet zoneterapi til børn med skrigeture. - Kontrolgruppe konsultation / observation hos lægen I projektet blev der valgt at benytte to zoneterapigrupper samt en kontrolgruppe (fig. 1). Kontrolgruppen () fulgte behandling hos lægen. Denne gruppe blev beroliget med, at skrigeturene ville ophøre spontant. Udover konsultationen hos børnelægen blev der tilbudt konsultation efter behov. Grunden til der blev valgt to grupper med zoneterapibehandling, fremfor en med zoneterapi og en med placebo var det etiske aspekt, idet forældrene ville forvente en aktiv behandling ved kontakt til terapeuten. Desuden giver det valgte design mulighed for at udvikle den faglige viden. Projektets udformning gør, at man kan sammenligne de tre resultatgrupper. Det skal understreges at det ikke er muligt at lave en dobbelt blindet undersøgelse, da zoneterapeuten er vidende om, hvilken behandling der er givet. Figur 1 ehandlingsforløb "Anden form for zoneterapi" (Gruppe A) Praktiserende læge Projektets børnelæge Lodtrækning Traditionel zoneterapi (Gruppe ) Projektets børnelæge Observation hos læge (Gruppe ) Ved besøget hos projektets børnelæge blev antallet af skrigetimer fastlagt, og forældrene udfyldte et spørgeskema (ilag A) samt en samtykkeerklæring (ilag ). Efter undersøgelsen hos børnelægen blev der trukket lod og behandlingen påbegyndtes efter døgn, af hensyn til evt. effekt af endetarmsudvidelse. ehandlingsforløbet strakte sig derefter over 1 dage for hvert enkelt barn. Ved hver behandling udfyldtes ligeledes et spørgeskema, som samtidigt fungerede som journal (ilag ). Derudover udfyldtes en dagbog tre gange pr. døgn i behandlingsperioden (ilag D). Umiddelbart efter behandlingsperiodens ophør udfyldte forældrene et afsluttende spørgeskema sammen med projektets børnelæge og en zoneterapeut (ilag E). Her blev skrigetimerne igen fastlagt. Succesfuld behandling blev defineret som mindre end eller lig med ½ times gråd pr. døgn. Hvis behandlingsforløbet blev afbrudt, blev der udfyldt Drop Out skema (ilag F). Alle behandlingerne var vederlagsfri for forældrene.\n9 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 9 Zoneterapi Den kliniske erfaring har vist, at zoneterapi er en behandling uden bivirkninger. ehandlingen består i en speciel trykmassage på fødderne, som formodes at aktivere og genoprette den normale funktion i menneskets krop. Kroppen er en sammensat organisme. Hvis noget ikke fungerer som det skal, udvikles en ubalance. Resultatet er sygdom, smerter, træthed og utilpashed. Zoneterapi hjælper ofte til at genoprette balancen. Teorien bag zoneterapien er, at der under og på fødderne findes et fuldstændigt kort over hele menneskekroppen. Hver del af kroppen formodes at have en zone på fødderne, som betegnes en reflekszone. Hvis der er ømhed i en reflekszone, formodes det at hænge sammen med, at en del af kroppen ikke fungerer optimalt. Ved at behandle de ømme reflekszoner med specielle trykkombinationer, anslås det, at zoneterapeuten kan genoprette kroppens balance og påvirke organerne til en bedre funktion. Ud over reflekszonerne på fødderne arbejder zoneterapeuter også med teorien om meridianbaner / akupunkturpunkter. Meridianbanerne kan sammenlignes med den elektriske ledning, som bringer strømmen (energien) ud til pæren (organerne) og skaber lys (funktion). Meridianbanerne er et net af energibaner som løber over hele legemet. I dag bruger man primært 1 meridianbaner til behandling. Det antages, at ud af de 1 primær meridianer er der 1 organmeridianer, som hver især er tilknyttet et bestemt organ i kroppen og som derfor har navn efter dette organ. Organerne samarbejder parvis, f.eks. lunge- og tyktarmsmeridianerne: når det ene punkt påvirkes sker der en energiudveksling / behandling i begge organer. De 1 organmeridianer har alle terminalpunkter ved neglelejet på hænder og fødder. Zoneterapeuter behandler akupunkturpunkterne med et sedativt tryk akupressur. ehandlingsforløbet hos zoneterapeuten Det blev valgt kun at benytte to behandlende zoneterapeuter, for derved at sikre en ensartet behandling i de to zoneterapigrupper. De to zoneterapeuter har behandlet børn fra begge grupper og har selv tilrettelagt de behandlinger indenfor de 1 dage. Der måtte ikke gives andre behandlinger hos zoneterapeuten end zoneterapi, idet det var væsentligt at kende zoneterapiens virkning. ehandlingens varighed var ca. min. Der blev ikke på noget tidspunkt givet naturmedicin eller gode råd til hjemmebehandling.\n10 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 1 Zoneterapeuten behandlede på følgende reflekszoner ved den målrettede zoneterapibehandling:?? Rygsøjlen?? Fordøjelsen - specielt tyktarmen og ileocoecalklappen.?? Milt?? Lunger?? Urinvejene?? Solar plexus?? Hormonpunkter?? Meridianbanernes terminalpunkter på fødderne?? MP (akupunkturpunkt på fødderne) Den gruppe som fik anden form for zoneterapi (gruppe A), blev behandlet på følgende punkter:?? Tæer (meridianbanernes terminalpunkter)?? Midt under hælen I denne gruppe undlod vi at behandle reflekszonerne, men i stedet meridianbanernes terminalpunkter på fødderne, for at se effekten af denne behandling og derved udvikle den faglige viden. Det blev fra zoneterapeuternes side vægtet meget højt, at forældrene var grundigt informeret om de 3 behandlingsforløb inden de indvilligede i at deltage i projektet. Derudover blev forældrene ved første behandling hos zoneterapeuten endnu engang informeret om, at barnet udelukkende blev behandlet på fastlagte punkter, og at der ikke var mulighed for individuel behandling ej heller gode råd om hjemmebehandling eller naturmedicin. Ved første konsultation blev dagbogen (bilag D), som var udleveret ved børnelægen, gennemgået meget nøje. Forældrene skulle udfylde dagbogen tre gange i døgnet, for derved at følge barnets gråd, afføringsmønster samt soverytme. Derudover blev der ved hver behandling udfyldt spørgeskema (bilag 1 - ) som samtidig fungerede som journal. ehandlingen foregik oftest på terapeutens briks, men barnet kunne også ligge hos far eller mor - var det spisetid kunne barnet ammes under behandlingen. Trykmassagen på barnets fødder var meget blid, barnet var som oftest afslappet under behandlingen. Reaktioner sås ofte under selve behandlingen f.eks. i form af prutte, bøvse, rumlen i tarmene og afføring. Nogle børn faldt i søvn, andre blev meget livlige - pludrende og opmærksomme. ørnenes reaktioner, specielt det første døgn efter første eller anden behandling, kunne variere meget - fra øget uro, mere gråd til at være rolig, afslappet og sovende. De fleste forældre havde ikke på forhånd kendskab til zoneterapi. De blev informeret om projektet via praktiserende læge eller sundhedsplejerske. Mange valgte at deltage i projektet, fordi barnet derved blev grundig undersøgt af en børnelæge, og fordi forældrene ønskede at være aktive i forhold til barnets\n11 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 11 problem. Undervejs i projektet var der to drop out, begge forældrepar var frustrerede over ikke at måtte vide, hvilken form for zoneterapi deres barn fik, samtidig med at skrigetimerne ikke blev reduceret. Forældre, som i forvejen kendte til zoneterapi, valgte at deltage for at fremme forskningen på området. Andre ønskede ikke at deltage i projektet, da de ville være sikre på, at deres barn modtog den målrettede zoneterapibehandling. Lægens behandling Den gruppe, der ved lodtrækning kom i gruppe (lægelig behandling), kunne søge hjælp hos lægen. Der var ikke fastlagt regler for denne behandling. ørnene fulgte den behandling, lægen normal ville tilbyde barnet i en 1-dages periode, hvilket bl.a. omfattede beroligelse af forældrene. Forældrene udfyldte dagbog lige som i zoneterapigrupperne. ørnelægens funktion i projektet var at undersøge børnene for at udelukke andre årsager til skrigeturene. Statistisk analyse Datamaterialet er lille og dette influerer naturligvis på tolkningen af de statistiske konklusioner. Hovedvægten af analysen er lagt på effekt målt ved antal skrigetimer før og efter behandlingsforløb. I tabel 1 er de 8 patienter angivet og registrerede antal skrigetimer er anført før og efter behandling. De drop-out er ikke medtaget. Figur illustrerer at samtlige grupper får en reduktion i antallet af skrigetimer og at gruppe har størst reduktion og er mere homogen efter behandling end de andre grupper. Gruppe har ingen patienter med totalt svind af skrigetimer. Figur og 3 illustrerer grafisk de enkelte patienters antal skrigetimer før og efter behandling og tilsyneladende har gruppe et mere homogent behandlingsforløb, idet antallet af skrigetimer varierer mindst efter behandlingen (fra til mindre end to timer). Samtidig er det gruppen med det laveste gennemsnit. Figur viser den gennemsnitlige reduktion i antallet af skrige timer, som er illustreret med firkanten i midten af de 3 streger, mens længden af stregen viser, hvor stor variationen er indenfor de enkelte grupper. Figuren viser, at det ikke ved hjælp af statistiske test er muligt at påvise signifikante forskelle i de 3 gennemsnitsværdier. Hvis effekten af behandlingen derimod defineres som positive, hvis antal skrigetimer er mindre end eller lig med ½ time ved sluttidspunktet opnås en fordeling af effekt på behandlingsgrupper som anført i tabel. Selvom der er tale om små tal og de statistiske tests derfor skal tages med forbehold, er der indikation af, at de 3 grupper med stor sandsynlighed er forskellig fra hinanden. Ved sammenligning af effekten af A og er det ikke muligt at påvise nogen forskel af betydning. Ved sammenligning af de zoneterapibehandlede patienter (A+) overfor gruppe, findes der derimod en statistisk signifikant forskel, hvor grupperne A+ med stor sikkerhed kan betegnes at være forskellig overfor gruppe, som anført i tabel 3. Det samme gælder ved sammenligning af gruppe overfor, hvor der ligeledes kan påvises statistisk signifikant forskel. Hvis de drop-out medtages i gruppe A som ikke raske, ændrede dette ikke på forskellen mellem grupperne.\n12 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 1 Tabel 1: Antal skrigetimer for de 8 patienter før og efter behandlingsforløb efter patientnummer med angivelse af randomiseringsgruppe. Patientnummer Randomiseringsgruppe Skrigetimer før Skrigetimer efter A A A A A A A A 7, ,5,5,5 5 3,5 3, , , ,5,5 1,5 1 1, ,5 1,5 A. - Ikke målrettet zoneterapi til børn med skrigeture. - Målrettet zoneterapi til børn med skrigeture. - Kontrolgruppe konsultation / observation hos lægen\n13 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 13 Figur. Grafisk fremstilling af behandlingseffekten for hver enkelt patient fordelt på randomiseringsgrupper. Randomiseringsgruppe A (n = 8) Randomiseringsgruppe (n = 1) Skrigetimer 6 Skrigetimer 6 ehandlingsgruppe A. - Ikke målrettet zoneterapi til børn med skrigeture ehandlingsgruppe. - Målrettet zoneterapi til børn med skrigeture Randomiseringsgruppe (n = 1) Skrigetimer ehandlingsforløb. - Kontrolgruppe konsultation / observation hos lægen\n14 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 1 Figur 3: Grafisk illustration af variationen i antal skrigetimer indenfor de enkelte randomiseringsgrupper før og efter behandlingsforløb Skrigtimer start A Randomiseringsgruppe\n15 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side Skrigtimer slut A Randomiseringsgruppe A. - Ikke målrettet zoneterapi til børn med skrigeture. - Målrettet zoneterapi til børn med skrigeture. - Kontrolgruppe konsultation / observation hos lægen Figur : Den gennemsnitlige reduktion i antallet af skrigetimer med angivelse af 95% konfidensintervaller. 5 3 Reduktion i skrigetimer 1-1 A Randomiseringsgruppe\n16 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 16 Tabel : 3x tabel med effekt af behandlingsforløb. Effekt defineres som antal skrigetimer på ½ time eller derunder. A Total + Effekt Effekt Total Tabel 3: x tabel med effekten af zoneterapi (gruppe A + ) over for effekten af observation gruppe (). Perspektivering A + Total + Effekt Effekt 1 1 Total Effekten af at gå til zoneterapeut er overbevisende, men det kan ikke udelukkes, at der er tale om en effekt alene ved det at gå til zoneterapeut, da der ikke var statistisk signifikant forskel på resultaterne af den målrettede og den ikke målrettede zoneterapi. Den manglende signifikans kan skyldes det lille antal børn i grupperne, men ved den ikke målrettede zoneterapi blev der anvendt andre punkter på fødderne end de hidtil anvendte, og effekten i gruppe A kunne tilskrives effekt af trykmassage af disse punkter. Der er således ikke udført placebo zoneterapi. Der kan anbefales yderligere forskning i zoneterapi specielt ved skrigeture hos spædbørn. Zoneterapi udføres også af personer uden uddannelse, hvorfor det anbefales at anvende uddannede zoneterapeuter med organisatorisk tilknytning.\n17 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 17 Konklusion Projektet er godkendt af Den Videnskabsetiske Komité for Viborg og Nordjyllands amter og anbefalet af Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende Alternativ ehandling. Undersøgelsen er gennemført ved at sammenligne tre forskellige behandlingsformer på skrigeture hos 3 spædbørn i alderen 1-3 måneder, der græder mindst 1½ time i døgnet. Først er børnene undersøgt ved børnelægen for at udelukke kendte årsager til skrigeturene og herefter er der ved lodtrækning tilbudt et af tre forløb: A. - Ikke målrettet zoneterapi til børn med skrigeture. - Målrettet zoneterapi til børn med skrigeture. - Kontrolgruppe konsultation / observation hos lægen Zoneterapien bestod af trykmassage af fastlagte punkter på barnets fødder. Formålet med at have to zoneterapigrupper var at sammenligne effekten af behandling på kendte virksomme punkter overfor effekten af andre udvalgte punkter, for dermed at undersøge og udvikle zoneterapien på traditionel forskningsvis. Lægens behandling bestod i det lægen normal tilbyder kolikbørn. Halvdelen af alle spædbørn (33 af 63) henvist med skrigeture skreg under 1½ time i døgnet efter undersøgelse / behandling hos børnelæge og 13 af disse ophørte fuldstændigt med at skrige. Mange af disse børn betegnes stadigvæk af forældrene som urolige. Ved de resterende 3 børn (for børnelægen at se uhelbredelige) var zoneterapi signifikant bedre end traditionel lægebehandling / observation. Halvdelen af børnene i zoneterapigrupperne A+ blev helbredt, dvs. under eller lig med ½ times gråd pr. døgn. Den målrettede zoneterapi () var tilsyneladende bedre end den ikke målrettede zoneterapi (A), men denne forskel var ikke statistisk signifikant. Dette kan skyldes, at der kun var 1 børn i hver gruppe, samt drop out - begge fra gruppe A. Forløbet hos zoneterapeuten bestod af behandlinger over en ugers periode. Hos børnelægen blev der før og efter det enkelte behandlingsforløb udført statusundersøgelse med udfyldelse af spørgeskema og fastlæggelse af antallet af skrigetimer. Registrering af antal skrigetimer er foretaget af forældre, børnelægen og zoneterapeuterne. Forældrene har under hele forløbet udfyldt dagbog 3 gange i døgnet med antal skrigetimer. Det konkluderes, at spædbørn med skrigeture bør undersøges for reaktion på: D-vitamin dråber, komælksprotein, uhensigtsmæssig madning, overstimulation, passiv rygning, pelsdyr i sengen, dårligt indeklima samt undersøges for analforsnævring. Hvis barnet fortsat skriger er målrettet zoneterapi ved kvalificeret zoneterapeut formentligt bedre end lægens behandling. ørnene der havde fået målrettet zoneterapi blev af forældrene betegnet som mere rolige. Denne kvalitative parameter er dog ikke opgjort særskilt. Undersøgelsen har resulteret i et givtigt tværfagligt samarbejde mellem læger, sundhedsplejersker og zoneterapeuter. Der anbefales yderligere forskning i zoneterapi specielt ved skrigeture hos spædbørn.\n18 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 18 Appendix Original Artikel Ugeskrift for Læger Spædbørn med skrigeture Dette appendiks indeholder original artiklen, der er indsendt til Ugeskrift for Læger. Artiklen er original, blot er det grafiske layout ændret, så det ligner resten af rapporten. Litteraturhenvisninger er ikke foretaget til rapportens litteratur henvisning, men foretaget til et selvstændigt afsnit i artiklen.\n19 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 19 Spædbørn med skrigeture En heterogen gruppe med mulig helbredelse. ehandling hos børnelæge med efterfølgende undersøgelse af zoneterapiens effekt på uhelbredelige skrigeture Olav ennedbæk zoneterapeut Jette Viktor, zoneterapeut Kirsten S. arlsen, zoneterapeut Helle Roed, zoneterapeut Helle Vinding, cand. stat. Søren Lundbye-hristensen, Aalborg Universitet, Institut for matematiske fag og Århus Universitet, Institut for iostatistik. Reprints: Olav ennedbæk, Skelagervej 377 A, DK 9 Aalborg.\n20 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side Dansk resume: Formål: At undersøge og behandle spædbørn med skrigeture ved traditionel lægekunst og dernæst at undersøge effekten af zoneterapi ved uhelbredelige skrigeture. Materiale og metoder: Undersøgelsen er en prospektiv opgørelse efterfulgt af randomiseret, enkeltblind, dobbeltkontrolleret prospektiv undersøgelse af zoneterapi med interview og dagbogsoptegnelser over skrigeture. Undersøgelsen er foregået i speciallægepraksis fra og hos praktiserende zoneterapeuter. 63 spædbørn i alderen 1-3 måneder med skrigeture > 1 1/ time/døgn henvist til undersøgelse hos speciallæge i børnesygdomme. 3 børn der stadig skreg > 1½ time i døgnet efter konsultation hos børnelæge blev randomiseret til: A: Ikke målrettet zoneterapi vs : Målrettet zoneterapi (den kendte virksomme behandling ifølge zoneterapeuter) vs : Kontrolgruppe - observation hos lægen. Antallet af skrigetimer blev registreret ved interview hos børnelæge (forsøgsleder) før og efter behandlingsforløbet, samt ved dagbogsoptegnelser. Vigtigste variabel er antal skrigetimer per døgn. etegnelsen raske anvendes om børn, der skreg mindre end eller lig med 1/ time dagligt. Resultater: Effekt af børnelægeintervention (før randomisering): 33 af 63 børn skreg mindre eller blev raske ved undersøgelse hos børnelæge ved følgende indgreb: - 5 børn raske efter ophør med indtagelse af D-vitamin dråber. Heraf 3 fortsat raske efter ændring af D- vitamin til kokosoliebaseret præparat. børn skreg påny efter start på D-vitamin dråber baseret på kokosolie. - 3 børn raske efter elimination af mælkeprotein. - 3 børn raske efter analeksploration. - børn skreg mindre og heraf raske efter råd og information om amning, madning, søvn, indeklimaforhold; specielt ophør med tobaksrygning indendøre. Zoneterapiundersøgelsen (3 børn uden effekt af børnelægeintervention): Ingen i gruppe blev raske. Halvdelen af børnene i zoneterapigrupperne A og blev raske uden signifikant forskel mellem A og. Den målrettede behandling var signifikant bedre end kontrol og grupperne A og sammenlagt er også signifikant bedre end. Diskussion: Halvdelen af alle spædbørn (33 af 63) henvist med skrigeture skreg mindre efter undersøgelse hos børnelæge og heraf blev 13 raske. Ved de resterende 3 børn, der stadig skreg mere end inklusionskriteriet på 1½ time, var zoneterapi signifikant bedre end observation. Den målrettede\n21 Zoneterapiens effekt på skrigeture hos spædbørn Side 1 zoneterapi var tilsyneladende bedre end den ikke målrettede zoneterapi, men denne forskel var ikke statistisk signifikant. Den målrettede zoneterapi var signifikant bedre end kontrol. Der anbefales yderligere forskning i zoneterapi specielt ved skrigeture hos spædbørn. Indeksord: Alternativ, børn, vitaminer, mælk, adfærd, pædiatri, Summary: Infantile colic. Pediatric consultation followed by randomized, prospective, single-blinded, doublecontrolled trial of reflexologic treatment. Introduction: The aim of the study was to investigate and treat infants with colic by traditional medical art followed by investigation of the effect of reflexologic treatment. Material and methods: The investigation is prospective followed by randomized, singleblinded, double controlled, prospective study of reflexologic treatment using interview and diary. 63 infants age 1-3 month referred from general practitioners with crying hours > 1 1/ hour a day received pediatric investigation and intervention. In 33 infants a cause of crying was elicited: D-vitamins (5), elimination of cows milk protein (3) and anal stenosis (3); counselling concerning feeding, sleep, reduction of stimulation and avoidance of passive smoking (). 3 infants without benefit from pediatric consultation were randomized into three groups of weeks durance:a: Presumed non-effective Reflexological treatment vs : Presumed effective reflexological treatment vs. : No treatment - only observation. Most important parameter was number of crying hours per hours. ure is defined as crying hours less than or equal to 1/ hour. Results: Investigation by the pediatrician: 33 of 63 infants did benefit with reduction of crying hours below 1½ hour and 13 of these infants were cured. The randomized study: In group (control) none of the patients were cured. In group A and (presumed non-effective reflexological treatment and presumed effective treatment) half of the patients were cured which was significant better than group. There was no significant difference between group A and, but seemed better than group A. was significantly better than. Discussion: Infantile colic has a significant cure rate at pediatric consultation and the children who do not benefit from this intervention has significant better outcome by reflexologic treatment than did the observation group. Further investigations in reflexologic treatment in infants is recommended. Index: reflexology, vitamins, milk, pediatric, infantile colic.\nUdarbejdet af FDZ-Zoneterapeuterne Helle Roed, Jette Viktor, Kirsten S. arlsen, Helle Vinding FDZ's Forskningsråd v/ Leila Eriksen Speciallæge i børnesygdomme Olav ennedbæk Statistiker Søren Lundbye-hristensen\nHvad gør vi så, når gråden tager til? Oktober 2010 Marissa Alvarez\nHvad gør vi så, når gråden tager til? Alternative behandlinger! Kiropraktik! Zoneterapi Metodiske problemer med studier af kiropraktik og kolik! Blinding! Manglende kontrolgrupper! Utilstrækkelige målemetoder\nSpædbarnskolik, den uforklarlige gråd\nPædiatri Spædbarnskolik, den uforklarlige gråd Hvordan hjælper vi bedst forældrene? Af Kirsten Lykke Barnegråd er et signal om, at der er noget, som barnet vil have rettet en våd ble, en tom mave, smerte,


IMT’s verdensskole 2019 fejrer 100-året for Kommunistisk Internationale\nSocialist Appeal, den britiske sektion af IMT\nI løbet af ugen fra den 23. til den 30. juli, deltog marxister fra hele verden i den Internationale Marxistiske Tendens verdensskole i Norditalien. Deltagerne kom så fjernt fra som Pakistan, Canada, Mexico, Brasilien, Venezuela og Sydafrika. Fra Europa var der bl.a. deltagere fra Storbritannien, Italien, Frankrig, Spanien, Tyskland, Schweiz, Sverige, Jugoslavien og mange andre stedet. I alt deltog omkring 400 kammerater fra hele verden i denne spændende begivenhed.\nTemaet for ugen var fejringen af hundredåret for Komintern, Kommunistiske Internationale (også kendt som 3. Internationale), der blev grundlagt i 1919. Komintern blev etableret af Lenin og bolsjevikkerne i kølvandet på den russiske revolution og den revolutionære bølge der strømmede over Europa efter første verdenskrig. Internationalen blev oprettet som resultat af den national-reformistiske degenerering af anden internationale, vis lederskab havde tilladt den ”store” krig at finde sted ved at støtte den imperialistiske herskende klasser i deres egne lande.\nEfter Lenins død degenerede også den tredje internationale under Zinoviev og Stalins lederskab. Men alligevel så byder debatterne fra Kommunistiske Internationales første fem år på vigtige lektioner for dem der i dag, ønsker at vælte kapitalismen. Både Kominterns bedrifter og fejl blev præsenteret for kammeraterne ugen igennem.\nDer var en række af interessante oplæg i løbet af ugen, der beskæftigede sig med en stor variation af forskellige emner. Mange af disse var knyttet til temaet om Komintern, med diskussioner af de teoretiske, politiske og taktiske positioner som kommunisterne tog. Emnerne inkluderede ekstremt engagerede oplæg og debatter om: det nationale spørgsmål og de koloniale revolutioner; Lenins bog ”venstrekommunismen en børnesygdom” og enhedsfronttaktikken; Kommunistiske Internationale og kvinders befrielse; samt lektionerne fra den Zinovjevistisk-Stalinistiske degenerering af Komintern.\n”En særlig aktuel diskussion” kommenterede Aaron fra Warwick, ”var den omkring Marxisme og det nationale spørgsmål og de koloniale revolutioner. Dette er særligt relevant når man ser på de ekskoloniale landes nuværende tilstand, da de stadig lider under arven fra vestlig imperialisme, arbitrære grænsedragninger, og fortsat økonomisk udnyttelse af verdens avancerede kapitalistiske lande.”\nPerspektiver for verdensrevolutionen\nVerdensskolen begyndte, som sædvanlig, med bidrag fra kammerater fra hele verden på det internationale perspektiv for en revolution. Kammerater gav beretninger om de kaotiske begivenheder, som foregår i deres respektive lande, hvilket beviser den marxistiske analyse om at massebevægelser blandt arbejdere og unge alle stedet bryder frem til overfladen.\nAlan Woods introducerede diskussionen ved at gøre det klart for alle at 2019 vil blive et særdeles dårligt år for verdenskapitalismen. Et af de mest bemærkelsesværdige fænomener på verdensplan, pointerede Alan, er hvordan den herskende klasse i lande så som Storbritannien, USA og Brasilien har mistet kontrollen over den politiske situation til upålidelige demagoger som Boris Johnson, Trump og Bolsonaro. Dette har skabt en dyb politisk krise for etablissementet, hvor splittelse begynder at opstå i toppen – en tegn der ofte forvarsler revolution.\nPå den anden side, pointerede Alan, betyder kapitalismens krise at kapitalistklassen ikke længere kan give reformer som tidligere. Krisen i kapitalismen betyder derfor også en krise i reformismen. Derfor vil arbejderklassen i stigende omfang søge imod revolutionens vej.\nBegivenheder som den massive og radikale internationale studenterstrejke imod klimaforandringer, konkluderede Alan, er en indikation på den retning begivenhederne bevæger sig, hvor en ny generation rejser sig og forlanger fundamentale systemiske forandringer. Kapitalismen dræber bogstaveligt talt vores planet og truer selve livets overlevelse på Jorden. Den eneste løsning er en socialistisk revolution.\nPå IMT’s verdensskole blev Alan Woods nye bog også lanceret: ”Spain’s Revolution Against Franco – the Great Betrayal”. Francos fald i Spanien i 1970’erne er en begivenhed der kun sjældent er diskuteret i de fleste politiske cirkler – fordi det, i realiteten, var en revolutionær arbejderbevægelse.\nDe reformistiske og stalinistiske lederes forræderi i hvad der nu refereres til som ”den spanske overgang”, banede vejen for genoprettelsen af monarkiet og den fortsatte eksistens af det reaktionære frankistiske regime i toppen af det spanske establishment.\nDer var stor entusiasme på verdensskolen over denne utrolige nye bog, der ikke blot giver en førstehånds skildring af de revolutionære begivenheder, men også en dybdegående analyse af lektionerne for marxister og revolutionære i dag. De 100 tilgængelige kopier blev hurtigt udsolgt, men bare rolig, man kan bestille en kopi online fra Wellred Books!\nKrise i Europa\nUdover alle disse spændende indslag, var der også flere oplæg der dækkede emner om marxistisk teori, historie og nutidige begivenheder. Disse inkluderede introducerende diskussioner om marxistisk økonomi, marxistisk filosofi og det marxistiske syn på historie, foruden et oplæg om den politiske og økonomiske krise der strømmer over Europa og Storbritannien.\nDora fra UCL gav denne rapport om krisen i den europæiske union:\n”Til dette oplæg diskuterede vi de økonomiske dynamikker i processen med europæisk integration. Det oprindelige projekt, som den franske herskende klasse ønskede – af en union politisk domineret af dem selv, og med Tyskland fungerende som et økonomisk power house – er smeltet væk af den magtfulde tyske imperialisme. Under kapitalisme og indenfor EU kan der ikke være tale om frihed og demokrati, så længe kapitalen hersker.\n”Vi diskuterede også den splittelse, der er på venstrefløjen i mange lande på spørgsmålet om EU, måske mest markant udtrykt i Storbritannien. Adskillige indlæg i diskussionen pointerede at Brexit fundamentalt set udtrykker et split i den herskende klasse, og at vi som marxister ikke skal underordne vores politik nogle af fløjene i den herskende klasse.\n”Vi må afvise påstanden om at EU er en progressiv institution, og bekæmpe illusionerne blandt dem der forlanger at forblive i EU for at reformere den. Men vi må ligeledes afvise de konservatives brexit-retorik, med dens chauvinistiske råb om en tilbagevenden til national suverænitet. Som Marx erklærede i Det Kommunistiske Manifest – ”Proletarer i alle lande, foren jer!” Indenfor eller udenfor EU, vores opgave er at vælte kapitalismen og kæmpe for den socialistiske transformation af samfundet.”\nEleanor fra Norwich gav imidlertid denne rapport fra diskussionen om det marxistiske syn på historie:\n”I en utrolig givende diskussion om historisk materialisme, blev mange af kapitalisternes falske påstande aflivet ved hjælp af en videnskabelig analyse af fortiden. For eksempel er en af de mest almindelige angreb på socialisme at det er imod den ’menneskelige natur’, fordi mennesker tilsyneladende er egoistiske af natur. Men for hundredetusinde år siden var dette ikke tilfældet. Der var ingen privat ejendom, udover et par få personlige ejendele. Som Engels skrev, så var det først da mennesket udviklede landbrug i omkring 12.000 f.v.t. – hvilket for første gang skabte et overskud – at klasser opstod i samfundet, centreret omkring spørgsmålet om hvem der skulle kontrollere overskuddet.\n”Igennem det meste af menneskets historie var det derfor ikke i vores ’natur’ at være grådige og ophobe ejendom, men derimod at leve i nomadiske, kommunistiske samfund. For at opsummere; menneskets natur er formet af vores materielle forhold. Og i takt med at de materielle forhold ændrer sig, så ændres den menneskelige natur. Derfor er det åbenlyst at den såkaldte ’menneskelige natur’ kan og vil ændre sig i fremtiden under socialisme. I takt med at mangel forsvinder, så vil grådighed og konkurrence også forsvinde.\n”Vi diskuterede også hvordan al undertrykkelse opstod med udviklingen af privat ejendom. Samfundet blev opdelt imellem de udbyttede og udbytterne – imellem producenterne og ejerne af overskuddet. Kampen imellem disse nye etablerede klasser betød at den herskende klasse behøvede at sikre deres position ved at undertrykke arbejderne. Over et par hundrede år ledte dette til statens opståen, der består af bevæbnede grupper af mænd der opretholder lov og orden, forsvarer privat ejendom og holder de udbyttede klasser på deres plads. Som Marx berømt sagde ’alle hidtidige samfunds historie er klassekampens historie’. Eftersom undertrykkelse begyndte med klassesamfundet, så kan vi kun endegyldigt gøre en ende på undertrykkelse ved at vælte klassesamfundet”.\nSocialisme i vores livstid\nUdover de mange engagerende politiske diskussioner som blev afholdt, så var der også en ekstrem succesfuld indsamling til IMT’s kampfond. Disse penge er afgørende for at hjælpe til med at drive og udvide In Defence of Marxism hjemmesiden, såvel som at bygge forbindelse til marxister verden over: fra de amerikanske kontinenter, til Asien og Afrika.\nDette års indsamling slog rekord – svimlende 135.000 euros. Dette er en klar indikator på det entusiastiske og optimistiske stemning blandt marxisterne verden over.\nDenne optimisme var også tydelig på skolens sidste dag, hvor kammerater talte om det arbejde, der udføres for at bygge de marxistiske kræfter i hvert land. Det generelle billede var klart: Marxisterne vokser i antal – såvel som i kvalitet – alle steder.\nTraditionen tro, den sidste aften på skolen, skiftede kammeraterne til at synge revolutionære sange fra deres respektive lande. De passionerede optrædener markerede en passende afslutning på en fantastisk uge.\nDe årlige internationale forsamlinger af kapitalister i Davos og andetsteds, i disse dage, er utvivlsomt kendetegnet ved en pessimistisk stemning. I kontrast med dette er marxisterne fulde af håb og entusiasme, selvsikre i styrken af vores ideer og potentialet for at opleve socialisme i vores livstid.


Er OptionTime Reguleret?\nI betragtning af, at binære optioner handel tilbyder mange fordele og investeringsmuligheder for handlende og investorer ens, det er et must at handel mæglerfirmaer undergår lovgivningsmæssige proces for at sikre retfærdighed og gennemsigtighed. Mens nye virtuelle markeder som binære optioner platforme udvikler for hurtigt, nogle gange er det svært at holde styr på pålideligheden af disse produkter. At vælge en velrenommeret mægler ofte fører til forvirring, især hvis du er ny til handel på de finansielle markeder. Hvis du værdi dine penge, så skal du være på vagt over for det ukendte og ureguleret mæglere. Vi ved alle, at OptionTime binære optioner handel kan være meget givende, men ved du, hvilke mægler til at beskæftige sig med, og som du kan stole på med dine penge?\nOptionTime kan være relativt ny i branchen, men vi andre en stor indsats mod at blive reguleret. Som vi alle ved, regulerede mæglere får et plus, som dette er en styrende faktor, når du åbner en OptionTime handel konto. Erhvervelse af en regulerende licens er en garanti for kvalitet og gennemsigtighed, og vi lægge særlig vægt på dette spørgsmål. Selvom OptionTime endnu ikke er reguleret, har vi taget de nødvendige foranstaltninger for at blive fuldt reguleret af CySEC eller Cypern Securities and Exchange Commission. CySEC er en regulerende myndighed i Cypern, som giver licens til binære optioner mæglere.\nMed OptionTime reguleret, kan du hvile være sikker på dine midler sikkerhed. Dette skyldes, at de regulerede mæglere skal opfylde strenge standarder, såsom adskillelse af bankkonti for at sikre betaling af ydelser til kunder uanset den økonomiske situation i selskabet. Endvidere skal platformen først gennemgår strenge tests for at sikre nøjagtighed og den samlede funktionalitet. Alle funktioner og værktøjer vil blive undersøgt nøje for at sikre sin retfærdighed og pålidelighed. Bortset fra dette, at en række yderligere kriterier sikrer autenticitet er også strenge for at få en licens. Trods strenge standarder, vi hos OptionTime, gør vores yderste for at opfylde disse kriterier. OptionTime blev etableret med ét mål for øje, at give vores forhandlere med en sikker, retfærdig og gennemsigtig sted at handle OptionTime binære muligheder.