Vildmarkspiger. Trin for trin. Formål. Indledning - PDF\nDownload "Vildmarkspiger. Trin for trin. Formål. Indledning"\n1 Årstid: Hele året rundt Forløbets varighed: 5-6 trin + min. 36 timer Trin for trin Formål Dette udfordringsmærke udfordrer primært pigernes kreative og tekniske evner til at se og skaffe, udtænke og opfinde forskellige måder, hvor man kan bruge naturens materialer på forskellige måder. Det sætter store krav til pigernes samarbejdsevner, at de kan finde på løsninger sammen. Indledning Pigerne skal i dette mærke lære basale overlevelsesmetoder. Hvert trin er bygget op om de absolut mest basale ting for at overleve i vildmarken, nemlig vand, mad, ild, ly og signalering. Det er vigtigt, at pigerne lærer disse fem ord at kende. 1\n2 Før-trin Hvis pigerne aldrig rigtig har været på spejdertur, skal I nok afholde et før-trin, hvor pigerne skal lære at pakke korrekt ift. at skulle på tur. Hvad er det absolut mest nødvendige, og hvad kan undværes? Læs Hikegak,, trin 3, hvis I mangler inspiration til, hvordan I kan lære pigerne, hvad god oppakning er. Se her: Om tøj og udstyr Tøj Tøj skal give varme og tilbyder beskyttelse mod elementerne. Lag af lys, naturlige fibre er bedst. Hatte/huer er et must, da de tilbyder beskyttelse mod både varme og kulde. Vandtæt ydre lag er nødvendige. Overlevelseskit/-udstyr Overlevelseskittet/-udstyret skal være let håndterbare og fremme overlevelse i enhver situation. Elementer, der kan være i dine lommer, kan omfatte en lighter, vandtætte tændstikker, metaltændstik, en lommekniv, beskyttelsesbriller, kompas, førstehjælpskit og en form for frysetørret mad. Det bør pakkes i en vandtæt beholder, som fx kan lægges i en gryde og vandbeholder og evt. være fastgjort til bæltet. Rygsæk Ud over overlevelseskittet/-udstyret, er en god og komfortabel rygsæk obligatorisk. En rygsæk af omkring 18 kg (40 lbs) er gennemsnitlig. Elementer, der kan puttes heri, er; lommelygte, ekstra jakke, sokker og vanter, en sav, trangia, førstehjælpskasse, frysetørret mad, sovepose og et telt eller en pressenning. 2\n3 TJEKLISTE Nyttige ting at inkludere på din vandretur, er: Et kort og kompas. En stor, lys plasticpose vil være nyttig som et tilflugtssted, lyssignal hvis ikke man har regntøj. En lommelygte med ekstra batterier. Ekstra vand og mad. Ekstra tøj såsom regntøj, handsker, en trøje og bukser. Solbeskyttelse, såsom solbriller, solcreme, en hat og langærmet tøj. En skarp kniv. Vandtæt tændstikker, en lighter og/eller flint/metaltændstik. En førstehjælpskasse. En fløjte og et nødblus Kilde: 3\n4 Trin 1 - Vand På dette trin bliver I introduceret til fakta om kroppen og vand og dehydrering osv., hvordan og hvor man kan finde vand (altså de mest basale steder), hvorfor det skal filtreres, og hvordan man kan filtrere det. I en overlevelsessituation, er det muligt at leve i længere tid på lidt eller ingen mad. Forskning viser, at en sund person kan overleve på 500 kalorier om dagen uden bivirkninger, og hvis personen har masser af vand og et behageligt hvilested, kan hun leve cirka tre uger uden mad. I løbet af koldt vejr eller perioder med øget aktivitet, skal hun have mere mad for at opretholde en normal kropstemperatur. Vand er langt vigtigere. Man skal have to til tre kopper vand hver dag for at forblive rask. Det er klogt at spare på vandet i din krop ved at reducere aktiviteter, der kan fremme vandtab (dvs. aktiviteter der fx får dig til at svede osv.). At finde vand i sommermånederne er ganske let. Rindende vand som man kan finde i vandløb i isolerede områder, er generelt sikkert til forbrug, men vær opmærksom på, at vand i stillestående områder som fx damme kan medføre sygdom, og det bør enten koges i mindst tre minutter, eller der skal puttes jod i (ni dråber pr liter ) eller halazone tabletter, inden det kan drikkes. (Dette skal I dog ikke prøve) Det er klogt at medbringe en vandrensningsfilter med dig. Dette gør det muligt for dig at gøre brug af stillestående vand i enhver situation, og det er ikke nødvendigt at bære vand med dig. I områder, hvor der ikke er overfladevand til rådighed, kan der graves i fugtig jord, og ved hjælp af vandrensningsfiltret er det muligt at gøre det mudrede vand drikbart. Vand kan også findes på dug af planter, som man kan opsamle i overskårne flasker, eller man kan samle regnvand. I vintermånederne er det klogt at kigge efter vand under isen. Smeltende is i modsætning til sneen giver mere brændstof til kroppen. Husk at hårdt pakket sne vil give mere vand end lys, luftig sne. Spis ikke sne, da det har en tendens til at dehydrere kroppen. Kilde: 8&layout=2&eotf=1&u=http%3A%2F%2Fwww.bcadventure.com%2Fadventure%2Fwildernes s%2fsurvival%2fbasic.htm 4\n5 Gode råd til at skaffe vand: Hvis du har et regnslag, kan du binde det op diagonalt mellem to træer og samle regnvandet op på den måde. Hvis du synes, at vandet smager lidt underligt, kan det være, fordi regnvand mangler visse mineraler, som normalt findes i drikkevand. Et andet praktisk råd er at binde en gennemsigtig plastpose omkring en busk eller en gren med blade. Så fordamper vandet fra bladene og kondenseres i plastposen. Hvis du putter afskårne planter i en plastikposer, producerer de også kondensvand, som kan give dig de eftertragtede dråber. Kilde: Aktivitet: Prøv ovenstående teknikker til at indsamle vand. Det kan være, at I bliver nødt til at vente med at se resultatet af jeres vandinsamling til jeres næste møde, men afprøv det. Aktivitet: Vigtigt at rense! Sø, dam, sump eller kilde hvis du finder vand, skal du ikke drikke af det med det samme, da det kan indeholde parasitter, som kan gøre dig alvorligt syg. Rens altid vandet med vandrensningstabletter, eller kog det over en ild i mindst 10 minutter. Selvfølgelig kræver det, at du har tabletter eller en beholder, du kan bruge som kogekar. Tænk altså på at tage det med på rejsen, og hav det altid hos dig. Kilde: 5\n6 Filtrering af vand: I skal prøve at filtrere vandet på denne måde: Begynd med at fylde en beholder med vand fra en å/vandpyt eller andet og mål vandets ph-værdi. Det gør I ved at hælde kogende vand over et kvart rødkålshoved og lade det trække i 5 minutter. Det væske, der kommer ud, er blå/lilla og kan bruges som ph-indikator. Hvis farven i væsken ikke ændres, når I blander den med åvandet, er vandet neutralt og har en ph-værdi på 7. I skal blande 1 del åvand med 3 dele rødkålsvand. Hvis væsken derimod bliver rød er vandet meget surt; ph under 3, hvis den er pink; ph mellem 4 og 5, hvis væsken er grøn er den basisk; ph mellem 8 og 10, hvis den er gul, er den meget basisk; ph over 10. Nu har I et udgangspunkt. Skær toppen af en plastflaske og sæt toppen omvendt i bunden som en tragt. Læg et kaffefilter i tragten og fyld halvt op med knust trækul fra jeres bål. Oven på kullet skal der fyldes med fint sand. Hæld åvandet gennem mælkekartonen og lad de sive ud i en skål. Mål hvor rent det er blevet ved hjælp af rødkålsvandet. Materialeliste: Der skal laves et bål til denne aktivitet, rødkålshoved, plastflaske, kaffefilter, trækul, fint sand, mælkekarton, en skål Forskellige vandrensningssystemer I kan anskaffe i Spejdersport: 6\n7 Trin 2 - Mad På dette trin skal I udnytte, hvad man kan finde af spiselige ting i naturens køkken. Om at finde mad i vildmarken: At finde mad i vildmarken kan vise sig svær, men på ingen måde umuligt. Prøv at finde noget, før du bruger din overlevelsesmadrationer. Hvis vand ikke er let tilgængelig, skal du forsøge at begrænse dit fødevareforbrug, da det kræver mere vand til at fordøje. Husk på, at alle pelsdyr og græsfrø er spiselige, og at der er mere madværdi i rødderne af planter end i bladene. Ekstra forsigtighed bør udvises, når det gælder fisk og skaldyr. Undgå muslinger i sommermånederne, da de indeholder nogle giftstoffer, som ikke er til stede i løbet af vinteren. Søpindsvin, en stikkende lilla eller grøn havdyr, kan indtages ved at bryde dem op og spise de røde eller gule æg indeni. Frøer, slanger, øgler og fugle er også spiselige. Fjern hoved, indvolde og hud, før du tilføjer dem til puljen. Giftige planter Der bør udvises forsigtighed ved indtagelse af en ukendt plante i ørkenen. Undgå røde og hvide bær og planter, der ligner bønner, meloner og agurk, da de ofte er giftige. Der findes et stort udvalg af svampearter, de fleste er spiselige, men nogle er yderst farligt og bør undgås, medmindre man positivt kan identificere dem. Kilde: 8&layout=2&eotf=1&u=http%3A%2F%2Fwww.bcadventure.com%2Fadventure%2Fwildernes s%2fsurvival%2fbasic.htm I kan lave trinnet på forskellige måder alt efter, hvad I har lyst til, hvilken årstid det er, og hvilket område I bor i. Der er her tre forslag til aktiviteter: 7\n8 Aktiviteter: Første mulighed: Tag på fisketur husk at have købt lystfiskertegn i forvejen. Se her: (Der kan købes et dagskort for 35 dkk.) I skal derefter rense jeres fisk fra bunden og stege dem over bål og spise dem. Hvis ikke der er naturligt fiskested i nærheden, kan I tage til en put and take. Anden mulighed: I skal se, hvad I kan finde af mad i naturen og så lave et måltid ud af det, I har fundet. Her kan I finde opskrifter på mad, som I kan lave med de ingredienser, I har fundet i naturen: Tredje mulighed: I skal på svampejagt. Dette skal kun foregå med en kyndig vejleder. Prøv at lave en svampestafet eller konkurrence og se, hvor mange forskellige svampe, I kan finde. Trinnet afsluttes med, at I skal tilberede svampene. 8\n9 Trin 3 - Ild Ild er altafgørende i en overlevelsessituation. Ilden kan give varme, kan bruges til tilberedning af mad, kan bruges til værn for dyr og insekter (kan holde farlige dyr væk), den kan bruges til at rense vand med, man kan lave redskaber og våben med det, og man kan sterilisere med den. Men hvordan er det bedst at bygge et bål og hvilke materialer skal man bruge? Og hvordan tænder man et bål uden at bruge tændstikker eller lightere? Pigerne skal på dette trin først tænde et almindeligt bål og derefter tænde et bål uden brug af tændstikker eller lightere. Der er tre forslag til at tænde ild uden brug af disse hjælpemidler. Bålregler Bål kan være farlige. Her er nogle regler, der er vigtige at følge, når du laver bål: Find ud af om det er tilladt at tænde bål, der hvor du er. Find ud af om du må samle ved fra skovbunden. Tænd aldrig bål hvis det blæser meget. Tænd aldrig bål hvis der er tørt. Tænd aldrig bål hvis ilden kan brede sig. Tænd aldrig bål tæt på buske og træer. Tænd aldrig bål uden en voksen i nærheden. Sluk altid dit bål, når du er færdig med det. Kilde: 9\n10 Om at tænde et almindeligt bål Hvad skal du bruge Brænde enten hugget eller grene som du finder i skovbunden, og saver og hugger til. Små grene og kviste. Du kan også flække tynde pinde af brændet med en økse. Økse (måske) Sav (måske) Spade (måske) Tændstikker (eller lighter i regnvejr) - prøv også at tænde ild uden tændstikker. Avispapir Tid Mindst en time eller to til at tænde op og bruge bålet. Sådan gør du Bålplads: Først skal I have en bålplads. Husk at skoven er et brandfarligt sted specielt om sommeren. Det kan være livsfarligt, for såvel jer selv som andre, at tænde bål det forkerte sted i en tør periode. Hvis I er i skoven, skal I bruge en af de specielle bålpladser der findes mange steder eller snakke med skovfogden om hvor I kan tænde bål. Hvis I skal lave bålpladsen selv, skal I have en spade med. Stik størrelsen på bålpladsen af med spaden. Bålpladsen kan være rund eller firkantet det bestemmer I selv. Grav græstørvene op i firkanter og læg dem i en bunke lidt væk. Så kan I altid lægge dem på plads igen, når I ikke skal bruge bålpladsen mere. Plan bunden af bålpladsen ud, og tag alle flintesten væk (de springer ud af bålet i små farlige stykke når de bliver varme). Stiv bålpladsens kant af med sten eller træstykker. Indret siddepladser rundt omkring bålet. I kan finde nogle store kævler der kan bruges som bænke eller nogle små stykker træ I kan sidde på som stole. I kan også bare lægge nogle liggeunderlag ud, og sidde på jorden. Brænde For at kunne lave et bål, skal I have brænde. Hvis der ikke er noget I kan bruge, må I gå på jagt efter døde grene og kviste i skovbunden. Dem er der tit mange af. Husk at det er forbudt og dumt og besværligt at bruge grene fra levende træer. De er fugtige og svære at få ild i. Find alt det brænde I skal bruge inden I tænder bålet, og slæb det med hen til bålplad- 10\n11 sen. Sav og kløv de grene I har fundet til brænde. De tynde grene kan I bare knække med hænderne. Hvis I ikke har save og økser med, kan I også knække de lange grene ved at lægge dem op af en sten, og trampe på dem. I kan også brænde lange grene ved at skubbe dem ind i ilden efterhånden som de brænder op. Sorter brændet i flere bunker: Tykke brændekævler Mellemstore grene Tynde grene, der er helt tørre Tynde kviste eller grangrene til optænding. De skal også være helt tørre. Rigtige fjeldræve laver optændingsbrænde ved at kløve tynde pinde af et stort stykke brænde. Det er smart i regnvejr, hvor alt andet træ kan være vådt. Faktisk kan man bruge forskelligt brænde alt efter hvad man skal bruge bålet til: Bøg, eg og birk er lidt sværere at antænde. Det brænder med få flammer og mange gløder. Det er godt til glødebål, der giver strålevarme og lavere temperaturer over længere tid. Det bruges når man skal stege kød eller bage brød. Og til at varme sig ved. Gran, fyr og poppel er let at antænde og det brænder hurtigt, med store flammer og meget varme men det danner kun få gløder. Det er godt til mad som pandekager, der kræver flammer og meget varme. Hvis du har flere typer træ er det smart at tænde op med det letantændelige og lægge godt glødebrænde på når ilden først har fået fat. At tænde bål Der findes mange forskellige slags bål. Her viser vi det der hedder pagode-bålet for det er let at få til at brænde og så er det godt at lave mad over. I gør sådan her: Find to stykker brænde der er centimeter i diameter og centimeter lange. Læg dem parallelt med lidt luft imellem som vist på tegningen. Læg dem så de peger i vindens retning. Find to stykker mere, og læg dem på tværs ovenpå de andre. Og så måske to mere på tværs og ovenpå. Det skal ligne et lille fint hus en pagode. Krøl nogle avissider sammen til små kugler, og læg dem ind i pagoden. Knæk en masse tynde kviste i stykker, og sæt dem lodret ned omkring aviskuglerne. Kom nogle tynde grene udenpå. Nu har du et bål der kan tændes med en enkelt tændstik hvis brændet er tørt og I er heldige. Tænd bålet med en tændstik fra vindsiden så flammerne bliver suget ind gennem bålet. Knæk flere tynde grene og kviste i stykker, og læg dem på kryds og tværs over bålet. Giv bålet masser af dem så det får rigtig godt fat. Giv tykkere og tykkere pinde og til sidst brænde på kryds og på tværs så der kan komme luft til ilden. 11\n12 Hvis I skal lave mad over bålet kan I godt lægge meget brænde på i starten så der bliver dannet rigtig mange gløder til kogeblus. Hold ilden ved lige med brænde Og så er det tid til at ligge på ryggen og kigge flammer og opfinde røg-vendere hvis I ikke skal se at komme i gang med at stege, bage, koge, brase bålmad. Husk at slukke Hvis der stadig er ild i jeres bål når I skal gå, skal I sørge for at slukke det. Den bedste måde er at hælde vand på det, og røre i det med en pind. Når det ikke ryger mere, er der ikke flere gløder. Husk at I har lånt bålpladsen, og at I skal efterlade den så der er rart at komme for andre. Tag alt affald med jer, og ryd op på pladsen så resten af brændet ligger i en pæn bunke. Hvis I selv har gravet bålpladsen, skal I lægge græstørvene tilbage på plads. Kilde: Ild uden tændstikker Lidt om ild uden tændstikker Hvad ville du gøre, hvis du en dag havde brug for at kunne tænde bål, men havde glemt tændstikkerne? Her er nogle ideer til ild uden tændstikker - der findes flere. De fleste kræver lidt øvelse, men det er sjovt - og en god fornemmelse at kunne lave sin egen ild. Sådan gør du Grundidéen, når du slår ild er, at du laver nogle gnister. Der er forskellige måder at slå gnister på: Gnister med flint og stål Gnister med metaltændstik Gnister med sol og forstørrelsesglas Gnisterne skal du fange i et materiale som fænger let. Det kunne være tør birkebark i helt tynde strimler, et stykke blår, der ikke er imprægneret eller fibre fra en tørret tøndersvamp. Når du fanger en gnist i dit fæng-materiale, så skal du puste og puste og give mere fængmateriale, så du får små flammer. Læg bittesmå tynde, tørre kviste på flammen - eller spåner du har snittet af f.eks. fyr - og byg langsomt din lille ild op med tykkere kviste, grene og til sidst brændestykker. Så har du lavet din egen ild - og kan gå igang med SkovMad. 12\n13 Gnister med flint og stål Find en lille flintesten og et stykke stål. En gammel fil er god. Du kan også købe specielt metaltændstik. Slå med flintestenen mod stålet - eller med stålet mod stenen. Det giver gnister. De gnister du laver, skal du fange i et materiale der fænger let. Se ovenfor hvordan du bygger bålet op. Gnister med metaltændstik I friluftsforretninger kan du købe det man kalder en metaltændstik. Den består af et rundt stykke stål og en kniv. Når du kører kniven ned af stålstangen kommer der gnister. Gnisterne får du til at fænge og brænde som ovenfor beskrevet. Gnister med sol og forstørrelsesglas Når solen skinner, kan du fange dens lys i et forstørrelsesglas og centrere det på et materiale der fænger let. Læg dit fæng-materiale på jorden og bevæg forstørrelsesglasset op og ned mellem solen og fæng-materialet til du finder den rigtige afstand. Du skal se solens lys som en lille, klart lysende prik - og hvis du gør det rigtigt og solen lyser klart, vil du hurtigt kunne se røg stige op - så er der gløder i dit fæng-materiale, som du kan lave ild af. Kilde: 13\n14 Trin 4 - Ly I en overlevelsessituation, er det vigtigt at kunne søge ly og bruge naturen selv til dette, altså at kunne se de naturlige steder, hvor det giver nogle naturlige fordele ved at udnytte de steder til ly. Derfor er det først og fremmest vigtigt at vælge stedet/området, hvor dit ly skal bygges: Når man begynder at lede efter et sted, skal du overveje, om stedet: Indeholder materiale til at foretage den type husly du har brug for. er stor nok og niveau nok for dig til at ligge behageligt. Giver beskyttelse mod vilde dyr og sten og døde træer, der kan falde. Er fri for insekter, krybdyr og giftige planter. Du skal også huske på de problemer, der kan opstå i dit miljø. For eksempel: Undgå oversvømmelsesområder. Undgå lavine eller løse sten i bjergrigt terræn. Undgå steder i nærheden vandmasser, som ligger under højvande mærket. HUSK: Når kroppen er i hvile, mister man så meget som 80 procent af kroppens varme til jorden. For at reducere varmetabet til jorden, skal der mellem dig og jorden være en eller anden form for isolerende materiale, fx blade, underlag eller andet inde i dit husly. Kilde: 14\n15 Aktivitet - Byg et ly Herunder er der forskellige forslag til at bygge ly på i forskellige situationer. Det foreslås dog, at det ly pigerne skal bygge enten skal være forslag nummer 2 eller også, at pigerne kan lave en bivuak som et ly, hvis ikke de har prøvet det før. Et godt ly er en lille overdækning, der er isoleret fra bunden, beskyttet mod vind og sne og indeholder et bål er ekstremt vigtigt i vildmarken overlevelse. Før du bygge dit husly skal du være sikker på, at der i det omkringliggende område er de materialer, der kræves, for at opbygge et godt bål, en god vandkilde og læ for vinden. Disse ly kan være: 1. Naturlige ly, såsom huler og udhængende klipper. Husk, at disse huler allerede kan være optaget af dyr. 2. Udvide det naturlige hul under et væltet træ og byg vægge op med bark eller grene, tykt græs og pressenning. 3. I nærheden af et stenet kystområde, kan du opbygge et stenhusly i form af et U, hvor taget består af drivtømmer eller andet. 4. En Wigwam kan konstrueres ved hjælp af tre lange stænger. Bind toppen af stængerne sammen og opret dem et passende sted. Dæk sider med en presenning, grene, regntøj eller andre egnede materialer. Byg et bål i midten af Wigwam, og lav et hul i toppen, så røgen kan slippe ud. (Det anbefales dog, at bålet er udenfor, så der ikke er nogen, der kommer til skade af røgen). 5. Hvis du finder dig selv i åbent terræn med sne, vil en snegrotte giver godt læ. Grav en tunnel ind i siden for omkring 60 cm (24 in) og byg din hule. Indgangen til tunnelen bør føre til det laveste niveau af hulen, hvor madlavning og opbevaring af udstyr vil blive. Mindst to ventilations huller er nødvendigt, helst en i taget og en i døren. Kilde: 8&layout=2&eotf=1&u=http%3A%2F%2Fwww.bcadventure.com%2Fadventure%2Fwildernes s%2fsurvival%2fbasic.htm 15\n16 Trin 5 - Signalering I en overlevelsessituation er det vigtigt at kunne gøre omverdenen opmærksom på, at du har brug for hjælp, og signalering er derfor altafgørende. De nedenstående råd gælder selvfølgelig kun, hvis man ikke har en mobiltelefon eller mobilsignal eller radio. Hvad skal du gøre?: Så længe du er sikker i dit ly, skal du vente, hvor du er. Hold dig i nærheden. Gør dig sikker og synlig, og vent på at blive reddet. Hvis redningsberedskabet ikke vil komme eller dage er gået uden tegn anden kontakt fra omverdenen, så skal du til at planlægge at redde. Dette er den sidste udvej. Efterlad et signal med det, du kan finde til at angive den retning, du tager. Forskellige signalværktøjer: Spejl eller andre reflekterende objekter, nødblus, fløjte, flag, lyse tørklæder, glimt bånd, lommelygte, laser pointer, soltæppe. Kilde: Hvordan man kan signalere, hvor man er: I en overlevelsessituation, skal du få din redningsmands opmærksomhed. En måde at gøre dette på er at lave menneskeskabte geometriske mønstre såsom lige linjer, cirkler, trekanter, et SOS eller X s, et stort bål eller lysglimt, eller kontraster uanset om det er i farve eller skygger i nærheden af dit ly. Den type af signal, der anvendes vil afhænge af det miljø, du befinder dig i. Der er to primære måder at få opmærksomhed på og på at kommunikere, at du har brug for hjælp, nemlig det visuelle og lyd. Det betyder, at du bruger det materiale, du har til rådighed alt afhængig af din situation. Uanset hvad kan du altid have visuelle og lyd-signaler klar til brug. Visuelle signaler Disse signaler er materialer eller udstyr, du bruger til at gøre din tilstedeværelse kendt for redningsfolkene. Visuelle signaler kan være bål, røg, nødblus, og mange andre former for signalering. 16\n17 Ild I mørket er ild et effektivt visuelt virkemiddel til signalering. Byg tre bål i en trekant (det internationale nødsignal) eller i en lige linje med omkring 25 meter (83 fod) mellem bålene. Byg dem, så snart tiden og situationen tillader det, og beskyt dem fra elementerne. Hvis du er alene, kan det være svært at opretholde tre bål. Hvis det er tilfældet, vedligehold kun et signal bål. Røg I løbet af dagslys, bygge en røggenerator og bruge røgen til at få opmærksomhed. Det internationale nødsignal er tre søjler af røg. Prøv at lave røgen en bestemt farve, der står i kontrast til baggrunden, dvs. mørk røg mod en lys baggrund og vice versa. Hvis du kan næsten kvæle et stort bål med grønne blade, mos, eller en smule vand, vil bålet fremkalde hvid røg. Hvis du tilføjer gummi eller oliemættede klude til et bål, vil du få sort røg. Røg-signaler er kun effektiv på forholdsvis rolige, klare dage. Høj vind, regn eller sne sprede røg, mindske dens chancer for at blive set. Røggranater Hvis du har røggranater med dig, kan du bruge dem i det samme mønster som beskrevet for brande. Holde dem tørre, så de vil arbejde, når du har brug for dem. Pas på ikke at antænde vegetationen i området, når du bruger dem. Rød er en internationalt anerkendt farve for nød, men enhver farve røg, hvis de bruges ordentligt, vil tiltrække opmærksomhed. Kilde: TF-8&layout=2&eotf=1&u=http%3A%2F%2Fwww.outdoor-survival-guides.com%2Foutdoorsurvival-guides-how-to-build-a-shelter-make-shelter%2F Aktiviteter: Pigerne skal eftergøre flere af disse signaler alt efter, hvad I har lyst til. 17\nSeniorspejder: Skovtrolde Formål Formålet med dette mærke er at sende spejderne i skoven. De skal se skoven, føle skoven, leve i skoven og være skoven. Spejderne befinder sig i skoven under hele forløbet,\nUge 39 med Helsingør Kommune og Forsyning Helsingør. Smager vand ens alle steder? Hvor kommer drikkevand fra? Kan jeg lave vand? Foto: Emil Thomsen Drikkevand i fremtiden. Baggrund for hæftet og konkurrencen.\nBegynd eller afrund jeres samtale med dette kort\nBegynd eller afrund jeres samtale med dette kort Kommer børn nok ud? Synes du, at det er vigtigt, at børn får oplevelser med og i naturen? Hvorfor eller hvorfor ikke? Kommer dit barn nok ud og får de rigtige


Mission Update uge 19 - 2022\nFennec-helikopteren, der er udsendt til Slovakiet, flyver patruljeflyvninger for Frontex på grænsen mellem Ukraine og Slovakiet. Læs om det og andet i denne uges Mission Update.\n12. maj, 2022 - Kl. 13.42\nSkilt ved indgangen til den danske lejr i Letland, hvor de omkring 750 danske soldater har deres base. Foto: Forsvaret\nHelikopterbidrag til Frontex - Slovakiet\nFennec-bidraget, der deltager i Frontex Joint Operation Terra, støtter Slovakiet med at kontrollere illegale migrant-strømme og med at håndtere kriminalitet på tværs af EUs ydre grænse mod Ukraine.\nBidraget er blevet godt modtaget af de lokale politimyndigheder hvis muligheder for at overvåge grænseregionen mod Ukraine forbedres med det danske helikopterbidrag.\nBidraget består af besætningsmedlemmer og nødvendigt støttepersonel til at varetage opgaven både operativt og logistisk. Der er i den seneste periode affløjet ni missioner. Det giver en flyvetid på godt 21 timer.\nNATOs Forsvarsplan – Danmarks fremskudte tilstedeværelse i Letland\nI de foregående uger har forkommandoet og de faglige kapaciteter knoklet for at komme så langt som muligt med klargøring af lejrfaciliteterne, inden hovedstyrkens ankomst til Adazi Military Base i Letland.\nSoldater knokler for at gøre lejren klar. Foto: Forsvaret\nDet danske styrkebidrag, NFP Hold 1, består af 750 soldater, hvoraf knap halvdelen kommer fra 1. Panserinfanteribataljon ved Gardehusarregimentet. Bataljonen er suppleret med en opklaringsdeling fra 3. Opklaringsbataljon hjemmehørende på Bornholm, en forsynings- og transportdeling og en sanitetsdeling fra Trænregimentet samt elementer fra et ildstøttebatteri fra Danske Artilleriregiment. Det øvrige bidrag består af et logistikkommando, et nationalt støtteelement og et Militærpoliti-detachement fra Trænregimentet, et IT-detachement fra Føringsstøtteregimentet samt en stab og et stabselement til den lettiske brigade med personel fra alle grene af Hæren.\nSiden ankomsten har de danske soldater haft hænderne fulde. Ud over at skulle finde sig til rette og etablere sig i Adazi Military Base og den store teltlejr, der nu er navngivet Camp Niflheim, har danske soldater også deltaget i to parader og ageret værter for to besøg fra Danmark.\nOnsdag den 4. maj markerede Letland løsrivelsen fra Sovjetunionen i 1990 med en stor militærparade. Selv om de danske soldater fra kampbataljonens mekaniserede infanterikompagni knap nok var landet, formåede enheden at få sendt to Piranha-mandskabsvogne og otte soldater til Saldus, hvor de dels indgik i paraden, dels stillede op og viste køretøj og udstyr frem. Foto: Forsvaret\nHold 1 i Letland forventer et stort rykind af militære og civile besøg, og i den forgangne uge fik enhederne en forsmag på, hvad der venter. Torsdag besøgte Hærens Tjenestegrensinspektør, brigadegeneral Henrik Lyhne, bidraget, og fredag var en stor dansk delegation med forsvarsministeren og forsvarschefen i spidsen på besøg hos de danske soldater.\nDelegationen deltog indledningsvis i 1. Lettiske Mekaniserede Brigades velkomstparade og den formelle overdragelse af kommandoen over dele af det danske bidrag. Derefter besøgte delegationen Camp Niflheim, hvor soldaternes engagement og entusiasme i forbindelse med at indrette lejren imponerede gæsterne, som også talte repræsentanter fra Forsvarsudvalget.\nTirsdag den 3. maj rejste Vikingkompagniets finskyttesektion, sanitetssektionen og bjærgningsgruppen fra logistikdetachementet sydpå til Adazi i Letland, for at deltage i Scoutspataljon/1. Estiske Brigades øvelse Gungnier.\nUnder øvelsen blev der øvet offensive og defensive aktiviteter i bataljonsramme som en yderligere forberedelse til øvelse Hedgehog, som skal løbe af stablen senere i år. Vikingkompagniets specifikke mål var at øve og gennemføre rekognosceringspatruljer forud for angreb og træne hurtig omstilling fra én taktisk situation til en ny taktisk situation - alle uddannelsesmål blev indfriet.\nKompagniet med støtteenheder forskød herefter tilbage til Tapa. Den resterende del af ugen har været anvendt til vedligeholdelsestjeneste samt yderligere uddannelse i Hærens Taktiske Kommunikationssystem.\nDe af Logistikdetachementets enheder, der ikke deltog i øvelsen, har gennemført motororienteringsløb i øvelsesterrænet i Soodla samt forberedelser til den kommende øvelse Hedgehog.\nDet Nationale Støtteelement har forestået gennemførelsen af brevstemmeafgivelsen til afstemningen vedrørende Danmarks EU-forsvarsforbehold. NSE har forberedt logistisk kontaktbesøg fra Trænregimentet. Derudover varetager de leaverotationer med, hvad det kræver af logistik og koordinering. Det Nationale Støtteelement har en del soldater, der er udsendt i tremåneders-periode, hvilket kræver forberedelse af en overgangsfase. Depotet har deltaget i samarbejde med det britiske støtteelement, hvilket blev afsluttet med et socialt arrangement.\nMilitærpolitiet havde to soldater med i Letland for at levere støtte i forbindelse med forskydningen fra Tapa til Adazi. Her havde de mulighed for at møde og koordinere med kollegaerne fra Militærpolitiet udstationeret ved det nye danske bidrag i Letland. Militærpolitiet støttede endvidere den estiske forskydning med færdsels- og sikkerhedsmæssig eskortering.\nDe danske radaroperatører tilknyttet 727th Expeditionary Air Control Squadron på Shaw Air Force Base i South Carolina bemander positioner i det amerikanske Control and Reporting Centre. Herfra koordineres og kontrolleres luftoperationer i Operation Inherent Resolve i Mellemøsten.\nI operationsområdet har vejret endnu en gang udfordret gennemførelsen af luftoperationerne den seneste uge, men der har ikke været andre overraskelser.\nDet multinationale Force Protectionkompagni har i den forgangne uge gennemført 25 kørsler i zonerne fordelt på 8 i den internationale zone og 17 udenfor den internationale zone.\nSoldaterne venter på at afgive deres stemme. Foto: Forsvaret\nTemperaturerne er støt stigende. Det tørre vejr har desværre også den negative konsekvens, at sandstorme blæser ind over Bagdad og efterlader et fint lag støv på alle overflader. Det minder soldaterne om, hvor vigtigt det er at holde døre og vinduer lukkede, da selv de mindste sprækker giver støvet adgang. Ikke desto mindre ser det smukt ud, når byen bliver indhyllet i en orange kappe.\nDen 8. maj blev der i Union III afholdt brevstemmevalg til den forestående folkeafstemning om forsvarsforbeholdet. Afstemningen foregik efter gældende regler med efterfølgende valgkage. Foto: Forsvaret


Lækkert trælegetøj uden farlige kemikalier - CVH\nLækkert trælegetøj uden farlige kemikalier\nDet er nok de færreste, der har lyst til at give deres barn noget, som kan være decideret farlige for dem. Men hvis man ikke er klar over det, hvordan kan man så overhovedet gøre noget for at forhindre det. Men man kan kunne jo selvfølgelig undersøge mere omkring de ting, som der er i det legetøj, man giver til sine børn. Eller også kunne man gå på hjemmesiden babytoys.dk, hvor man finder et stort udvalg af forskellige former for trælegetøj, som i hvert fald ikke er fyldt med alt muligt.\nLegetøj som holder i lang tid\nNår man vælger at købe trælegetøj, så har man samtidig også valgt at investere i god kvalitet. For det er ikke bare sådan lige legetøj, man slider op de første par gange man leger med det. Derfor er det også en god grund til, at man måske lige skal betale en smule mere for det. Men man har det til gengæld så også i meget længere tid. Uden at man skal vælge bange for, at det går i stykker, selvom legen er vild, og tingene flyver igennem rummet.\nEt godt julegaveønske\nHar man svært ved at finde på, hvad man skal give sit bar, eller andre børn i sin omgangskreds. Så kunne legetøj i træ være en super god ide. På hjemmesiden, som man finder her, kan man finde alt inden for babylegetøj til træ legetøj til de lidt ældre børn. Der er altså noget for alle at gribe fat i. Derfor skal man heller ikke gå tomhændet fra hjemmesiden, da det er nemt at blive fristet af alle de lækre sager, som man kan finde der.\nHar man været så heldig at finde enten noget babylegetøj, eller noget andet legetøj i træ. Så kan man klikke det hjem ganske nemt, via meget få klik. Det tager faktisk ikke specielt lang tid, og man får efterfølgende sendt sit legetøj i træ direkte til den adresse, hvor man har bestilt det til. Så hvis man samtidig også gerne vil gøre julegaveshoppingen en smule nemmere for sig selv. Så var det måske netop denne metode, man skulle vælge, for at gøre den det. Se med her.


Få 3 tilbud på nye vinduer i Bælum – nye vinduer nu\nDu er her: Forside / Bælum\nNye vinduer i Bælum\nTrænger dit hus til nye vinduer?\nFå 3 tilbud på nye vinduer. Bælum’s tømrere står klar til at give dig en god pris på udskiftning af dine vinduer. Alt hvad du skal gøre er at udfylde et lille skema med en kort beskrivelse af din opgave, hvis du vil have 3 tilbud på montering af nye vinduer i Bælum.\nNye vinduer: Bælum’s tømrermestre står klar til at hjælpe dig\nNår den tid kommer, hvor du vil have skiftet de gamle vinduer ud til nye vinduer i Bælum, kan et lokalt tømrerfirma hjælpe dig med udskiftning af vinduer i Bælum. Det er nemlig tømrerarbejde at skifte hele vinduet – det vil sige ruden og rammen. Vil du i samme omgang have skiftet en dør eller hoveddør, kan en tømrermester også klare det for dig.\nUdskiftning af vinduer er ikke billigt – men prisen kan sagtens variere fra et tømrerfirma til et andet, da den endelige pris blandt andet er afhængig af arbejdslønnen. Derfor er det en god idé at indhente flere tilbud fra forskellige tømrerfirmaer i Bælum.\nDu kan bruge det som en god anledning til at få en snak med flere forskellige tømrere i Bælum og omegn og vurdere, hvem du har bedst kemi med – og selvfølgelig indhente nogle priser, som du kan sammenligne.\nDen endelige pris for udskiftning af vinduer i Bælum vil højst sandsynlig svinge fra tømrerfirma til tømrerfirma, men den vil også være afhængig af antallet af vinduer, størrelsen på vinduerne, typen af vinduer, materialerne og deres holdbarhed. Vinduesrammer i fyr er fx billigere end vinduesrammer i træ-alu.\nSkal monteringen af dine nye vinduer være så billig som muligt, kan du også prøve at undersøge prisen, hvis du selv indkøber vinduerne, inden tømreren går i gang med at skifte dem. Der er mange producenter af vinduer, og der er stor forskel på prisen fra producent til producent. Du kan også være heldig at finde nye vinduer billigt hos et byggemarked nær Bælum.\nVil du gerne gøre det nemt for dig selv, kan du hurtigt og nemt bestille 3 tilbud på nye vinduer hos 3byggetilbud, som vi reklamerer for. Så vil du inden for 3 dage modtage 3 tilbud fra 3 lokale tømrerfirmaer, som gerne vil skifte dine gamle vinduer ud til nye vinduer i Bælum.\nFortæl om de vinduer du gerne vil have skiftet i Bælum. Det kan fx være antallet af vinduer, deres størrelse, type, og hvorvidt du ønsker vedligeholdelsesfri vinduer.\nVedhæft gerne nogle billeder af de vinduer, som det drejer sig om. Det vil hjælpe tømreren i Bælum med at få et indtryk af opgavens omfang, så han kan give dig et reelt tilbud.\n3byggetilbud sender din opgave videre til 3 udvalgte tømrerfirmaer i Bælum og omegn. Det er velrenommerede tømrerfirmaer med erfaring i montering af nye vinduer. I løbet af de kommende 3 hverdage vil de sende dig 3 tilbud med priser på udskiftning af dine vinduer.\nDet er bestemt ikke billigt at få skiftet alle vinduerne i et hus i Bælum, men det kan alligevel være sund fornuft og god økonomi. Det er dyrt at varme et hus op især, hvis du bruger olie eller el som opvarmning. Har du gamle vinduer, som måske endda er punkteret, vil meget af varmen forsvinde ud gennem vinduerne.\nNye vinduer med 3 lag glas holder meget bedre på varmen. Det betyder en billigere varmeregning for dig. Derfor kan det i mange tilfælde godt betale sig at investere i nye vinduer. Bælum har flere tømrerfirmaer, som kan vejlede dig om vinduernes energimærkning, for der er krav til de nye vinduer. I helårshuse skal man ved nybyg, tilbygning og renovering bruge vinduer, som er A-mærkede og dermed i energiklasse A. Det vil typisk være 3-lags vinduer eller lavenergivinduer.\nDet er som allerede nævnt ikke billigt at skifte vinduer ud uanset, om du bare skal have skiftet et enkelt vindue eller dem alle sammen på én gang. Den endelige pris for nye vinduer afhænger af mange ting som fx antallet af vinduer, størrelsen på dem og typen af nye vinduer, som du vælger. Tømrerens timeløn spiller naturligvis også ind, og den kan godt variere fra by til by. Derfor kan det også være en idé at forhøre dig blandt tømrerfirmaer i andre byer end Bælum.\nJo ældre vinduerne i dit hus er, jo hurtigere vil udgiften til nye vinduer tjene sig selv ind. Nye energimærkede vinduer holder nemlig meget bedre på varmen i dit hjem end gamle vinduer, så du kan forvente en billigere varmeregning, hvis du skifter alle dine vinduer til lavenergivinduer. Fra 2021 skal alle nye vinduer i helårsboliger leve op til energimærke A. Det betyder, at vinduerne skal slippe mere varme fra solen ind end mængden af varme, som forsvinder ud igen. Overvejer du at sælge dit hus i Bælum, kan nye lavenergivinduer forbedre boligens energimærke, så huset bliver mere attraktivt for købere. I nogle tilfælde vil salgsværdien for dit hus stige med mere, end hvad det har kostet at skifte de gamle vinduer ud til nye.\nEr dine vinduer punkteret eller utætte, holder de ikke så godt på varmen. Montering af nye lavenergivinduer i dit hus i Bælum er en mulighed for at spare penge på varmeregningen og samtidig gøre noget godt for klimaet. Udgiften til nye lavenergivinduer kan i mange tilfælde tjene sig hjem over få år.\nNye vinduer er billige, når du først har udskiftet de gamle vinduer i dit hus i Bælum. Du skal nemlig ikke bruge penge på at vedligeholde vinduesrammerne med maling, hvis du vælger rammer af plast eller træ-alu. Rammer af træ skal derimod males jævnligt, så træet ikke bliver dårligt.\nMange boliger er plaget af støj fra trafik og lignende. Nye vinduer kan reducere den støj, som trænger ind, fordi nye vinduer består af flere lag glas og samtidig er mere tætte. Er din bolig i Bælum meget plaget af støj, findes der også ekstra støjreducerende vinduer.\nHar du først besluttet dig for at få skiftet dine vinduer ud, skal du til at træffe nogle valg. Der er nemlig mange muligheder, når man skal have nye vinduer. Bælum’s lokalområde har adskillige erfarne tømrermestre, som kan rådgive dig, inden du træffer din beslutning, så du undgår dyre fejltagelser.\nMange tømrermestre vil foretrække at komme hjem til dig i Bælum for at besigtige opgaven, inden de beregner et tilbud til dig. I skal sikkert også have jer en snak om dine ønsker til nye vinduer, da der er mange valgmuligheder.\nTømreren har også brug for at vide, hvor mange vinduer der skal skiftes ud, hvor store de er, hvilke materialer du foretrækker samt hvilken vinduesmodel du ønsker. Det er alt sammen noget, som har indflydelse på prisen på dine nye vinduer. Bælum er ingen undtagelse. Mange tømrere vil også foretrække selv at tage mål til de nye vinduer, så de kan bestille de rigtige vinduer hjem.\nDet er lidt en smagssag, hvilken slags vinduer man foretrækker, men det er en god idé at tage hensyn til husets byggestil og udseende. Selv det klassiske parcelhus er underlagt modens luner, så stilen stille og roligt ændrer sig med årene, og det påvirker naturligvis også vinduernes udseende og størrelse. Er du i tvivl om, hvad du skal vælge af nye vinduer, kan en dygtig og erfaren tømrermester i Bælum rådgive dig om de mange forskellige valgmuligheder.\nNår du skal have nye vinduer, skal der tages mål, så du får den rigtige størrelse. En erfaren tømrer i Bælum har mange års erfaring i opmåling og udskiftning af vinduer, så han ved lige præcis, hvilke mål han skal tage.\nSørg derfor for at få et tilbud, som inkluderer opmåling til de nye vinduer. Bælum er hjemegn for flere dygtige og erfarne tømrere, som står klar til at hjælpe dig, og de vil selvfølgelig også gerne komme ud og måle op til nye vinduer uanset, om du bor i Bælum eller en anden by i nærheden.\nNye vinduer – Bælum’s tømrere står klar\nSelvfølgelig kan det betale sig at indhente tilbud på nye vinduer. Bælum’s lokalområde har mange tømrerfirmaer, som kan hjælpe dig, og deres priser kan sagtens svinge lidt. Selv hvis deres priser ligger tæt på hinanden, er det en god idé at indhente flere tilbud, så du får vished for, at du får udskiftet dine vinduer til en fornuftig pris. Du kan også bestille 3 tilbud på nye vinduer online. Det er hurtigt klaret, og måske er du heldig at få et godt tilbud på udskiftning af vinduer i Bælum.\nBestil 3 tilbud på nye vinduer i Bælum\n© Nye vinduer Bælum


Kundespecifik forsegling og dæksler til vindmøller på offshore-anlæg\nKundespecifikke afdækninger sikrer et renere miljø i vindmøllerne\nEffektiv forsegling af vindturbiner sikrer et bedre miljø i både nacelle og vinger i ofte aggressive miljøer som offshore. Samtidig holdes omkostningerne til vedligeholdelse og reparation nede. Hos PolyTech kan du få udviklet og fremstillet forseglinger efter dine specifikke ønsker og behov. Og i præcis de materialer, der løser opgaven bedst. Både på kort og langt sigt.\nForseglinger og inddækninger, der beskytter jeres vinger optimalt\nPolyTech udvikler og fremstiller kundetilpassede forseglinger mellem nav og vinge. Vi tilbyder desuden inddækninger til alle kritiske samlinger.\nBåde forseglinger og inddækninger er skræddersyet til at opfylde dine specifikke krav og kan fremstilles af forskellige materialekombinationer.\nHvorfor vælge PolyTechs forseglinger og inddækninger?\nOpskummet eller fast form (polyurethan skum / polyurethan støbemasse)\nMaterialesammensætning tilpasset omgivelser og miljø\nAfprøvede materialer og koncepter\nPolyTechs skotdesign tillader vingen at bevæge sig frit og ovalisere under driften uden at danne stress og revner i rode ...Læs mere her


Indsendt af HHS kl. 18:01 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af HHS kl. 11:13 1 kommentar: Links til dette indlæg\nIndsendt af HHS kl. 15:07 1 kommentar: Links til dette indlæg\nIndsendt af HHS kl. 10:46 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg


Stadigt færre indbetaler til efterløn | DSL fagforening\nAktuel side: Stadigt færre indbetaler til efterløn\n21. februar 2020 Redaktionen/MH\nI 2006 betalte mere end 1.250.000 personer ind til en efterlønsordning. I 2019 var det tal faldet til cirka 360.000 personer, viser nye tal fra Beskæftigelsesministeriet.\nDermed betaler omtrent 900.000 personer færre ind til efterløn. Udviklingen skyldes især et drastisk fald i antallet af betalere til efterløn i forbindelse med efterlønsreformen i 2012, hvor det fra april til oktober var muligt at få udbetalt sit efterlønsbidrag skattefrit.\nFra 2011 til 2012 blev antallet af efterlønsbetaler således næsten halveret, fra lige over 1.050.000 personer til knap 560.000.\nSiden da er antallet dog fortsat med at falde stødt år for år, så det nu er landet på omkring 360.000 personer.\nÅr Antal personer på efterløn\nDet markante fald i antal af personer omfattet af en efterlønsordning får beskæftigelsesministeren til at sætte fokus på vigtigheden af andre muligheder for tidligere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet:\n”Antallet af efterlønsbetalere er de seneste ti år styrtdykket og vidner om, at det er blevet gjort mindre attraktivt at være medlem af efterlønsordningen. Derfor er der behov for at lave en ret til tidlig pension så dem, der har haft lange arbejdsliv og knoklet i mange år, kan trække sig tilbage, inden de er nedbrudt. Det er et behov, der vokser i takt med, at pensionsalderen øges i de kommende år,” siger beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard ifølge en pressemeddelelse fra ministeriet.\n”Som vi har sagt før valget, så vil regeringen fremlægge en konkret model for tidlig pension. Vi arbejder for tiden på selve forslaget, som vi vil præsentere, når overenskomstforhandlingerne på det private område er færdige, og afstemningsresultatet er kendt,” siger ministeren og fortsætter:\n”Så skal vi til forhandlingsbordet, og vi vil arbejde for, at retten til tidlig pension kan træde i kraft allerede i denne valgperiode.”\nI januar 2006 var 160.000 personer på efterløn, svarende til 4,2 procent af befolkningen mellem 16 og 66 år. I december 2019 var 47.000 personer på efterløn, hvilket er et fald til 1,2 procent af samme befolkningsgruppe.


Access2Markets EU's indre marked\nI EU's indre marked — undertiden kaldet det indre marked — kan mennesker, varer, tjenesteydelser og penge bevæge sig frit.Gensidig anerkendelse garanterer, at ethvert produkt, der lovligt sælges i ét EU-land, kan sælges i alle andre EU-lande. EU-borgere kan studere, bo, handle, arbejde og gå på pension i et hvilket som helst EU-land — og få fat i varer fra hele Europa.\nEU's virksomheder drager fordel af\net "hjemmemarked" med over 450 mio. forbrugere for deres produkter\nlettere adgang for en lang række leverandører\nstørre kommercielle muligheder\nEU-borgere nyder godt af\nmere innovation og hurtigere teknologisk udvikling\nhøjere standarder for sikkerhed og miljøbeskyttelse\nLovgivningen om det indre marked for varer har til formål at sikre, at produkter, der markedsføres i EU, opfylder høje sundheds-, sikkerheds- og miljøkrav, og at produkter, der må sælges i EU, kan cirkulere uden handelshindringer, hvorved den administrative byrde holdes på et minimum.\nDet indre marked for varer har følgende centrale elementer:\nSikkerhed — produkter, der markedsføres i EU, skal opfylde høje sikkerheds- og miljøkrav\nStandarder — standarder definerer tekniske krav eller kvalitetskrav til produkter, produktionsprocesser, tjenesteydelser eller prøvningsmetoder. Standardisering er et redskab for industrien til at sikre produkters ydeevne, sikkerhed og interoperabilitet. Mere om europæisk standardisering\nOverensstemmelsesvurdering — der skal gennemføres en overensstemmelsesvurderingsprocedure, før et produkt kan bringes i omsætning i EU. En fabrikant kan kun bringe et produkt i omsætning på EU-markedet, hvis det opfylder alle gældende krav. Mere om overensstemmelsesvurderingsproceduren\nAkkreditering — akkreditering er det sidste niveau af offentlig kontrol i det europæiske system for overensstemmelsesvurdering. Den skal sikre, at overensstemmelsesvurderingsorganerne har den tekniske kapacitet til at udføre deres opgaver. Mere om akkreditering.\nBemyndigede organer — et bemyndiget organ er en organisation, der er udpeget af et EU-land til at vurdere visse produkters overensstemmelse, inden de bringes i omsætning. Mere om bemyndigede organer\nMarkedsovervågning — markedsovervågning sikrer, at nonfoodprodukter på EU-markedet ikke bringer Europas forbrugere og arbejdsstyrke i fare, og at andre offentlige interesser — såsom miljøbeskyttelse, sikkerhed og retfærdighed i handelen — beskyttes. Mere om markedsovervågning\nICSMS — informations- og kommunikationssystemet for markedsovervågning (ICSMS) er en IT-platform, der skal lette kommunikationen mellem markedsovervågningsorganer i EU og EFTA-landene. Mere om ICSMS.\nCE-mærkning — CE-mærket betyder, at et produkt, der sælges i EU, opfylder alle gældende sikkerheds-, sundheds- og miljøbeskyttelseskrav. Mere om CE-mærkning\nRetlig metrologi — anvendelse af lovkrav på måleinstrumenter. EU's lovgivning om juridisk metrologi er en af grundpillerne i det indre marked for produkter. EU's krav har til formål at fremme teknologisk innovation, beskytte sundhed og miljø, sikre den offentlige sikkerhed og fremme fair handel. Mere om juridisk metrologi\nYdre grænser — EU-landene kontrollerer produkter, der kommer fra lande uden for EU.\nNye lovgivningsmæssige rammer — for at forbedre det indre marked for varer og styrke betingelserne for markedsføring af en lang række produkter på EU-markedet blev der vedtaget en ny lovgivningsmæssig ramme i 2008. Mere om de nye lovgivningsmæssige rammer.\nMange produkter på EU-markedet er omfattet af harmoniserede regler, der beskytter forbrugerne, folkesundheden og miljøet. Harmoniserede regler forhindrer vedtagelsen af eventuelt divergerende nationale regler og sikrer varernes frie bevægelighed inden for EU. Nogle sektorer er dog stadig underlagt nationale bestemmelser. Princippet om frie varebevægelser sikrer, at disse bestemmelser ikke skaber uberettigede handelshindringer.\nHarmoniserede sektorer er underlagt fælles regler i hele EU. De udgør en klar og forudsigelig retlig ramme for virksomhederne. Hvis producenterne følger disse regler, kan deres produkter frit sælges på markedet.\nI de fleste sektorer (f.eks. elektronisk og elektrisk udstyr, maskiner, elevatorer og medicinsk udstyr) er EU-lovgivningen begrænset til væsentlige sundheds-, sikkerheds- og miljøbeskyttelseskrav — for at påvise overholdelse af disse krav kan fabrikanterne frivilligt anvende standarder eller andre tekniske specifikationer.\nI andre sektorer (f.eks. biler og kemikalier) indeholder lovgivningen detaljerede krav om, at visse produkttyper skal have de samme tekniske specifikationer.\nEU's harmoniseringslovgivning, der giver mulighed for fri bevægelighed for farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr, forvaltes af Generaldirektoratet for Miljø.\nIkke-harmoniserede sektorer er ikke underlagt fælles EU-regler og kan være omfattet af nationale regler. Disse sektorer bør stadig være omfattet af traktatens bestemmelser om fri bevægelighed for varer i henhold til artikel. 34-36 I TEUF. Nationale regler for disse produkter er underlagt en meddelelsesprocedure, der sikrer, at de ikke skaber unødige handelshindringer.\nFor at sikre fri bevægelighed for varer i ikke-harmoniserede sektorer, princippet om gensidig anerkendelse, notifikationsproceduren 2015/1535 og anvendelsen af artikel. 34-36 I TEUF er afgørende.


Mangoes, Kuala Teriang - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nFerie i Kuala Teriang\nHoteller i Kuala Teriang\nAktiviteter i Kuala Teriang\nAlle hoteller i Kuala Teriang\nAlle restauranter i Kuala Teriang\nRestauranter i nærheden af Mangoes\nPopulære køkkener i Kuala Teriang\nRestauranter med glutenfri mad Kuala Teriang\nVegetarrestauranter i Kuala Teriang\nBedste Ostekager i Kuala Teriang\nBedste Hamburgere i Kuala Teriang\nBedste Lasagne i Kuala Teriang\nBedste Farsbrød i Kuala Teriang\nBedste Ribben i Kuala Teriang\nBedste Schnitzel i Kuala Teriang\nAlle aktiviteter i Kuala Teriang\nAktiviteter i nærheden af Mangoes\nNr. 1 af 1 Restauranter i Kuala Teriang\nSvær at finde men besværet værd !\nsuper god restaurant lækker mad og hyggelige omgivelser. Deres Lasagne er super god,og det er ikke nemt at finde på de kanter.\nVi har været her 5-6 gange over de sidste 3 år, hver gang har vi været fuldt ud tilfredse. God betjening, dejlig mad!\nGemt godt af vejen bag ved lokale huse. Super hyggeligt med fantastisk god mad. Flot udsigt over vandet. Priser fra 6myr til 50 myr\nmega meget charme\ndette er et absolut uformelt sted med ufattelig meget hygge og charme, meget billige priser, fair mad og vanvittigt gode hjemmebagte desserter, vi vil besøge dette sted igen.\nmangoesmichele, Owner hos Mangoes, svarede på denne anmeldelseSvarede 12. maj 2017\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Mangoes.\nRomantisk, Barhygge, Store grupper, Særlige lejligheder, Familier med børn, Smuk udsigt, Børn\nPlacering: Asien > Malaysia > Kedah > Langkawi District > Langkawi > Kuala Teriang


Blossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter fra Blossom\nForside / Ringe - guld / Blossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter\nSuper flot ring fra Blossom i 14 kt mat guld. Ringen har 5 smukke brillanter på hver 0,02ct der sidder i hver sin lille kugle på toppen. Fingerringen består af sammensatte kugler hele vejen rundt. … læs mere her\nVarenummer (SKU): 46353 Kategori: Ringe - guld Tag: Blossom\nBlossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter Varefakta\nNavn: Blossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter\nMange leder efter den billigste Blossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Blossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter for kun kr. 8500.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nBlossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter er klar til dig her i shoppen. Du finder den i vores varekategori Ringe – guld. Der følger også lovpligtige 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Blossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter ved den velkendte shop Guldsmed Østergaard, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. I det store udvalg af varer kan du helt sikkert finde noget du kan li, som jo fx kan være denne vare. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nBlossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter kun kr. 8500.00\nHusk at når du køber varer i webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og nogle webshops har valgt at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online køen er der slet ikke, når du handler online, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nVær den første til at anmelde “Blossom ring i 14 kt guld med 5 diamanter” Annuller svar


Bo-Camp servicesæt 16 dele Orville melamin sort | CDON\nDette luksuriøse og trendy Orville-servicesæt i 16 dele fra Bo-Camp er fremstillet af 100 % melamin, så det er stort set ubrydeligt, ridsefast og let. Servicesættet er perfekt til at tage med på picnic- eller campingture. Dette stilfulde campingservi\nDette luksuriøse og trendy Orville-servicesæt i 16 dele fra Bo-Camp er fremstillet af 100 % melamin, så det er stort set ubrydeligt, ridsefast og let. Servicesættet er perfekt til at tage med på picnic- eller campingture. Dette stilfulde campingservicesæt består af 4 morgenmadstallerkener, 4 middagstallerkener, 4 skåle og 4 krus, så det er velegnet til 4 personer. Servicesættet kan tåle at komme i opvaskemaskinen. Dette produkt er en del af Industrial-kollektionen fra Bo-Camp. Bemærk: Servér ikke varm mad og drikke til børn mellem 0 og 3 år. Al Bo-Camp-service er desuden BPA-fri.\nMål, tallerken: 25,8 x 2 cm (D x H)\nMål, morgenmadstallerken: 21,5 x 2 cm (D x H)\nMål, skål: 14,8 x 8 cm (D x H)\nMål, krus: 8,7 x 9 cm (D x H)\nPraktisk talt brudsikkert\nMix & match-stil\n4 x morgenmadstallerken\n4 x middagstallerken\n4 x krus


Digital-Servicebook.com og e-Boks\nSamarbejde med e-Boks har givet en stor værdi rent markedsmæssigt for Digital-Servicebook.com, og deres service blev nemt integreret og gjort tilgængelig for brugerne. Ved at tilbyde unikke produkter til alle bilejer har Digital-Servicebook.com oplevet at efterspørgslen er steget pænt siden start.\nSamarbejdet med e-Boks har givet Digital-Servicebook.com følgende positive resultater:\nEn stigning i antallet af brugere på over 15% år til dato\n17.000 månedlige e-Boks brugere, der anvender Digital Servicebog og dette tal stiger løbende\nEn stigning i mængden af leverede dokumenter til forbrugerne på over 25% år til dato\nOver 100.000 nye dokumenter er tilføjet af e-Boks' brugere\nEn stigning på 22% af tilsluttede værksteder i 2020\nTestaViva og e-Boks\nTestaViva er en online platform til oprettelse af juridiske dokumenter. Med integrationen af TestaVivas service i e-Boks Plus, kan brugerne nu lettere og hurtigere end nogensinde før oprette juridiske dokumenter. TestaViva kalder samarbejdet for et vellykket partnerskab, hvor man sammen kan teste ting af. Samarbejdet med e-Boks har har givet TestaViva følgende resultater:\nGenereret 8.143 nye brugere\nOprettelse af mere end 3.400 juridiske dokumenter\nEn økonomisk værdi for brugerne på knap 4.7 millioner kroner.\ne-Boks genererer i dag 10% af den samlede omsætning.\n"Vi synes, tanken bag e-Boks flugter rigtig godt med tanken bag TestaViva – vi ønsker at være en digital platform, hvor du har mulighed for at oprette og opbevare vigtige juridiske dokumenter. Alting er nu samlet ét sted, og samtidig giver appen os mulighed for at nå ud til endnu flere brugere, " udtaler TestaVivas direktør, Michael Lauritzen.\nLæs mere om e-Boks Plus


Hvad er den bedste Spilhøjttaler? For at finde den fineste kvalitet Spilhøjttaler fra en producent, leverandør, grossist, distributør og fabrik\nKEY MOUSE ELECTRONIC ENTERPRISE CO., LTD. er engageret i produktion og eksport kvalitetsprodukter ligesom Spilhøjttaler. Vi tilbyder en bred vifte af produkter, der er tilgængelige i forskellige størrelser, design og finish. Endvidere er vores sortiment tilbydes til markedsledende priser. Følgende er dele af vores modeller, er vi glade for at tilbyde detaljerede oplysninger om flere modeller til din reference. Venligst Kontakt nu.\nFor at finde og shoppe den bedste Spilhøjttaler, skal du vide om den højeste kvalitet af Spilhøjttaler producent, leverandør, grossist og distributør fra en fabrik i Taiwan


Fakturatænkning og forskerflugt | Information\nFlere nobelprisvindere ville ikke have fået lov at forske med de regler, vi har.\nDet Frie Forskningsråd har ansvaret for at støtte forskersamfundets frie, nysgerighedsdrevne forskning. Samtidig har vi også et ansvar for at gøre opmærksom på denne forsknings natur og vigtighed. Som professor Lene Lange skrev i Information den 18. august, så udgør den frie forskning hele grundlaget for de fremtidige strategiske satsninger. Derfor er fri forskning så vigtig, og derfor støtter vi også, at vores samlede forskningslandskab skal bestå af en balance mellem fri og strategisk forskning. Men balancen må ikke tippe og udhule den frie forskning, som det er ved at ske i dag. For så får vi alvorlige problemer i fremtiden.\nDet er ikke kun i Danmark denne debat er vigtig. I december 2009 indløb protester til de instanser, der bevilger de nationale forskningsmidler i Storbritannien. Årsagen var et forslag om, at fokus på faktura skulle være et væsentligt kriterium i fremtidens bedømmelsesgrundlag for bevillinger. Protesten kom fra adskillige nobelprismodtagere samt andre prominente forskere. Med baggrund i egne erfaringer argumenterede de for, at den nysgerrighedsdrevne forskning skulle have så gode vilkår som overhovedet muligt, og at forskningen så vidt muligt skulle frigøres fra faktura. Dét for at opnå de bedste videnskabelige fremskridt mest effektivt.\nUdviklingen i Storbritannien er længere fremme end i Danmark, men debatten om fri forskning versus de mere bundne forskningssatsninger foregår også på højtryk i Danmark og er helt central for prioriteringen i fremtidens forskningspolitik. Derfor er det værd at se nærmere på udviklingen i Storbritannien.\nNerven i forskning\nDen britiske protest er ganske alvorlig og berører nerven i forskningspolitikken. De mange nobelpristagere og forskningsledere (ca. 580) var ikke i tvivl om, at det nye regelsæt ville være ødelæggende for at opnå bedst langsigtet effekt af forskningen, og protesterne var derfor markante. To tredjedele af forskerne var meget negative over for forslaget. Næsten tre fjerdedele mente, at det ville have stor indflydelse på deres forskningsenhed, og halvdelen mente, at det havde betydning for bemandingsprofilen i forskningsafdelingerne.\nForskerne blev også spurgt, om de eventuelt ville søge nye græsgange i andre lande. En tredjedel overvejede at gøre det, mens ca. hver femte mente, at de havde nogen i deres omgangskreds, der var på vej væk - ikke mindst til USA, hvor Obama-administrationen i en hel anden udstrækning lægger vægt på nysgerrighedsdreven forskning.\nPrisvinder uden chancer\nHvad er det så, disse fremtrædende britiske forskere mener, vil gå tabt? Nobelpristagerne, der har underskrevet protesten, er ikke i tvivl om, at den forskning, de selv har stået for, ikke ville have en levende chance i det nye system. Det mente f.eks. Sydney Brenner, der fik Nobelprisen i 2002. Efter datidens opfattelse beskæftigede han sig med noget så intetsigende og ligegyldigt som molekylærbiologi. I dag er molekylærbiologien meget indflydelsesrig - og sådan kunne man blive ved.\nHvis fakturavinklen skal være central, når politikerne prioriterer forskningsmidlerne, skal det også sandsynliggøres, at det er en god mekanisme til at fremme frontforskning.\nI Det Frie Forskningsråd anerkender vi fuldt ud, at der kan være udvalgte områder, hvor en strategisk satsning er berettiget, men sådanne satsninger skal ske med stor omtanke og i tæt samspil med fri forskning. Vi er ikke vidende om nogen nobelpristagere, som skylder sine opfindelser en fakturaorienteret ansøgning og bevilling. Der kommer derimod ofte store fakturaer ud af udløbere af disse frie, banebrydende opfindelser, men selve forskningsresultaterne har intet med strategisk forskning og faktura at gøre. Banebrydende forskning kan ikke styres, men er forudsætningen for strategisk forskning, innovation og udviklingsarbejde.\nDet nye britiske system skal være fuldt udfoldet i 2014 og fokuserer på selektiv placering af forskningsmidler, på målbare størrelser for succes samt - og dermed kommer det fakturaorienterede ind - at der i ansøgningen skal kunne påvises direkte nyttevirkninger af forskningsindsatsen.\nDen danske diskussion om balancen mellem fri og målrettet forskning har indtil nu især foregået mellem det videnstunge erhvervsliv og videnskabsministeren. Og erhvervslivet er bestemt ikke enig med ministeren, idet forskningsdirektør Mads Krogsgaard Thomsen fra Novo Nordisk udtrykker bekymring for, at den forskning, der er drevet af nysgerrighed, står over for en nedprioritering, hvorimod videnskabsministeren slet ikke deler den bekymring og tværtimod mener, at den nysgerrighedsdrevne forskning får rigelige ressourcer. Her er det vigtigt, at vi taler samme sprog: Al forskning på universiteterne, altså vores basismidler, blev i gamle dage betegnet som frie midler. Det kan vi ikke længere, fordi flere og flere af universiteternes midler bindes til strategisk udvalgte temaer og områder. Forskeren på universitetet har naturligvis stadig sit frie metodevalg, men emnevalget er ikke nødvendigvis frit. Derfor er basismidler ikke kun frie midler. Så opdelingen er i dag en anden. Vi kan overordnet tale om basismidler versus konkurrencestrengen. Sidstnævnte dækker over alle andre midler end basismidler - altså de midler man skal konkurrere om, som hos Det Frie Forskningsråd, Det Strategiske Forskningsråd, Danmarks Grundforskningsfond, Højteknologifonden og Rådet for Teknologi og Innovation. Af disse råd og fonde, uddeler Det Frie Forskningsråd og Danmarks Grundforskningsfond som de eneste midler, der ikke er tematisk bundet.\nFor stor detailsytring\nDet kan være svært at finde den rette balance mellem forskning, som man tror, giver faktura og den forskning, hvor forskeren forfølger egne ideer. Det kræver naturligvis stor tillid af politikere med ansvar for at prioritere ressourcerne blot at bevilge forskningsmidler til forskningsråd og universiteter og så håbe på det bedste. Men det er uomtvisteligt, at den - indtil nu - begrænsede detailstyring af forskningsmidlerne er årsagen til, at dansk forskning står så umådeligt stærkt. Trods stigende fokus på den strategiske forskning har der indtil nu været et åndehul for den originale tanke. Men hvor er vi på vej hen?\nDerfor er der grund til at være opmærksom på udviklingen i Storbritannien. Den danske videnskabsminister har fremhævet, at der er mange basismidler til institutionerne, men her tager ministeren ikke højde for, at en større og større del af basismidlerne er blevet opslugt af den voldsomme ekspansion, der er sket i forskeruddannelse. Dette har været et politisk ønske, som er loyalt gennemført af forskningsinstitutionerne med den positive effekt, at der er kommet mange nye unge ind i forskning. Men samtidig har prioriteringen den konsekvens, at en meget stor del af forskningen er blevet bundet i korte treårige programmer, som bestemt ikke er fremmende for langsigtet nysgerrighedsdreven forskning.\nLad os ikke håbe, vi ender i samme situation som i Storbritannien. Det positive er, at vi i Danmark har diskussionen om, hvordan balancen skal være mellem strategisk og fri forskning, og at der er stor politisk interesse for forskning og forskningens betydning for Danmarks fremtid.\nLad os fortsætte diskussionen, så denne fremtid går hen og bliver lysere, end det umiddelbart ser ud til i øjeblikket. Og lad os være opmærksomme på, hvad man finder på i andre lande, hvad enten det måtte være til gavn eller skade.\nJens Chr. Djurhuus er formand for Det Frie Forskningsråd, institutleder ved Aarhus Universitet\nPeder Andersen er næstformand for Det Frie Forskningsråd, faggruppeleder ved Københavns Universitet\n31. august, 2010 - 10:26\nDer lægges alt for meget vægt på det, der kan give penge! Intet er lettere end at skabe det nødvendige, så der er rum til det frie og selvvalgte.\nHvor mange gange har vi ikke i de sidste 40 år hørt, at der var ingeniørmangel - blot for, når Polyteknisk var blevet stormet af de håbefulde, at blive afløst af afmatning og arbejdsløshed indenfor feltet.\nProblemet er jo grundlæggende, at der er brug for langt mindre arbejdskraft til at fremstille og udføre langt mere end tidligere! Det mangler vi at tage konsekvensen af - men en konsekvens kunne være at bruge langt flere midler på, at folk kan uddannes og forske sig til en mere indholdsrig tilværelse, og et større samfundsengagement.\nVi nærmer os et centralt problem i tiden; centralisering. Med økonomien som central magtlegitimitet, forsøger man at true sig til bedre resultater. Man gør det mange steder, bl.a. på det sociale område, i arbejdsmarkedssystemet, på skoleområdet og her på universiteterne.\nDet har nu i flere år været sådan at forskningsprojekter skal begrunde sin merit i forhold til samfundsnytte, og ikke kun i hvorvidt projektet bidrager til sine fagområder. Prøv bare at sende en ansøgning til forskningsrådene eller EU der ikke har sådan en motivation!\nI den nuværende prægning af fagkulturen på forskningsområderne bliver faglighed gjort sekundær, og man vil ikke se eller evner at erkende, at gode resultater er bundet op på faglighed, og måske endnu mere, de fagpersoner der udøver gerningen. Man må forstå at videnskab er et kreativt fag (af latin; creare - at skabe) og prioritere de vilkår der skal til for at mennesker kan udfolde sig kreativt. Man kan ikke bare opfinde en ny biologi og psykologi, der passer til bureaukraternes tankegang. Det hele er ved at udfolde sig til et system der indrettes alene på baggrund af hvad nogle bureaukrater 'synes'. Det er da vejen til en bananrepublik!\nDe store gennembrud der kan give optimisme og skabe nye verdensordener kommer ikke fra de 'pæne' mennesker, der altid gør som præsten prædiker. Det ligger i sagens natur at for at skabe nyt, må man bryde med vante måder at gøre ting på, bryde tankemønstre, flytte grænser mv., og have rum til at gøre det der kræves. En analogi kunne være det rationale der har ligget til grund for at have nationale efterretningstjenester.\nNår kreativitet er bundet op på frihed, fremfor på økonomi, så frigør man den tunge og begrænsende logik der i den utilitaristiske nytte tænkning. Ikke fordi forskning skal være unyttig, men fordi gode processer er helt afgørende for at skabe gode resultater. Når en virksomhed skal kvalitets-forbedre (ikke i 'spin' betydningen, optimere), så går de da ind og kigger på produktionsprocessen, og ikke bare indpakningen af produktet!\nDet er ligesom i fodbold, og hvilken som helst anden præstationskrævende praksis. Man må have øjnene på bolden for at komme frem til målet. Hvis du kun har øje for målet, så kommer modstanderen og napper bolden, før du overhovedet får et skud ind. Det er det der er ved at ske i øjeblikket.\nDanmark mister i øjeblikket fart som en træt løbshest, der ikke kan være med i opløbet, hvor tingene afgøres. Derfor må man fra politisk hold slække på arrogancen, jagten på magtsuset, og indse at de løsninger man i mange år har fokuseret på er "løsninger" på bureaukratiske problemer, ikke reelle hensyn til at forbedre markeder, arbejdsvilkår og innovation.\nUanset om vi blev opdraget på rød eller blå stue, så må vi tilbage på et spor hvor de reformer og løsninger der udtænkes og tilbydes, motiveres i markedernes, nationens og den almindelige borgers interesse, fremfor i hvordan bureaukratiske systemer kan indrettes i ideologiens tjeneste.\nAf et "vidensamfund" at være, er vi blevet forbavsende uvidende, og værdsætter viden forbavsende lidt..\n31. august, 2010 - 19:22\nMed fare for at blive lidt for skarp i tonen, så er det tankevækkende, at man så unuanceret griber til forsvar for den frie forskning under ét. Der er ingen nuancering; AL fri forskning forsvares. Der bliver hurtigt henvist til nobelpriser mv. for at vise, hvordan den frie forskning bidrager til vidensudvikling, der også rammer positivt på bundlinjen. Men det drøftes aldrig, om der er et rimeligt forhold mellem mængden af den samlede frie forskning og de guldkorn, det afstedkommer. Det er også svært at få en rimelig diskussion af, hvor det giver mening, at et lille samfund fortsat skal investere forskningsressourcer, idet eksisterende forskningsmiljøer til enhver tid påkalder den kollegiale støtte og hurtigt fører diskussionen fra det konkrete til det generelle niveau - og på det generelle niveau er alle forskere jo enige om, at der ikke må nedskæres nogen steder men meget gerne udvides på alle steder. Tilsvarende med den frie forskning; så er alle unuanceret enige om, at det er en god og nødvendig ting, og derfor påskønner jeg også kronikørernes pointering af, at der er tale om en balance mellem fri og strategisk forskning.\nDer er dog en tendens til at beskrive strategisk forskning som noget meget snævert og spændetrøjsagtigt, som ikke muliggør en frigørelse af de kreative kræfter, jf kommentaren fra Magne Kolstad. Det er sjældent tilfældet. Men det er vel i øvrigt ikke urimeligt at pålægge forskningsverdenen nogle bundne områder, hvor samfundet/politikerne, herunder også på EU niveau ønsker mere viden. Også selv om nogle forskere er hurtige til at tage den forurettede mine på og - nærmest som et forkælet barn - mene, at de står uden for samfundet, som bare skal give dem ressourcer og ellers så bare blande sig uden om. Det synes jeg er endog meget synd for de øvrige forskere.\n03. september, 2010 - 21:05\nHelt tilbage i 1980-erne hávde man faktisk lugtet lunten og bl.a. Humaniora lancerede begrebet: marketing-filosofi. Det ser i 2010 unægteligt ud som om, man kan erstatte dette begreb med det noget alvorligere: marketing-videnskab.\nAltså et eklatant udtryk for at tendensen har ramt forsknings-indsatsen bredt og ikke bare på de traditionelt set mest pressede Fakulter. Samfund-relevansen er blevet et nøgleord, men stærkt ensidigt præget af økonomiske interesser. Forestillingen om, at "samfundet" alene kan gøres op i et stort bogholderi, har vel sit stærkeste udtryk i erhvervs-livets massive indtog i universitets-ledelserne.\nDenne situation, med dens negative perspektiver for forskningsfriheden, og dermed kvaliteten af forskningen, har vidtrækkede konsekvenser. Ikke kun for forskningen, men tillige for det samfund, den betjener. Den har nemlig medført en diskvalifikation af forsknings-perspektiver, som ikke har tilfredsstillet de rigide økonomiske kalkuler, og har således medført sin egen kritik af en skæv-vridning af det samfundsmæssige behov for at udvikle en kontemporær stillingtagen til de de moderne udfordringer, som naturligvis kræver opmærksomhed.\nMen denne tingenes tilstand er der ikke grund til at lægge skjul på, har været politisk bestemt og er et politisk ansvar. Der kan med andre ord tegnes et billede af, at der specielt i det nye årtusinde har været et tydeligt skisma imellem politisk idelogi og så dens samfundsmæssige pendent: offenligheden. Der har simpelthen ikke været sammenfaldende interesser imellem behovene. Altså imellem politikerne og offentligheden. Det er fra en idehistorisk betragtning set før med en for ivrig højredregning af de samfundsmæssige betragtninger. Og det enkle perspektiv savnes i debatten...\nHåber denne insisteren på en bredere offentlig satsning kan bringe balance i "regnskabet". Der er under ingen omstændigheder behov for en fortsat diskvalifikantion fra politisk hold af befolkningens egne interessefelter endsige forskernes aflæsning heraf. Tværtmod.\nNu kan man kalde det f.eks lobbykratur og det, der er værre. Men den politiske kontrolmani mangler at forklare offenligheden, hvor dén specifikt blev af i kalkulerne. Altså offenlighedens andel af de samfundsmæssige perspektiver og behov. Det kan der siges meget mere om, ikke mindst fra et magtfilosofisk standpunkt...\nMed venlig hilsen og tak for artiklen til forfattere og Information.


VEDTÆGTER ÅRGANG PDF\nVEDTÆGTER ÅRGANG 2014.\nDownload "VEDTÆGTER ÅRGANG 2014."\n1 VEDTÆGTER ÅRGANG INDLEDNING 1.0 NAVN 2.0 HJEMSTED 3.0 FORMÅL Vedtægter for Godthåb Bådeforening er revideret senest efter det under ordinær generalforsamling 8. marts 2014 godkendte ændringsforsalg. 1.1 Foreningens navn er Godthåb Bådeforening. 2.1 Foreningens hjemsted er Nuuk, Grønland. 3.1 Foreningens formål er: at etablere og drive havnefaciliteter for foreningens medlemmer i den del af året, hvor havnearealet normalt er isfrit, at repræsentere medlemmernes interesser udadtil, at arbejde for at fremme sikkerheden til søs, at varetage medlemmernes interesser i øvrigt. 4.0 MEDLEMSKAB AF FORENINGEN 4.1 Som aktivt medlem kan optages enhver person over 18 år, der har bopæl i Nuuk by og omkringliggende bygder. Medlemskabet kan ved midlertidig udrejse af Nuuk, f.eks. årskursus, uddannelse el. lign. opretholdes efter skriftlig godkendelse fra bestyrelsen. 4.2 Foreninger, institutioner, virksomheder og andre juridiske personer kan efter bestyrelsesbeslutning optages i foreningen på vilkår svarende til et personligt aktivt medlemskab. De nævnte juridiske personer må ikke have til formål udelukkende at eje og drive en båd. 4.3 Indmeldelse i, samt udmeldelse af, foreningen skal ske skriftligt til foreningens bestyrelse. 4.4 Foreningen skal føre et medlemskartotek over medlemmernes navne, adresser, telefonnumre og bådplads. 4.5 I forbindelse med indmeldelse og flytning har medlemmerne pligt til at give skriftlig meddelelse til foreningen om medlemmets gældende adresse samt telefonnummer. Det er således medlemmets ansvar, at foreningen kan træffe medlemmet skriftligt og telefonisk. 4.6 Æresmedlemmer kan, efter indstilling fra medlemmerne eller bestyrelsen, udnævnes af generalforsamlingen med flertal som ved vedtægtsændringer, jfr. pkt. 16. Et æresmedlem betaler ikke årskontingent, jfr. pkt. 7,1 og har livslangt medlemskab af foreningen. Æresmedlemmer har ret\n2 til at deltage i og stemme på generalforsamlinger. Æresmedlemmer nyder i øvrigt de samme rettigheder som aktive medlemmer. 4.7 Foreningen kan optage passive medlemmer, der betaler et nedsat kontingent, jfr. pkt. 7. Passive medlemmer har taleret, men ikke stemmeret på foreningens generalforsamling og kan ikke vælges til bestyrelsen af foreningen. Fra tilmeldingstidspunktet optjener det passive medlem anciennitet i foreningen også med hensyn til bådplads. 5.0 TILDELING AF BÅDPLADS 5.1 Kun aktive medlemmer af foreningen kan få anvist bådplads ved foreningens broanlæg. Medlemmerne har først krav på deres egne bådepladser efter der er afholdt standerhejsning eller efter havnemesteren har givet grønt lys for at man skal placere bådene på egne pladser. 5.2 Hvert aktiv medlem af foreningen jf. 4.1 og 4.2 har krav på (se dog pkt. 5.6 om venteliste) én plads ved foreningens broanlæg til den bådtype og størrelse som bestyrelsen og havnemester finder forsvarligt for broanlægget. 5.3 Hvis en båd ejes af flere personer i fællesskab, skal én af disse personer indmeldes som aktivt medlem, medens den eller de øvrige skal indmeldes som passive medlemmer. Fællesskabet har alene én stemme, der udøves af det aktive medlem og har alene krav på én bådplads i foreningen. 5.4 Der kan kun tildeles bådplads mod forevisning af kvittering for betalt pladsleje og kontingent, samt gyldig og betalt ansvarsforsikring for båden. Det er endvidere en betingelse, at indehaveren/indehaverne af bådpladsen og forsikringstageren/forsikringstagerne ifølge bådforsikringen er den/de samme. 5.5 Såfremt et medlem uden tildelt bådplads ikke kan forevise kvittering for betalt pladsleje, kontingent og forsikring efter foreningens til enhver tid gældende betalingsbetingelser, er bestyrelsen berettiget til at disponere over pladsen. Bestyrelsen er i så fald berettiget til at bortfjerne båden for ejerens regning og risiko. Båden vil blive ilandsat og henlagt på en af kommunen anvist eller foreningen tilhørende plads, der ikke nødvendigvis er indhegnet. Eller båden kan blive henlagt ved bøje eller for svaj, alt uden ansvar for foreningen. 5.6 Såfremt antallet af medlemmer i foreningen, der ønsker en bådplads, overstiger antallet af bådpladser, oprettes der en venteliste, der administreres af havnemesteren. 5.7 Gæstepladser til udenbys bådejere kan anvises midlertidigt, såfremt forholdene tillader det. Dette kan kun ske ved havnemesterens foranstaltning. 6.0 ANSVAR, SKADE PÅ BÅDEBROER M..V. 6.1 Foreningen fralægger sig ethvert ansvar for skader på både, det være sig til vands eller til lands, der måtte opstå som følge af ekstraordinære begivenheder såsom, men ikke begrænset til, ildebrand, hærværk, vindbelastninger, isdannelser m.v.\n3 6.2 Foreningen fralægger sig endvidere ethvert ansvar for skader som følge af, men ikke begrænset til, uforsvarlig fortøjning, utilstrækkelig affendring mellem bådene mv. 6.3 Det er op til det enkelte medlem af foreningen efter eget skøn at forsikre sig mod skader på båd og eget materiel. 6.4 Overfor ikke-medlemmer, restanter, ekskluderede eller medlemmer, der anvender foreningens bådebroer i strid med gældende regler har foreningen ret til uden ansvar at fjerne eller lade fjerne de pågældende både fra broerne for bådejerens egen regning, jfr. pkt For både der ønskes placeret ved foreningens broanlæg skal der være tegnet ansvarsforsikring efter gældende forsikringsbestemmelser til dækning af skader mod broanlæg og andre både. 7.0 INDMELDELSESGEBYR, KONTINGENT, PLADSLEJE MV. 7.1 Foreningens ns kontingent er fastsat som følger: Aktive medlemmer skal betale indmeldelsesgebyr, årskontingent, samt pladsleje. Passive medlemmer skal betale årskontingent. Støttemedlemmer skal betale støttekontingent. 7.2 Såvel indmeldelsesgebyr som årskontingent, støttekontingent og pladsleje fastsættes på den ordinære generalforsamling og opkræves umiddelbart derefter. 7.3 Bestyrelsen kan herudover opkræve særlige kontingenter for særlige ydelser m.v. 7.4 Der betales for vinterplads på land, når det sker på foreningens ngens regi. Pris for vinterplads på land fastsættes på den ordinære generalforsamling og opkræves november måned. 7.5 Indmeldelsesgebyr kan ikke kræves tilbagebetalt. 7.6 Årskontingent eller støttekontingent skal betales af alle medlemmer, bortset fra æresmedlemmer, uanset om de er tildelt bådplads. Betalt årskontingent eller støttekontingent refunderes ikke ved udtræden i årets løb. 7.7 Pladsleje er betaling for fortøjningsplads ved foreningens broer, beregnet som et fast beløb (fastsat på generalforsamlingen) ngen) pr. m2 (bådens længe x bredde). Bestyrelsen fastsætter nærmere regler for opmåling af både og foranlediger disse aftrykt i foreningens blad eller årsberetning. Bestyrelsen er berettiget til når som helst at ændre beregningsmetode. Beregningsmetoden er endelig, ligesom pladslejen, beregnet på grundlag af den af bestyrelsen fastsatte\n4 beregningsmetode, er endelig. Betalt pladsleje refunderes ikke ved undladelse af søsætning eller udtræden i årets løb. 8.0 HAVNEREGLEMENT Bestyrelsen udfærdiger havnereglementet. 8.1 HAVNEMESTEREN Havnemesterens anvisninger skal ubetinget følges En beslutning truffet af havnemesteren kan påklages skriftligt til bestyrelsen. Påklage har ikke opsættende virkning Havnemesteren kan tildele medlemmer er advarsler. Gentagelsestilfælde indberettes til bestyrelsen, og kan der behandles som en bortvisnings- eller eksklusionssag Grove overtrædelser af havnereglementet eller forulempning af havnemesteren kan medføre omgående bortvisning for resten er sæsonen eller eksklusion. 8.2 ORDENSREGLEMENT Al henkastning af affald på foreningens broer og landfæster er strengt forbudt. Affald skal placeres i affaldskasserne Det er strengt forbudt at udtømme bådtoiletter i havneområdet Omhældning af brændstof på broerne er strengt forbudt, da broernes opdriftsmidler ikke tåler benzin, olie og petroleum Det er på grund af brand- og eksplosionsfare forbudt at påfylde brændstof i bådene, mens de ligger ved foreningens broanlæg Spildolie skal afleveres til havnemesteren i klubhuset, da denne omhælder det til oliebeholderen på betryggende vis. Det er strengt forbudt at hælde spildolie ud i havneområdet. Andet farligt eller forurenende affald, f.eks. batterier og akkumulatorer må ikke henstilles på broerne eller i havneområdet, men skal afleveres til Kommuneqarfik Sermersooq s affaldsanlæg Bådudstyr, fangstredskaber, fangst m.v. må ikke henligge på broerne ud over, hvad losning og klargøring kræver Al sejlads i havnen skal ske med mindst mulig drivkraft og må ikke skabe hækbølger. Overtrædelse heraf behandles af havnemesteren som en indberetningssag til bestyrelsen. Hensynsløs sejlads vil ikke blive tolereret og vil medføre bortvisning eller eksklusion.\n5 8.2.8 Der skal udvises størst mulig forsigtighed under manøvrering mellem broerne, om nødvendigt ved forhaling uden brug af skrue Børns leg på broerne og med joller i havnen er forbudt. Børn under 14 år har kun adgang til broerne i følge med voksne Misagtelse af havnereglementets afsnit vil medføre foranstaltning mod gentagelse af forseelsen ved tildeling af en advarsel til bådejeren, ved gentagelsestilfælde vil der blive afkrævet bod af bådejeren på kr ,00 der tilfalder foreningen og ved tredje gangs tilfælde vil bådejeren blive ekskluderet af foreningen i et kalenderår. 8.3 BÅDE OG BÅDPLADSER Medlemmer har kun krav på en bådplads, som i mål og størrelse svarer til det fartøj, der er anmeldt forud for udarbejdelsen af havneplanen. Fenderpladsen tilpasses bådtyperne. Havnemesteren bedømmer hvor meget fenderpladsen skal være, den skal dog mindst være 30 cm Indbyrdes bytning af bådplads og overdragelse af bådplads uden havnemesterens tilladelse er forbudt. Overtrædelse vil kunne ne medføre bortvisning for resten af sæsonen Medlemmer med tildelt bådplads skal ved anskaffelse af en ny båd meddele havnemesteren dette forud herfor. Havnemesteren vil, såfremt forholdene tillader det, kunne anvise en anden bådplads Havnemesteren kan i øvrigt anvise et medlem en anden bådplads, såfremt: a) placeringen af båden er uhensigtsmæssig, b) omplacering tjener helheden bedre, eller c) forholdene i øvrigt efter havnemesterens skøn taler for det. Havnemesterens afgørelse kan ikke påklages Samtlige både placeret ved foreningens broanlæg skal være i forsvarlig stand samt tydeligt forsynet med synligt medlemsskilt efter foreningens anvisninger. Både uden medlemsskilt, herreløse både eller både, der ligger ulovligt, kan uden varsel fjernes ved havnemesterens foranstaltning for medlemmets regning, jfr. pkt Havnemesteren skal omgående informeres om bortkomne medlemsskilte af bådejeren. Ekstra medlemsskilte udleveres mod betaling Alle både skal kunne opmåles af havneudvalget/havnemesteren alget/havnemesteren for beregning af havneafgift Ingen bådplads kan ibrugtages, uden at alle forfaldne ydelser til foreningen er betalt, og uden at der er tegnet og betalt ansvarsforsikring for båden efter gældende forsikringsbestemmelser. Bådpladsnummer gives kun mod forevisning af kvittering for betalt ydelse til foreningen og betalt ansvarsforsikring. Efter tildelt bådpladsnummer skal bådpladsen være til rådighed for medlemmet I bådeforeningens havnebassiner er det ikke tilladt at ankre eller fortøje eller ligge for svaj udenfor anviste bådpladser, jfr. i øvrigt 5.5 og 6.5.\n6 8.4 FORTØJNING Det er strengt forbudt at fortøje ved broenderne samt ved gangplankerne mellem bådebroerne. Ved fortøjning skal det endvidere sikres, at der fri passage på bådebroerne. Overtrædelse kan medføre øjeblikkelig bortvisning for resten af sæsonen De enkelte både skal fortøjes solidt og hensigtsmæssigt. Som et minimum skal båden såvel for- som agterfortøjes. Agterfortøjningen skal fæstnes til broen så langt væk fra båden som praktisk muligt. Båden skal affendres tilstrækkeligt og det skal ske på en måde, så fenderne ikke blæser op i hårdt vejr Havnemesteren kan af egen drift forsyne de enkelte både med såvel fortøjninger som fender, hvis han finder den aktuelle fortøjning og affendring utilstrækkelig. For dette arbejde og materialeforbrug vil det pågældende medlem blive afkrævet en betaling efter satser, der fastsættes af foreningens bestyrelse. Undladelse af at betale har samme virkning som ikke betalt kontingent eller pladsleje Det enkelte medlem er ansvarlig for skader, der påføres foreningens materiel og andre medlemmers både og materiel som følge af uforsvarlig fortøjning og affendring Bundfortøjning er ikke tilladt. Endvidere må der ikke anvendes stålwirer, anker eller ankerkæder til fortøjning Slæbejoller og gummibåde skal fortøjes på en sådan måde, at de ikke driver ind i naboens bådplads, og i øvrigt er til mindst mulig gene. Slæbe-jollens størrelse må ikke overstige 3 meter (10 fod). Havnemesteren kan anvise særlig plads til slæbejoller. Slæbejoller og gummibåde må ikke henlægges på broerne. 9.0 BROOPTAGNING 9.1 Af hensyn til optagning af foreningens broanlæg skal bådene være fjernet senest den anden onsdag i november kl Bestyrelsen kan meddele dispensation herfra. 9.2 Såfremt denne frist overskrides, pålægger bestyrelsen de pågældende medlemmer en bod på kr ,00. Havnemesteren fjerner på de pågældende medlemmers regning og risiko båden, jfr. pkt. 6.5 og Boden opkræves straks efter pålægget, og forfalder til betaling senest 14 dage efter pålægget, og undladelse af at betale boden har samme virkning som ikke betalt kontingent eller pladsleje EKSKLUSION OG BORTVISNING 10.1 Ved eksklusion forstås udelukkelse fra foreningen som aktivt eller passivt medlem uden adgang til at benytte foreningens faciliteter eller deltage i foreningslivet. Eksklusion kan være tidsbegrænset. Ved bortvisning forstås bortvisning fra bådpladsen i en nærmere bestemt periode. Hverken ekskluderede eller bortviste, har krav på at få broafgift eller medlemskontingent\n7 refunderet helt eller delvist. Såfremt de medlemmer påhvilende ydelser til foreningen ikke betales indenfor foreningens til enhver tid gældende betalingsbetingelser, kan indstilles til eksklusion Dersom et medlem i øvrigt overtræder eller tilsidesætter foreningens vedtægter eller de af bestyrelsen fastsatte ordensregler, kan den samlede bestyrelse ved en flertalsbeslutning ekskludere vedkommende medlem Et ekskluderet medlem skal dog på foreningens førstkommende generalforsamling have ret til at få prøvet, om generalforsamlingen godkender eksklusionen Et medlems ønske om generalforsamlingsprøvelse har ikke opsættende virkning Pkt og 10.4 finder tilsvarende anvendelse for så vidt angår et medlem, der er blevet bortvist fra sin bådplads af bestyrelsen eller af havnemesteren GENERALFORSAMLINGEN 11.1 Kompetence, sted og indkaldelse Generalforsamlingen har den højeste myndighed i alle foreningens anliggender indenfor lovgivningen og de i nærværende vedtægter fastsatte grænser Foreningens ordinære generalforsamling skal afholdes i Nuuk og indkaldes med mindst 21 dages varsel ved skriftlig meddelelse til samtlige medlemmer, på den adresse, der er registreret i foreningens medlemsregister og ved annoncering/annonceringer i pressen Foreningens ordinære generalforsamling skal afholdes inden udgangen af marts måned Den skriftlige indkaldelse til generalforsamlingen skal indeholde dagsorden, revideret regnskab, samt en kort redegørelse for de forslag, der skal behandles. Indkaldelsen med dagsorden, regnskab og redegørelser kan være indeholdt i medlemsbladet Yderligere forslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen, skal indsendes skriftligt og være bestyrelsen i hænde senest 10 dage før generalforsamlingen DAGSORDEN Dagsordenen for den ordinære generalforsamling skal indeholde: 1. Valg af dirigent. 2. Formandens beretning ng om foreningens virksomhed i det forløbne år. 3. Bestyrelsens fremlæggelse af det reviderede regnskab til godkendelse. 4. Fastsættelse af indmeldelsesgebyr, årskontingent, pladsleje for den kommende sejlsæson samt fremlæggelse af budget til godkendelse, der-under fastsættelse af indmeldelsesgebyr, årskontingenter, pladsleje og bod for den kommende sejlsæson.\n8 5. Behandling af eventuelle forslag. 6. Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter, valg af bestyrelsesformand. 7. Evt. fastsættelse af honorar til bestyrelsesformand og øvrige bestyrelsesmedlemmer 8. Valg af revisor. 9. Eventuelt Generalforsamlingen ledes af dirigenten, der afgør alle spørgsmål vedrørende generalforsamlingens ledelse og afstemning. Dirigenten må ikke være medlem af bestyrelsen Over det på generalforsamlingen passerede føres en generalforsamlingsprotokol, der underskrives af dirigenten og de tilstedeværende bestyrelsesmedlemmer STEMMERET OG BESLUTNINGER På generalforsamlingen har hvert medlem én stemme, jfr. dog pkt. 4.7 om passive medlemmer. På generalforsamlingen kan stemmes ved skriftlig fuldmagt. Fuldmagt kan gives til et medlem eller et medlems ægtefælle eller samlever. En befuldmægtiget kan højst stemme i henhold til 5 fuldmagter På generalforsamlingen træffes alle beslutninger ved simpelt stemmeflertal, bortset fra tilfælde, hvor vedtægterne kræver kvalificeret flertal, jfr. punkterne 16 og 17. Ved stemmelighed bortfalder det pågældende forslag Generalforsamlingen er beslutningsdygtig, når mindst 50 stemmeberettigede medlemmer er tilstede personligt eller ved fuldmagt, dog bortset fra tilfælde, hvor nærværende vedtægter kræver andet Afstemning sker ved håndsoprækning. Skriftlig afstemning foretages, såfremt 10 ud af de fremmødte medlemmer eller dirigenten kræver dette. Der stemmes ved personligt fremmøde, ved en tegningsberettiget person fra medlemmet eller ved skriftlig fuldmagt Alene medlemmer af foreningen, medlemmers ægtefæller/samlevere eller fuldmagtshavere samt foreningens revisorer og øvrige rådgivere efter bestyrelsens beslutning har adgang til foreningens generalforsamling. Bestyrelsen kan kræve, at der forevises medlemskort/kontingentkvittering ved indgangen. Bestyrelsen kan kræve særlige adgangskort til generalforsamlingen til udlevering på Bådeforeningens kontor eller ved indgangen EKSTRAORDINÆR GENERALFORSAMLING Bestyrelsen eller mindst 100 af foreningens aktive medlemmer og æresmedlemmer kan kræve, at der inden 21 dage og med mindst 14 dages varsel indkaldes til ekstraordinær generalforsamling. På forespørgsel har et medlem krav på at få oplyst antallet af medlemmer i foreningen.\n9 Anmodning om afholdelse af ekstraordinær generalforsamling skal fremsættes skriftligt over for bestyrelsen og skal ledsages af et begrundet dagsordensforslag, samt dokumentation for, at pkt , første led er opfyldt. Ekstraordinær generalforsamling skal afholdes i Nuuk og indkaldes ved skriftlig meddelelse til samtlige medlemmer og annoncering i den lokale presse BESTYRELSE 12.1 Foreningen ledes af en bestyrelse på 7 medlemmer. Foreningens daglige ledelse varetages af bestyrelsen. Bestyrelsen varetager foreningens tarv udadtil og indadtil. Det påhviler herunder bestyrelsen at føre tilsyn med de i foreningen ansatte personers virksomhed Bestyrelsesmedlemmerne vælges for 2 år ad gangen, således at henholdsvis 3 og 3 medlemmer er til valg hvert år Herudover vælges for 1 år ad gangen 2 bestyrelsessuppleanter Alle bestyrelsesmedlemmer og suppleanter har mulighed for genvalg Bestyrelsen vælger blandt sine medlemmer foreningens næstformand, kasserer og sekretær på det første bestyrelsesmøde efter den ordinære generalforsamling. Såfremt den generalforsamlingsvalgte bestyrelsesformand træder ud af bestyrelsen eller i øvrigt ikke ønsker at modtage, eller efterfølgende giver afkald på, hvervet, vælger bestyrelsen blandt sine medlemmer (indtil den følgende ordinære generalforsamling) en ny formand for bestyrelsen Bestyrelsen skal ved en forretningsorden træffe nærmere bestemmelse om udførelsen af sit hverv. Til vedtagelse af forretningsordenen kræves, at denne vedtages af et flertal af den siddende bestyrelse Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når 5 bestyrelsesmedlemmer er til stede De i bestyrelsen behandlede emner afgøres ved simpelt stemmeflertal. Der kan ikke stemmes ved fuldmagt Bestyrelsen afholder møde mindst 1 gang i kvartalet og i øvrigt efter behov Referat af bestyrelsesmøderne skal indføres i en protokol, som skal underskrives af samtlige bestyrelsesmedlemmer. Fraværende bestyrelsesmedlemmer markerer med deres underskrift, at referatet er læst Bestyrelsessuppleanter har ikke krav på at kunne deltage i bestyrelsesmøder, men kan alene deltage, såfremt dette besluttes af bestyrelsen. Bestyrelsessuppleanterne har i så fald taleret, men ikke stemmeret Bestyrelsen kan nedsætte udvalg, men skal nedsætte et havneudvalg. Udvalgenes forretningsorden og opgaver fastsættes af bestyrelsen, der skal holdes løbende orienteret om udvalgenes virksomhed.\n10 12.13 Til de af bestyrelsen nedsatte udvalg skal der i hvert, af bestyrelsen, udpeges mindst 1 medlem fra bestyrelsen. Til alle udvalg nedsat af bestyrelsen kan bestyrelsen udpege medlemmer uden for bestyrelsen. De nedsatte udvalg er alene rådgivende Bestyrelsen ansætter det nødvendige personale til foreningens drift og skal ansætte en havnemester. Løn og ansættelsesvilkår for ansat personale skal fastsættes i en kontrakt Bestyrelsesmedlemmerne kan oppebære et årligt honorar, hvis størrelse indstilles af bestyrelsen, men fastsættes af generalforsamlingen Udgifter, der har været relevante for varetagelsen af hvervet som bestyrelsesmedlemmer, refunderes løbende bestyrelsesmedlemmerne mod forevisning af dokumentation Bestyrelsen udpeger foreningens repræsentant og suppleant i Kommuneqarfik Sermersooq s Havneråd TEGNINGSREGEL 13.1 Bestyrelsen tegnes af bestyrelsens formand og et andet bestyrelsesmedlem eller af 4 bestyrelsesmedlemmer i forening, dog bortset fra tilfælde, hvor nærværende vedtægter kræver andet Ved køb, salg og pantsætning af fast ejendom tegnes foreningen af den samlede bestyrelse. (Kompetencen til at disponere over foreningens faste ejendomme ligger hos generalforsamlingen.) 14.0 FORENINGENS FORMUE OG HÆFTELSE 14.1 For foreningens forpligtelser hæfter alene foreningens formue. Medlemmerne hæfter ikke personligt for foreningens forpligtelser Foreningens likvide midler skal indsættes i bank Ved enstemmig bestyrelsesfuldmagt, kan kontorpersonalet overdrages A prokuraret for beløb indtil 5000 kroner for betaling af regning, og disse beløb kan godkendes ved enkel persons underskrift af enten formand, næstformand eller kasserer REVISION OG REGNSKABSÅR 15.1 Foreningens regnskabsår er fra 1/12 til 30/ Foreningens regnskab revideres af en statsautoriseret revisor, der vælges af den ordinære generalforsamling for 1 år ad gangen. Genvalg kan finde sted Resultatopgørelse med status skal foreligge til udlevering eller gennemgang for medlemmerne på foreningens kontor senest 21 dage før den ordinære generalforsamling, jfr. pkt og\n11 16.0 ÆNDRING AF VEDTÆGTERNE 16.1 Vedtægtsændringer kræver, at mindst 1/10 af de stemmeberettigede medlemmer efter antal er repræsenteret på generalforsamlingen, og at mindst 2/3 af de tilstedeværende medlemmer stemmer for ændringen Såfremt 1/10 af de stemmeberettigede medlemmer ikke er repræsenteret på generalforsamlingen, men opnås flertal blandt de fremmødte for et forslag kan bestyrelsen indkalde til ekstraordinær generalforsamling, der afholdes senest 6 uger efter forslagets forkastelse, hvor det pågældende forslag i uændret form kan vedtages, såfremt mindst 2/3 af de stemmeberettigede fremmødte stemmer er for forslaget FORENINGENS OPHØR 17.1 Til vedtagelse af foreningens opløsning kræves vedtagelse på en generalforsamling med deltagelse af mindst 2/3 af de stemmeberettigede medlemmer efter antal, og at mindst 2/3 af de tilstedeværende medlemmer stemmer for forslaget Såfremt 2/3 af de stemmeberettigede medlemmer ikke er repræsenteret på generalforsamlingen, men opnås almindelig majoritet for forslaget om opløsning kan bestyrelsen indkalde til en ekstraordinær generalforsamling, hvor det pågældende forslag i uændret form kan vedtages, såfremt mindst 3/4 af de stemmeberettigede fremmødtes stemmer er for forslaget En således indkaldt ekstraordinær generalforsamling skal afholdes senest 6 uger efter den generalforsamling, hvor forslaget første gang blev behandlet Såfremt opløsning af foreningen vedtages, overdrages foreningens eventuelle midler til velgørende formål efter generalforsamlingens bestemmelse. Ved foreningens opløsning må ingen del af foreningens formue tilfalde medlemmerne. Således vedtaget på generalforsamlingen i Nuuk Forsamlingshus den 9. april Ved generalforsamlingen 18. marts 2006 var der ingen ændringer i vedtægterne. Ved generalforsamlingen den 8 marts 2008 for få fremmødte, til at forslagene kan vedtages eller forkastes, hvorfor det blev vedtaget et at indkalde til ekstraordinær generalforsamling, der blev afholdt den 12. april 2008 i klubhuset. Dirigent: Knud Østergaard. Ved ekstraordinær generalforsamling den. 12. april 2008 blev pkt , , 16.1, 16.2 ændret. Ved ordinær generalforsamling g den. 4. april 2009, blev pkt. 7.4, og 9.2 ændret. Dirigent: Knud Østergaard. Ved ordinær generalforsamling 6. marts 2010 blev følgende ændringer vedtaget, pkt. 4.1, 4.2, 5.2, 5.5, 10.1, 15.1.\n12 Dirigent: Knud Østergaard. Ved ordinær generalforsamling den 12. februar 2011 var der få ændringer i punkterne 7,1, 7,2, 14 og Dirigent: Gedion Jeremiassen. Ved ordinær generalforsamling den 11. februar 2012 var der ingen ændringer i vedtægterne. Dirigent: Stephen Heilmann. Ved ordinær generalforsamling den 16. februar 2013 blev vedtægtens 7.4 og ændret. Dirigent: Stine Skifte. Ved ordinær generalforsamling den 8. marts 2014 blev vedtægtens 7.4 og 12.2 ændret. Dirigent: Jensêraq Poulsen.