Forsøg og forskning - Udviklingsprojekt - Skattekredit - udviklingsomkostninger - Skat.dk\n03 Mar 2022 14:24\nForsøg og forskning - Udviklingsprojekt - Skattekredit\nSpørger påtænkte at opføre et forsøgs- og demonstrationsanlæg i tilknytning til et udviklingsprojekt. Skatterådet fandt, at projektet var omfattet af LL § 8 B. Udgifter afholdt til opførelse af forsøgs- og demonstrationsanlægget kunne afskrives efter bestemmelsen i AL § 6, stk. 1, nr. 3, om driftsmidler og skibe anvendt i forbindelse med forsøgs- og forskningsvirksomhed.\nLovbekendtgørelse nr. 1735 af 17/8 2021\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.C.2.2.2.20\nKan det bekræftes, at Selskabets indkøb af laboratorieudstyr i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3?\nKan det bekræftes, at Selskabets indkøb af hardwareudstyr i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3?\nKan det bekræftes, at Selskabets indkøb af brovægt i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3?\nKan det bekræftes, at Selskabets opførelse af [Y]™ i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3?\nHvis spørgsmål 4 ikke kan besvares bekræftende, kan det så bekræftes at Selskabets udgifter til opførelse af [Y]™ i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1?\nKan det bekræftes, at Selskabets indkøb af maskiner til materialeforberedelse i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3?\nKan det bekræftes, at Selskabets indkøb af mølle til formaling i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3?\nKan det bekræftes, at Selskabets indkøb af maskiner til materialehåndtering og -transport i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3?\nKan det bekræftes, at Selskabets indkøb og opførelse af produktsilo til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3?\nKan det bekræftes, at Selskabets udvikling af specialdesignet software i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som en udgift, der kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1?\nKan det bekræftes, at Selskabets udgifter til råmaterialer i forbindelse med test af forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som en udgift, der kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1?\nKan det bekræftes, at Selskabets lønudgifter i forbindelse med test af forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som udgift, der kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1?\nI det omfang at ovenstående spørgsmål kan besvares bekræftende, kan det så bekræftes, at Selskabet opfylder betingelserne for at kunne opnå skattekredit, jf. ligningslovens 8 X, stk. 1, af disse udgifter?\nAd. 5. Bortfalder.\nAd. 9. Ja.\nAd. 10. Se begrundelsen.\nAd. 11. Ja.\nAd. 12. Ja.\nAd. 13. Ja.\nSelskabet blev stiftet i (…) og har siden stiftelsen forsøgt at udvikle nye processer og nye maskiner til (...)-produktion. Selskabet er grundlagt på baggrund af nyeste forskning inden for (...)-området. Selskabet lægger vægt på ny forskning og udvikling af nye grønne løsninger.\nSelskabets mål er at kommercialisere patenterede proces- og maskinløsninger til produktion af (...) - et tilsætningsstof til (…) baseret på (…). Hensigten er at gøre (…)produktionen mere bæredygtig (…).\nIndtil nu har Selskabet udviklet på selve processen omkring (...). Selskabet bevæger sig nu ind i næste fase af udviklingen, der koncentrerer sig om skalering af (...)-produktionen og færdigudvikling af en maskine, som kan varetage produktion. Til dette skal der bygges et forsøgs- og demonstrationsanlæg. Forsøgs- og demonstrationsanlæg introducerer en grundlæggende ny måde at producere (...)-produkt i fuld skala (minimum (…) pr. dag). Denne produktion vil være baseret på Selskabets patenterede (der er alene på nuværende tidspunkt indsendt ansøgning om patent) innovative proces ([X]™) og en ny skelsættende produktionsmaskine ([Y]™). Begge har et forventeligt lavt klimaaftryk og har derfor potentiale til at reducere CO2-udledningen fra (…) og reducere produktionsomkostningerne. Selskabet håber derfor inden for en kortere årrække at kunne introducere et grønt (...)-produkt, der kan sælges til en særdeles konkurrencedygtig pris.\nSelskabet har udviklet og indsendt ansøgning om patent på [X]™-processen, der er en helt ny måde at producere (...) på. Man har længe forsøgt at udnytte (…) potentiale som (...), men implementeringen af de nuværende løsninger er begrænset. Dette skyldes, at processerne enten er meget komplekse og svære at kontrollere, eller at slutproduktet er for dyrt. [X]™-processen opnår bedre kvalitet af det færdige produkt. Denne fremgangsmåde er fuldkommen ukendt i (…)industrien. [X]™-processen bygger således på ny viden om muligheden for at varmebehandle (…), og processen udgør en radikal ændring af måden at producere (...) på. Efter varmebehandling skal materialet formales i en mølle.\nBåde forberedelsen af materialet og formalingen af materialet efter varmebehandling er defineret i den indsendte patentansøgning på [X]™-proces. De maskiner, der indgår i [X]™-processen, skal i overvejende omfang designes og bygges specielt til forsøgs- og demonstrationsanlægget. Selvom disse maskiner altså som udgangspunkt er velkendte inden for (…)industrien, er de en fundamental og integreret del af den unikke [X]™-proces. Således præsenterer forsøgs- og demonstrationsanlægget anvendelse af både ny videnskabelig og teknisk viden til at producere et forbedret materiale gennem en ny og optimeret proces.\nUdviklingen og patenteringen af [X]™-processen og [Y]™-maskinen er baseret på arbejde, der har modtaget støtte fra Det Europæiske Innovationsråd (EIC), Miljøstyrelsens Miljøteknologisk udviklings- og demonstrationsprogram (MUDP) samt det prestigefyldte Innobooster-program under Innovationsfonden. (…). EIC og MUDP støtter kun udviklingsprojekter med stor nyhedsværdi, mens Innobooster støtter projekter, der arbejder mod at "udvikle og markedsmodne et nyt produkt" med "betydelig risiko og nyhedsværdi". Disse bevillinger udgør således to af hinanden uafhængige tredjepartsvalideringer, der bekræfter, at Selskabets arbejde med [X]™-processen og [Y]™-maskinen anerkendes som forsøgs- og forskningsvirksomhed med høj innovationsgrad og stor risiko både teknologisk og finansielt.\nSelskabet har senest den 29. december 2021 modtaget tilsagn om tilskud til fyrtårnsprojektet [Y] fra Miljøstyrelsen (MUDP). Et fyrtårnsprojekt er et demonstrationsprojekt, som etablerer og demonstrerer nye miljøteknologiske løsninger i fuld skala.\nSelve forsøgs- og demonstrationsanlægget\nBaseret på disse foregående forsknings- og forsøgsarbejder ønsker Selskabet at opføre et forsøgs- og demonstrationsanlæg med [Y]™ som den centrale maskine i fuld skala. [Y]™ er endnu ikke udviklet i fuld skala og vil først blive udviklet endeligt i forbindelse med opførelse af forsøgs- og demonstrationsanlægget. Produktionskapaciteten på forsøgs- og demonstrationsanlægget vil være (…) pr. dag, som vil udgøre den nødvendige kapacitet for at kunne producere på kommercielt plan. Det er derfor nødvendigt at udvikle [Y]™, så den kan producere denne kapacitet kontinuerligt.\nDet unikke ved forsøgs- og demonstrationsanlægget er kombinationen af en radikalt ny proces og en for industrien helt ukendt maskine til optimeret (...)-produktion ([Y]™). Med demonstrationsanlægget vil Selskabet verificere [Y]™-maskinen og [X]™-processen i fuld industriel skala. Dette er teknologiernes sidste udviklingstrin. Når forsøgs- og demonstrationsanlægget er operationelt, vil anlægget altså anvende ny procesteknologi i kombination med en banebrydende produktionsmaskine, hvorved et unikt produkt introduceres på det danske (…) marked. Opførelsen af forsøgs- og demonstrationsanlægget foregår systematisk, da hele processen fra planlægning over opførelse til tredjepartsvalidering af reduktionen af CO2-udledninger er udførligt planlagt i detaljerede arbejdspakker.\nOpførelsen af forsøgs- og demonstrationsanlægget indeholder en række delkomponenter og maskiner (se tabel nedenfor). Nogle af disse er udviklet af Selskabet, andre skal specialdesignes for at opfylde forsøgs- og demonstrationsanlæggets krav. Endvidere er andre maskiner velkendte fra (…)industrien, men er samtidig en defineret del af den nye [X]™-proces eller er essentielle for forsøgs- og demonstrationsanlæggets indstiftelse af en ny og bæredygtig (...)-produktion.\nAnlægget kan begynde kommerciel produktion, efter tredjepart har valideret de positive miljømæssige virkninger forstået som den konkrete CO2-besparelse. Når anlægget står færdigt og er operationelt, kan det (...)-produkt, der produceres på forsøgs- og demonstrationsanlægget, sælges direkte til (…)industrien, som allerede har vist stor ivrighed efter at aftage produktet, så snart det er påvist i fuld skala. Desuden kan denne nye metode til produktion af et bæredygtigt (...)-produkt overdrages til andre aktører på markedet. Således ønsker Selskabet, at andre kan drive anlæg af denne type.\nDer er betydelige usikkerheder forbundet med opførelsen af forsøgs- og demonstrationsanlægget.\nSærligt er den finansielle risiko stor, da anlægsinvesteringerne er anseelige - og disse investeringer er et nødvendigt sidste trin for at gøre produktet kommercielt relevant.\nI forbindelse med opførelsen af forsøgs- og demonstrationsanlægget har Selskabet søgt en stor MUDP-bevilling, og gennem løbende drøftelser har MUDP bekræftet, at projektet falder ind under udvikling og demonstration af nye løsninger i fuld skala.\nAnlægget forventes at koste ca. (…) at opføre. Selskabet forventer at påbegynde byggeriet i starten af kalenderåret 2022.\nForsøgs- og udviklingsomkostninger\nSelskabet påtænker at straksfradrage en række af de planlagte investeringer efter reglerne i ligningslovens § 8 B og afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3 samt søge skattekredit, jf. ligningslovens § 8 X, såfremt der kan opnås positiv tilkendegivelse herpå i det bindende svar. Det er Selskabets vurdering, at de fortsat er i gang med udviklingsprocessen og maskinen, selvom [X]™-processen er udviklet (i mindre skala), idet hele udviklingsprojektet (proces og maskiner) nu skal opskaleres til at kunne fungere i fuld størrelse (minimum (…) pr. dag), hvor prototypen i dag kun kan producere ca. (…) pr. dag. Selskabet bevæger sig derfor ind i den næste udviklingsfase, som også er den afsluttende fase af udviklingen.\nMed henblik på at afdække om der kan foretages fradrag for investeringerne, er det i første række relevant at foretage en vurdering af, om omkostningerne til udviklingen mv. kan omfattes af ligningslovens § 8 B og afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3, herunder om der er tale om forsøgs- og forskningsvirksomhed.\nAf ligningslovens § 8 B, stk. 1 fremgår det, at der ved opgørelse af den skattepligtige indkomst kan fradrages udgifter, som afholdes til forsøgs- og forskningsvirksomhed i tilknytning til den skattepligtiges erhverv. Disse udgifter kan efter den skattepligtiges valg enten straksfradrages eller vælges afskrevet med lige store beløb over 5 år. Ligeledes kan den skattepligtige efter afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3, vælge at straksafskrive driftsmidler og skibe til forsøgs- og forskningsvirksomhed. I tilknytning hertil er der i ligningslovens § 8 X indført mulighed for, at der kan ske udbetaling af skatteværdien af den del af et underskud, som kan henføres til forsøgs- og forskningsudgifter, der er fradraget efter enten ligningslovens § 8 B eller afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nDet er en grundlæggende betingelse for ret til fradrag efter ligningslovens § 8 B, stk. 1, at forsøgs- og forskningsudgifterne bliver afholdt i tilknytning til den skattepligtiges erhverv, således at forsøgene og forskningen og de hermed forbundne udgifter har et kommercielt formål.\nAf de almindelige bemærkninger til lov nr. 184 af 30 marts 1973, der indførte ligningslovens § 8 B, fremgår:\n"[lov]forslaget går ud på, at udgifter til erhvervsmæssigt begrundet forsøgs- og forskningsvirksomhed […] skal kunne gøres til genstand for fradrag […]".\nLigeledes fremgår det af de almindelige bemærkninger til lovforslaget, at:\n"fradragsretten omfatter som nævnt kun udgifter til forsøgs- eller forskningsvirksomhed, som afholdes i forbindelse med den skattepligtiges erhverv. Forsøgene eller forskningen skal således knytte sig til en erhvervsvirksomhed, som den skattepligtige enten allerede har i gang på det tidspunkt, udgifterne afholdes, eller har planer om senere at starte."\nMed denne betingelse, hvorefter forsøgene eller forskningen skal relatere sig til en allerede igangværende erhvervsvirksomhed eller en virksomhed, der påtænkes startet, afgrænses de fradragsberettigede udgifter i forhold til forsøgs- og forskningsudgifter, der hverken har eller vil komme til at knytte sig til en erhvervsvirksomhed.\nDe specielle bemærkninger til ligningslovens § 8 B angiver desuden, at\n"fradragsretten i første række omfatter det udviklingsarbejde, som er knyttet til erhvervsvirksomheden. Herved forstås anvendelsen af videnskabelig eller teknisk viden til at frembringe nye eller væsentligt forbedrede materialer, mekanismer og produkter, processer, systemer eller tjenesteydelser."\nSelskabet har som tidligere beskrevet mulighed for at få skatteværdien af et underskud, som kan henføres til forsøgs- og forskningsaktiviteter, udbetalt. Af bemærkningerne til ligningslovens § 8 X, som blev indført ved lov nr. 1379 af 28. december 2011, og af de almindelige bemærkninger hertil, fremgår, at:\n"forsknings- og udviklingsaktiviteter afgrænses på samme måde, som forsøgs- og forskningsaktiviteter afgrænses i forbindelse med straksafskrivninger" jf. ligningslovens § 8 B."\nAf bemærkningerne til ligningslovens § 8 B fremgår det, at de omfattede udgifter blandt andet er lønudgifter til egne medarbejdere og betaling af eksterne konsulenter. Det fremgår endvidere, at:\n"de mest almindelige udgifter, som falder ind under § 8 B, stk. 1, vil formentligt være lønudgifter, udgifter til råstoffer og udgifter til leje af lokaler, maskiner, inventar og lignende driftsmidler. Også betaling for forsøgs- eller forskningsvirksomhed, udført hos andre, vil falde ind under disse bestemmelser."\nAnvendelsen af afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3, skal sammenholdes med anvendelsen af ligningslovens § 8 B, stk. 1. Det er derfor de samme kriterier, som skal opfyldes.\nHelt overordnet er det en betingelse iflg. forarbejderne til ligningslovens § 8 B, stk. 1, at der sker anvendelse af\n"videnskabelig eller teknisk viden til at frembringe nye eller væsentligt forbedrede materialer, mekanismer og produkter, processer, systemer eller tjenesteydelser". [vores understregning]\nKonkret sker der i Selskabet anvendelse af videnskabelig viden til at frembringe en ny proces ([X]™) i fuld skala, som kan anvendes til at frembringe et helt nyt (…)materiale, der er langt mere miljøvenligt og billigere at producere ved hjælp af [Y]™-maskinen, som skal færdigudvikles. [X]™-processen er således en helt ny proces til produktion af (...)-produktet ved varmebehandling af (…). Denne varmebehandling kunne man foretage i såkaldte (…), som er den velkendte og konventionelle produktionsstandard i (…)industrien, men Selskabet har udviklet og indsendt ansøgning om patent på en helt ny og unik maskine ([Y]™) til optimeret produktion af (...) baseret på [X]™-processen.\n[Y]™ er den centrale maskine i forsøgs- og demonstrationsanlægget. (…). [Y]™-maskinen sikrer optimeret genbrug af overskudsvarmen, og den nedbringer både produktionsomkostninger og CO2-udledning. [Y]™ udnytter ny viden om varmebehandling af (…)- et resultat af Selskabets opførelse af et [Y]™-pilotanlæg med kapacitet på (…) pr. dag til yderligere udvikling - og [Y]™ udgør et decideret nybrud i forhold til (…), industriens foretrukne standardproduktionsmetode. [Y]™ er endnu ikke udviklet til at kunne producere (…) pr. dag.\nDet er således Selskabets vurdering, at denne grundlæggende betingelse er opfyldt, idet den oprindelige udvikling kun har været udtryk for et delmål i forhold til den endelige udvikling af den nye proces og maskine, som Selskabet kan kommercialisere.\nSkattestyrelsen opstiller i Den juridisk vejledning afsnit C.C.2.2.2.20 tre kriterier (nyhedselement, kreativitet og usikkerhedsmoment), som alle iflg. Skattestyrelsen skal opfyldes, for at et projekt kan være omfattet af ligningslovens § 8 B, stk. 1, og dermed også af afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3.\nDet er Selskabets og vores opfattelse, at alle 3 kriterier opfyldes, idet:\nProjektet har en væsentlig nyhedsværdi i form af den nye [X]™ løsning (hvorpå der er indsendt ansøgning om patent), som forventes at levere et lavere klimaaftryk samt muliggør forventede lavere produktionsomkostninger i forhold til den nuværende branchestandard, og som skal produceres via det nyudviklede [Y]™-pilotanlæg.\nProjektet har et kreativt element i form af nytænkning af selve bearbejdelsen af (...)-tilsætningsstoffet, hvilket bl.a. understøttes af de bevillinger, som er modtaget fra EIC, MUDP og Innobooster.\nProjektet rummer et væsentligt usikkerhedsmoment i forbindelse med opførelsen af forsøgs- og demonstrationsanlægget, da det er vanskeligt og uprøvet at skalere processen op til at kunne producere (…) pr. dag.\nOvenstående underbygges af, at Selskabet har modtaget støtte fra EIC, MUDP og Innobooster.\nAnsøgningen om patent på [Y]™ er sket på baggrund af arbejde støttet af Det Europæiske Innovationsråd (EIC) gennem den højtagtede og konkurrencebetonede EIC Accelerator-ordning. Fælles for EIC Accelerator og de tidligere omtalte MUDP- og Innobooster-bevillinger er, at det støttede arbejde skal være innovativt og munde ud i grundlæggende ny viden, nye produkter eller nye processer, og at den teknologiske og finansielle risiko skal være høj. Altså med en høj grad af sammenlignelighed til de betingelser, der opstilles i forhold til ligningslovens § 8 B, stk. 1. Som det også er nævnt for [X]™-processen, bekræfter disse bevillinger, at troværdige, uafhængige instanser både nationalt og internationalt anerkender den forsøgs- og forskningsmæssige karakter af Selskabets udviklede løsninger, hvorpå der er indsendt ansøgning om patent.\nSkattestyrelsen har i Den juridisk vejledning (2021-2), afsnit C.C.2.2.2.20 anført:\n"Det er ved forarbejderne forudsat, at de af § 8 B, stk. 1, omfattede udgifter til forsøg og forskning ikke kan fradrages som driftsomkostninger.\nHensynet bag bestemmelsen i ligningslovens § 8 B er at etablere en fradragsret for udgifter, for hvilke der ikke allerede er fradragsret efter SL § 6, og de pågældende erhvervsmæssige forskere vil derfor ikke kunne benytte ligningslovens § 8 B."\nDet skal fremhæves, at Selskabets planlagte investeringer mv. er afholdt med et kommercielt sigte og i tilknytning til den virksomhed, som planlægges startet efter endt testfase. Det kan hertil oplyses, at Selskabet er i dialog med en central producent i markedet, som alene afventer, at testfasen afsluttes.\nOm praksis kan der henvises til SKM2020.230.LSR, hvor det af sagens faktum fremgik, at udviklingen af en ny type silke (nyt og forbedret materiale) var omfattet af ligningslovens § 8 B, stk. 1. SKM2020.230.LSR anses for at være sammenlignelig med Selskabets udvikling af (...). Skattestyrelsen bemærker, at sagen blev anket til byretten, som har truffet afgørelse den 8. oktober 2021. Sagen er offentliggjort som SKM2021.579.BR. Byretten udtalte, at efter en bevisvurdering under hensyntagen til sagens omstændigheder finder retten, at de anførte udgifter kan være afholdt til forsøgs- og forskningsvirksomhed, men at der samlet set ikke er ført et tilstrækkeligt bevis for, at dette er tilfældet.\nDet er på baggrund af ovenstående vores opfattelse, at Selskabet kan anses for at anvende videnskabelig viden med et kommercielt sigte til at frembringe væsentligt forbedrede materialer og maskiner/processer til produktion af (…) og (…).\nDet er derfor også vores opfattelse, at de planlagte investeringer og de i den forbindelse tilknyttede omkostninger vil kunne fradrages efter reglerne i ligningslovens § 8 B, stk. 1 og afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3. Med andre ord ses motivet med indførelsen af ligningslovens §§ 8 B og 8 X netop at fremme udviklingsprojekter af den i nærværende sag omhandlede art.\nFor så vidt angår de i nærværende anmodning rejste spørgsmål henledes opmærksomheden på, at de enkelte omkostninger, aktiver mv. hver især udgør en afgørende delmængde i færdigudviklingen af udviklingsprojektet.\nSelskabet planlægger at investere i laboratorieudstyr, som skal anvendes i forbindelse med de laboratoriefaciliteter, der placeres på grunden. Laboratorieudstyret omfatter bl.a. (…) mv. og kan betegnes som sædvanligt laboratorieudstyr til kontrol af råmateriale og slutproduktet. Laboratorieudstyret vil kunne flyttes og er derfor ikke fastmonteret.\nDer foreligger ikke en præcis definition af driftsmidler i afskrivningsloven. Hvorvidt der er tale om et driftsmiddel, beror derfor på en konkret vurdering, hvortil der kan skeles til praksis på området samt afgrænsningen til fast ejendom og installationer.\nEt driftsmiddel defineres i Den juridisk vejledning (2021-2), afsnit C.C.2.4.4.2, som en løsøregenstand og beskrives endvidere i samme afsnit som "flytbare fysiske formuegenstande". Herunder fremgår det af samme afsnit i Den juridisk vejledning, at aktiver, som ikke indgår i ejendomsvurderingen, skal betragtes som et driftsmiddel.\nDet er på denne baggrund vores opfattelse, at laboratorieudstyret udgør et driftsmiddel.\nSelve laboratorieudstyret skal anvendes til videreudvikling og sikring af mulighed for skalering af den proces, som er tilknyttet udviklingen [X]™ produktet, hvilket er beskrevet ovenfor.\nMed henvisning til ovenstående samt afsnittet om forsøgs- og udviklingsomkostninger skal spørgsmålet efter vores opfattelse besvares med JA.\nSelskabet planlægger at investere i hardwareudstyr, som skal anvendes i forbindelse med det kontrolsystem, som skal overvåge og kontrollere den nye [Y]™-maskine. Hardwareløsningen skal udvikles og opbygges, således det er muligt at foretage en samlet styring af software og maskiner. Hardwaren kan bedst af alt betegnes som "programmable logic controller" (PLC), der er en lille computer, der skal bruges til automation af produktionsmaskiner på anlægget. Hardwaren kan flyttes og er derfor ikke fastmonteret.\nEn computer (hardware) anses for et driftsmiddel, jf. Den juridisk vejledning afsnit C.C.2.4.2.4.2.5. Det er derfor vores opfattelse, at hardwaren udgør et driftsmiddel.\nSelve hardwaren skal anvendes til sikring af [Y]- maskinen, som er tilknyttet udviklingen af [X]™-produktet, beskrevet ovenfor.\nMed henvisning til ovenstående samt afsnittet om forsøgs- og udviklingsomkostninger er det vores opfattelse, at spørgsmålet skal besvares med JA.\nPå ejendommen skal der placeres en brovægt, der skal anvendes i forbindelse med vejning af lastbiler til og fra anlægget. Brovægten er mobil og kan derved flyttes.\nEn kørerampe til et færgeleje blev i SKM2007.163.LSR anset for et driftsmiddel. Der ses at være høj grad af sammenlignelighed mellem kørerampen og brovægten.\nDet er på baggrund af ovenstående vores opfattelse, at brovægten udgør et driftsmiddel.\nEn væsentlig del af omkostningerne til forsøgs- og demonstrationsanlægget skal anvendes til udvikling af [Y]™-maskinen, som er en del af [X]™-processen. I [X]™-processen sker der varmebehandling i såkaldte (…), som er den velkendte og konventionelle produktionsstandard i (…)industrien. Selskabet har imidlertid udviklet og indsendt ansøgning om patent på en unik maskine til optimeret produktion af (...) baseret på [X]™-processen, denne er kaldt [Y]™.\n[Y]™ er den centrale maskine i forsøgs- og demonstrationsanlægget.. [Y]™-maskinen sikrer optimeret genbrug af overskudsvarmen, og den nedbringer både produktionsomkostninger og CO2-udledning. [Y]™ udnytter ny viden om varmebehandling af (…) - et resultat af Selskabets opførelse af et [Y]™-pilotanlæg med kapacitet på (…) pr. dag til yderligere udvikling - og [Y]™ udgør et decideret nybrud i forhold til (…), industriens foretrukne standardproduktionsmetode. Det unikke ved forsøgs- og demonstrationsanlægget er kombinationen af en radikalt ny proces og en for industrien helt ukendt maskine til optimeret (...)-produktion. Med anlægget vil Selskabet verificere [Y]™-maskinen og [X]™-processen i fuld industriel skala. Dette er teknologiernes sidste udviklingstrin og indeholder et stort usikkerhedsmoment, idet det er nyt og vanskeligt at foretage denne skalering fra (…) pr. dag til (…) pr. dag. Derfor skal der bl.a. udvikles helt nye dele mv. Opførelsen af [Y]™ i fuld skala er derfor behæftet med væsentlige teknologiske risici.\nBåde det indvendige og det udvendige design er baseret på det eksisterende pilotanlæg. Dette design kan ikke blot overføres ved skalering, og den grundlæggende geometri både udvendigt og indvendigt skal således undersøges og udvikles. Der er derfor tale om udvikling af en helt ny maskine, der ikke findes på markedet.\n[Y]™ vil have en højde på (…) meter. [Y]™-maskinen er herved en større konstruktion sammensat af forskellige mekaniske dele, som hver har en bestemt funktion, og som tilsammen udfører en specialiseret arbejdsopgave. Endvidere er [Y]™ baseret på moduler og kan afmonteres og flyttes. Maskinen placeres på fire hjørnepæle, der fungerer som stativ for maskinen.\nEndvidere kan det bemærkes, at den første [Y]™-maskine på pilotanlægget blev anmeldt som "Faste konstruktioner, som ikke er bygninger (Før "Øvrige konstruktioner")" (…). Dette er med til at underbygge, at der ikke er tale om en bygning.\n[Y]™-maskinen anses for at være nærmest sammenlignelig med transformator behandlet i TfS1988.440.SD eller en vindmølle behandlet i SKM2010.339.SR. Herudover vurderes det ikke, at maskinen kan anses for at være en sædvanlig del af den faste ejendom. Endeligt henvises til Den juridisk vejledning (2021-2) afsnit C.C.2.4.4.2, hvoraf fremgår, at et tankanlæg og lignende, der udelukkende anvendes i selve fabrikationsprocessen, anses for at være inventar (driftsmiddel).\nDet er på baggrund af ovenstående vores opfattelse, at [Y]™-maskinen udgør et driftsmiddel.\nDet er vores vurdering, at spørgsmål 5 bortfalder med henvisning til spørgsmål 4.\nI det tilfælde, at Skatterådet ikke kan besvare spørgsmål 4 bekræftende, er det dog vores opfattelse, at opførelsen af [Y]™-maskinen er omfattet af ligningslovens § 8 B stk. 1, herunder med henvisning til afsnit 4.1, hvorfor spørgsmål 5 skal besvares med JA.\nTil brug for materialeforberedelse skal der anvendes forskellige maskiner, herunder bl.a. en mixer og extruder.\nEn mixer bruges til at homogenisere råmaterialet. Når man indvinder råmaterialet, vil der være naturlige variationer i sammensætning og mineralogi. Dette skal udlignes, inden man påbegynder den efterfølgende bearbejdning, da det ellers vil forårsage varierende egenskaber af det færdige produkt.\nEn extruder er en maskine, der skaber objekter med en fast tværsnitsprofil ved at skubbe materiale igennem en matrice med det ønskede tværsnit. Materialet bliver skubbet via et hydraulisk tryk. Selskabet ønsker med maskinerne at kunne lave ensartede (…), som skal indgå i varmebehandling i [Y]™-maskinen.\nDet er vores opfattelse, at der er tale om maskiner til brug for materialeforberedelsen, som kan betegnes som løsøre, herunder med henvisning til bl.a. at maskinerne ikke er en del af bygningen og kan flyttes, samt at det fremgår af Den juridisk vejledning (2021-2), afsnit C.C.2.4.4.2, at et tankanlæg og lignende, der udelukkende anvendes i selve fabrikationsprocessen, anses for at være inventar.\nDet er på baggrund af ovenstående vores opfattelse, at maskinerne til materialeforberedelsen kan kvalificeres som et driftsmiddel.\nTil brug for formaling af (...)-produktet anvendes en særlig mølle med indbygget separationssystem. Dette system designes og bygges derfor specielt til forsøgs- og demonstrationsanlægget. Systemet vil bestå af en mølle og et separatorsystem, som kan formale og kontrollere partiklerne, som en central del af [X]™-processen.\nEn kuglemølle (som er den type, der vil blive anvendt) er en formalingsmaskine, der bruges til at formale eller blande materialer til brug i bl.a. (…). Det fungerer på princippet om, at møllen roteres, hvorved nogle formalingskugler falder fra toppen af skallen sammen med materialet, der skal formales. Det efterfølgende sammenstød vil herved formale materialet. Møllen anvendes til at formale (…) efter varmebehandling i [Y]™-maskinen til at skabe det endelige (...)-produkt.\nDet er vores opfattelse, at der er tale om en maskine til brug for formaling af råmaterialet, som kan betegnes som løsøre, herunder med henvisning til bl.a. at maskinerne ikke er en del af bygningen og kan flyttes, samt at det fremgår af Den juridisk vejledning (2021-2) afsnit C.C.2.4.4.2, at et tankanlæg og lignende, der udelukkende anvendes i selve fabrikationsprocessen, anses for at være inventar (driftsmiddel).\nDet er på baggrund af ovenstående vores opfattelse, at maskinen til formaling udgør et driftsmiddel.\nMed henvisning til ovenstående samt afsnittet om forsøgs- og udviklingsomkostninger er det vores vurdering, at spørgsmålet skal besvares med JA.\nTil brug for materialehåndtering og -transport skal der anvendes en række maskiner. Disse maskiner skal flytte rundt på og generelt håndtere materialet, der skal anvendes på forsøgs- og demonstrationsanlægget. Der vil være tale om transportbånd, transportsnegle, hjullæsser o. lign., som ikke er fastmonterede. Maskinerne bidrager ligeledes til, at materialerne håndteres korrekt, da de nemt vil blive klistrede eller ødelagt.\nDet er vores opfattelse, at der er tale om maskiner til brug for materialehåndtering, som kan betegnes som løsøre, herunder med henvisning til bl.a. at maskinerne ikke er en del af bygningen og kan flyttes, samt at det fremgår af TfS1984.527, at transportbånd, maskiner mv. må anses som løsøre (driftsmidler).\nDet er på baggrund af ovenstående vores opfattelse, at maskinerne til formaling udgør et driftsmiddel.\nTil brug for opbevaring af det færdige formalede produkt skal der opføres en produktsilo. Det færdigt formalede produkt har en række egenskaber, der ødelægges ved kontakt med fugt, har dårlige flydeegenskaber og kan være let klistrende. Siloen vil blive placeret på et stativ.\nDet er vores vurdering, at der er tale om en silo til brug for opbevaring af en råvare. Herunder vil der være høj grad af sammenlignelighed mellem den silo, som opføres, og siloerne, som er omtalt i SKM2019.253.SR (silo til opbevaring af vin), samt siloerne, som er omtalt i TfS1985.356.\nEndvidere sker der ikke særlig forankring eller nødstøbning af siloen, hvorfor der anses at være sammenlignelighed med sagen i TfS1986.571.SD.\nDet er på baggrund af ovenstående vores opfattelse, at siloen udgør et driftsmiddel.\nI forbindelse med implementering af kontrolsystemet skal der udvikles et nyt operativsystem, som vil være specialdesignet til at styre kontrolsystemet og de dertil knyttede algoritmer.\nI forhold til software og dets tilknytning til forsøgs- og forskningsvirksomheden kræves det, jf. praksis og Den juridisk vejledning (2021-2), afsnit C.C.2.2.2.20, at der opnås et videnskabeligt eller teknologisk fremskridt. Herunder fremgår det, at rutinemæssig udvikling, opdateringer, udvikling efter kendte metoder, tilføjelse af brugerfunktionaliteter til eksisterende programmer, udvikling af websites samt tilpasning af eksisterende software - ikke kan anses for omfattet af ligningslovens § 8 B.\nDet software (operativsystem), som skal udvikles, vil være et helt nyudviklet operativsystem, som er specialudviklet til netop [Y]™-maskinen, og anses derfor ikke for omfattet af undtagelserne.\nDer vil blive anvendt særskilte softwareudviklere til at bistå med udviklingen. Ifølge forarbejderne hindrer dette dog ikke, at softwaren kan anses for omfattet af ligningslovens § 8 B.\nDer vil alene blive indkøbt udviklertimer. Der erhverves således ikke et færdigt stykke software. Selskabet vil ligeledes besidde rettighederne til softwaren efterfølgende.\nDet er vores opfattelse, at udvikling af operativsystemet (softwaren) kan anses for nyudvikling, herunder med henvisning til afsnittet om forsøgs- og udviklingsomkostninger og dermed være omfattet af ligningslovens § 8 B.\nSpørgsmålet skal derfor efter vores opfattelse besvares med JA.\nEfter opførelsen vil der være en indkøringsperiode, hvor forsøgs- og demonstrationsanlægget ikke producerer et kommercielt produkt. Udgifter til råmaterialer i denne periode anses for omfattet af ligningslovens § 8 B, idet indkøringsperioden er nødvendig for, at anlægget kan introducere et nyt (...)-produkt baseret på den foregående forskning i både proces og produktionsmaskine på det danske (…)marked - til gavn for både klimaet med reducerede CO2-udledninger og for kunder, der kan købe et bæredygtigt produkt til en yderst konkurrencedygtig pris. På dette tidspunkt har arbejdet rykket sig fra forskning til udvikling og påvisning i fuld skala - og næste skridt er da kommercialisering.\nI forbindelse med test af anlægget, og dermed den nye proces ([X]™) og maskinen ([Y]™), forventes der et forbrug af materialer såsom gas, strøm mv. Idet det vurderes, at testgennemførslen af den nye proces og maskinen ([Y]™) er omfattet af ligningslovens § 8 B, stk. 1 og afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3 jf. afsnittet om forsøgs- og udviklingsomkostninger, vurderes det, at udgifterne til råvarer og forbrug af gas, strøm mv., ligeledes kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1.\nUdgifterne hertil vil blive konteret særskilt i bogholderiet, således at de kan allokeres til projektet.\nDet fremgår af Den juridisk vejledning (2021-2) afsnit C.C.2.2.2.20, at bl.a. udgifter til råstoffer er at anse for almindelige udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed.\nEfter opførelsen vil der være en indkøringsperiode, hvor forsøgs- og demonstrationsanlægget ikke producerer et kommercielt produkt. Lønudgifter i denne periode anses som omfattet af ligningslovens § 8 B, stk. 1, da indkøringsperioden er nødvendig, for at anlægget kan introducere et nyt (...)-produkt baseret på den foregående forskning i både proces og produktionsmaskine på det danske (…)- og (…)marked - til gavn for både klimaet med reducerede CO2-udledninger og for kunder, der kan købe et bæredygtigt produkt til en yderst konkurrencedygtig pris. På dette tidspunkt har arbejdet rykket sig fra forskning til udvikling og påvisning i fuld skala - og næste skridt er da kommercialisering.\nI forbindelse med test af anlægget, og dermed den nye proces ([X]™) og maskinen ([Y]™), skal der føres tilsyn, test, kontroller mv. på anlægget. Lønudgifterne vil omfatte udgifter til egne medarbejdere og eksterne konsulenter.\nIdet det er vores opfattelse, at testgennemførslen af den nye proces og maskinen er omfattet af ligningslovens § 8 B, stk. 1, jf. afsnittet om forsøgs- og udviklingsomkostninger, er det samtidig vores opfattelse, at udgifterne til lønudgifter mv. kan fradrages, idet det fremgår af Den juridisk vejledning (2021-2), afsnit C.C.2.2.2.20, at bl.a. lønudgifter er at anse for almindelige udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed.\nDet fremgår af ligningslovens § 8 X, stk. 1, at det er muligt at få udbetalt skatteværdien af underskud, der stammer fra udgifter, der er omfattet af ligningslovens § 8 B. stk. 1 og afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nI indkøringsperioden vil der ikke være et kommercielt salg af (…), idet produktet ikke før afslutning af testfasen og kvalitetsgodkendelse af produktet vil kunne sælges og anvendes i (…)branchen. Der forventes derfor et underskud i testfasen.\nUnderskuddet i den afsluttende testfase ønsker selskabet at modtage skattekredit på, jf. ligningslovens § 8 X, stk. 1. Selskabet er opmærksom på begrænsningen på skatteværdien af underskuddet på 25 mio. kr.\nMed udgangspunkt i besvarelsen af spørgsmål 1-11 er det selskabets vurdering, at selskabet er berettiget til at opnå udbetaling af skattekredit, jf. ligningslovens § 8 X, stk. 1, for så vidt angår de i spørgsmål 1-11 behandlede driftsmidler og udgifter. De afholdte udgifter til driftsmidler, løn og råmaterialer kan efter vores opfattelse henføres til det forventede underskud, der opstår i forbindelse med udviklingsarbejdet. Selskabet er opmærksom på, at der ikke kan opnås skattekredit på tillægget, som vil kunne opnås efter ligningslovens § 8 B, stk. 4 og afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3, og at der ikke kan opnås skattekredit på et højere beløb end det realiserede skattemæssige underskud.\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets indkøb af laboratorieudstyr i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6 stk. 1, nr. 3.\nDet fremgår af ligningslovens § 8 B, stk. 1, at ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan udgifter, som afholdes til forsøgs- og forskningsvirksomhed i tilknytning til den skattepligtiges erhverv, bortset fra udgifter til efterforskning efter råstoffer, jf. stk. 2, efter den skattepligtiges valg enten fradrages fuldt ud i det indkomstår, hvori de er afholdt, eller afskrives med lige store årlige beløb over dette og de følgende 4 indkomstår.\nAf stk. 3, fremgår det, at uanset stk. 1 og 2 kan udgifter til anskaffelse af maskiner, inventar og lignende driftsmidler, skibe og fast ejendom kun fradrages eller afskrives efter lov om skattemæssige afskrivninger m.v.\nDet fremgår afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3, at den skattepligtige i stedet for at afskrive efter § 5 kan vælge at fradrage (straksafskrive) hele anskaffelsessummen for driftsmidler til forsøgs- og forskningsvirksomhed i den skattepligtige indkomst for det indkomstår, hvori anskaffelsen finder sted.\nDet fremgår ikke af bestemmelserne, hvordan forsøgs- og forskningsvirksomhed skal afgrænses.\nIfølge Den Danske Ordbog betyder "forskning" en systematisk videnskabelig undersøgelse af noget med det formål at erhverve ny viden eller løse et konkret problem.\nOrdet "forskning" er dermed beslægtet med ordet "videnskab". Den Danske Ordbog anfører om videnskab, at der er tale om metodisk forskning med henblik på at opnå ny viden eller erkendelse inden for en del af virkeligheden.\nOrdet "forsøg" er et flertydigt ord, men konteksten ("forsøgs- og forskningsvirksomhed") taget i betragtning må ordet efter en almindelig sproglig forståelse være beskrivende for handlinger, der har til formål at finde ud af, hvad der vil ske under bestemte forhold typisk for at be- eller afkræfte en videnskabelig antagelse, jf. Den Danske Ordbog.\nAfgrænsningen af forsøgs- og forskningsvirksomhed skal ske på samme måde for begge bestemmelser.\nBestemmelsen i ligningslovens § 8 B, stk. 1, blev indført i 1973 ved lov nr. 184 af 30. marts 1973. Af lovforslaget (L95 1972-1973) fremgår det af de almindelige bemærkninger, at fradragsretten omfatter følgende:\n"Fradragsretten vil i første række omfatte det udviklingsarbejde, som er knyttet til erhvervsvirksomheden. Herved forstås anvendelsen af videnskabelig eller teknisk viden til at frembringe nye eller væsentligt forbedrede materialer, mekanismer og produkter, processer, systemer eller tjenesteydelser."\nDet er dermed en betingelse, at en aktivitet skal føre til, at der frembringes nye eller væsentligt forbedrede materialer, mekanismer og produkter, processer, systemer eller tjenesteydelser for at kunne udgøre forsøgs- og forskningsvirksomhed.\nLandsskatteretten har blandt andet ved afgørelser af 12. november 2020 og 21. maj 2021, offentliggjort som henholdsvis SKM2020.501.LSR og SKM2021.510.LSR, truffet afgørelse om, at de pågældende selskabers udgifter ikke kunne anses for at være afholdt i tilknytning til forsøgs- og forskningsvirksomhed. Landsskatteretten lagde vægt på, at det ikke var dokumenteret, at projekterne indeholdt tilstrækkelig ny viden eller teknologiske fremskridt i forhold til allerede kendt teknik mv. Landsskatteretten bemærkede endvidere i afgørelsen af 21. maj 2021, at der ved vurderingen skal henses til den teknologiske viden generelt på det pågældende tidspunkt og ikke blot til den specifikke branche.\nDet fremgår af Den juridiske vejledning 2021-2 afsnit C.C.2.2.2.20 Udgifter til forsøg og forskning mv., at det er Skattestyrelsens opfattelse, at følgende projektkriterier skal være opfyldt:\nFormålet med det omhandlede projekt er at kommercialisere proces- og maskinløsninger til produktion af (…) for at gøre (…)produktionen mere bæredygtig og mindske produktionsomkostningerne. Selskabet har udviklet og indsendt ansøgning om patent på [X]™-processen.\nSelskabet har oplyst, at fremgangsmåden er fuldkommen ukendt i (…)industrien, og at processen bygger på ny viden om muligheden for at varmebehandle (…).\nDen del af projektet, der spørges til i nærværende anmodning, vedrører opskalering af processen, herunder færdigudvikling af [Y]TM-maskinen. Selskabet skal i den forbindelse opføre et forsøgs- og demonstrationsanlæg, som skal anvendes til at verificere [Y]™-maskinen og [X]™-processen i fuld industriel skala, så det bliver kommercielt anvendeligt.\nSelskabet har oplyst, at opførelsen af forsøgs- og demonstrationsanlægget foregår systematisk, og at hele processen fra planlægning over opførelse til tredjepartsvalidering er udførligt planlagt i detaljerede arbejdspakker. Disse arbejdspakker er beskrevet i de fremlagte ansøgninger til Innobooster og MUDP.\nDet må på baggrund af Selskabets redegørelse lægges til grund, at der er tale om udvikling af en ny og hidtil ukendt proces, herunder en ny maskine, til fremstilling af (…). Processen er efter det oplyste på nuværende tidspunkt kun bevist i en prototype i et mindre format. Det er oplyst, at opskaleringen er forbundet med stor usikkerhed, idet det er nyt og vanskeligt at foretage opskaleringen. Opskaleringen er derfor ifølge selskabet behæftet med væsentlige teknologiske risici samt en stor finansiel risiko, da anlægsinvesteringerne er anseelige.\nDa processen og maskinen endnu ikke er udviklet og afprøvet i fuld skala, som gør det kommercielt anvendeligt, er det Skattestyrelsens opfattelse, at fasen med opskalering af processen må anses for at udgøre forsøgs- og forskningsvirksomhed, idet aktiviteten ifølge det oplyste opfylder kriterierne om nyhedselement, kreativitet og usikkerhedselement.\nDet er således Skattestyrelsens vurdering, at det omhandlede projekt med udvikling og opskalering af [X]TM-processen opfylder kravene for forsøgs- og forskningsvirksomhed efter ligningslovens § 8 B, stk. 1, og afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nVedrørende udgifterne, som kan være omfattet af ligningslovens § 8 B, stk. 1, fremgår følgende af forarbejderne til bestemmelsen:\n“De mest almindelige udgifter, som falder ind under § 8 B, stk. 1, vil formentlig være lønudgifter, udgifter til råstoffer og udgifter til leje af lokaler, maskiner, inventar og lignende driftsmidler. Også betaling for forsøgs- eller forskningsvirksomhed, udført hos andre, vil falde ind under disse bestemmelser."\nBestemmelsen i afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3, omhandler udelukkende driftsmidler. Der skal derfor foretages en vurdering af, om der er tale om driftsmidler, idet afskrivningsloven sondrer mellem driftsmidler, som afskrives efter afskrivningslovens kapitel 2, og bygninger/installationer som afskrives efter afskrivningslovens kapitel 3.\nDet fremgår ikke af lovteksten eller af forarbejderne til afskrivningsloven, hvad der skal forstås ved henholdsvis driftsmidler, bygninger og installationer.\nIfølge Den juridiske vejledning skal der ved afgrænsningen af begrebet bygning tages udgangspunkt i en naturlig sproglig forståelse af en "bygning". Det må dog antages, at begrebet "bygning" udover egentlige bygninger også omfatter bygningsværker. I forbindelse med afgrænsning af begrebet "bygning" henvises der i SKM2009.479.VLR til Vurderingsvejledningens afsnit A.4.2, hvorefter kun "murede og støbte konstruktioner på og i jorden, i det omfang de er beregnet til forbliven på stedet", anses som bygninger eller bygningsbestanddele". Hvis en "bygning" er flytbar, skal den efter omstændighederne afskrives som et driftsmiddel. Se således SKM2014.59.LSR, hvor pavillonmoduler skulle afskrives som driftsmidler. Ved afgørelsen lagde Landsskatteretten særlig vægt på en udtalelse fra SKAT dateret 23. november 2001. Ifølge udtalelsen vil følgende forhold tale for at afskrive et aktiv af denne type som et driftsmiddel:\nEn installation er karakteriseret ved, at den tjener en funktion for en bygning, og at den typisk har fastere tilknytning til denne bygning.\nEt driftsmiddel er derimod karakteriseret ved, at den tjener en produktionsproces, og at den ikke udgør en integrereret del af en bygning.\nSelskabet har oplyst, at laboratorieudstyret bl.a. omfatter (…) og at der er tale om sædvanligt laboratorieudstyr til kontrol af råmaterialer og slutproduktet.\nDet omhandlede laboratorieudstyr er ikke fastmonteret, og det skal anvendes i forbindelse med selve produktionsprocessen. Laboratorieudstyret må derfor anses for at være driftsmidler. Da udstyret skal bruges som led i at udvikle og påvise [X]TM-processen, som jf. ovenfor er anset for at opfylde betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed, er det omhandlede laboratorieudstyr omfattet af bestemmelsen i afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 1 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets indkøb af hardwareudstyr i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nSelskabet har oplyst, at det som led i projektet skal investere i hardwareudstyr, som skal anvendes i forbindelse med det kontrolsystem, som skal overvåge og kontrollere den nye [Y]™-maskine.\nHardware anses som driftsmidler. Den omhandlede hardware skal anvendes til sikring af [Y]TM- maskinen, som er tilknyttet udviklingen af [X]TM-processen, som jf. ovenfor anses at opfylde betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed. Der er dermed tale om driftsmidler til forsøgs- og forskningsvirksomhed omfattet af afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 2 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets indkøb af brovægt i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nSelskabet har oplyst, at det som led i udviklingen og opbygningen af forsøgs- og demonstrationsanlægget skal anskaffe en brovægt.\nI SKM2007.163.LSR anså Landsskatteretten en kørerampe til en færge for at være et driftsmiddel. Landsskatteretten lagde til grund, at den omhandlede kørerampe var en fritliggende stålkonstruktion, hvis fundament var støbt fast i beton og opsat på en lejet grund. Det var således Landsskatterettens opfattelse, at der var tale om et driftsmiddel, idet rampen ikke udgjorde fast ejendom i vurderingslovens forstand, og da den var opsat på lejet grund.\nSelskabet har oplyst, at det er en mobil vægt, som kan flyttes. Det er på baggrund heraf Skattestyrelsens opfattelse, at der er tale om et driftsmiddel. Da det desuden er oplyst, at brovægten skal anvendes til vejning af lastbiler til og fra forsøgs- og demonstrationsanlægget, og da udviklingen af forsøgs- og demonstrationsanlægget, jf. ovenfor er anset for at opfylde betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed, må vægten anses som et driftsmiddel omfattet af afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 3 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets opførelse af [Y]™ i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nSom en del af [X]TM- processen skal selskabet udvikle [Y]TM. [Y]TM-maskinen er den centrale del af processen.. Maskinen er baseret på moduler og kan afmonteres og flyttes. Maskinen placeres på fire hjørnepæle, der fungerer som stativ for den. Selskabet har endvidere oplyst, at [Y]TM-maskinen på pilotanlægget blev anmeldt som "Faste konstruktioner, som ikke er bygninger".\nPå baggrund af det oplyste, må det lægges til grund, at [Y]TM vil udgøre et driftsmiddel i afskrivningslovens forstand, når den er færdigudviklet og opført.\nDa udviklingen af forsøgs- og demonstrationsanlægget jf. ovenfor er anset for at opfylde betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed, må [Y]TM anses som et driftsmiddel omfattet af afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 4 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, såfremt spørgsmål 4 ikke kan besvares bekræftende, at Selskabets udgifter til opførelse af [Y]™ i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1.\nIdet spørgsmål 4 besvares bekræftende, er det Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 5 bortfalder.\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets indkøb af maskiner til materialeforberedelse i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nSelskabet har oplyst, at maskinerne ikke bliver integreret i bygningen, og at de er flytbare. Da der således er tale om løsøre, anses de pågældende maskiner for at være driftsmidler.\nMaskinerne skal indgå som en del af det samlede forsøgs- og demonstrationsanlæg. Da udviklingen af forsøgs- og demonstrationsanlægget, jf. ovenfor er anset for at opfylde betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed, må maskinerne anses som driftsmidler omfattet af afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 6 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets indkøb af mølle til formaling i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nSelskabet har oplyst, at møllen ikke bliver integreret i bygningen, og at den er flytbar. Da der således er tale om løsøre, anses møllen for at være et driftsmiddel.\nMøllen skal indgå som en del af det samlede forsøgs- og demonstrationsanlæg. Da udviklingen af forsøgs- og demonstrationsanlægget, jf. ovenfor er anset for at opfylde betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed, må møllen anses som et driftsmiddel omfattet af afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 7 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets indkøb af maskiner til materialehåndtering og -transport i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nSelskabet skal til brug for materialehåndteringen indkøbe diverse maskiner, herunder fx transportbånd, transportsnegle, hjullæser o.lign. For alle maskinernes vedkommende er der tale om maskiner, som ikke er fastmonterede. Der er således tale om driftsmidler.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 8 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets indkøb og opførelse af produktsilo til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som et driftsmiddel, der kan fradrages efter afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nSelskabet skal opføre en silo til at opbevare det færdige formalede produkt i.\nI Den juridiske vejledning 2021-2 afsnit C.C.2.4.4.2 Installationer i bygninger er der en oplistning af eksempler på bygningsbestanddele, installationer og driftsmidler/inventar. Heraf fremgår det vedrørende siloer, at disse tages med ved ejendomsvurderingen som bygninger, når det drejer sig om meget store siloer, oftest anbragt udendørs og opført med henblik på forbliven på stedet, så de ikke eller kun meget vanskeligt kan flyttes. Andre siloer betragtes som løsøre og tages ikke med ved ejendomsvurderingen. I TfS 1986, 571 fandt Statsskattedirektoratet således, at en plansilo, der kunne placeres både udendørs og indendørs uden ekstra forankring eller nedstøbning ikke skulle medtages ved ejendomsvurderingen, da den skattemæssigt kunne betragtes som løsøre.\nI SKM2019.253.SR ønskede Spørger bekræftet, at lagertanke som anvendtes i forbindelse med vinproduktion kunne anses som bygninger eller installationer efter afskrivningsloven. Lagertankene var som udgangspunkt mobile, og var opstillet på “jernben", som var naglet til jorden. Lagertankene var ikke forankret yderligere eller nedstøbt i jorden. Skatterådet fandt på denne baggrund, at lagertankene ikke kunne anses som sædvanligt tilbehør efter ejendomsvurderingsloven. Henset til at lagertankene ikke var integreret i produktionsbygningen, at lagertankene ikke tjente en funktion i den tilstødende produktionsbygning, men derimod tjente en overordnet erhvervsmæssig funktion i vinproduktionen og til lagertankenes visuelle fremtræden, fandt Skatterådet, at lagertankene måtte anses for driftsmidler efter afskrivningslovens kapitel 2.\nSiloen skal anvendes til opbevaring af det færdige formalede produkt. Formålet med siloen er således at tjene en funktion i forbindelse med produktionen af det færdige (…)produkt, og siloen skal derfor også specialdesignes til dette formål. Endvidere er det oplyst, at siloen skal placeres på et stativ, og det må derfor lægges til grund, at der er tale om en silo, som er flytbar. Henset hertil er det Skattestyrelsens opfattelse, at siloen udgør et driftsmiddel.\nSiloen opføres som en del af det samlede forsøgs- og demonstrationsanlæg. Da udviklingen af forsøgs- og demonstrationsanlægget, jf. ovenfor er anset for at opfylde betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed, må siloen anses som driftsmidler omfattet af afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 9 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets udvikling af specialdesignet software i tilknytning til forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som en udgift, der kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1.\nDet er Skattestyrelsens opfattelse, at det omhandlede operativsystem til [Y]™-maskinen vil udgøre et aktiv omfattet af afskrivningsloven, når det er færdigt, da softwaren skal anvendes som led i det samlede forsøgs- og demonstrationsanlæg. Softwaren fremstår derfor som en integreret del af anlægget.\nDet fremgår af ligningslovens § 8 B, stk. 3, at uanset stk. 1 og 2 kan udgifter til anskaffelse af maskiner, inventar og lignende driftsmidler, skibe og fast ejendom kun fradrages eller afskrives efter lov om skattemæssige afskrivninger m.v.\nAf afskrivningslovens § 2, stk. 2, fremgår det, at udgifter til anskaffelse af edb-software afskrives efter reglerne i kapital 2 vedrørende driftsmidler og skibe. Såfremt der er tale om et aktiv i afskrivningslovens forstand, vil udgifter til anskaffelse af software kunne være omfattet af afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3. Anskaffelse kan i afskrivningslovens forstand også vedrøre egenfremstillede aktiver.\nDet software, som skal udvikles, er specialudviklet til [Y]™-maskinen. Selskabet har oplyst, at der vil blive anvendt eksterne softwareudviklere til at bistå med udviklingen, og udgifterne består således i indkøb af udviklertimer.\nDa udviklingen af forsøgs- og demonstrationsanlægget jf. ovenfor er anset for at opfylde betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed, anses den omhandlede software derfor for at være et driftsmiddel omfattet af afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 10 skal besvares med "Nej, se dog begrundelsen".\nBesvarelsen indebærer, at afskrivning - i lighed med de under spørgsmål 1-4 og 6-9 behandlede udgifter - kan foretages efter afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3.\nSkattestyrelsen indstiller, at spørgsmål 10 besvares med "Nej, se dog begrundelsen".\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets udgifter til råmaterialer i forbindelse med test af forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som en udgift, der kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1.\nDet fremgår af forarbejderne til ligningslovens § 8 B, stk. 1, at de mest almindelige udgifter, som falder ind under § 8 B, stk. 1, bl.a. er udgifter til råstoffer.\nDet er på baggrund heraf Skattestyrelsens opfattelse, at råmaterialer der anvendes i forbindelse med test af forsøgs- og demonstrationsanlægget kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1, såfremt der er tale om test, der udføres, mens betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed fortsat anses for at være opfyldt. Fra det tidspunkt, hvor testene ikke længere tilfører det udviklede væsentlige forbedringer eller nye egenskaber, vil udgifterne ikke kunne fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 11 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, at Selskabets lønudgifter i forbindelse med test af forsøgs- og demonstrationsanlægget kan betragtes som udgift, der kan fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1.\nDet fremgår af forarbejderne til ligningslovens § 8 B, stk. 1, at lønudgifter er blandt de mest almindelige udgifter, der falder ind under ligningslovens § 8 B, stk. 1.\nLønudgifter, som kan henføres til den periode, hvor betingelserne for forsøgs- og forskningsvirksomhed er opfyldt, kan således fradrages efter ligningslovens § 8 B, stk. 1. Så længe de udførte tests tilfører det udviklede væsentlige forbedringer eller nye egenskaber, vil lønudgifterne dermed være omfattet.\nDer er ved besvarelsen ikke taget stilling til lønudgifter, som er medgået til fremstilling af de enkelte dele i det samlede forsøgs- og demonstrationsanlæg.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 12 skal besvares med "Ja".\nDet ønskes bekræftet, i det omfang at ovenstående spørgsmål kan besvares bekræftende, at Selskabet opfylder betingelserne for at kunne opnå skattekredit, jf. ligningslovens 8 X, stk. 1, af disse udgifter.\nSelskabet har oplyst, at der i indkøringsperioden ikke vil være et kommercielt salg af (…), og der forventes derfor et underskud i testfasen.\nDet fremgår af ligningslovens § 8 X, stk. 1, at selskaber m.v. og personer, der driver selvstændig erhvervsvirksomhed i virksomhedsordningen, kan anmode told- og skatteforvaltningen om at få udbetalt skatteværdien af underskud, der stammer fra udgifter, der straksafskrives som forsøgs- og forskningsudgifter efter § 8 B, stk. 1, eller afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3. Der kan dog højst udbetales skatteværdien af underskud svarende til de afholdte udgifter.\nPersonkredsen, der er omfattet af bestemmelsen, er selskaber m.v. og personer, der driver selvstændig erhvervsvirksomhed i virksomhedsordningen. Spørgers virksomhed drives i selskabsform og er således omfattet af den personkreds, der kan anvende bestemmelsen.\nBetingelsen for, at der kan udbetales skattekredit, er herefter, at der skal være et underskud, som skal stamme fra udgifter, der er straksafskrevet som forsøgs- og forskningsudgifter efter ligningslovens § 8 B, stk. 1, eller afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3. Der kan dermed kun opnås skattekredit, såfremt udgifterne faktisk er straksafskrevet.\nI det omfang Selskabet straksafskriver de udgifter, der kan henføres til ligningslovens § 8 B, stk. 1 eller afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3, er det Skattestyrelsens opfattelse, at Selskabet opfylder betingelserne for udbetaling af skattekredit efter ligningslovens § 8 X, stk. 1.\nDet er således Skattestyrelsens opfattelse, at spørgsmål 13 skal besvares med "Ja".\nSkattestyrelsen indstiller, at spørgsmål 13 besvares med "Ja".\nSkattestyrelsen tiltræder indstillingen med den anførte begrundelse.\nLigningslovens § 8 B, stk. 1\nVed opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan udgifter, som afholdes til forsøgs- og forskningsvirksomhed i tilknytning til den skattepligtiges erhverv, bortset fra udgifter til efterforskning efter råstoffer, jf. stk. 2, efter den skattepligtiges valg enten fradrages fuldt ud i det indkomstår, hvori de er afholdt, eller afskrives med lige store årlige beløb over dette og de følgende 4 indkomstår. Det samme gælder udgifter til grundforskning, der afholdes af en igangværende virksomhed. Hvis udgifter som nævnt i 1. pkt. er afholdt, før den skattepligtige påbegyndte erhvervet, kan udgifterne først fradrages i det indkomstår, hvori erhvervet er påbegyndt, eller afskrives som anført fra og med dette indkomstår, medmindre der er tale om et aktie- eller anpartsselskab. Told- og skatteforvaltningen kan dog tillade, at udgifterne fradrages eller afskrives som anført før påbegyndelsen af erhvervet.\nLigningslovens § 8 B, stk. 3\nUanset stk. 1 og 2 kan udgifter til anskaffelse af maskiner, inventar og lignende driftsmidler, skibe og fast ejendom kun fradrages eller afskrives efter lov om skattemæssige afskrivninger m.v.\nL95 1972-1973: Forslag til Lov om ændring af ligningsloven\nFradragsretten omfatter som nævnt kun udgifter til forsøgs- eller forskningsvirksomhed, som afholdes i forbindelse med den skattepligtiges erhverv. Forsøgene eller forskningen skal således knytte sig til en erhvervsvirksomhed, som den skattepligtige enten allerede har i gang på det tidspunkt, udgifterne afholdes, eller har planer om senere at starte.\nFradragsretten vil i første række omfatte det udviklingsarbejde, som er knyttet til erhvervsvirksomheden. Herved forstås anvendelsen af videnskabelig eller teknisk viden til at frembringe nye eller væsentligt forbedrede materialer, mekanismer og produkter, processer, systemer eller tjenesteydelser.\nUdgifter til anskaffelse af maskiner, inventar og lignende driftsmidler, skibe og fast ejendom, der er nødvendige - for den erhvervsmæssigt begrundede forsøgs- eller forskningsvirksomhed, skal som nævnt kunne fradrages eller afskrives efter de almindelige regler i afskrivningsloven (forslaget til § 8 B, stk. 2, og forslaget til ændring af afskrivningslovens § 1). Det betyder bl.a., at der alene er umiddelbar fradragsret for sådanne anskaffelsesudgifter, i det omfang der er hjemmel dertil i afskrivningsloven. Reglerne i forslagets § 8 B, stk. 1, om umiddelbar fradragsret for forsøgs- og forskningsudgifter, der ikke er betydelige, gælder således ikke.\nForslagets § 8 B, stk. 2, omfatter kun den kreds af aktiver, som - når de anvendes erhvervsmæssigt som led i den egentlige produktion - kan afskrives efter afskrivningsloven. Aktiver, som ved normal erhvervsmæssig anvendelse kan gøres til genstand for skattemæssig afskrivning efter andre regler end afskrivningsloven, vil derfor, hvis de benyttes til erhvervsmæssigt begrundet forsøgs- eller forskningsvirksomhed, falde ind under forslagets § 8 B, stk. 1. § 8 B, stk. 1, vil som følge heraf omfatte bl.a. udgifter ved anskaffelse af goodwill og rettigheder m.v., jfr. § 15 i-loven om særlig indkomstskat, udgifter til ombygning af lejede lokaler og foranstaltninger til dræning og mergling m. v., forudsat udgifterne er afholdt som led i en erhvervsmæssigt begrundet forsøgs- eller forskningsvirksomhed.\n§ 8 B, stk. 1, omfatter alle udgifterne til erhvervsmæssigt begrundet forsøgs- eller forskningsvirksomhed med undtagelse af udgifter til anskaffelse af de aktiver, som er -nævnt i § 8 B, stk. 2. z\nDe mest almindelige udgifter, som falder ind under § 8 B, stk. 1, vil formentlig være lønudgifter, udgifter til råstoffer og udgifter til leje af lokaler, maskiner,\ninventar og lignende driftsmidler. Også betaling for forsøgs- eller forskningsvirksomhed, udført hos andre, vil falde ind under disse bestemmelser.\nEt selskab, der beskæftigede sig med e-handel af vine, havde afholdt udgifter til udvikling af en handelsplatform, der bl.a. havde til formål at samle alle virksomhedens arbejdsområder og arbejdsprocesser i ét fælles system, samt give den enkelte kunde en optimal og tilpasset oplevelse. Landsskatteretten fandt, at de afholdte udgifter til udvikling af handelsplatformen ikke var omfattet af ligningslovens § 8 B, stk. 1. Retten lagde ved vurderingen bl.a. vægt på, at selskabets egen formodning om, at det var indehaver af den mest avancerede handelsplatform inden for handel med vin, ikke i sig selv kunne anses som tilstrækkelig dokumentation for ny viden og teknologi. Landsskatteretten bemærkede desuden, at der ikke blot skulle henses til andre handelsplatforme inden for vinhandel, men på den teknologiske viden generelt på det pågældende tidspunkt. Efter en samlet vurdering fandt Landsskatteretten derfor, at det ikke var dokumenteret eller i tilstrækkelig grad sandsynliggjort, at den af selskabet udviklede handelsplatform indeholdt tilstrækkelig ny viden eller teknologiske fremskridt i forhold til allerede kendt teknik på udviklingstidspunktet.\nEt selskab havde afholdt udgifter bl.a. til udvikling af en webbaseret kundeplatform, hvormed arbejdsgange automatiseredes. Landsskatteretten fandt, at der ikke var tale om sådan ny viden, at udgifterne kunne anses for omfattet af forsøgs- og forskningsudgifter i ligningslovens § 8 B.\nDen juridiske vejledning afsnit C.C.2.2.2.20 Udgifter til forsøg og forskning mv.\nDen juridiske vejledning afsnit C.C.2.4.4.1 Afskrivningsberettigede bygninger\nHusbåde anses for at være skibe i afskrivningslovens forstand og afskrives derfor som skibe og ikke som bygninger. Se SKM2003.418.LR, SKM2013.777.SR og SKM.2021.339.SR.\nDen juridiske vejledning afsnit C.C.2.4.2 Installationer i bygninger\nLandsskatteretten anså en kørerampe til en færge for at være et driftsmiddel. Landsskatteretten lagde til grund, at den omhandlede kørerampe var en fritliggende stålkonstruktion, hvis fundament var støbt fast i beton og opsat på en lejet grund. Det var således Landsskatterettens opfattelse, at der var tale om et driftsmiddel, idet rampen ikke udgjorde fast ejendom i vurderingslovens forstand og da den var opsat på lejet grund.\nSpørger ønskede bekræftet, at lagertanke, som anvendtes i forbindelse med vinproduktion, kunne anses som bygninger eller installationer efter afskrivningsloven. Lagertankene var som udgangspunkt mobile, og var opstillet på “jernben", som var naglet til jorden. Lagertankene var ikke forankret yderligere eller nedstøbt i jorden. Skatterådet fandt på denne baggrund, at lagertankene ikke kunne anses som sædvanligt tilbehør efter ejendomsvurderingsloven. Henset til at lagertankene ikke var integreret i produktionsbygningen, at lagertankene ikke tjente en funktion i den tilstødende produktionsbygning, men derimod tjente en overordnet erhvervsmæssig funktion i vinproduktionen og til lagertankenes visuelle fremtræden, fandt Skatterådet, at lagertankene måtte anses for driftsmidler efter afskrivningslovens kapitel 2.\nStatsskattedirektoratet fandt, at en plansilo, der kunne placeres både udendørs og indendørs uden ekstra forankring eller nedstøbning ikke skulle medtages ved ejendomsvurderingen, da den skattemæssigt kunne betragtes som løsøre.\nDen juridiske vejledning afsnit C.C.2.4.4.2 Installationer i bygninger\nLigningslovens § 8 X, stk. 1\nSelskaber m.v. og personer, der driver selvstændig erhvervsvirksomhed i virksomhedsordningen, kan anmode told- og skatteforvaltningen om at få udbetalt skatteværdien af underskud, der stammer fra udgifter, der straksafskrives som forsøgs- og forskningsudgifter efter § 8 B, stk. 1, eller afskrivningslovens § 6, stk. 1, nr. 3. Der kan dog højst udbetales skatteværdien af underskud svarende til de afholdte udgifter. Skatteværdien af underskud som nævnt i 1. pkt. beregnes med den i selskabsskattelovens § 17, stk. 1, nævnte procent for det pågældende indkomstår. Der kan for hvert indkomstår højst udbetales skatteværdien af 25 mio. kr. Udgør indkomståret en kortere periode end 12 måneder, nedsættes beløbet forholdsmæssigt. Beløb, der udbetales efter 1. pkt., medregnes ikke ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.


Art Restaurant, Krakow - Restaurantanmeldelser - Tripadvisor\nRestauranter i nærheden af Art Restaurant\nBedste Focaccia i Krakow\nBedste Pasta alla carbonara i Krakow\nBedste Tagliatelle i Krakow\nBedste Tærte i Krakow\neuropæiske restauranter til store grupper i Kazimierz\nMeddelelse fra Tripadvisor: Denne virksomhed holder midlertidligt lukket indtil d. 26/08/2021\n859 anmeldelser#5 af 1.499 restauranter i Krakow$$$$PolskVegetarvenligGlutenfri retter\nKanonicza 15, Krakow 31-002 Polen+48 733 740 690WebsiteMenu\nLæs denne vigtige sikkerhedsunderretning\nNr. 5 af 1.499 Restauranter i Krakow\nKanonicza 15, Krakow 31-002 Polen\nsuper lækkert og spændende menu og vinmenu. Maden bar præg af Polen, hvilket var fantastisk! Servicen var også helt i top, der blev virkeligt taget hånd om os. Tjenerne var meget opmærksomme og venlige En dejlig mad oplevelse, som helt klart er et besøg værd.Mere\nNataliaS8870, Marketing hos Art Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 19. februar 2020\nThank you very much for your recommendation. We work hard to provide the best experience possible. This is our passion...Mere\nSuper lækker mad. Og god service. Især fra den opmærksomme tjener Artur. Var god til at spørge alt var fint og alt var som det skulle være. Kan varmt anbefale stedetMere\nThank you for your trust. We want to offer our guests the best possible experience and your satisfaction is the...Mere\nDårlig atmosfære og selvoptaget tjener\nEn skuffende oplevelse. Vi sad i kælderen og atmosfæren var kold og kedelig. Der var for generelt meget lys, og musikken var kedelig og meget monoton. Det var ikke dinner musik, men en pianist spillede forskellige numre af forskellige rockbands, heriblandt Red Hot Chilipebers. Meget...underligt når det var juletid, 14. december. Vores 7-retters menu var flot anrettet, men der var der for mange og rodet smags-nuancer i de enkelte retter. Vores tjener virkede meget selvhøjtidelig. Til vores vinmenu blev der skænket for lidt i glassene. En enkelt gang gjorde vi tjeneren opmærksom på dette, han reagerede fornærmende, og skænkede lidt ekstra op. Generelt en dårlig oplevelse, der ikke er værd at anbefale.Mere\nNatalia S, Guest Relation Specialist hos Art Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 9. januar 2020\nWe are sorry that we did not live up to your expectations. We understand that not everyone can like the...Mere\nHer skal man næsten forbi hvis man besøger Krakow. Det er absolut særklasse på alle måder. Mad, betjening og lokaler er helt i top. Og stadig til en særdeles fin pris med danske øjne. Vi var der til deres 5 retters frokost menu, og det...var super lækker mad, og selvom portionerne er ret så små, så gik vi ikke sultne derfra.Mere\nNatalia S, Guest Relation Specialist hos Art Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 21. oktober 2019\nThank you very much for your opinion. This place was created to present the Polish traditional cuisine in the new...Mere\nVi besøgte stedet og havde sat vores forventninger op til en aften med god mad, vin og hyggelig atmosfære. Vi blev bestemt ikke skuffet. Maden var tilberedt perfekt, vinen afstemt til vores 7 retters menu og serveringen opmærksom og upåklagelig. De første 5 retter skuffede...på ingen måde. I forhold til andre restauranter på samme niveau, så var retterne uden overraskelser i både smag og kreativitet. Det havde de sidste 2 retter til gengæld. Vi betalt ca. 2.000 DKK for 2 personer for 7 retter inkl. vinmenu.Mere\nNatalia S, Guest Relation Specialist hos Art Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 8. oktober 2019\nThank you very much for your opinion. We are very happy that proposals of our Chefs have met your expectations...Mere\nMin kæreste og jeg fik deres frokostmenu, med 5 retter. Det var super lækkert og spændende sammensat. Maden bar præg af Polen, hvilket jeg elskede! Servicen var også helt i top, der blev virkeligt taget hånd om os. Tjenerne var meget opmærksomme og venlige 😊...En dejlig mad oplevelse, som helt klart er et besøg værd.Mere\nNatalia S, Guest Relation Specialist hos Art Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 5. august 2019\nWe are pleased to read that we could meet your expectations, and our proposals positively surprised you. We are glad...Mere\nFantastisk helhedsoplevelse på gourmetpolsk!\nVi havde en fantastisk mad-/vin-/aftensoplevelse på restaurant Art. Der var levende klavermusik, lækker belysning, smukke omgivelser i den helt gamle del af Krakow, behageligt personale og en fuldstændig fantastisk menu. Jeg er som den eneste i selskabet vegetar, og det var på ingen måde et...problem. Det eneste vi fortrød var, at vi ikke havde bestilt den 7-retters tasting menu. Vi bestilte 3 retter ala carte, og blev mere end mætte, men vi ville gerne have prøvet mere fra det spændende menukort. Jeg vil varmt anbefale restaurant Art, hvis man er i Krakow og vil prøve en smag af luksus-gourmet-verdenen!Mere\nThank you very much for your opinion and recommendation. We are glad that the time spent in the restaurant was...Mere\nVi kom til frokost. Der var fem retters tasting manu for 69 zl, hvilket vi syntes var meget billigt! Maden var meget, meget flot og smagte rigtig godt, og tjenerne var meget opmærksomme på os og meget dygtige.Mere\nNatalia S, Guest Relation Specialist hos Art Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 10. juli 2019\nWe value high quality and we discover traditions anew. We are happy that we can spread Polish flavors, and the...Mere\nGourmet lunch- 5 courses\nAbsolut gorumet på polske råvarer - SÅ lækkert og SÅ fin service og SÅ dejligt et sted at sidde. Maden er polske råvarer i Noma stil - meget, meget lækkert, og til at betale.Mere\nNatalia S, Guest Relation Specialist hos Art Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 4. juni 2019\nWe attach great importance to even the smallest details, and the taste of dishes and their appearance is our priority....Mere\nVi spiste frokost her søndag den 19.5. Restauranten reklamerer med, de serverer traditionelle polske retter nyfortolket! Vi valgte deres frokost menu med 5 mindre retter og drak Pol Roger champagne til! Det var en udsøgt og lækker menu! Og vi blev mere end mætte! Udsøgt...og venlig betjening i meget fine rammer! Jeg vender helt sikkert tilbage hertil!Mere\nNatalia S, Guest Relation Specialist hos Art Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 23. maj 2019\nWe are very happy that you could teste the Polish cuisine reinvented. We are proud of our chefs and the...Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Art Restaurant.\nOfte stillede spørgsmål om Art Restaurant\nHvordan er Art Restaurant vurderet?\nArt Restaurant vurderes i overensstemmelse hermed i følgende kategorier af rejsende på Tripadvisor:


Marika Fredriksson: Vestas’ finansdirektør er selvbevidst og målrettet\nMarika Fredriksson Fold sammen\nMarika Fredriksson, 56 år, finansdirektør, Vestas\n»Jeg er dygtig til at lede mennesker og dygtig til at få dem til at forstå budskabet.« Så klar lød talen fra Marika Fredriksson i et interview i Berlingske i 2015. Dengang havde hun været med til at føre Vestas gennem en større turnaround i den rolle som finansdirektør, hun overraskende havde fået to år før.\nMen der er ikke noget tilfældigt over de valg og fravalg, som svenskeren har foretaget i sit liv. For eksempel er det helt bevidst, at hun har sat karrieren i højsædet, og da hun blev tilbudt jobbet i Vestas, droppede hun på stedet det private equity-selskab, hun var ved at etablere sammen med et par andre forretningsfolk. Forinden havde hun haft en lang karriere hos Volvo og været finandsdirektør hos Autoliv Inc. og Gambro AB. Men Vestas havde den internationale spændvidde, hun var interesseret i.\nFor tiden er en af udfordringerne for eksempel, hvordan Vestas gebærder sig på det vigtige amerikanske marked, hvor præsident Trump ændrer toldsatser i et væk. Men Marika Fredriksson er ikke en grubler. Hun analyserer og træffer beslutninger.\nReklamebranchen vrister sig fri af klicheerne


By i bunden af Haderslev Fjord, placeret på en sandbanke i Haderslev Tunneldal, hvor en å fra vest løb ud i fjorden. Den ældste bebyggelse stammer fra midten af 1100-tallet. Byen fik stadsret 1292 og rummede da borgen Haderslevhus og Vor Frue kirke, der i 1260’erne blev omdannet til en kollegiatkapitelkirke under Slesvig Bispedømme. Byen opnåede en vis handelsmæssig betydning som omladeplads for varer, der blev transporteret over land mellem Haderslev og Ribe.\nHaderslev spillede i senmiddelalderen en politisk rolle i hertugdømmet på grund af den store kirke, der blev stærkt ombygget omkring 1420 i et mislykket forsøg på at gøre den til domkirke i et selvstændigt stift. Ved samme lejlighed skabtes Haderslev Dam, og byen blev omgivet af en kanal. I 1525-28 gennemførte junker Christian, den senere Christian 3., Reformationen i Haderslev og Tørning Len, som han havde fået som underhold. Haderslev var 1544-80 administrativ hovedby for hertug Hans den Ældres del af Hertugdømmerne. Hertugen opførte Hansborg Slot, Hertug Hans Hospitalet i byen, oprettede en latinskole, den nuværende katedralskole, og et apotek. Fra 1580 hørte Haderslev til den kongelige del af Hertugdømmerne, og Hansborg Slot var frem til 1627 et af den danske konges foretrukne slotte.\nStore dele af byen inklusiv kirken nedbrændte i 1627, og den centrale del af byen, bl.a. Torvet, er endnu stærkt præget af huse opført umiddelbart efter branden. Den nordlige halvdel af byen nedbrændte 1759. Trods konkurrence fra Christiansfeld i årtierne efter 1773 var byen som den eneste købstad i hele den nordlige del af Slesvig forholdsvis stor. En stagnationsperiode blev afbrudt med gravningen af en sejlrende gennem fjorden 1829-1832. Herefter gennemgik byen en industriel udvikling, bl.a. med jernstøberier, tobaksfabrikker og ikke mindst vognfabrikker.\nEfter 1864 stoppede denne udvikling, og byen blev i højere grad et administrativt centrum. Medvirkende hertil var bl.a. opførelsen af kasernen 1888, seminariet fra 1884, og anlæggelsen af 206 km smalsporede jernbaner 1899-1910. 1910 blev tre omegnskommuner, hovedsageligt med villakvarterer, lagt sammen med Haderslev by, men en begyndende økonomisk fremgang blev afbrudt af 1. Verdenskrig. Ved folkeafstemningen 1920 havde Haderslev som den eneste købstad dansk flertal: 5.209 danske og 3.275 tyske stemmer (63%). Der havde foregået en kraftig fortyskning i Haderslev, som var stærkt danskorienteret. Köller-politikken var voldsomst i Haderslev.\nEfter Genforeningen blev Vor Frue Kirke i 1922 domkirke i det nyoprettede Haderslev Stift. Byen gennemgik ikke nogen udpræget industriel udvikling, og først efter Besættelsen kom der gang i en industrialisering samt i byggeriet af almennyttige boliger og etagebyggeri. Etableringen af Omkørselsvejen og Damparken 1948-56 betød, at byen ikke fik store gadegennembrud. Med grundlæggelsen i 1964 af Selskabet til Bevarelse af Gamle Bygninger i Haderslev blev der indledt en bevaringsindsats, der har sikret en fornem gammel bygningsmasse i den indre by, bl.a. med godt 70 fredede bygninger.\nByen er præget af at være uddannelsescentrum med en stor afdeling under University College Syddanmark, bl.a. med læreruddannelse og grafisk kommunikation. Andre store arbejdspladser er kasernen og sygehuset. Erhvervslivet består hovedsageligt af metalvarevirksomheder, møbelindustri, konfektionsindustri og fødevarevirksomheder. Desuden flere maritime virksomheder, bl.a. det internationalt kendte sejlskibsværft X-Yachts, etableret 1979. De to selvstændige virksomheder Bryggeriet Fuglsang og Maltfabrikken Fuglsang var oprindelig ét bryggeri, grundlagt i 1865.\nIndbyggertal: 3.635 (1803), 8.279 (1864), 13.149 (1921) og 21.213 (2011). Haderslev er dermed Sønderjyllands næststørste by.\nThomas Otto Achelis: Haderslev i gamle dage 1292-1800. 1926-1929.\nHenrik Fangel: Haderslev Bys Historie 1800-1864. 1975. Henrik Fangel: Haderslev Bys Historie 1864-1920. 1996.\nLennart S. Madsen m.fl.: Haderslev i 700 år. 1992.\n"I Harslev boe de fin, i Synneborg ville de gern vær et, i Tynne ved de it va de æ og i Affenraa kist de it ven øver it".


Rekonstruktion - Ulrik Nørregaard\nUlrik Nørregaard 16 marts, 2017\nDe gamle regler om betalingsstandsning og forhandling om tvangsakkord førte alt for sjældent til positivt et resultat for firmaerne eller for kreditorerne. Aktiverne smuldrede væk og det hele endte som regel i konkurs. Efter omkostninger var ingen eller næsten ingen dækning til kreditorer.\nEn væsentlig årsag var nogle stive gamle regler der fokuserede på tung administration og afvikling. Selv om både betalingsstandsning og akkord var ment som veje til at et firma kunne overleve en krise.\nNye regler om rekonstruktion er trådt i kraft 1. april 2011. Erfaringen er at de nye regler virker godt!\nRekonstruktion i praksis\nDe nye regler indeholder en række gode og smidige bestemmelser som en forretningskyndig rekonstruktør kan bruge til at få et kriseramt firma bragt på ret køl. Eksempler: Byrdefulde aftaler om finansiel leasing kan fjernes eller ændres. En lejeaftale som udlejer har ophævet på grund af lejerestance kan undertiden kræves ”genoplivet”. Aftaleparter må ikke kræve depositum eller anden sikkerhedsstillelse for at ville fortsætte et samarbejde, men skal blive ved med at levere på hidtidige vilkår. Kreditorer kan som udgangspunkt ikke sende firmaet i fogedretten.\nRekonstruktionen varetages af en rekonstruktør, der typisk er advokat og bliver udmeldt af skifteretten efter firmaets forslag. Rekonstruktøren er ”firmaets mand” og har kort sagt til opgave at gøre sit yderste for at den eller de bæredygtige dele af et firma overlever. Enten i form af virksomhedsoverdragelse, altså salg til trediemand, eller i form af en akkord hvor gælden barberes ned.\nEn vellykket rekonstruktion indebærer ofte at firmaets hovedmand også har en økonomisk fremtid. Til forskel fra ved konkurs.\nForudsætninger for vellykket rekonstruktion\n– ”Jo før, jo bedre”: Hvis der først er indgivet konkursbegæring og kassen er tom og medarbejderne på flugt, så vil det være spild af tid at søge at indlede rekonstruktion. Se døden i øjnene og tag konkursen som en mand! Alt for mange firmaer venter til det er for sent.\n– Der skal være penge i kassen til sikkerhed for rekonstruktørens og den regnskabskyndiges (en anden revisor) honorarer, samt til sikkerhedsstillelse overfor skifteretten. De penge sætter rekonstruktøren ind på sin spærrede klientkonto så det er sikkert at pengene kun kan bruges til rekonstruktion.\n– Firmaet skal have mindst én bæredygtig forretningsaktivitet. Det gør ikke noget at der er ”lig i lasten”, men der skal være en forretningsgren der kører fornuftigt og skaber cashflow, sådan så der er et forretningsmæssigt aktiv der kan sælgers eller bringes i god gænge ved akkord.\n– Rekonstruktøren skal kunne drive firmaet sammen med hovedmanden. Det nytter ikke noget at advokaten er knivskarp til dødsbobehandling hvis han ikke har erfaring med management, kontraktforhandlinger og erhvervsjura.\n– Kemien mellem firmaets daglige ledelse og rekonstruktøren skal være i orden. Gensidig tillid og respekt er nødvendig.\nEn rekonstruktion kan ikke tilbagekaldes. Enten gennemføres den med succes sådan at forstå at der sker et salg og/eller en tvangsakkord, eller også går firmaet konkurs.\nSøg råd før det er for sent – jo før, jo større chance for succes!


Pas på fordampning af jordmidler, særligt Boxer - Centrovice\nCentrovice.dk → Landbrug → Rådgivning → Planteavl herunder grovfoder → Aktuelt → Pas på fordampning af jordmidler, særligt Boxer\nPas på fordampning af jordmidler, særligt Boxer\nSom det vil være mange bekendt, sker der en afdrift og fordampning af prosulfocarb (aktivstoffet i Boxer, Fidox, Roxy m.fl.), som derefter kan transporteres over større afstande og ved nedfald føre til målbare restkoncentrationer i bl.a. æbler. For at bevare muligheden for at anvende prosulfocarb i fremtiden, er det helt afgørende, at der gøres alt, hvad der er muligt for at nedbringe risikoen for afdrift, og at prosulfocarb fordamper efter udbringning.\nNår du anvender jordvirkende ukrudtsmidler som prosulfocarb (Boxer, Roxy EC, Fidox EC) og pendimethalin (Stomp CS, Activus m.fl.), er det vigtigt, at du forebygger vindafdrift og fordampning. Dette gør du ved at tage følgende forholdsregler – i prioriteret rækkefølge:\nUndgå små dråber i sprøjtedouchen Ved konventionel sprøjteteknik bør du anvende kompakte luftinjektionsdyser (025 og større). Almindelige luftinjektionsdyser (02 og større), der arbejder ved større tryk, kan også anvendes.\nKør langsomt med lav bom og god vandmængde Kør med maks. 8 km/t, og hold gerne bommen i 45 cm højde over jorden. Anvend gerne en forholdsvis stor vandmængde, f.eks. 150 liter pr. ha eller mere.\nIndstil luftsprøjter korrekt Danfoil-sprøjter kan give særlig risiko for afdrift. Anvend ved Danfoil-sprøjte et nedsat vandsøjletryk og en større vandmængde. Ved udbringning med luftassisterede sprøjter bør der enten anvendes kompakte luftinjektionsdyser eller lavdriftdyser/refleksdyser.\nSprøjt når det er køligt og ved høj luftfugtighed Der er mindst risiko for fordampning, når temperaturen er lav (under 15 °C), luftfugtigheden er høj og jordoverfladen er let fugtig. Undgå at sprøjte, når det er over 15 °C.\nSprøjt om aftenen, om natten eller tidligt om morgenen Ønsket om lav temperatur og høj luftfugtighed nås bedst ved sprøjtning om aftenen efter solnedgang, om natten eller tidligt om morgenen. Dette giver færre sprøjtetimer, men nedsætter risikoen for fordampning betragteligt.\nTjek vejrudsigten Vejret i dagene efter sprøjtning er vigtigt. Let nedbør efter sprøjtning kan forbedre nedtrængningen af ukrudtsmidlerne i det øverste jordlag og reducere fordampning fra jordoverfladen. Kraftigere nedbør efter sprøjtning er dog uønsket, idet det kan fremme fordampningen. Det samme gælder, hvis det er meget tørt, varmt og blæsende i dagene efter sprøjtningen. Det kan være vanskeligt at navigere, når man er oppe mod vejrliget, men vejret kan betyde meget.\nSprøjt så sent som muligt på året – men dog rettidigt Jo senere på efteråret du kan gennemføre indsatsen med jordmidlerne, desto mindre risiko vil der generelt være for fordampning af midlerne. Omvendt skal du sikre dig, at der sprøjtes rettidigt, så du får den ønskede effekt af midlerne. Det vil i praksis være et kompromis.\nVis nabohensyn Hvis du bor i nærheden af frugt- eller grønsagsproducenter, bør du vise særlige hensyn. Små rester af ukrudtsmidlerne på f.eks. æbler kan give øgede omkostninger for producenten og i yderste konsekvens gøre frugten usælgelig, uanset, at det ikke har nogen sundhedsmæssig effekt for forbrugerne. Selv om pesticider via fordampning kan transporteres over store afstande, vil risikoen for afsætning på naboafgrøder være størst ved mindre afstande. Overvej om ukrudtssprøjtningen kan udsættes, til æblerne er plukket.\nLæs den ny etikette Der udarbejdes for tiden nye etiketter for midler indeholdende prosulfocarb. Disse etiketter vil være tilgængelige via Middeldatabasen. Den reviderede etikette for Boxer er allerede tilgængelig både i　Middeldatabasen og på Syngenta’s hjemmeside. Læs altid nyeste reviderede etikette, inden du sprøjter!\nFordampning – hvorfor er det et problem?\nDe fleste kemikalier har en evne til i begrænset omfang at fordampe, selv om de er på væskeform eller fast form. Når faste og flydende materialer afgiver lugt, er det tegn på en fordampning fra materialet.\nDe seneste år er fordampning af jordvirkende ukrudtsmidler kommet i fokus i Danmark. Det skyldes, at der i flere år er fundet små rester af aktivstoffet prosulfocarb (kendt fra ukrudtsmidlerne Boxer, Roxy EC og Fidox EC) på æbler. Dette er et problem for økologiske producenter, fordi der ikke må kunne måles pesticidrester i økologiske produkter, og det er også et problem for konventionelle producenter, fordi EU-grænseværdien for f.eks. prosulfocarb i konventionelt producerede æbler er sat til 0,01 mg/kg, som i praksis også svarer til detektionsgrænsen.\nIkke alle fund af prosulfocarb på æbler kan tilskrives vindafdrift i traditionel forstand, altså at sprøjtning af nabomarken leder til, at der driver sprøjtetåge ind i frugtplantagen. Blandt andet er der i et tilfælde fra 2010 fundet rester af prosulfocarb på æbler, hvor nærmeste vintersædsmark lå ca. 400 meter væk. En del af fundene skyldes efter Videncentrets vurdering, at prosulfocarb kan fordampe, enten direkte fra små dråber i sprøjtedouchen eller fra blade eller jord efter sprøjtningen. Efter fordampning til atmosfæren, kan prosulfocarb transporteres over kortere eller længere afstand, måske mange kilometer, og derefter afsættes på æbler eller anden frugt via nedbør.\nAfdrift og fordampning af prosulfocarb\nDerfor skal du især ved tidlig såning, så godt som overhovedet muligt, sørge for at følge disse forholdsregler:\nBruge en sprøjteteknik, der begrænser små dråber\nUdbringe prosulfocarb-midler i så koldt vejr som muligt\nSprøjt efter solnedgang, så fordampningen er mindre i de kølige nattetimer\nOm muligt sprøjte på fugtig jord. Let nedbør efter sprøjtning kan forbedre nedtrængningen af ukrudtsmidlerne i det øverste jordlag og reducere fordampning fra jordoverfladen. Kraftigere nedbør efter sprøjtning er dog uønsket, idet det kan fremme fordampningen. Det samme gælder, hvis det er meget tørt, varmt og blæsende i dagene efter sprøjtningen.\nDer skal anvendes kompakte luftinjektionsdyser eller luftinjektionsdyser, som giver en grov forstøvning. De kompakte luftinjektionsdyser er mest praktiske, fordi de kører ved samme tryk som almindelige lavdriftsdyser. Begge dyser giver meget få helt små dråber, som kan fordampe og bidrage til, at prosulfocarb bliver spredt til omgivelserne. Ved udbringning med Danfoil-sprøjte, skal der anvendes nedsat vandsøjletryk og en større vandmængde. Ved udbringning med luftassisterede sprøjter, bør der enten anvendes kompakte luftinjektionsdyser eller lavdriftsdyse/refleksdyse. Husk at grov forstøvning er velegnet til udbringning af jordmidler, da det giver sikkerhed for en ensartet fordeling.\nFølg etikettens anvisning som er:\nDer skal anvendes enten kompakte injektionsdyser eller alm. injektionsdyser med grov forstøvning. For at minimere afdrift må der ikke sprøjtes ved vindhastigheder over 4 m/s.\nBomhøjden bør holdes til maks. 50 cm over jorden/afgrøden.\nPubliceret 1. oktober 2014


Livet Forstås Baglæns, Men Må Leves Forlæns Af Peter Thielst → Køb bogen billigt her\nLivet Forstås Baglæns, Men Må Leves Forlæns - Peter Thielst - Bog\n– Historien om Søren Kierkegaard\nOmslagsgrafiker: Jørn Møbius\nFakta om Livet Forstås Baglæns, Men Må Leves Forlæns\nLivet Forstås Baglæns, Men Må Leves Forlæns, Bøger, Bog\nVed Internethandel er det vigtigt, at sikkerheden er i orden, og det er derfor et område, vi har stor fokus på. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores løsning for online betaling. Derfor er køb og betaling online 100% sikkert hos os.\nVi giver altid 30 dages fuld returret, og det er uagtet hvilke produkter, du har købt hos os. Med andre ord, såfremt du ønsker at fortryde købet, så send blot din vare tilbage til os, og vi refunderer dine penge. Før du returnerer din vare, så har du altid den mulighed at tage kontakt til os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nDet er meget vigtigt, at du som vores kunde får tilsendt dit produkt både sikkert og hurtigt. Såfremt din vare er på lager, leverer vi den til dig indenfor 1-2 hverdage. Den nøjagtige lagerstatus er tydelig ved hver enkelt vare. Tag fat i os såfremt du alligevel måtte være i tvivl om lagerstatus eller leveringstid for et produkt.\nDer er flere muligheder for betaling, når du handler hos Gucca, og du vælger selv, hvordan du vil foretage betaling. Den betalingsmulighed der passer dig bedst, er naturligvis den du skal benytte. Lige meget hvilken betalingsform du gør brug af, kan du trygt og sikkert købe hos os. Se vores betalingsmuligheder ved at klikke på førnævnte link. Når du vælger at betale med betalingskort, så trækker vi først pengene, når vi sender dig din vare.\nHar du spørgsmål, eller opstår der problemer når du besøger Gucca.dk, beder vi dig kontakte os omgående. Vores kundeservice er åben mellem kl. 10-15 på hverdage, og vi er altid parat ved telefonen eller på e-mailen til at yde dig kompetent assistance med et smil på læben og i godt humør.\nEfter du har bestilt dine varer, kan du spore ordren, og vide hvornår den ankommer. Når du har færdiggjort købet, kan du få adgang til din egen personlige ordreside. På din personlige ordreside kan du følge med i, hvornår vi afsender din forsendelse. Du får besked via e-mail, når din forsendelse afsendes fra vores lager og er på vej.\nNiveau: alment niveau. Introduktion til Søren Kierkegaards (1813-1855) liv, forfatterskab og tankeverden\nDin anmeldelse af Livet Forstås Baglæns, Men Må Leves Forlæns\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_religionogfilosofi path_bog_livetforståsbaglæns,menmålevesforlæns


Langsom sagsbehandling | TV MIDTVEST\nKaj Bank Olsen er så generet af vindmøller på sin minkfarm, at han nu vil flytte den. Men Herning Kommune er længe om at behandle hans sag.\n09. maj 2014, kl. 17:32 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nMinkavler Kaj Bank Olsen frygter, at støjen fra vindmøllerne tæt ved hans minkfarm gør dyrene stressede og syge. Derfor har han planer om at flytte både farm og dyr til en helt anden placering - langt væk fra møller. Men den plan er ikke så ligetil.\n- Jeg har ikke fået en tilladelse, og det har jeg kæmpet for i snart tre år. Det er ikke rart, og jeg har brugt meget tid på det her, uden held, siger Kaj Bank Olsen.\nHerning Kommune er bevidste om Kaj Bank Olsen og hans sag, men de mener ikke, at den er så ligetil.\n- Der er mange forhold omkring sådan en tilladelse. Grunden til at Kaj ikke har fået en tilladelse er, at det her er en kompliceret sag, og det er noget der indebærer en masse andre lovgivningsområder og procedurer. Det er det korte svar, siger Hans Eghøj, leder af byggesagsafdelingen, Herning Kommune.\nDen forklaring er Kaj Bank Olsen langt fra tilfreds med.\n- Jeg synes ikke det er rimeligt. Jeg har ikke noget imod vi skal have møller, og jeg har ikke noget imod at se på dem. Men der skal være plads til os alle sammen. Dyrene skal i hvert fald ikke betale prisen for det. Jeg har den mulighed, at jeg kan sætte mig i min bil og køre væk fra møllerne, men dyrene de bliver tilbage, og det er dem der kommer til at betale prisen, og det kan vi også se nu, siger han.\nHvis Kaj Bank Olsen ikke får tilladelse til at flytte sin minkfarm, så overvejer han at lukke farmen helt.


De 10 bedste hoteller som tillader kæledyr i Menton\nBedste hoteller som tillader kæledyr i Menton, Frankrig\nHoteller som tillader kæledyr i Menton\n15 ud af 46 ejendomme er tilgængelige og matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nPrisbesked: Hotelpriserne holder sig i ro i Menton. Det er et godt tidspunkt at booke på!\nNr. 1 ud af 15 i Hoteller som tillader kæledyr i Menton med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 15 i Hoteller som tillader kæledyr i Menton med bedste værdi for pengene


Henning holdt af whist og fodbold | ugeavisen.dk\nHenning Christensen, Bjerringbro, er død. Han blev 83 år. Privatfoto\nTidligere landmand og vognmand Henning Christensen, Bjerringbro, er død 83 år.\n16 apr. 2021 kl. 09:32\nNekrolog: Den 8. oktober 1937 kom Henning Christensen til verden på en gård i Vorning, og her voksede han op som den yngste i en brødrekvintet.\nEfter syv års skolegang kom Henning Christensen ud at tjene på nogle af de lokale gårde nær Vorning, og senere aftjente han sin værnepligt på Sjælland, inden han returnerede til Vorning og overtog sit barndomshjem.\nDa faderen døde kort tid efter, blev moderen boende i huset hos sin søn, der herefter drev gården videre med både kreaturer og grise. Den unge landmand kørte i øvrigt også med mælk.\nHenning Christensen drev nu landbrug frem til 1967, men inden da blev han i 1959 gift med den jævnaldrende Lis Søndergaard Jensen, som var fra Randers. Parret drev gården sammen frem til den 1. januar 1967, hvor Henning Christensen ikke længere havde lyst til at drive landbrug. Han ville i stedet være vognmand, og det blev han.\nI forbindelse med skiftet fra landmand til vognmand, der kørte med grise, flyttede Henning Christensen og hans hustru til et hus i Hjorthede, og her blev han boende også efter at være blevet enkemand i 1998 og efter at have mødt en veninde i Britta Kvolbæk, som senere flyttede ind.\nPræmiewhist i 50 år\nHenning Christensens otium begyndte i 2007, hvor han gik på pension, og som senior nød den pensionerede vognmand især at gå til præmiewhist i Hjorthede Forsamlingshus.\nPræmiewhist spillede Henning Christensen i 50 år, og ellers holdt han af at køre til Randers for at se sit yndlingsfodboldhold spille kamp.\nHan ville i stedet være vognmand, og det blev han\nFerierejser blev det ikke til så mange af for Henning Christensen. I hele sit lange arbejdsliv mente han, at han havde for travlt til at holde fri eller tage på tur, så det var først i en relativ høj alder, at han sammen med sin veninde rejste på charterferie et par gange eller tre.\nSom menneske var Henning Christensen en arbejdshest. Han var hjælpsom, snakkesalig og venlig – og så var han forresten også Venstremand hele livet.\nDen 29. marts sov Henning Christensen stille ind i sit hjem omgivet af sine nærmeste. Henning Christensen efterlader sin veninde, tre børn, tre svigerbørn, seks børnebørn og et oldebarn, der er på vej, og han skal hvile hos sin hustru på Hjorthede Kirkegård.