Som teoretisk fysiker har jeg aldrig haft brug for en tro, men derimod en forklaring på vores omverden. I fysikken omsætter man viden til lovmæssigheder, mens man i religion, ophøjer uvidenhed til dogmer.\nNår den nye uddannelses- og forskningsminister Esben Lunde Larsen udtaler, at »jeg tror, der står en skabende Gud bag det meste i verden, og hvordan det er blevet til, ja, der giver Bibelen én forklaring, og naturvidenskaben giver sin forklaring,« så er det er jo utvetydig klar tale. Bibelens 2.000 år gamle skabelsesberetning opstilles som en forklaringsmodel side om side med 200 års naturvidenskabelig erkendelse på grundlag af den logiske empirisme.\nPå mere konkrete spørgsmål om evolutionsteorien og universets oprindelse svarer forskningsministeren: »Jeg tror, der står en skabende gud bag. Hvordan han så har gjort det, det har jeg ikke forholdt mig så meget til.«\nDette svar er lige så klart. Udviklingen af vores verden er en skabende Guds værk og ikke en følge af universelle lovmæssigheder, som formuleret af naturvidenskaberne. Dermed fremstår forskningsministeren som den samme anakronisme, der hærgede især USA for godt ti år siden i form af kreationisme og intelligent design.\nLæs også: Børn af religiøs analfabetisme\nKreationisterne i USA ønskede en alternativ bibelsk skabelsesberetning indført i undervisningssystemet ved siden af den naturvidenskabelige, men deres forsøg på at underminere naturvidenskaben led som bekendt nederlag ved en retskendelse i 2005, der fastslog, at kreationisme og intelligent design var religion og ikke videnskab.\nDet burde derfor være indlysende, at man ikke kan være forskningsminister, når man forfægter kreationistiske anskuelser, der i 100 år har været forvist fra det naturvidenskabelige fakultet og er blevet manet i jorden ved flere domme i USA.\nForskningsministerens bizarre udtalelser bliver ikke mindre absurde af, at han afviser kritikken som værende et angreb på trosfriheden. Her glemmer han, at han ikke udtaler sig som privatperson, men som den øverste myndighed for de højere læreanstalter, og at trosfrihed i den sammenhæng ville svare til, at man gav folkekirkens øvrighedspersoner trosfrihed til at være ateister eller bekende sig til islam.\nSom reaktion på den kritik, der helt berettiget er haglet ned over Esben Lunde Larsen, kaster pastor Jørgen Juul Petersen sig i en kommentar i Berlingske 13. juli lige så anakronistisk ud i et frådende angreb på naturvidenskaben og dens udøvere, som han kalder ateister.\nMan måber. Først en forskningsminister, der er kreationist, og som derefter bliver bakket op af noget, der minder om kristen inkvisition. Juul Petersen skriver, at ifølge ateisterne udelukker religion og naturvidenskab hinanden, mens han selv ikke ser nogen modsætning mellem religion og naturvidenskab.\nHvilket må siges at demonstrere en ret forfærdende uvidenhed om, hvad naturvidenskab er.\nLæs også: Kulturel intolerance\nI oplysningstiden – som Juul Petersen i øvrigt også langer ud efter – begyndte man at anfægte den kristne dogmatik til fordel for menneskelig erfaring og human fornuft i den hensigt at åbne for det enkelte individs naturlige udfoldelsesmuligheder og værne mod det klerikale tyranni.\nI oplysningstiden bliver skismaet mellem det troende og det oplyste menneske grundlagt.\nDer er nemlig intet, der kan forene religion og naturvidenskab. Religion bygger på en fundamentalistisk tro på tusind år gamle myter, mens naturvidenskaben bygger på rationel teoridannelse, der kan bekræftes eller forkastes ved empiri, altså gentagne observationer eller kontrollerede forsøg.\nNaturen opfører sig, som den gør. At lægge et formål eller en mening ind i naturen er religion.\nSom teoretisk fysiker har jeg aldrig haft brug for en tro, men derimod en forklaring på vores omverden. I fysikken omsætter man viden til lovmæssigheder, mens man i religion ophøjer uvidenhed til dogmer.\nHvis nogen har en tro, kommer det ikke mig ved. Men hvis en troende begynder at anfægte naturvidenskaben med teologiske argumenter, reagerer jeg, men ikke før. Og det er jo det, som er problemet med den nye forskningsminister.\nEn fysiker kan ikke diskutere med en troende, fordi præmisserne jo er helt forskellige, og den rationelle fornuft udløser ofte vrede. Hvis man f.eks. hævder at Gud har skabt menneskene, så ved jeg, at det forholder sig lige omvendt. Alle civilisationer har udviklet en forestilling om en skabende Gud. Religiøse forestillinger har faktisk intet at gøre med vores materielle omverden, religionen eksisterer ikke uden for den menneskelige bevidsthed.\nDet er derfor noget paradoksalt, når Juul Petersen i sin svovlende fordømmelse af ateister næsten udelukkende anvender begreber, der er hentet fra religionen, men som ikke eksisterer i naturvidenskaben.\nHan forvandler i sin ophidselse naturvidenskab til en konkurrerende religion.\nLæs også: Folkekirkens irrelevans\nJuul Petersen skriver f.eks., at repræsentanter for naturvidenskaben betragter sig selv som det sande præsteskab. Men præsteskab er et begreb hentet fra religionen, som ikke findes i naturvidenskaben. Naturvidenskaben hverken forkynder eller belærer, den oplyser og forklarer.\nOg han fortsætter med at tale om tilbedelse af naturvidenskaben. Ifølge Nudansk ordbog: tilbede nogen: At opfatte nogen som guddom og opsende bønner til dem.\nSå tilbedelse er jo også et religiøst begreb, der simpelthen ikke eksisterer i naturvidenskaben. Videre taler han om videnskabelig fundamentalisme. Ifølge Nydansk ordbog: fundamentalisme: Den opfattelse, at en grundlæggende religiøs tekst som f.eks. Koranen eller Bibelen er guddommelig, og at hvert ord i den skal tages bogstaveligt og skal efterleves uden undtagelse\nSå begrebet fundamentalisme er igen et begreb, der udelukkende er knyttet til religioner, og som er totalt ukendt i naturvidenskaben.\nEndnu værre går det, når Jørgen Juul Petersen sender sin bandbulle mod ateisterne: »Den ateistiske videnskabsdyrkelse, der opfatter sig om den sande frigørende avantgarde, viser sig at være en indskrænket totalitær reaktion.«\nMen dyrkelse er et religiøst begreb. Det findes ikke i naturvidenskabens terminologi. Lad os tage adjektiverne én for én.\n»Indskrænket«. De enorme erkendelsesmæssige landvindinger, som fysikken og de øvrige naturvidenskaber har opnået de seneste 100 år, har kun kunnet lade sig gøre ved en uindskrænket åbenhed over for nye ideer, altså præcis det modsatte af, hvad Juul Petersen skriver. »Totalitær« er igen et delvis religiøst begreb, der ingen forbindelse har til naturvidenskab: Det betyder en underkastelse af dogmer, der opretholdes ved undertrykkelse og vold mod anderledes tænkende. At naturvidenskaben skulle være reaktionær, altså vende sig mod nytænkning og nye ideer, er jo fuldstændig forrykt. Naturvidenskaben har de sidste 200 år kun udviklet sig, fordi den altid har givet plads for nye ideer.\nFremfor at være en begrundet kritik fremstår Juul Petersens bandbuller mod naturvidenskaben og ateisterne som en projektion af kristendommens. For det vil være relativt nemt at finde langt værre eksempler i udøvelsen af kristendommen, som modsvarer hans beskyldninger mod ateisterne.\nKristendommen har jo en lang tradition for at forsøge at fastholde sin åndelige magt baseret på befolkningernes uvidenhed ved at torturere, lemlæste og brænde kættere, altså individer, der qua deres fornuft anfægtede de bibelske dogmer.\nLæs også: Livet er meningsløst og derfor smukt\nReligion og naturvidenskab er to forskellige måder at anskue vores omverden på, og i den forstand er de uforenelige. Religion er udelukkende knyttet til den menneskelige bevidsthed, mens hensigten med naturvidenskaben er at beskrive vores materielle omverden med en matematisk formalisme. Det er ikke tankespind, men matematiske lovmæssigheder, der definerer fysikkens opfattelse af forståelse.\nSkal man tro pastor Juul Petersen, så fører ateisterne en intolerant kamp mod religionen. Men det er jo at vende tingene på hovedet, for det er kun i Dan Browns og fiktionens verden, at der findes eksempler på videnskabsmænd, som har forfulgt, fængslet, forhørt, torteret og dræbt kristne, fordi de ikke anerkender Newtons gravitationslov, Darwins udviklingslære eller Einsteins relativitetsteori, mens der i kristendommens historie er endeløse eksempler på det modsatte.\nTalentudvikling for alle – ikke kun de få


KRONER & CORONA: Ja, boligpriserne rager dig - også selvom du ikke er boligejer | Penge | DR\nKRONER & CORONA: Ja, boligpriserne rager dig - også selvom du ikke er boligejer\nDR’s økonomikorrespondent Casper Schrøder giver dig fra uge til uge overblik over dansk økonomi lige nu.\nDet oprørte bolighav, hvor murstensmilliarderne bølger frem og tilbage og op og ned, har afgørende betydning for hele samfundsøkonomien. (Illustration: Sofie Jackson Bangsgaard) (© DR Nyheder)\n29. maj kl. 06:50\nDe danske mursten kender ikke til tyngdekraften. Eller også ignorerer de den bare.\nDe skulle være faldet tungt til jorden med en dump lyd, men i stedet er de svævet ubesværet til vejrs, mens eksperterne har set måbende til.\nFå ting har overrasket så meget under corona som boligpriserne. De fleste sagde, at de ville dykke kraftigt, men i stedet er de steget markant gennem det seneste år.\nPrisstigningerne har fået opmærksomhed i en grad, så det kunne ligne en hypnotisk besættelse af de økonomiske murstensmilliarders levitation. Og så tænker du måske, hvad rager de boligpriser egentlig mig – især hvis du ikke er boligejer? Svaret er: De rager dig en hel del.\nMurstenenes magiske momentum er og bliver – hvad end man kan lide det eller ej – en afgørende del af dansk økonomi og derfor vigtige, ikke bare for boligejernes privatøkonomi men for hele samfundsøkonomien.\nAf samme grund har jeg også givet dem en solo-plads i denne uges overblik over dansk økonomi i Kroner & Corona.\nEn af ugens vigtigste økonomiske nyhed var:\nFinansministeriet venter nu en samlet stigning i huspriserne på 11,2 pct. i år\nBoligpriserne er steget kraftigt under corona.\nDer findes mange forskellige måder til at få et billede af udviklingen. En af dem er prisudviklingen for enfamiliehuse måned for måned fra Danmarks Statistik. Du bestemmer selv, om du ser et parcelhus fra 1970’erne, en murermestervilla eller et nybygget typehus for dit indre blik her.\nDe seneste tal viser, at de danske huspriser lå hele 11,8 pct. højere i februar i år end året før. Der kan være store forskelle landet over, men det her er det samlede billede.\nTallene er lavet siden 2006 og viser altså også, hvad der skete i den sidste hæsblæsende tid op til finanskrisen, der er blevet den endegyldige optur-nedtur-reference i moderne tid. Ikke engang dengang nåede huspriserne en så stor stigning måned for måned.\nGår man tættere på tallene, og ser på priserne de seneste år, bliver det også tydeligt, at boligmarkedet er gået fra fin medvind til frembærende rygvind i stormstyrke gennem det seneste år.\nPriserne har i flere år været let stigende for landet som et hele, men efter et mindre dyk, da corona ramte i foråret sidste år, er stigningerne taget til.\nDet hører dog med til vurderingen af boligpriserne frem over, at mange mener, at de store stigninger faktisk har toppet – og at boligmarkedet fra nu af vil udvikle sig mere stille og roligt. Vi får se.\nTåget finansielt kaffegrums\nFinansielt kaffegrums er ikke, hvad det har været. Eller måske har økonomernes evne til at spå om fremtiden bare altid været en anelse tåget. Det siges, at de økonomiske prognoser kun blev opfundet, for at meteorologerne ikke skulle være alene om at skyde forkert.\nKun få havde da også set boligprisernes stigning for sig i krystalkuglen. Hvor overraskende prisstigningernes størrelse har været bliver tydeligt, når man ser på Finansministeriets skiftende prognoser for boligpriserne i 2021 gennem det seneste år.\nFra et spinkelt håb om en beskeden prisvækst på 0,5 pct. i 2021 i regnefolkets prognoser tilbage fra maj 2020, er man nu i den seneste prognose, som blev offentliggjort med ministeriets Økonomisk Redegørelse tirsdag, nået op på et skøn for udviklingen i priserne for enfamiliehuse i år på 11,2 pct.\nDet er endda kun en måned siden, at ministeriet i det årlige Danmarks Konvergensprogram satte samme tal til 10,4 pct. Når det går hurtigt på boligmarkedet, så går det også hurtigt i prognoserne.\nMange gæt på boligpriserne\nFinansministeriet er kommet med skiftende prognoser for prisudvikling på enfamilieshuse i 2021. Nedenfor er ministeriets prognoser for det forudgående år:\nMaj 2020 +0,5 pct.\nAugust 2020 +1,9 pct.\nDecember 2020 +2,9 pct.\nApril 2021 +10,4 pct.\nMarts 2021 + 11,2 pct.\nKilde: Finansministeriet, Økonomisk Redegørelse maj 2020 – marts 2021 samt Danmarks Konvergensprogram, april 2021.\nMens det var svært for eksperterne at forudsige boligprisernes stigning, før de indtraf, så har de bagefter udvist en imponerende forklaringsmæssig mangfoldighed.\nForklaringer i den bløde ende om et mere fokus på hjemmet og boligen under corona har fyldt meget, endda i Nationalbankens analyser, men det er nok vigtigere at se på de mere hårde grunde som for eksempel den såkaldte boligbyrde.\nBoligbyrden beskriver helt kort, hvor dyrt livet som boligejer er.\nHvad det koster at eje et hus, når man regner lån, renter, gebyrer og skat med og ser det i forhold til folks indkomst. Og tallene viser, at boligbyrden ligger lavt.\nDet er historisk billigt at være boligejer, og det får priserne til at stige.\nSelvom renterne er steget en smule, er de stadig lave. Et ufærdigt vurderingssystem holder skatterne på bolig nede endnu. Og danskernes indkomster er generelt steget, efter at store hjælpepakker har holdt arbejdsløsheden nede og udbetalingen af milliarder af kroner i indefrosne feriepenge har givet et ekstra skub til privatøkonomien.\nBlandt de hårde forklaringer er også, at der har været ret få huse til salg. Ejendomsmæglerne har ganske enkelt ikke haft så mange varer på hylderne – og det har skubbet prisen på varerne op, fordi efterspørgslen er steget, mens udbuddet er faldet.\nJa, det rager også dig\nKun halvdelen af landets befolkning er boligejere. Millioner bor til leje, og ejer ikke et nanokorn af de mursten, som udgør deres hjems vægge. Men som sagt er al den snak om boligpriserne ikke kun til ære for ejerne.\nStore summer er bundet i de svævende mursten, så store summer at det har betydning for hele samfundsøkonomien.\nStigende boligpriser udløser typisk hektisk aktivitet i byggeriet, fordi højere priser gør det til en bedre forretning at bygge nyt. Det skaber arbejde til håndværkere i alle fag og de mange underleverandører. Måske nogle af dem selv bor til leje, men alligevel er deres økonomi afhængig af boligmarkedet.\nDen øgede aktivitet hos håndværkeren giver så råd til større forbrug i den lille familie, og på den måde har boligpriserne pludselig også betydning for den lokale slagter og blomsterhandler og alle de andre muligheder, der er for at bruge penge. Travlheden i butikken gør så, at også blomsterhandleren får brug for flere hænder og så videre og så videre.\nBoligejernes privatøkonomi er selvfølgelig også vigtig.\nMan kan ikke spise mursten, uanset hvor meget de er værd, lyder det en gang imellem skeptisk, og det er rigtigt. Men grundlæggende har stigende priser på boliger alligevel en tendens til at øge boligejernes forbrug – enten gennem lån i friværdien eller ved at den større murstensformue får de økonomiske skuldre til at falde afslappet ned.\nMåske kan man ikke spise mursten, men de kan øge appetitten på at bruge penge alligevel.\nOm det er sundt for økonomien, at en del af dens fundament udgøres af svingende boligpriser, er en helt anden diskussion, som ligger uden for denne uges Kroner & Corona at kaste sig ud i.\nProblemerne med et boligboom\nLigesom stigende boligpriser kan gavne økonomien, så kan faldende priser udøve skade. Ret alvorlig skade endda viste finanskrisen.\nFor selvfølgelig gør de modsatte effekter sig også gældende.\nFaldende boligpriser får den økonomiske aktivitet til at falde. Og endnu værre bliver det, hvis boligejerne pludselig står med mere gæld end deres bolig er værd, fordi huset har tabt 10, 20, 30 pct. i værdi på kort tid.\nDet stavnsbinder de ramte boligejere, og det kan udløse tab i landets banker. Tabene i bankerne kan sætte sine spor i hele det finansielle system, og gøre bankerne mindre villige til at give nye lån, hvad der så også rammer aktiviteten.\nProblemerne ved et stigende boligmarked handler dog ikke kun om en højt at flyve, dybt at falde-logik.\nStigningerne i sig selv betyder også, at grupper af befolkningen bliver økonomisk efterladt på perronen, mens boligtoget suser derudaf i det åbne land under blå friværdihimmel med TGV-fart. Uligheden øges, det bliver sværere for førstegangskøbere at få råd til et hus og særlige steder med ekstra store stigninger – som for eksempel store byer - kan ende langt uden for almindelige indkomsters rækkevidde.\nDerfor er den helt store boligøkonomiske debat også lige nu, hvordan man tøjler boligmarkedet med mulige indgreb. En debat, som kun vil komme til at fylde mere over de kommende måneder.\nEn debat, som rager boligejerne - og alle andre.


The Ritual of Samurai Cool Deo spray 50 ml - antiperspirant spray | RITUALS\nantiperspirant spray, 50 ml\nVær rolig og cool: som de gamle samuraier. Denne antiperspirantspray fra The Ritual of Samurai giver 24 timers beskyttelse mod sv ... Vis mere\nVær rolig og cool: som de gamle samuraier. Denne antiperspirantspray fra The Ritual of Samurai giver 24 timers beskyttelse mod sved og ubehagelig kropslugt. Sprayen indeholder økologisk bambus og er både mild og behagelig. Den lille størrelse gør, at du kan beskytte dig selv, lige meget hvor du er.


Hvor bor din Gud? - Tulle Momsemor\nTulle Momsemor > Momsemor på tur > Hvor bor din Gud?\n« Serveren gik i knæ\nNeurolog kuren? »\nHvor bor din Gud?\tKategorier: Momsemor på tur\naf Tulle Momsemor\t26. september 2012\tKöln domkirke\nSikke en titel, ikke?\nHer til aften havde jeg en snak med min søn, Nikolai, der er 19 år gammel og imod alt der har med religion at gøre, lige meget hvilken trosretning.\nDet er en svær snak at have, for jeg mener ikke at der er nogen der har ret eller ikke, men bare at det er en personlig ting, som man skal respektere, dog ikke når det går imod menneskerettigheder eller når der gribes til vold og terror.\nSelv kristendommen har vold og ødelæggelse i baggagen og hvorfor? Jeg fatter det ikke og min egen religion har jeg det også lidt svært ved.\nJeg er vokset op med kristendom og er måske det min søn vil kalde hjernevasket Jeg har svært ved at tro på Gud og jordens skabelse, for videnskaben har jo bevist det modsatte, fred med det – i bund og grund er det jo lidt lige meget – vi er her.\nJeg tror på et liv efter døden. Både fordi jeg gerne vil tro på at vi skal ses igen og det gør døden lettere at magte, men også fordi jeg tror på at der er mere mellem himmel og jord end vi lige kan se og for det meste føle.\nJeg går ikke i kirke, anden end til jul engang imellem. Min Gud, hvis han findes, har ikke brug for at man tilbeder ham, han er altid hos os.\nVi har været i Köln 4 gange nu. De første 3 gange var for at komme til nytårs koncert med André Rieu. Min musiksmag spænder vidt og det her, ja det måtte opleves og det var en stor oplevelse.\nTilbage til Gud I Köln er der den mest forunderlige, store domkirke. Fotografen har ikke taget billeder af den udenfor, for den er fotograferet så mange gange, at det ikke kan gøres anderledes eller bedre Første gang jeg så den, første gang jeg trådte ind gennem døren.. var mine tanker: “Hvis Gud findes, så bor han her” .. det kan simpelthen ikke beskrives den følelse man får.\nI år da vi besøgte kirken, da var mine følelser anderledes. Jeg sad på en bænk derinde og kiggede rundt og begyndte at se alle de billeder og udskæringer af lidelser. Sådan er min kristendom og min Gud ikke, det er kærlighed, tilgivelse og omsorg. Jeg tænkte også på alle de mennesker, der slavede for at bygge kirken, hvor mange der måtte dø for at kirken kunne blive så stor og så høj, hvor de måtte have ødelagt deres kroppe af de tunge sten og det hårde arbejde – og for hvad?\nJeg vil stadig nyde at besøge domkirken i Köln, fremover for arkitekturen og ikke for at besøge min Gud, han er jo lige her og behøver ikke flotte rammer Pas på jer selv og vær gode ved hinanden.\nEn kopi af topspiret på Köln domkirke\nPermanent link til denne artikel: http://topping.dk/blog/2012/09/26/hvor-bor-din-gud/\n27. september 2012 på 01:01\t(UTC 1)\nSvar Kært barn har mange navne og jeg har det som dig, jeg behøver ikke et sted eller et hus at søge for at finde min Gud, min tro, mit frirum, min frelser, min lykke, der er i mig og det gode jeg oplever hver dag gennem mine børn, mit studie og mit liv er for mig det der gør min tro stærk.\nMin tro på det gode og det anerkendende og på at hvis vi giver får vi også igen.\n28. september 2012 på 18:57\t(UTC 1)\nPDF filer til downloadBedstemorfirkant med ugler 199 downloads\nPusle Bold - Amish Puzzle Ball 500 downloads\nGrise Nøgle Etui 138 downloads\nLille Bjørn -for tidligt født- Baby hue 140 downloads\nUgle hue - fra nyfødt til voksen 1250 downloads\nGiraf 1678 downloads\nHæklet djævlehue 2347 downloads


Skovbørnehaver kan være redningen for udsatte daginstitutioner | jv.dk\nSkovbørnehaver kan være redningen for udsatte daginstitutioner\nJørn Neergaard Larsen (tv), som er tidligere minister og en af landets ghettorepræsentanter, kaldte besøget i Esbjerg for "inspirerende og fagligt givende". Foto: André Thorup\nHvis børn fra Hjerting, midtbyen og Stengårdsvej hver dag kører ud og bliver blandet i skoven, behøver man måske ikke rive daginstitutioner med mange tosporgede børn ned. For så møder de jo andre typer børn. Sådan lød en af de idéer, Esbjerg Kommune torsdag forsøgte at sælge til regeringens ghetttorepræsentanter.\n20 dec. 2018 kl. 18:27\nESBJERG: "Se den her fantastiske bygning kaldet Krydset. Se de nyrenoverede boliger. Se vores flotte tal for trivslen på skolen. Se alle vores integrationsfremmende projekter".\nOrdene faldt sikkert ikke helt sådan, men ovenstående var i store træk essensen af det møde, der torsdag fandt sted mellem Esbjerg Kommune og tre ghettorepræsentanter fra regeringen. Ghettorepræsentanterne er taget på en rundtur til de større danske byer med boligområder, der falder ind under kriterierne for at være en ghetto, og i Esbjerg Kommune var man oppe på tæerne for at påvirke dem til at få et positivt syn på byens ghetto, Stengårdsvej.\n- Jeg tror, de fik et billede af, at det er en meget forskellig problemstilling, vi har i Esbjerg kontra i områder som Vollsmose og Gellerupparken, og hvor de ellers har været på besøg. Vi har også nogle helt unikke muligheder herude, fordi flere uddannelsesinstitutioner grænser op til Stengårdsvej, og vi kan let sørge for, at det bliver en del af byen og ikke et isoleret område, som det måske er tilfældet med Vollsmose og andre steder, sagde borgmester Jesper Frost Rasmussen (V) efter mødet.\nSå mange procent bor i et udsat boligområde\nDet handler ikke om hudfarve eller etnicitet, når ghettoplanen vil have børnene blandet. Det handler om, at pr. 1. januar må maksimalt 30 procent af børnene i daginstitutionerne have bopæl i et udsat boligområde. Her er de seks institutioner i Esbjerg Kommune med de højeste andele af børn, som kommer fra udsatte boligområder. De to nederste institutioner ligger i øjeblikket under 30 procent. Børnehuset Kvaglund, Askelunden: 70 %\nValmuen, Stengårdsvej: 65 %\nTinghøjen, Skolebakken: 50 %\nTrianglen, Bøndergårdsvej: 35 %\nBydelens Børnehus, Stengårdsvej: 28 %\nBørnehuset Novrupvej, Novrupvej: 24 %\n- Hvis formålet er at sikre, at børnene fra de udsatte boligområder er blandet med etnisk danske børn eller børn fra andre områder, så må vi kunne løse det på en anden måde end at bryde betonen ned på en spritny institution, sagde Jesper Frost Rasmussen med hentydning til, at idéen om blandede skovbørnehaver kunne være god. Jørn Neergaard Larsen (th), som er tidligere minister og en af landets ghettorepræsentanter, kaldte besøget i Esbjerg for "inspirerende og fagligt givende". Foto: André Thorup\nBlandes i skoven\nHverken han eller Børn- og familieudvalgets formand, Diana Mose Olsen (SF), lagde skjul på, at en stor ambition med mødet også var at finde alternative veje til, hvordan Esbjerg kan løse sin ghetto-udfordring.\nBlandt andet præsenterede Esbjerg-folkene en idé om at lave skovbørnehaver, hvor man blander børn fra forskellige steder i Esbjerg, frem for at rive daginstitutioner ned. Ghettoplanen lægger nemlig op til, at der i Esbjergs daginstitutioner kun må være maksimalt 30 procent børn med bopæl i et udsat boligområde. Det kan ramme seks institutioner i Esbjerg: Børnehuset Kvaglund, Valmuen, Tinghøjen, Trianglen, Bydelens Børnehus og Børnehuset Novrupvej.\n- Her foreslog vi, at børnene hver dag kan møde ind på matriklen, som de gør i dag, men så køre ud og samles i en skovbørnehave. Så kan man samle tre insitutitutioner derude, for eksempel en fra et udsat område, en fra Hjerting og en fra midtbyen, og så tage en tredjedel af børnene fra hver institution og sætte sammen i nye grupper. Så vil børnene blive blandet og kan lære en masse sprogligt og kulturelt af hinanden, siger Diana Mose Olsen.\nHun oplevede, at ghettorepræsentanterne var lydhøre over for forslaget, og det gav fornyet håb, for Esbjerg Kommune har ellers tidligere fået nej fra Christiansborg, da de sendte netop dét løsningsforslag ind.\nJørn Neergaard Larsen, som var en af ghettorepræsentanterne, understregede dog, at det er ministeriet, kommunen skal have lov af, hvis sådan en løsningsmodel skal accepteres.\nTræt af kommunal styring: Børnehus bliver privatiseret\n130 børn skal genhuses: Slidte daginstitutioner skal lægges ...\nStor café-brand skyldtes elektrisk fejl\nGrønt løft af Lergravsparken har fået ridser i lakken: Helt ny legeplads udsat for grafitti\nSlagsbrødre: Politiet måtte rykke ud til broderslagsmål


Djøf søger praktikant til Public Affairs - Djøfs jobunivers\nDjøf søger praktikant til Public Affairs\nHos Djøf søger vi en alsidig praktikant med stærke kompetencer inden for kommunikation, politisk arbejde og analyse. Djøf repræsenterer over 100.000 medlemmer i det private og offentlige Danmark. Sammen er vi afgørende, når samfundets store problemer skal løses - og derfor vil vi ikke længere se til fra sidelinjen. Under overskriften Mere til fælles tager vi livtag med store samfundsmæssige udfordringer om det er opgøret med unødvendigt bureaukrati, tech-giganternes magt eller manglende ligestilling mellem kønnene. Den bevægelse er i gang, men langt fra slut og denne bevægelse vil du blive inddraget i fra dag 1.\nVi tilbyder et praktikophold med dygtige kolleger, hands on-erfaring med public affairs og spændende opgaver, som du i høj grad selv kan være med til at sætte dit præg på. Vi arbejder med en bred palet af politiske kerneområder om alt fra ligestilling til arbejdsmarkedspolitik, forvaltning, teknologi og den grønne omstilling.\nSamtidig har Djøf sidste år lanceret en ny analysesatsning, 20. Målet er at kvalificere den politiske debat gennem dybdegående og dagsordensættende analyser og det er lykkedes. 20-analyserne udkommer den 20. i hver måned og har flere gange skabt en platform for debat på landets avisforsider. Også her håber vi, at du kan være med til at spille en aktiv rolle i både idéudvikling, analyse og eksekvering.\nDet er en fordel, men ikke et krav, hvis du har erfaring med politik, kommunikation eller medier. Eksempelvis fra et politisk ungdomsparti, Christiansborg eller en interesseorganisation.\nVi lægger stor vægt på at skræddersy et praktikforløb til dig, der matcher dine forventninger, kompetencer og faglige interesser. Derfor vil du i løbet af din praktik løbende sparre med din praktikvejleder i afdelingen, så vi er sikre på, at vi alle får mest muligt ud af samarbejdet. Praktikvejlederen eller andre eksperter i afdelingen byder også gerne ind med input og feedback til en eventuel opgave.\nVi forestiller os, at du kan sætte kryds ved flere af nedenstående punkter\nDu er i gang med kandidatuddannelsen på en relevant samfundsvidenskabelig uddannelse.\nDu har talforståelse og evner at dykke ned i rapporter og analyser.\nDu har mod på at skrive debatindlæg og tale med journalister og politikere.\nDu formår at bringe din viden og dine erfaringer fra din uddannelse med ind i dit arbejde.\nDu forstår at vinkle en historie, så det væsentligste bliver trukket frem.\nDu er godt inde i den politiske debat og formår at identificere og analysere centrale problemstillinger.\nPraktikstillingen løber fra primo august 2021 til ultimo januar 2022. Arbejdstiden vil være på 37 timer om ugen. Det er et krav, at praktikken kan meritoverføres. Stillingen er ikke lønnet, men du vil modtage en månedlig erkendtlighed og have adgang til gratis kantineordning i hele perioden.\nHar du har spørgsmål, kan du kontakte afdelingschef Jakob Stig Jørgensen på mail jsj@djoef.dk. Læs mere om Djøf som arbejdsplads på www.djoef.dk/arbejdsplads.\nDin ansøgning skal være modtaget senest mandag den 15. marts 2021 kl. 9.00. Samtaler holdes løbende via Zoom.\nAnalyse og information, Kommunikation og medier, Politik, kultur og samfund\nStudent til Marketing og Kommunikation i Djøf\nSkarp samfundsfaglig profil til policyudvikling og rådgivning af skatteministeren\nAmbitiøs og fagligt stærk medarbejder til Koordinationssekretariatet i Skatteministeriets departement


AST Principmeddelelse om ForældreKompetenceUndersøgelse 16-22 – Forvaltningsret\nAnkestyrelsens principmeddelelse 16-22 om børnefaglig undersøgelse – forældrekompetenceundersøgelse – autoriseret psykolog\nTvangsfjernelse er et savn for børn og voksne\nKommunen kan som led i en børnefaglig undersøgelse iværksætte en psykologisk undersøgelse af forældremyndighedsindehaveren. En sådan undersøgelse betegnes en forældrekompetenceundersøgelse. Det er kommunen, som vurderer, om der er behov for at iværksætte en forældrekompetenceundersøgelse som led i en børnefaglig undersøgelse.\nNår kommunen iværksætter en forældrekompetenceundersøgelse, skal en sådan undersøgelse foretages af en psykolog, der er autoriseret. Det er et krav efter serviceloven for de undersøgelser, der er iværksat efter 1. marts 2020. Autoriserede psykologer har særlig uddannelse og erfaring og er underlagt Psykolognævnets tilsyn og tilsynsforanstaltninger.\nFormålet med brug af autoriserede psykologer er at styrke det faglige grundlag for kommunernes afgørelser om foranstaltninger, så barnet eller den unge og forældrene får den rette hjælp. Samtidig er det formålet at understøtte retssikkerheden for forældre, hvor anbringelsen af barnet eller den unge er begrundet i forældrenes forhold.\nDet er afgørende for sikring af kvaliteten og for retssikkerheden for forældre, at det er den autoriserede psykolog, der selv foretager undersøgelsen. Det betyder, at det er den autoriserede psykolog, der skal udføre alle dele af undersøgelsen. Det er således ikke tilstrækkeligt, at undersøgelsen alene er underskrevet af en autoriseret psykolog, eller at den autoriserede psykolog alene har udført nogle delelementer af undersøgelsen.\nHvis undersøgelsen ikke er foretaget af en autoriseret psykolog, kan undersøgelsen ikke anvendes til at vurdere forældremyndighedsindehaverens forældrekompetencer. Myndighederne skal herefter vurdere, om der skal foretages en ny forældrekompetenceundersøgelse eller, om der er tilstrækkelige oplysninger til at behandle og træffe afgørelse i sagen.\nI sag nr. 1 om genbehandlingsfrist for en anbringelse havde kommunen efter anbringelsen af et barn iværksat en forældrekompetenceundersøgelse af forældremyndighedsindehaveren. Undersøgelsen blev iværksat efter 1. marts 2020. Undersøgelsen var underskrevet af en autoriseret psykolog og en psykolog, der ikke var autoriseret. Det fremgik ikke af undersøgelsen, hvem der havde foretaget hvad i undersøgelsen. Forældremyndighedsindehaveren oplyste, at det alene var den psykolog, der ikke var autoriseret, vedkommende havde mødt i forbindelse med undersøgelsen. Ankestyrelsen konstaterede, at undersøgelsen ikke var foretaget af en på tidspunktet autoriseret psykolog. Ankestyrelsen vurderede, at undersøgelsen ikke kunne anvendes til at vurdere forældremyndighedsindehaverens forældrekompetencer. Ankestyrelsen vurderede i øvrigt, at de øvrige oplysninger i sagen var tilstrækkelige til, at der kunne træffes afgørelse om genbehandlingsfristen. Ankestyrelsen pålagde samtidig kommunen at foretage en ny udredning af forældremyndighedsindehaveren.\nI sag nr. 2 havde kommunen i forbindelse med indstilling af et barn til adoption uden samtykke iværksat en forældrekompetenceundersøgelse af forældremyndighedsindehaverne. Undersøgelsen blev iværksat efter 1. marts 2020. Det fremgik af undersøgelsen, at der ikke havde været en autoriseret psykolog til stede under samspilsobservationerne. Det var en familiebehandler, der havde foretaget samspilsobservationerne. Ankestyrelsen vurderede, at forældrekompetenceundersøgelsen ikke kunne lægges til grund for vurderingen af, om det var sandsynliggjort, at forældrene varigt ville være ude af stand til at varetage omsorgen for barnet. Ankestyrelsen vurderede herefter, at sagen ikke var tilstrækkeligt oplyst til, at der kunne træffes afgørelse om adoption uden samtykke. Ankestyrelsen hjemviste sagen til fornyet behandling i kommunen.\nAnkestyrelsen har besluttet at behandle to sager principielt. Det har vi gjort for at fastslå, at en forældrekompetenceundersøgelse skal foretages af en autoriseret psykolog, og at det er den autoriserede psykolog, der skal udføre alle dele af undersøgelsen.\nLov om social service (serviceloven), senest bekendtgjort i lovbekendtgørelse nr. 170 af den 24. januar 2022.\n-§ 50, stk. 5, 4. pkt., om brug af autoriserede psykologer i forbindelse med forældrekompetenceundersøgelser\nVi har også anvendt Socialstyrelsens retningslinjer af 2021 for udarbejdelse og anvendelse af forældrekompetenceundersøgelser samt Psykolognævnets vejledende retningslinjer af 2021 for autoriserede psykologer.\nA har klaget over børn og unge-udvalget i X Kommunes afgørelse om barnet B.\n-Sagen skal tages op igen om 1 år fra vores afgørelse\nDet betyder, at vi ændrer børn og unge-udvalgets afgørelse.\n-Kommunen skal opdatere den børnefaglige undersøgelse af B med en udredning af B’s vanskeligheder og behov. Kommunen skal også opdatere den børnefaglige undersøgelse med en udredning af forælder A’s vanskeligheder og behov. Kommunen skal gennemføre den opdaterede undersøgelse inden for 4 måneder fra vores afgørelse\nVi vurderer, at der inden 1 år fra vores afgørelse er grund til at beslutte, om B fortsat skal være anbragt uden for hjemmet.\nOplysningerne i sagen tyder på, at både A og B’s forhold vil ændre sig væsentligt inden for denne periode.\nVi lægger vægt på, at A’s egne oplysninger om, at hun har udviklet sig positivt, og at hun fører et mere stabilt liv.\nVi lægger videre vægt på, at forældrekompetenceundersøgelsen af A efter vores vurdering ikke er valid, og at den ikke opfylder kravene i serviceloven. Vi har på denne baggrund ikke fundet grundlag for at anvende undersøgelsen i sagen.\nVi lægger i den forbindelse vægt på, at der er behov for nærmere at undersøge udviklingen hos A, herunder om udviklingen forventes at fortsætte. Vi lægger også vægt på, at der er behov for at undersøge udviklingen hos B.\nVi er opmærksomme på, at A ønsker en genbehandlingsfrist på 6 måneder, og at det anføres, at en ny undersøgelse af A og B vil kunne gennemføres inden for denne frist. Det ændrer ikke ved resultatet, fordi vi ud fra sagens nuværende oplysninger vurderer, at A ikke inden for fristen vil kunne imødekomme B’s særlige omsorgs-, udviklings- og behandlingsbehov i hjemmet, selv med støtteforanstaltninger.\nVi bemærker, at foranstaltninger skal ophøre, når formålet er nået. Det betyder, at kommunen løbende skal vurdere om der er grundlag for anbringelse, herunder også på baggrund af en ny udredning af A og B.\nOplysningerne om B og A fremgår særligt af […]\nVi har brugt servicelovens regler om, at børn og unge-udvalget senest skal afgøre sagen igen inden 2 år. Dette gælder, når barnet eller den unge har været anbragt uden for hjemmet inden for det seneste år før udvalgets afgørelse. Børn og unge-udvalget og vi kan fastsætte en kortere eller længere frist.\nBegrundelsen for afgørelsen om børnefaglig undersøgelse\nVi vurderer, at kommunen skal foretage en udredning af både A og B.\nUdredningen skal indeholde en vurdering af A’s evner til at varetage omsorgen for B i dagligdagen, eventuelt med støtte eller anden hjælp.\nUdredningen skal desuden beskrive B’s vanskeligheder og behov.\nKommunen har ikke i fornødent omfang undersøgt disse forhold.\nVi lægger vægt på, at Ankestyrelsens børnesagkyndige konsulent vurderer, at forældrekompetenceundersøgelsen ikke bør anvendes. Det bemærkes, at undersøgelsen ikke er foretaget af en på tidspunktet autoriseret psykolog.\nVi bemærker i den forbindelse, at det ikke fremgår af undersøgelsen, hvem der har lavet tests, samspilsobservationer m.v. Vi bemærker også, at A på mødet i Ankestyrelsen fortæller, at hun aldrig har mødt den anden psykolog.\nVi bemærker, at der på denne baggrund kan være tvivl om konklusionerne i forældrekompetenceundersøgelsen. Vi vurderer således, at undersøgelsens konklusioner ikke kan tillægges vægt.\nOplysningerne om B og A fremgår særligt af begrundelsen for genbehandlingsfrist.\nVi har brugt servicelovens regel om, at kommunen skal undersøge barnets eller den unges forhold, hvis det må antages, at et barn eller en ung trænger til særlig støtte, herunder på grund af nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Kommunen kan lade barnet eller den unge undersøge af en læge eller en autoriseret psykolog. Undersøgelsen gennemføres så vidt muligt i samarbejde med forældremyndighedsindehaveren og den unge, der er fyldt 15 år.\nDet er kommunen, der træffer afgørelsen om undersøgelse af et barns eller en ungs forhold. Hvis kommunen undlader dette, kan vi træffe afgørelsen og pålægge kommunen at gennemføre undersøgelsen.\nAnkestyrelsen har truffet afgørelse i møde den 26. august 2021 om bortadoption af C, født den 9. april 2021 uden samtykke fra A og B.\nBørn og unge-udvalget behandlede sagen i møde den 25. juni 2021.\n-Vi hjemviser sagen til fornyet behandling i kommunen\nVi er således kommet til et andet resultat end børn og unge-udvalget om adoption uden samtykke.\nBegrundelsen for afgørelsen om at hjemvise sagen om adoption uden samtykke\nVi vurderer, at sagen ikke er tilstrækkeligt belyst til, at der på det foreliggende grundlag kan tages stilling til spørgsmålet om adoption uden samtykke efter adoptionslovens regler.\nVi lægger vægt på, at forældrekompetenceundersøgelse og prognosevurdering af 1. maj 2021 er mangelfuld.\nVi lægger i den forbindelse vægt på, at det fremgår af tillæg af 15. august 2021, at den autoriserede psykolog X ikke har været til stede ved samspilsobservationerne, der alene er foretaget af familiebehandler Y.\nOplysningerne fremgår særligt af […]\nEfter adoptionsloven kan de i særlige tilfælde meddeles bevilling af adoption af et barn, selv om der ikke foreligger samtykke fra forældrene, når hensynet til barnets tarv/bedste afgørende taler for dette.\nVi har brugt adoptionslovens regel om, at adoption af et barn kan meddeles, hvis betingelserne for anbringelse af barnet uden for hjemmet i servicelovens § 58, stk. 1, nr. 1 eller nr. 2, er opfyldt, og at det er sandsynliggjort, at forældrene varigt vil være ude af stand til, at varetage omsorgen for barnet, og adoption af hensyn til kontinuiteten og stabiliteten i barnets opvækst vil være det bedste for barnet.\nVed vurderingen af om adoption er det bedste for barnet indgår også betydningen af, at barnet og eventuelle søskende stilles uens ved en adoption, samt at barnet er adopterbar.\nVi har desuden brugt servicelovens regler om, at Ankestyrelsen påser om kravene til indstillingen til børn og unge-udvalget i en sag adoption uden samtykke er opfyldt.\nJournalnummer 21-38946, 21-30597\nPrincipmeddelelsen fastslår Kommunen kan som led i en børnefaglig undersøgelse iværksætte en psykologisk undersøgelse af forældremyndighedsindehaveren. En sådan undersøgelse betegnes en forældrekompetenceundersøgelse. Det er kommunen, som vurderer, o…\nTags:§ 50 autoriseret BFU børnefaglig undersøgelse fku forældrekompetenceundersøgelse principmeddelelse psykolog serviceloven\n← Tvang udenfor strafferetsplejen Betænkning nr. 1428/2003\nAST Principmeddelelse 11-.22 behandling -. vaccination →


Frederikshavn | Spademanns Leksikon | Fandom\nFrederikshavn er et yndet fristed og ynglested for måger og andre lækre fjerkræ. Fejlagtigt er Frederikshavn blevet beskrevet gennem tiderne som en by i udvikling - hvilket ikke er rigtigt - da der kun findes papkasser til at opbevare træpinde i, som er brune i den ene ende.\nDisse kasser prydes eftersigende med et billed af en dame som hedder Skjorten Trold, men dette betvivles stærkt af den almene befolkning, da det kun er beskrevet i biblen og derfor ganske ulovligt.\nSprog og kultur redigér\nFrederikshavnerne er meget kendt for deres underlige version af det danske sprog, de bliver nemlig ofte beskyldt for at tale så hurtigt at mange ikke har nogen, som helst mulighed for at forstå dem. Men, som Frederikshavnerne selv siger det "DetErDa1fo'del,Fo'SåKa'ViBa'Tal'All", så er der måske visse fordele i måden de taler på.\nUdover det mener Frederikshavnerne selv, at Frederikshavn er den største industrihavn i den vestlige verden, samt den 3. Men statestikker, lavet af Amalie fra Paradise viser at Frederikshavn i gennemsnit bliver besøgt af ét containerskib hvert tiende år.\nFakta om Frederikshavn redigér\nDer er altid koldt i Frederikshavn\nFrerikshavn ligger til højre for Hjørring pga Vestenvinden.\nI Frederikshavn er der færgeforbindelse til Sverige, hvis man tager til Helsingør og benytter Helsingør-Helsingborg overfarten. Derudover går der også en færge til pandekage-øen "Læsø", men den bliver dog kun benyttet af snot dumme tyskere og andre former for ukendte livsformer.\nFrederikshavn har sin helt egen palmestrand. " Tag til Costa Frederikshan" udtaler det verdenskendte band shubidua.\nFrederikshavn har verdens eneste palmehotel - her opbevares palmerne om vinteren.\nFrederikshavn ligger 14 km nord fra den kendte badestrandsby Sæby.\nHentet fra "https://spademanns.fandom.com/wiki/Frederikshavn?oldid=113419"


apr 11, 2019 by Waltraud\tin Angst\nI forbindelse af at Pia Callesen udkommer med en ny bog ”Grib livet – slip angsten”, er der en interessant artikel af Pia Callesen i Kristelig dagblad med overskrift: Vi har i årevis fastholdt folk i angst gennem de måder, vi behandler på.\nDenne artikel kan virke provokerende for mange. For mit vedkommende må jeg konstatere at det er sandt. Mine erfaringer med, at behandle folk med angst er mangfoldige. Og de bedste resultater jeg har opnået, er med Tankefeltterapi og eller Metakognitiv terapi.\nPia Callesen skriver at vi skal gøre op med tanken om, at man kan tænke sig ud af sine problemer. Det kan man ikke, tværtom – man kan ”krave” sig dybere og dybere ned i bekymringerne, som så igen kan føre til en angstlidelse, eller depression.\nVil du vide mere – ring eller skriv for at høre nærmere\nTagged with: angst, angstlidelser, bekymringstanker, biopsykologi, depression, Metakognitiv terapi, tankemyldre


Pædagogisk ståsted | Th. Langs Skole | Et godt sted at være og lære\n”Vi udvikler en karakter og bliver til nogen, og vi er alle meget forskellige. Nogle børn vil selv, andre vil helst, at andre gør det for dem. Nogle lærer af fejltagelser, mens andre smider tingene fra sig ved det mindste fejltrin. Nogle tåler vurdering, men andre bliver vrede ved den mindste kritik. Barnet skal for at blive til nogen lære sig selv at kende, og det er en udviklingsproces.”\nVi har i udviklingen af Børneuniversets pædagogiske grundlag været meget optagede af Kjeld Fredens bog ”Læring med kroppen forrest” - og hans tanker om kunstens otte gode vaner. Det naturligvis set i lyset af det værdisæt, som Th. Langs Skole bygger på.\nUdvikle et kunstværk\nMan skal lære at håndtere forskellige værktøjer og instrumenter, lære at passe på materialer og vedligeholde håndværket.\nEngagement og vedholdenhed\nMan skal lære at tage fat på relevante emner og problemstillinger. Musikken kræver fx kendskab til musikkens elementer, ligesom kendskab til materialer spiller en rolle i tegning og formning. Fokus skal skærpes og vedligeholdes. Her kommer nysgerrigheden ind i billedet.\nFantasien skal genopfindes, og den skal udvikles og ud i kroppen, så man lærer at foregribe handlinger.\nMan skal lære at skabe et værk, der udtrykker en idé, en følelse eller en personlig mening\nEvnen til at observere kan og skal læres. Man skal lære at se det, man ellers let overser. Da evnen til at se er begrænset af vores forventninger, skal man lære at se ud over det, man forventer, og det lokker forestillingsevnen frem.\nMan skal lære at vurdere egne og andres præstationer i forhold til standarder for kvalitet på området og lære at samarbejde om et projekt.\nOverskride grænser og undersøge\nMan skal lære at komme ud af sin komfortzone og kunne lege med tingene uden en forudfattet mening og gribe inspirationen, når den dukker frem. Man skal lære af fejltagelser og være åben for at gribe alternative strategier.\nForstå en kunstverden\nMan skal lære om kunstemnets historie og traditioner og at arbejde som en kunstner.\nMed ovenstående i mente\n”Børn leger ikke for at lære, men for legens egen skyld!” Leg er et grundlæggende og væsentligt element i et barns liv.\nI Børneuniverset er der rig mulighed for leg. Legen kan udfolde sig på mange måder. Den frie leg skal der altid være plads til. I den udvikler børnene fantasi, tænkning og en forståelse for de sociale spilleregler. Og så er det sjovt – og morskab skal fylde i et børneliv. Vi bruger også legen i det bevidste arbejde med børnenes trivsel og til at skabe en forståelse for egen og andres måder at handle på. Vi bruger legen til at håndtere forskelligheder og uenigheder. Gennem legen skabes de historier, som er med til at skabe det gode børnefællesskab.\nUdviklingen af et godt talesprog er en fundamental forudsætning for kommunikation med andre mennesker og for den intellektuelle udvikling generelt. Børnene lærer at bruge sproget til at udtrykke følelser, tanker og behov. I Børneuniverset sker det gennem mange daglige aktiviteter så som fx dialogisk oplæsning, billedsamtaler, rim og remser, sange og undrespørgsmål.\nVi følger de retningslinjer, som Silkeborg Kommune har udstykket i forhold til barnets sproglige udvikling.\nDet er helt naturligt for børn at undre sig – og det er vigtigt, at give dem den nødvendige tid til det. Det gør vi i Børneuniverset – og vi griber fat i det, de undrer sig over og snakker med dem om det. Børns undren skaber grobund for deres forståelse af, hvordan verden hænger sammen og fungerer. Undren kan ikke struktureres, men det kan det bevidste arbejde med det gennem dialog og tid til fordybelse.\nDramaøvelser og teaterlege er en naturlig del af Børneuniversets hverdag – og bruges fx i arbejdet med børnenes trivsel. At gå i rolle som en anden eller som deltager i en fiktiv situation kan skabe refleksion hos barnet og dermed fremmes en øget bevidsthed om egne og andres bevægemønstre. De ældste børnehavebørn følger skolens tradition med en årlig teaterforestilling, som de viser for de yngre børn og 0. klasse. I sådan en proces er der fokus på at turde stille sig op foran andre og formidle noget – og dermed styrke det enkelte barns tro på sig selv. Børneuniversets børn vil hvert år se indskolingens forestillinger, lade sig inspirere og få en kulturel oplevelse.\nI Børneuniverset ønsker vi at skabe de bedst tænkelige forudsætninger for barnets skoleliv. Fortællinger, eventyr, poesi og dialogisk oplæsning er med til at underbygge motivationen og er samtidig med til at udvikle barnets evne til fordybelse. I Børneuniverset præsenteres børnene for litteraturens fantasifulde verden på daglige samlinger.\nTh. Langs Skole og Børneuniverset er i samarbejde med en læsekonsulent og Egmontfonden med i et treårigt projekt, hvor litteraturen gennem dialogisk oplæsning skaber mulighed for at snakke om livets store og små oplevelser, samt have et øget fokus på den fremadrettede læseindlæring. I kan læse mere om projektet på dette link.\nMusikken fremmer barnets udvikling, arbejdshukommelse, dannelse og trivsel, men vigtigst af alt, så skaber sang og musik glæde og fællesskab. Børnene stimuleres, sanserne udvikles – og koncentrationsevnen styrkes. Gennem sangen og musikken lærer man, hvordan man kommunikerer med hinanden, og så er musik tæt forbundet til følelsesregistret. Sang- og rytmelege, musik og sang er en naturlig del af en glad hverdag i Børneuniverset.\nUdedage hver uge\nVi er omgivet af skove og søer, så det er en selvfølgelighed for Børneuniverset at gøre brug af de skønne og oplevelsesrige naturfaciliteter. Her er der mulighed for kreative og fysiske udfoldelser samt naturligvis den frie leg. De nære relationer børnene imellem kommer automatisk i fokus, og det smitter af på det store fællesskab.\nAlle børn har som minimum en udedag om ugen året rundt. Omfanget og indholdet tilpasses årstidernes muligheder og børnenes udvikling.\nVi gør brug af Odden, Nordskoven og skoven ved Silkeborg Bad.\nBørneuniverset har et tæt samarbejde med den private børnehave Stengården-Hestehaven. Omgivelserne er meget forskellige – og begge institutioner har derfor stort udbytte af samarbejdet. For Børneuniverset betyder det dage-på-landet med en bred skare af husdyr, andre omgivelser i trygge rammer og ikke mindst masser af frisk luft.\nBørn kan lave magi med tusser, farveblyanter, maling og papir. Nogle gange laver de bare krusseduller. Andre gange skaber de bemærkelsesværdige kunstværker. Deres udtryk underbygger ofte fantastiske historier, som er et resultat af deres fantasi. Børn har brug for muligheder for selv at skabe kunst, hvad enten det er tegning, maling, lerskulptur eller andet – og i modsætning til mange voksne, så er børn ikke bekymrede for, hvad andre synes.\nI Børneuniverset har vi fokus på at styrke kreativiteten, fantasien og skaberglæden – og på værdien af at kunne udtrykke tanker og følelser med andet end ord.\nAt være innovativ er på listen over fremtidens afgørende kompetencer fx gennem arbejdet med designcirklen. Børns umiddelbarhed og fantasi er spirende innovation. I Børneuniversets opfinderværksted, Makerspace kan fantasien få lov til at spire i arbejdet med opfindelser, konstruktioner og sjove idéer – og ikke mindst i dialogen om processerne, mens de står på.\nDet er vigtigt, at børn i 3-6 års-alderen har en fysisk aktiv hverdag. Krop og tænkning er to sider samme sag: Kroppen fremmer tænkeevnen, og tænkeevnen skærper kroppens handlinger. Det sker igennem planlagte aktiviteter fx børnemassage og yoga - og ikke mindst spontane aktiviteter og leg. Børneuniverset er indrettet med gode faciliteter til såvel den fin- og den grovmotoriske træning med den nye multisal, indendørs rutsjebane, aktivt trapperum og ikke mindst en sjov og udfordrende legeplads.\nLær fra mig\nAlle børn har noget, som de er gode til – og som de er stolte af at kunne mestre. Det er vores opgave at møde dem, hvor de er. Børnene øver modet til at stille sig op foran andre og dele det, de har på hjertet. Det styrker det enkelte barns selvtillid – og de andre børn får øjnene op for den, som er på. Det kan være barnet, der er skarp til fodbold og derfor vil lære de andre at drible.


PensionDanmarks app kommer nu i en ny og forbedret udgave. App'en er enkel at bruge og målrettet dig, der vil have et hurtigt overblik over pensionsordningen.\nGør som dine kolleger – tjek din pension på nettet\nAf Fie Toxverd 10. august 2017\nIndustriens Pension oplever en stor stigning i antallet af medlemmer, der tjekker og tilpasser deres pension digitalt.\nVed du, hvor meget du har sparet op via din pensionsordning? Og har du overblik over, hvilke forsikringer du har via ordningen? Det er væsentlige spørgsmål for alle, der sparer op til pension, og stadig flere vælger nu at følge og tilpasse ordningen på nettet.\nTo ud af tre medlemmer af Industriens Pension, som ændrer på størrelsen af deres forsikringer, gør det i dag online. Og fire ud af fem, som ændrer, hvem der skal arve deres pensionspenge, ordner det via selvbetjeningsløsningerne på nettet.\nFå overblik over din ordning\nAlle medlemmer af Industriens Pension og PensionDanmark kan via selskabernes hjemmesider logge ind med NemID og få et overblik over deres ordning. På "Min Side" på Industriens Pensions hjemmeside er det fx muligt at se indbetalinger fra arbejdsgiveren, månedens afkast og hvor meget der bliver udbetalt, hvis man bliver alvorligt syg. Logger du ind på Pension Danmarks hjemmeside, kan du også se blandt andet opsparing og forsikring.\nInden for de seneste år er det på Industriens Pensions hjemmeside fx blevet muligt selv at starte udbetalingen af pension og søge om udbetaling af forsikringerne ved kritisk sygdom og tab af erhvervsevne på nettet.\nI løbet af årets første fem måneder har tæt på 60.000 medlemmer logget ind på Industriens Pensions hjemmeside for at se nærmere på deres pensionsordning.\nAlt det her kan du online\nSe, hvad din arbejdsgiver har indbetalt\nSe dit afkast måned for måned - og sammenlign det med sidste år\nÆndre, hvem der skal have pengene, når du dør\nTilpasse dine forsikringer - måske har du brug for at få mere eller mindre udbetalt, hvis der sker dig noget\nSøge om udbetaling af forsikringer\nSætte gang i ekstra indbetalinger til pension\nStarte udbetaling af pension\nEr du over 59 år, kan du se, hvad det vil det betyde for din opsparing, hvis du begynder at holde seniorfridage.


Mange bestiller hos online outlets - Lalala\nEn lang række internet outlets udlover i dag alverdens former for levering. En af de mest populære er for øjeblikket at få leveret til et afhentningssted, så du selv kan hente varerne på et valgfrit tidspunkt. Leveringsmetoden er jo temmelig problemfri, og ofte også den prisbilligste fragtmetode.\nDu bør endvidere planlægge at få varerne bragt hjem til hvor du bor eller til dit arbejde. Leveringsformen viser sig som oftest en smule mindre prisbillig, men derudover særligt ligetil. Den mindst kostelige mulighed for fragt kan ikke modsiges at være selv at hente produkterne, hvilket dog forudsætter at du lever tæt på e-shoppens hjemsted.\nFragtperioden er ekstremt væsentlig om man mangler din ordre inden for få dage, så af den grund er det bestemt aktuelt at du tjekker leveringstiden på det relevante produkt.\nEn række webshops stiller udsigt til 1 hverdags levering på massevis af produkter, som dog er regnet ud fra at bestillingen anbringes inden et nøjagtigt tidspunkt, sådan at de garanteret kan nå at få pakken sendt afsted forud for at de pakkeansatte får fri.\nEn række forretninger på nettet tilbyder fragt uden beregning, men oftest er det kun gældende hvis der handles for en bestemt sum. I øvrigt skulle du overveje den prisbilligste fragtform, som tit – hvad end man befinder sig tæt på Vejle, Rønne eller Brande – vil være at få fragtmanden til at levere dine varer til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være ekstremt ligetil for almindelige mennesker at finde de laveste priser hos forskellige internet forhandlere i Danmark hos ad2000.dk og altså har mange internet butikker fundet det uundgåeligt at nedskære prisniveauet på en række af deres varer – til piger og drenge, og tillige også til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange præstere gratis levering.\nDerfor kan det til hver en tid vise sig lønsomt at udforske forskellige internet varehuse i Danmark efter rabat før du shopper, sådan at man er tryg ved at få den skarpeste pris.\nMan bør bare ikke glemme, at såfremt en butik tilbyder bedst i test varer til en pris der anses for ubegribelig billig, så burde det i nogle tilfælde være et symbol på en fup online butik. Køb med gængse betalingskort er trods alt omfavnet af en orden, som garanterer en imod bedrageriske netbutikker.\nGenerelt foreslår vi kortbestillinger eller MobilePay. Som en anden løsning kunne du overveje et afbetalingstilbud som eksempelvis ViaBill, for så vidt du ønsker at afdrage beløbet over flere uger.\nTrustpilot genererer flere relevante muligheder\nForud for at folk handler hos en butik på nettet kan man utvivlsomt studere netbutikkens forretningsbetingelser, dog er det gerne ikke videre interessant.\nEt andet alternativ kunne derfor være at kigge om internet firmaet er støttet af e-mærket, fordi det kan være et kendetegn for at e-firmaet accepterer gældende dansk lovgivning, samt at online forretningen tit evalueres af fagmænd som kender til vilkårene på området. Det er en rigtig god mulighed for at blive hjulpet, såfremt du møder dilemmaer som følge af dit køb.\nI øvrigt anbefales det at man er på vagt for de mest vitale retningslinjer der er gældende for handlen, fx hvilken returrettighed e-firmaet har. Derfor er det i øvrigt vigtigt, at man stadigvæk gemmer sin kvitteringsmail, således man altid vil kunne bevidne købet, uanset om man skal købe til en dreng eller pige.\nBesøges af fagmænd der har indsigt i de gældende vilkår\nTrustpilot fører til stort set stabile muligheder for at udforske en række forhenværende konsumenters omtaler og derfor er det klogt, at du besigtiger e-shoppens ratings inden du køber.\nFacebook genererer tillige forholdsvis ønskværdige chancer for at få indsigt i netbutikkens kundefokus. Derudover er der faktisk e-shops hvor kunder kan formulere en bedømmelse af deres køb, som også burde anvendes til at få et indtryk af hvor glade kunderne er.\nDenne side finansieres af reklamer. Vi har aftaler med en gruppe online virksomheder når vi introducerer deres tilbud, og indtjener kommission forudsat den person vi sender videre foretager et indkøb.


F.eks. koster et velfungerende kommercielt fremstillet PA-trin stadig en mindre formue - her kan man (hvis man ikke er for "fumle fingeret") stadig sagtens være med som selvbygger.\nDet område hvor de allerfleste kan være med som selvbyggere er indenfor antennerne. Her kan stort set alt også købes færdigbygget - men når det kommer til en løsning der er tilpasset dine helt personlige ønsker og muligheder, er der så mange hjælpemidler at det næsten ikke kan gå galt.\nSelvfølgelig er der undtagelser, men med en moderne SWR-analysator der bruges til at bestemme hvordan tilpasningsforholdet er mellem din sender/modtager, i forhold til antennen du bygger eller lige har sat op, er det en forholdsvis enkel sag. Hvor godt - er en anden sag, men også her er der meget hjælp at hente i diverse bøger, på internettet - eller i den nærmeste EDR lokalafdeling.\nEr interessen mere rettet mod elektronik - altså printplader og komponenter, er der de sidste år sket noget der vel næsten kan kaldes en revolution indenfor området med måleinstrumenter og grej.\nTidligere skulle man lægge mange "tusindlapper" på bordet for at købe et godt gammelt oscilloskop der var blevet i overskud et sted, og som regel havde set bedre dage.\nSådan noget brugt udstyr er der rigtig meget af på markedet - og man kan sagtens være heldig og gøre en rigtig god handel, men helt nyt topmoderne udstyr er i dag kommet ned i en pris hvor alle kan være med f.eks. finder man let et 60MHz digital oscilloskop til under 2000,- kr. eller hvis ambitionerne er lidt større en spectrumanalysator med tracking generator til under 10.000,- kr. Det samme gælder for stort set alt andet målegrej og udstyr - nyt koster ikke længere et kæmpe beløb.\nSkal man bruge en stak printplader til f.eks. et afdelingsprojekt er det nu blevet så billigt, at selv mindre mængder (10 stk.) med fordel kan købes færdig ætset, boret og trykt. Prisen er stort set den samme som det koster at købe fotoprint - og så slipper man selv for bøvlet med jernklorid.\nIndenfor stationer til de forskellige frekvensbånd har udviklingen heller ikke stået stille - her finder man i dag et meget bredt udvalg af nye rigtig gode radioer til forholdsvis billige penge. F.eks. er det nemt at finde en rimelig 145/ 435MHz dualband radio til bare 3000,- kan man nøjes med en til kun 145MHz findes de helt ned til bare 1500,- kr. og håndholdte radioer til VHF / UHF fås i dag til under 1000,- kr.\nIndenfor radioerne til kortbølge (HF) oplever man det samme - en rimelig begynder radio findes let til under 10.000,- kr. - man kan også købe en radio til lang over 100.000,- kr. men det er jo nok de færreste der starter der, og grundlæggende kan de næsten det samme.\nSelvfølgelig er der forskel på pris, kvalitet, og hvad de forskellige modeller kan - men en ny radio eller måleinstrument (med garanti) skal jo ikke koste mindre end brugt grej, man fra tid til anden ser udbudt til salg. Og den radio der for 20 år siden "var toppen af kransekagen" er måske ikke helt på toppen længere - et godt råd er at spørge andre til råds, inden du køber.\nDet er jo altid både sjovere, nemmere og sikkert meget billigere at købe det rigtige første gang.\nHar du interesse for at arbejde med f.eks. D-star, er det jo temmelig afgørende at du får fat på noget udstyr der også kan bruges til dette - er du i tvivl er der helt sikkert hjælp at hente i den nærmeste\nEDR lokalafdeling, eller måske hos en aktiv radioamatør du kender i forvejen.\nTopmoderne udstyr og Amatørradio er altså to ting der hænger ualmindelig godt sammen\n- og det behøver absolut ikke at koste en formue at komme i gang.


Alec Ounsworth: Mo Beauty - Undertoner\nAlec Ounsworth har brugt sin fritid på at flirte med New Orleans’ jazzede miljø. Det er en udflugt, der har resulteret i et album, som skøjter lige så let hen over hukommelsens vande, som en sten slår smut.\nSommeren 2008 drog jeg, som så mange andre unge, ud på den obligatoriske globale dannelsesrejse. I en pastiche på romantikkens dannelsesrejser rundt i Europa gennemførte jeg mig min egen light-version ved at tage et smut til Hawaii og Japan. Med på turen havde jeg mig en billig mp3-afspiller fra Aldi, som knap kunne rumme de første 30 numre. Med på den røg bl.a. Bonnie ‘Prince’ Billy, Frightened Rabbit samt Clap Your Hands Say Yeahs debutalbum af samme navn. Tre bands, som var mig forholdsvis ukendte. De to første blev et forrygende soundtrack til Hawaiis chillede stemning og forrevne, frodige natur. Clap Your Hands Say Yeah blev derimod det pulserende, crazy beat, der klædte japanernes overdådige popkultur perfekt. Harajuku lovers, pauke-arkadespil, et vrimmel af farvestrålende figurer og mønstre. Musikken og landet vævede sig sammen til et lettere excentrisk bekendtskab, der trods uvante toner charmerede sig ind på én.\nMo Beauty er soloudspillet fra Alec Ounsworth, der til daglig er forsanger i Clap Your Hands Say Yeah. Hvis sidstnævnte er et møde med en fremmed, sprælsk kultur, er Mo Beauty som at tage på udflugt i Rold Skov. Det kan være ganske hyggeligt og pænt, men det er ikke ligefrem en oplevelse, der overvælder én.\nOunsworths karakteristiske stemme, der tilfører Clap Your Hands Say Yeahs i forvejen crazy melodier en ekstra kant, bliver på Mo Beauty en prætentiøs kuriositet, der akkompagnerer pladens trivielle melodier, som var den en elefant i et glashus. I stedet for at øge sangenes potentiale bliver Ounsworths stemmebrug en anelse irriterende i længden.\nClap Your Hands Say Yeahs drive og kreativitet er lagt på hylden til fordel for en mere afdæmpet tilgang til musikken. Pladen er indspillet i Memphis i samspil med diverse jazzmusikere. Der er da også et ganske jazzet præg på numre som ”Idiots in the Rain”, der med sin brug af trompet, bækken og klaverspil komponerer en lækker, tilbagelænet stemning. Et nummer som ”Holy, Holy, Holy Moses (Song for New Orleans)” er derimod kendetegnende for den mere rolige singer/songwriter-stil, der præger store dele af pladen.\nI enkelte tilfælde leges der med sjove indslag, som på ”That Is Not My Home (After Bruegel)”, der starter med hylelyde a la dem, der lød, når man sendte sine missiler af sted, da man som barn henført spillede “Tanks”. Der er i enkelte numre en tendens til at forsøge at skabe en dramatisk stemning. Det sker i det førnævnte nummer, hvor trompeter, trommehvirvler og »ah-ah-ah«-kor bakker op om Ounsworth. På et nummer som det, forekommer der ekkoer af Clap Your Hands Say Yeah, men på en måde der hverken får musikken op på det niveau eller etablerer den i en troværdig, selvstændig kontekst.\nMo Beauty balancerer af og til på kanten af det interessante, men kendetegnende for pladen er desværre, at der ikke umiddelbart er nogle numre, som bider sig fast. Der er enkelte gode øjeblikke, men i denne omgang trumfer udflugten nu ikke eventyret.\nAlec Ounsworth Clap Your Hands Say Yeah indierock jazz singer/songwriter\nMusikalske slægtninge: Clap Your Hands Say Yeah


Vandstøvsuger | Møbler til terrassen og haven Vandstøvsuger – Møbler til terrassen og haven\nFind de bedste tilbud og billigste priser på både nyt og brugt indenfor Støvsugere m. Til dig der elsker at bestille noget. Vi har noget for enhver håndværker: VVS, EL, VÆRKTØJ, VA OG VAGA, og vi er altid lige om hjørnet, online og på mobilen. Vandstøvsugere, affugtere, tilbehør og fugtmålere.\nVi har alt til afhjælpning efter vandskader mm. Har du specielle ønsker, så kontakt os. En vandstøvsuger kan være meget brugbar hvis du lige har fået vandskade i kælderen.\nDen kan suge mange liter vand i minuttet afhængig af størrelse og . Er udstyret med sugemotorer, som kan tændes separat for at reducere eventuel skumdannelse. Altid stort udvalg i våd- og tørstøvsugere og el-apparater hos Harald Nyborg. Vandstøvsuger – udlejning af affugtere, vandstøvsuger, adsorptionsaffugter, brandskade, desinficering af rotter, erhvervsrengøring – firmaer, adresser, . Lej en professionel vandstøvsuger hos LOXAM til de vanskelige rengøringsopgaver på byggepladsen, værkstedet og lign.\nSe vores udvalg og lav en sammenligning af de enkelte . Har du behov for en vandstøvsuger, men føler du ikke for at investere i sådan én, så kan du leje. Har du lige stillet dig selv spørgsmålet: vand i kælderen, hvad gør jeg nu? Hvert år rammes mange private af vandskade i .\nVestergaard – din danske leverandør af rengøringsartikler mm. Dansk Højtryk er også forhandler for KENT industri- støv og vandsugere. Disse støvsugere er den perfekte arbejdspartner til værkstedet eller til . Vandstøvsuger L Witre har års erfaring, hurtig levering og minimum års garanti.\nKøb online eller ring for personlig service. Specialudstyr til bagere og brandvæsen: Våd- og tørsuger med varmeresistent tilbehør eller . Kontakt vores kundeservice, hvis du har spørgsmål til vores produkter. EC-model har kulfri induktionsmotor (EC) til intensiv brug – skræddersyet til lokaler med specielle krav – med HEPA filter.\nVandstøvsuger – vandstøvsuger, affugtere, affugtning, affugtningsanlæg, bådsuger, centralsugeanlæg, fejemaskine, gulvvaskemaskine – firmaer, adresser, . Sammenlign et stort udvalg af vand støvsuger tilbud og produkter Støvsugere fra vores forskellige butikker og læs anmeldelser . Kapacitet : l (støv), l (vand). Vi har annoncer under til boligen for Vandstøvsuger fra Trendsales. Kontakt kundecenter for bestilling Print siden.\nPosted on September 13, 2016 by Lars\n← Elektriske terrassevarmere\nMosfjerner fliser →


Hundrede økologiske haver\nHavelyst.dk er et lukket havenetværk for Landsforeningen Praktisk Økologis medlemmer. Netværket blev oprettet i marts, og efter godt et halvt år kan medlemmerne nu besøge foreløbig 102 haver og se 5703 havebilleder fra disse haver.\nDette er en enestående mulighed for at besøge økologiske haver, kigge med i havernes plantelister, læse dagbogsindlæg og give en kommentarer hertil. Der er 634 havedagbogsindlæg med kommentarer. Der er interessant læsning til mange mørke novemberaftener.\nPå Havelyst deler vi haveglæden med hinanden, og der er en livlig udveksling af erfaringer med at dyrke havens planter, f.eks. såtidspunkter og hvor gode sorterne er, og hvor man kan købe forskellige ting til haven. Nedenfor et havedagbogsindlæg om sent såede gulerødder, hvor resultatet var de dejligste små nye gulerødder i november måned.\nSom medlem kan du oprette en konto og få adgang til selv at oprette en have – eller bare kigge med.\nSom ikke medlem kan du se et par demohaver og oprette en prøvehave.\nSe mere herom på Havelyst.dk


Finansiering, formål og vedtægter\nElitesport Aalborg får i øjeblikket sine midler fra tre parter - Aalborg Kommune, Team Danmark og Samvirkende IdrætsForeninger i Aalborg - SIFA. Aalborg Kommune er den største bidragsyder.\nLigeledes bidrager Samvirkende Idrætsforeninger bidrager hver år med midler til Elitesport Aalborg.\nElitesport Aalborg kan modtage støtte fra sponsorer, fonde, privatpersoner mm.\nElitesport Aalborg sigter efter at indgå samarbejdsaftaler, hvor klubber, specialforbund og Elitesport Aalborg i et integreret idrætsligt og økonomisk samarbejde kan arbejde struktureret med talentudviklingen.\nVedtægter for Elitesport Aalborg\nat styrke og vedligeholde talentudvikling og talentudviklingsmiljøer og derigennem medvirke til, at Aalborg Kommune bliver regionens fyrtårn i udviklingen af eliteidrætten\nat sikre at der er muligheder for elitehold/eliteidrætsudøvere i de idrætsgrene, som har potentiale til at skabe elitære idrætsmiljøer og derved markere og markedsføre Aalborg som eliteidrætsby og\nat samle de kræfter, som har interesse i og mulighed for at styrke eliteidrætten, til en koordineret indsats, hvor man gennem fælles bestræbelser giver eliteidrætten i Aalborg Kommune optimale vækstbetingelser.\nElite sport Aalborg kan:\nMedvirke til at etablere og understøtte skole- og uddannelsesmiljøer for eliteidrætsudøvere fra folkeskole, ungdomsuddannelser til videregående uddannelser\nMedvirke til at etablere og understøtte specifikke talentudviklingsmiljøer\nMedvirke til i et forpligtende samarbejde med og mellem klubber, specialforbund, Team Danmark og andre interessenter at etablere og understøtte elitesatsninger med fokus på talentudvikling. Herunder falder ikke professionel idræt organiseret i private virksomheder\nMedvirke til at der tages initiativ til uddannelse og videreuddannelse af trænere og ledere med det formål at optimere eliteidrætsudøvernes udvikling\nMedvirke til at sikre, at idrætsmedicinsk, -fysiologisk og -psykologisk viden formidles til eliteidrætsklubber og elite-idrætsudøvere\nMedvirke til at udarbejde netværk, som kan hjælpe foreningerne med at tiltrække eliteidrætsudøvere blandt andet vedrørende bolig - arbejde - uddannelse.\nMedvirke til via løbende dialog at sikre, at eliteindsatsen sker på den mest hensigtsmæssige måde og i et samarbejde.\nMedvirke til at markedsføre Aalborg nationalt og internationalt blandt andet gennem anvendelse af "Elitesport Aalborgs" logo.\nVia Elitesport sekretariat at være let tilgængelig og være i stand til hurtigt at formidle relevante kontakter.\nMedvirke til at eliteidrætten har adgang til gode trænings- og konkurrencefaciliteter på passende tider.\nMedvirke til at eliteidrættens behov indgår ved prioriteringen af investeringer i idrætsfaciliteter samt afdække mulighederne for den optimale udnyttelse og indretning af faciliteterne.\nMedvirke til at understøtte, at Aalborg er regionens talent- og eliteidrætsby og\nSamarbejde tæt med Team Danmark\nElitesport Aalborgs midler tilvejebringes ved direkte kommunale tilskud, ved tilskud fra organisationer, ved sponsorater fra erhvervslivet samt donationer fra private, fonde m.v. Det kommunale tilskud kan kun anvendes til formål der lovligt kan støttes af Aalborg Kommune.\nInstitutionen ledes af et Eliteråd på 9 medlemmer sammensat således:\nRådmanden fra Skole- og Kulturforvaltningen\nen repræsentant udpeget af de videregående uddannelser i Aalborg Kommune\nen repræsentant udpeget af Aalborg Industri- og Handelskammer\nen repræsentant udpeget af Samvirkende Idrætsforeninger i Aalborg\n2 repræsentanter udpeget af repræsentantskabet - heraf 1 aktiv eliteidrætsudøver\n1 repræsentant fra AaB A/S\n1 repræsentant fra Team Danmark\n§4, stk. 2\nEliterådsmedlemmerne udpeges efter følgende turnus:\nSamvirkende Idrætsforeninger i Aalborg, Aalborg Industri- og Handelskammer og Team Danmark udpeger medlemmer i ulige år.\nRepræsentantskabet, de videregående uddannelsesinstitutioner og AaB A/S udpeger i lige år.\nRådmanden for Skole- og Kulturforvaltningen og formanden for Folkeoplysningsudvalget følger byrådets funktionsperiode.\n§4, stk. 3\nEliterådet vælger af sin midte en formand og en næstformand.\nEliterådet er beslutningsdygtig, når over halvdelen af Eliterådets medlemmer er til stede.\nEliterådets afgørelser træffes med simpel stemmeflerhed. Ved stemmelighed er formandens stemme afgørende.\nEliterådet afholder møde når formanden, et Eliterådsmedlem eller Elitesport Aalborg sekretariatet skønner det påkrævet, dog mindst 1 møde i kvartalet.\nI tilfælde, hvor der er behov for hurtige beslutninger, kan disse træffes udenfor de ordinære møder via telefon, E-mail eller brev med en passende høringstid.\nElitesport Aalborgs elitekoordinator deltager uden stemmeret.\nEn repræsentant fra Kultur- og Fritidsafdelingen kan deltage i eliterådsmøderne uden\n§4, stk. 4\nEliterådet kan søge bistand hos særligt sagkyndige, nedsætte ad-hoc grupper og administrerer, med sekretariatsbistand fra Elitesport Aalborgs sekretariat, i det hele institutionens midler.\n§4, stk. 5\nEliterådet nedsætter et bredt sammensat rådgivende repræsentantskab til at følge og støtte institutionens virksomhed.\n§4, stk. 6\nEliterådet fastsætter selv sin forretningsorden.\nDen selvejende institution skal påse, at der tages skyldige økonomiske hensyn ved forvaltningen af institutionens midler, og institutionen skal sørge for, at regnskab og formueforvaltning kontrolleres på betryggende måde.\nEliterådet aflægger over for Aalborg Kommune og repræsentantskabet beretning og regnskab om institutionens virksomhed hvert år senest den 1. april for det senest afsluttede kommunale regnskabsår. Regnskabet skal revideres af registreret eller\nstatsautoriseret revisor udpeget af eliterådet. Regnskabet skal udarbejdes efter de enhver tid i lovgivningen gældende regnskabsprincipper.\nInstitutionen tegnes af det samlede Eliteråd, formanden sammen med et andet bestyrelsesmedlem, eller af formanden sammen med den daglige ledelse. Den daglige ledelse udgøres af Eliterådets sekretariat. Eliterådet kan udstede prokura.\nI henhold til Elitesport Aalborgs vedtægter §4, stk. 5 nedsætter Eliterådet et bredt sammensat rådgivende repræsentantskab til at følge og støtte institutionens virksomhed, herunder virke som forum for skabelse af nye netværk, idéer og initiativer for og omkring elitesporten i Aalborg.\nRepræsentantskabet skal i henhold til vedtægternes §4 udpege to repræsentantskabsmedlemmer til Eliterådet - heraf en aktiv eliteidrætsudøver over 18 år.\nDet årlige repræsentantskabsmøde afvikles i årets første kvartal.\nDet årlige repræsentantskabsmøde skal som minimum have følgende dagsorden\nBeretning om status i den selvejende institution Elitesport Aalborg - herunder regnskab\nValg af 2 medlemmer til Eliterådet, hvoraf én skal være aktiv eliteidrætsudøver over 18 år\nForslag til dagsorden skal være modtaget af Elitesport Aalborg sekretariat senest 1 måned inden afvikling af repræsentantskabsmødets afvikling. Dato for repræsentantskabsmøde skal offentliggøres senest 2 måneder inden afviklingen via mail til klubformænd og i den lokale presse.\n§7, stk. 2\nRepræsentantskabets medlemmer skal have interesse for elitesportsområdet.\nEn repræsentant fra AaB College\nEn repræsentant fra Aalborg Sportshøjskole\nEn repræsentant fra idrætsuddannelsen på Aalborg Universitet\nEn repræsentant fra University College Nordjylland\nEn repræsentant fra SIFA\nAktive elitesportsudøvere fra klubber/foreninger, der har medlemmer, der som enkeltudøvere eller som hold er repræsenteret i deres idræts bedste turnerings-/konkurrencerække. Elitesportsudøvere indkaldes via klubbens formand.\nElitetrænere fra klubber/foreninger, der har medlemmer, der som enkeltudøvere eller som hold er repræsenteret i deres idræts bedste turnerings-/konkurrencerække. Elitetrænere indkaldes via klubbens formand.\nEn repræsentant fra klubber/foreninger, der har medlemmer, der som enkeltudøvere eller som hold er repræsenteret i deres idræts bedste turnerings-/konkurrencerække. Repræsentant indkaldes via klubbens formand.\nHerudover kan Eliterådet udpege medlemmer, der anses for at kunne bidrage med en særlig indsats til gavn for Elitesport Aalborg.\nStørrelsen og sammensætningen af repræsentantskabet er varierende og medlemmerne vælges/udpeges for en 4-årig periode. Dog vælges/udpeges repræsentanterne fra klubberne i form af aktive elitesportsudøvere, elitetrænere og klubrepræsentanter for ét år ad gangen.\nEliterådsmedlemmer sidder dog alene i repræsentantskabet, så længe de er medlemmer af Eliterådet.\n§7, stk. 3\nFormanden for Eliterådet er født formand for repræsentantskabet. Formanden indkalder til repræsentantskabets møder. Der afholdes som et minimum 1 møde om året. Formanden skal indkalde til møde såfremt 10 medlemmer kræver det. Sekretariatsfunktionen varetages af elitekoordinator i Elitesport Aalborgs sekretariat.\nMøderne indledes af formanden. Afgørelser træffes ved simpelt stemmeflertal. I tilfælde af stemmelighed er formandens stemme afgørende.\nRepræsentantskabet kan herudover selv fastlægge sin forretningsorden.\nI tilfælde af den selvejende institution Elitesport Aalborgs opløsning skal den eventuelle formue anvendes til lignende formål, som skal godkendes af Aalborg Byråd.\n§8, stk. 2\nÆndringer af Elitesport Aalborgs vedtægter kan ske, såfremt 2/3 af Eliterådet stemmer for dette.\nOpløsning af Elitesport Aalborg kan ske, såfremt mindst 7 af Eliterådets medlemmer stemmer for det.\n§8, stk. 3\nNærværende vedtægter samt ændringer heri skal godkendes af Aalborg Byråd.\nEliterådet afholder møde, når det skønnes påkrævet, dog mindst én gang i kvartalet.


Alt for evigt | BogMarkedet\nPå dansk ved: Marie Kopp\n”Jeg lukkede øjnene hårdt i og lagde på. Nu forlod jeg Rush. Mit hjerte gik midtover ved tanken (…) Jeg vidste godt, at det ville være mest voksent at efterlade et brev til Rush, men jeg var for vred på ham lige nu (…) Ingen så mig, da jeg forlod huset og steg ind i taxaen. Det var jeg taknemmelig for. Jeg havde ikke lyst til at skulle forklare. Det burde heller ikke være nødvendigt.”\nDet har ikke altid været lige nemt for Blaire og Rush. Dramatiske begivenheder i familien og en meget uventet graviditet har tvunget dem til at se hinanden og fremtiden i øjnene og tage et valg om, hvorvidt det skal være dem for evigt. Deres kærlighed er stærkere og mere hed og lidenskabelige end nogen sinde før, og med baby og bryllup i vente ser alting endelig ud til at flaske sig for Rush og Blaire – de er klar til at slå sig ned i Rosemary Beach og stifte familie.\nMen Rushs loyalitet og kærlighed til søsteren Nan kommer endnu en gang til at sætte forholdet på en alvorlig prøve, og hun kræver Rushs tid og opmærksomhed i en grad, der denne gang kan komme til at betyde liv eller død. Blaire må nu gøre op med sig selv, om hun kan gifte sig med en mand, der ikke kun sætter hende, men også deres fælles barn i anden række, når livet viser sig fra sin grimmeste side.\nAlt for evigt er efterfølgeren til Alt for mange hemmeligheder og Alt for tæt på i Abbi Glines’ populære ’Rosemary Beach’-serie.\nAbbi Glines (f. 1977) er en amerikansk forfatter med flere populære serier bag sig, og hendes bøger har ligget nr. 1 på bestsellerlisterne hos både New York Times, USA Today og Wall Street Journal. Hun bor i Alabama i USA med sin familie.\nTitel: Alt for evigt\nLaboratoriet for Æstetik og Økologi og Forlaget Vi


Lianyungang Huanghai Nordic ApS er en producent, der designer og producerer geologiske udforskning udstyr, kul dårlige metan udstyr, teknik fundament udstyr og vandrette retningsbestemt rør byggeri udstyr samt deres boring værktøjer. Det er en af de nye og højteknologiske virksomheder i Jiangsu-provinsen. Virksomheden dækker et areal på 190.000 kvadratmeter med 60.000 kvadratmeter bygning område. Der er seks hundrede ansatte, mere end hundrede tekniske personer og mere end fire hundrede produktion udstyr i virksomheden.\nSpindel core borerig gør brug af roterende virkning af boret til at skære og knuse klipper. Det er især velegnet til engineering geologiske undersøgelse til opførelse af jernbaner, broer,...\nXY-2 kerneboring er en ny borerig udviklet for at imødekomme den stigende efterspørgsel af både brugerne og udvikling af geologiske industri. Det anvendes på geologisk teknik, hydro-geologi brønd og...\nDen HXY-2T diamant core Riggen, integreret Riggen med tårn i én enhed, består af XY-2 borerig og mast-typen bore tårn, med funktionen af hydraulisk løft og sænkning af tårnet. Riggen er enkel i...\nDen HXY-42T core boreriggen, integreret Riggen med tårn i én enhed, består af XY-42 borerig og mast-typen bore tårn, med funktionen af hydraulisk løft og sænkning af tårnet. Riggen er enkel i...\nDenne HXY-5A spindel typen core borerig inkorporerer fordele og karakteristika for forskellige kerne borerigge i ind- og udland. Det er en slags hydraulisk drevet, spindel, diamant-bit og lille...\nDen HXY-8 spindel typen core borerig er hydraulisk-fodret udstyret med hydraulisk bremse. Og dens hoister er i vandret arrangement. Det er mekanisk transmission og spindel rotation....\nTrailer monteret boreriggen XY-42 er et nyt produkt fremstillet af vores kunders efterspørgsel. Denne trailer monteret kerne borerig er monteret på trailer med fire hydrauliske donkrafte og fire dæk,...\nDen HYDX-5C ny model fuld hydraulisk core borerig er avanceret det er en typisk hydraulisk borerig på hjulet trailer, med henvisning teknik med samme slags udstyr hjemme og i udlandet. Boreriggen har...\nFuld hydraulisk Core Drilling Rig\nBoring Auxiliary Apparatur\nHCX-13 Derrick for geologiske udforskning\nHCX-18, SGZ-18 Bor Derrick\nQ-serien Boring Rod, Wire Line serien Drilling Rod\nBoring Rod Sub


Niagara Falls | Canada - Skræddersy din drømmerejse\nOplev verdens mest berømte vandfald\nNogle af verdens mest berømte vandfald ligger på den canadisk/amerikanske grænse. Niagara Falls består af tre vandfald, hvoraf Horseshoe Falls er Nordamerikas kraftigste. At opleve disse vandfald med brusen for ørerne er en stor drøm for mange. Der findes tusindvis af vandfald i verden, men Niagara Falls er blandt vores favoritter.\nVinsmagning langs floden\nFøler du dig lidt tørstig omgivet af de enorme vandmasser? Faktisk huser området omkring Niagara omkring 25 vingårde, som høster international anerkendelse blandt vinkendere. De fleste steder har små, tilhørende restauranter, så du kan få et lækkert måltid til de forskellige vine. Nogle af vingårdene tilbyder desuden overnatning.\nOplev vandfaldene fra et nyt perspektiv\nDe fleste har hørt, at man kan komme ind bag Niagara Falls iført regnslag og gummistøvler. Det er både spændende og sjovt. Men vidste du, at det også er muligt at se vandfaldene lidt fra oven? På Clifton Hill ligger Canadas største pariserhjul, som byder på en fantastisk udsigt. Vi foreslår også, at du tager en tur om aftenen og ser byen badet i lys.\nVandrutsjebaner og jacuzzi med udsigt\nI Niagara finder du også et vandland, der slår de fleste. Er du på familietur, vil børnene og børnebørnene elske dette sted. Og bare rolig, der er også voksenområder, hvor du kan slappe af i en jacuzzi eller på soldækket, mens de yngste prøver en af de 16 rutsjebaner, bølgepoolen og den enorme ’tipping bucket’. Det meste med udsigt over Niagara Falls.


Befolkning - Bramminginfo\nArbejde og befolkningsvækst i 70erne\nBo i Bramming - arbejd i Esbjerg\nDu ser dem med det samme, når du er på stationen om morgenen - eller venter på tog sidst på dagen: den trofaste flok af brammingensere, der kender hinanden og tydeligvis bruger toget til transport og ikke fornøjelse. De skal på arbejde i Esbjerg - eller kommer hjem og haster videre på cykel fra stationen. Hvis den da ikke er blevet hugget! Eller den fyldte bil med dug på ruderne på vej ud af Storegade før solen er stået op. De udgør alle et karakteristisk træk i byens arbejdsliv. Bramming er nemlig ikke bare en by, hvor man både bor og arbejder. Bramming er også byen, hvor man bor – og arbejder et andet sted.\nI løbet af 1970erne voksede befolkningstallet kraftigt, og der blev ikke flere arbejdspladser i byen, så flere måtte søge arbejde udenfor byen. De der arbejdede udenfor Bramming var i starten 1.000 – og i slutningen 2.000, og de allerfleste – nemlig 75% – tog til Esbjerg for at arbejde. I 1970erne var der konstant en 4.000 arbejdspladser i kommunen, men der var fra 5.000 til 6.100, der var i arbejde. Byen voksede kraftigt fra 3.700 til 5.800 indbyggere.\nMen det var jo ikke sådan, at alle blev tvunget ud af byen hver dag for at gå på arbejde. Det var nok snarere sådan, at der kom flere til Bramming, som i øvrigt havde arbejde i Esbjerg, men foretrak at bo i Bramming på grund af mindre boligudgifter og billigere skat – og så var der de bramming-arbejdere, der satte pris på den højere timeløn i Esbjerg. Og endelig var der friheden for fiskestanken i Bramming. Den ku' jo nok jage folk af Esbjerg i 60erne og 70erne!\nAf det rejsende folk udgjorde kvinderne ½ – med en stigende andel i perioden. Der var også folk, der rejste til Bramming for at arbejde – men slet ikke så mange, som der rejste ud. Hver gang der var to der rejste ud, var der én, der rejste til Bramming for at arbejde. Og det er bemærkelsesværdigt, at der er en betydelig større kvindeandel blandt indrejserne i forhold til udrejserne.\nBlandt de kvinder, der i mange år pendlede til Bramming, var byens børnebibliotekar. I starten var der ikke så meget arbejde i byen, så hun tog også en tjans i Esbjerg. Da hun boede syd for Ribe, var det en pæn tur, hvor der blev fortæret mange børnebøger. Men en dag skete pendlernes gru: hun tog et tog, der ikke standsede i Bramming, bådtoget Englænderen, og det var ikke godt, for det standsede ikke før Kolding, og da toggangen i de dage ikke var så tæt, blev det vist ikke til så meget børnebiblioteks betjening den eftermiddag!\nDe rejser dagligt til Esbjerg, pendlerne hedder de i statistik-sprog. Det arbejde, de tog i 1970erne var mest i fremstillingsvirksomhed, som fabrikker hedder i statistisksproget - over en fjerdedel af pendlerne arbejder her. Det ku være Slagteriet, Vestfrost, fiskeindustrien. Og så er der dem med det pæne tøj, der statistisk arbejder indenfor administration, altså kontorfolket, dem var der også mange af. Det var navnlig på dette område, der var stigning igennem årtiet. Der var 3 gange så mange kontor-pendlere i 1980 som i 1970! Så kom butiksansatte, transport (herunder også arbejde på havnen) og sundheds- og socialvæsen. Ikke forbavsende er kvinder næsten enerådende i sidste gruppe. Det er altså et broget billede, der tegner sig af de arbejdende i de år, da Bramming blev stor. Blandt de mange pendlere får et par stykker ordet:\nCykel- og knallertparkering på pladsen mellem stationen og posthuset: der er pendling ud af Bramming! (1980). (Foto i Byhistorisk Arkiv, Bramming).\n26 ÅRS PENDLING - NÆRMEST EN LIVSSTIL\nMogens Jessing har pendlet til Esbjerg i 26 år, først i fire år, da han gik på handelsskole og var i lære, siden 22 år til sin nuværende arbejdsplads. Den første periode kørte han med bus – afbrudt af en kort tid med samkørsel, som blev opgivet, da den anden ikke gad at vente - og de sidste 22 år med tog, der er praktisk, da der kun er 8 minutter fra stationen til arbejdspladsen. Afstanden til stationen i Bramming bliver tilbagelagt pr. cykel, hvor MJ fremhæver det behagelige i, at der nu er aflåset cykelparkering. Tidligere var cyklen i stykker eller væltet hver anden gang. Han har kolleger i Esbjerg, der må have cyklen stående på stationen om natten - og det medfører anskaffelse af »ny« cykel med få måneders mellemrum.\nDer er sjældent problemer med at bruge toget, men en gang imellem, når MJ har møder f.eks. i Sønderjylland, må han bruge familiens bil. Det betyder så, at hans kone, Marianne, må bruge tog/bus til sin arbejdsplads, der ligger i udkanten af Esbjerg, hvilket giver en transporttid på 45 minutter, så det er ikke så populært.\nForsinkelser med toget er der mange af - og de synes ret uafhængige af vejret, men arbejdskollegerne har vænnet sig til, at man kan komme til aftalte møder med forsinkelse. Et andet problem er så, hvis man kommer for sent til toget, men her er ikke de store problemer på grund af den hyppige togdrift til Esbjerg. Da han kørte med bus, var det et problem, så måtte han se at få lånt en bil, enten hos far eller svigerfar. Det kan være træls at komme hjem fra Esbjerg, hvis man har aftenmøder, så har MJ været ude for at gå på arbejde fra kl. 21-22 på grund af manglende tog, men han kan også være heldig at ku køre med en kollega, der bor i Ribe, som så kører over Bramming. Men i store træk har MJ ikke oplevet problemer med at bruge toget – det kører altid også i snevejr.\nNår nu både MJ og hans kone arbejder i Esbjerg, var det jo naturligt at flytte til Esbjerg. Da MJ fik læreplads i Esbjerg, havde han tænkt sig senere at få arbejde i Bramming, men da han var tilfreds med det nuværende arbejde, kom det ikke på tale at bytte arbejdsplads. Det ville snarere være sådan, at var arbejdspladsen flyttet til Esbjergs udkant, ville han være flyttet til Esbjerg. Men en flytning kommer ikke på tale, da Marianne ikke vil bo i Esbjerg, som hun opfatter som kold.\nMJ er tilmeldt pendlerklubben, der varetager pendlernes interesser overfor DSB, og havde også forberedt klage over stigende billetpriser, ikke så meget af økonomiske grunde, som af politiske (der er mere fornuft i af bruge kollektive transportmidler i stedet for private).\nTiden i toget bruger han til at forberede sig på sit arbejde, men har også været ude for at læse spændende bøger: en gang var den så spændende, at han måtte bruge det første kvarter af arbejdsdagen på at læse et kapitel i bogen færdig! På MJs arbejdsplads, HK-Esbjerg, er der omkring 30 ansatte, heraf er der en 6-7 pendlere (også én til fra Bramming), men som MJ sagde: Der er adskillige af mine kolleger fra Esbjerg, der har længere transporttid, end jeg har. Så jeg forbliver pendler en rum tid endnu, sluttede han.\nMogens Jessing har pendlet i 22 år – mest med DSB (privatfoto)\nSLAGTERIARBEJDER I ESBJERG\nKesse har rejst til Esbjerg og hjem igen hver dag siden oktober 1971 - alle årene til Vestjyske Slagterier og retur. Med få undtagelser – højst ti gange på 27 år - har det altid været pr. bil. Han sagde, at det man i gamle dage så af narkomaner på stationen, var nok til at gøre ham i så dårligt humør, at han for enhver pris hellere ville tage bilen.\nI 15 år var de et fast slæng fra Bramming, der kørte til slagteriet, med Kesse som chauffør, og afregning på 15 kr. pr. uge pr. mand. Skulle de ikke hjem på én gang, var der sjældent problemer med at finde en anden fra Bramming, man ku køre med. Men også andre transportmodeller har været på tale, nemlig én uden kontant afregning, hvor de gennem 6 år var tre, der skiftedes til at køre og så fra dag til dag aftalte, hvem der kørte næste dag. I 1998 var der omkring en 150-200 (af en arbejdsstyrke på 800) fra Bramming, der arbejdede på Slagteriet\nAfgangstiden fra Bramming er fast, og er passageren ikke på plads til den aftalte tid, er det værst for ham selv – de andre vil jo ikke komme for sent på arbejde, fordi der er én, der ligger og snuer, men den slags problemer er sjældne, siger Kedde.\nTuren derind tager 20 minutter om morgenen og 25 om aftenen, når der er mere trafik. Vejen går over Sneum, hvor de om vinteren godt kan blive bremset af vand på vejen, men kan man se lidt asfalt, der rager op af vandet fremme, kan man godt køre, selv om bommene er nede. Men det er selvfølgelig også forekommet, at der har været vand op til tændingen og man tænker, om man nu skal ud i vandet for at skubbe. Står vandet for højt, går vejen over Ll. Darum eller nordover.\nRafling på Blichers Kro\nSnevejr kan også være en hindring. Ved det store snevejr i '95, hvor mange sad fast, klarede de sig igennem fra Esbjerg ved at køre over Korskroen i stedet for over Skads – det tog tre timer, men hjem kom de! Kun en gang i alle årene, har det måttet give op, hvor de blev standset ved Tjæreborg. Men så gik de ind på Blichers Kro og raflede, og havde det i det hele taget hyggeligt, indtil der kom et tog.\nNår Kesse begyndte at pendle til Esbjerg, var det først og fremmest på grund af lønnen, selv i normalt tempo - der er jo meget akkordarbejde på Slagteriet – ville man dengang ku holde 30% mere i Esbjerg end i Bramming. Desuden sagde han, er det jo i dag sådan, at der aldrig har været ret mange arbejdspladser for ufagloerte i Bramming. Tidligere var der jo mange arbejdspladser for faglærte som møbelpolstrere og maskinsnedkere, men det er der jo heller ikke mere. Ud over Slagteriet, arbejdede de ufaglærte fra Bramming på køleskabsfabriken Vestfrost, på filetfabrikerne (de der var tilbage) og som havnearbejdere eller lastoptagere (spise- og skidtfisk) på Havnen.\nKesse har kørt til slagteriet i Esbjerg hver dag siden 1971 - med bil. (privatfoto)\nEN RIGTIG PENDLERFAMILIE - ANNE & JOHN\nDe kom til Bramming i 1984 efter at være flyttet fra Østjylland til Esbjerg kort før. Hun arbejder og arbejdede på Sygehuset og han hos typehusfirmaet Kalmargården. Når det blev Bramming i stedet for Lykkegårdsparken i Esbjerg, var det på grund af huslejens størrelse - og selv om han fik arbejde i Padborg, blev de hængende i Bramming. De kan godt li Plantagevej, hvor man kan se hvad der foregår og er midt i byen - kort fra stationen. John er nu EDB-chef hos speditionsfirmaet H. P. Therkelsen og har bare 1 time og 10 minutter til arbejde, hver vej. Når han er blevet der, er det først og fremmest fordi han godt kan li arbejdspladsen. De har tidligere overvejet at flytte, men det er ikke blevet til noget, så nu.....\nDa bilen jo er god for 1.000 km om ugen, er det DSB, Anne Schwartz betjener sig af, når hun skal ind på narkoseafdelingen. Det er skifteholdsarbejde, hvor ingen uge ligner den foregående. Men der er jo mange tog, så det er ikke noget problem, desuden er det en fleksibel arbejdsplads. Men mest af alt: Anne kan godt lide at have god tid, så hun tager hellere et tog tidligere end det, der egentlig er brug for. Så behøver hun heller ikke at stå og ryste som de andre, hvis der nu skulle være forsinkelser. Efter en lang vagt, kan man jo godt være træt, og en gang var Anne på nippet til at falde i søvn, men kom dog af i Bramming i tide. Indtil nu har hun også haft narkoseberedskab på Ribe sygehus i ny og næ.\nEn del af arbejdet på sygehuset er tilkaldevagt, hvor man kan være hjemme og så skal stille på vagt i løbet af en halv time, og det kan godt være om natten. Så er det enten pr. taxa, eller også må EDB-manden ud af fjerene. For bilen skal ikke stå på parkeringspladsen ved sygehuset om natten - det er der dårlige erfaringer med. Som narkosesygeplejerske kan man også få brug for at skulle ud til trafikuheld, hvor forulykkede skal have narkose, inden Falck kan skære dem fri. Så bliver Anne transporteret med taxa eller Falck til ulykkesstedet.\nHun mindes ikke vinterproblemer, hvor hun ikke har kunnet komme hjem, DSB plejer at indsætte bus, hvis der er togproblemer. Af og til har kolleger tilbudt hende en lift med bilen, og når hun så en sjælden gang gør det, er det lige før, hun fortryder: man sidder alligevel bedre i toget, og før hjemme er man alligevel ikke.\nPå hendes afdeling er der en 4 sygeplejersker, der pendler og der en 6-7 andre, der også gør det. De har sågar en portør fra Bramming, der cykler til Esbjerg, men det er vist kun om sommeren. Jeg har også en kollega fra Ribe, der præsterer somme tider at cykle på arbejde, siger Anne.\nMed tog eller bil, fast arbejdstid eller skiftende - pendlerne bor i Bramming og kan li det!\nTrods skiftende arbejdstider på Centralsygehuset pendler Anne Schwartz fra Bramming (privatfoto)