→ Billig Facadeflag på nettet\nEn hel del internet selskaber tilbyder heldigvis en række forskellige fragtmuligheder. En der er meget populær er p.t. levering til en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter din ordre præcis når det passer dig. Leveringsformen er altså ualmindeligt hensigtsmæssig, og endda også den prisbilligste fragtløsning ved køb af Facadeflag.\nDu kan ligeledes påtænke at få pakken bragt til din privatbolig eller til når du er på job. Fragttypen er for det meste et hak mere pebret, men desuden virkelig uproblematisk. Den mest betalelige fragtløsning vil dog altid vise sig at være at hente pakken selv, men den løsning kræver at du lever nær netshoppens hjemsted.\nAntal dages levering på er selvfølgelig usædvanlig relevant ifald vi mangler dine nye varer inden for få dage, og med det formål er det bestemt klogt at du undersøger det anslåede leveringstidspunkt på det aktuelle produkt.\nEn masse e-forretninger præsterer 1 dags levering på en række af deres varenumre, eksempelvis Facadeflag, hvilket dog beroer på at handlen gemmenføres forud for et fastsat klokkeslæt, så at de kan nå at få produkterne ordnet forinden lagerpersonalet har fyraften.\nEn hel del internet outlets sikrer gratis fragt, men i de fleste tilfælde gælder det kun hvis der aftages for en konkret sum. Desuden kan man overveje den mest betalelige leveringsform, som typisk – uafhængig om du bor ved Hørsholm, Frederiksværk eller Humlebæk – vil være at få fragtfirmaet til at bringe produkterne til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være temmelig praktisk for os alle at sammenholde priser hos diverse internet forretninger, og følgelig har adskillige online varehuse været nødt til at stampe salgsværdien på produkterne – til børn og babyer, og yderligere også til voksne – drastisk, og endda nogle gange frembyde portofri fragt.\nMen det kan stadigvæk vise sig lønnende at studere visse online webshops efter udsalg på Facadeflag inden du shopper, så du er skråsikker på at skaffe sig den laveste pris.\nDu må trods alt være opmærksom på, at ifald en forhandler på nettet udbyder varer for en pris som er uhørt fordelagtig, så kan det tit være en indikator for en bedragerisk online webshop. Kortkøb er dog omfavnet af en anordning, hvilket beskytter dig som kunde imod uægte shops på nettet.\nVi tilråder generelt kortbestillinger eller MobilePay. Som alternativ burde du overveje et afdragstilbud som f.eks. ViaBill, når du har i sinde at afbetale omkostningerne senere.\nForinden folk køber hos en internet handler kunne de egentlig bese deres vilkår, det er dog for det meste ikke særlig sjovt.\nEt alternativt forslag kunne derfor være at finde ud af om online forretningen er godkendt af e-mærket, da det burde være en antydning af at online shoppen følger de officielle regler, foruden at internet forhandleren lejlighedsvis revurderes af fagfolk der har nøje kendskab til vedtægterne på området. Det giver dig mulighed for en håndsrækning, såfremt du bliver udsat for vanskeligheder med dit indkøb.\nDesuden er det klogt at køber er opmærksom på de mest vitale betingelser der kan have betydning for handlen, som fx hvilken returret internet shoppen anvender. I den relation er det ligeledes afgørende, at man til enhver tid bevarer sin købsbekræftelse, således man i fremtiden kan bevise ordren af Facadeflag, ligegyldigt om du skal købe til en voksen eller et barn.\nTrustpilot præsterer temmelig ønskværdige chancer for at fortolke en hel del forhenværende konsumenters observationer og på grund af dette anbefaler vi, at du gennemsøger netbutikkens omtaler af Facadeflag forinden du bestiller.\nFacebook præsterer derudover sådan set ønskværdige genveje til at få indsigt i online forhandlerens kundetilfredshed. Herinde er der mange e-shops hvor folk kan forfatte en vurdering af ordreforløbet, som lige så vel må anvendes til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nHjemmesiden er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har samarbejdsaftaler med en række forhandlere på nettet hvor vi introducerer butikkernes produkter, og tjener honorar såfremt vores besøgende fuldfører en transaktion.\nOplysninger om varer og e-forretninger opretholdes rutinemæssigt, men det er ikke muligt for os at give garantier imod korrektioner der er udarbejdet siden sidste opdatering af sidens data.


Naturfaglig praksis og spillignende - PDF\nNaturfaglig praksis og spillignende\nDownload "Naturfaglig praksis og spillignende"\n1 MONA Naturfaglig praksis og spillignende læring Rikke Magnussen Learning Lab Denmark, Danmarks Pædagogiske Universitet Carsten Jessen Institut for Pædagogisk Antropologi, Danmarks Pædagogiske Universitet Inden for de seneste år er der forsket i hvordan man ved hjælp af nye medier som computerspil eller it-støttede rollespil kan skabe nye typer af læringsmiljøer til skolens naturfagsundervisning. Artiklen præsenterer det it-støttede læringsrollespil Drabssag/Melved og de første erfaringer med brug af spillet i to 8.-klasser. Beskrivelsen præsenterer et eksempel på hvordan spil-lignende læringsrum kan understøtte læring af centrale elementer i naturvidenskabelig praksis. Introduktion Computerspil eller it-støttede læringsspil har inden for de seneste år været genstand for stor interesse. Spils evner til at engagere børn og unge har gjort design af spil der faciliterer konkret læring, til pædagogisk fokusområde. Forskere og udviklere på forskningsinstitutioner er kommet tættere på at forstå og udvikle nye typer læringsspil der forener spilmediets læringspotentialer med konkret indhold til nye typer af undervisningssituationer (Squire, 2004, Magnussen & Jessen, 2004). Spilmediet ses som et læringsredskab der med sin konstruktion af regler, interaktion og narrativitet kan understøtte udviklingen af faglige kompetencer. Hvordan dette konkret kan komme til udtryk i læringsspilprodukter, er fokus for den forskning der igennem de seneste år i Danmark har fundet sted bl.a. på IT-Universitetet i København og Learning Lab Denmark, Danmarks Pædagogiske Universitet. Her taler man om spil-lignende læring (game-like learning) (Gee, 2005, Squire, 2004). Spil-lignende læring bruges til at beskrive den læringssituation hvor teknologibaserede spil simulerer komplekse verdener eller sammenhænge og derved giver elever mulighed for at lære om et fagligt område gennem deltagelse i aktiviteter der simulerer en faglig praksis. Den teoretiske antagelse bag dette er at ethvert domæne af viden først og fremmest består af bestemte aktiviteter og bestemte måder at handle og interagere på som producerer måder at se, vurdere, erfare og være i verden på (Lave & Wenger,\n2 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA , disessa, 2000, Gee, 2005). Matematikere, jurister eller frisører har deres eget fagsprog, de handler og reflekterer på bestemte måder i deres fag, ligesom de betragter og vurderer omverdenen anderledes end folk der ikke er en del af deres fag. I gode læringsspil kan deltagerne fordybe sig i aktiviteter, oplevelser og handlinger der tilhører en bestemt praksis, mens de samtidig guides mod at opnå større viden om denne praksis, som fx kan være byplanlæggerens komplekse verden eller naturvidenskabelig vidensproduktion (Gee, 2003, Gee, 2005). Spil-lignende læring er centrum for forsknings- og udviklingsprojekter på bl.a. Center for Læringsspil på Learning Lab Denmark hvor målet er at udvikle en ny praksislæring i og uden for skolen. I perioden maj december 2003 stod Learning Lab Denmark sammen med en gruppe spiludviklere og forlaget Maling Beck bag udviklingen af det kriminaltekniske rollespil Drabssag/Melved. Spillet er beregnet til undervisningsbrug i dansk, matematik, naturfag og samfundsfag i folkeskolens 7.- til 10.-klasser. Forfatterne af denne artikel deltog i udviklingen og følgeforskningen på projektet. Artiklen præsenterer spillet og observationer af et spilforløb i to 8.-klasser. Vi vil efterfølgende diskutere hvordan spil-lignende læring kan understøtte elevernes arbejde med centrale elementer af naturfaglig tankegang og arbejdsformer, herunder konstruktion af visuelle repræsentationer af viden. Disse observationer og analyser er de første i et længere studie af Drabssag/Melved og spil-lignende læring, og sidst i artiklen vil vi diskutere hvilke fremtidige perspektiver der er i brugen af disse læringsrum i naturfagsundervisningen. Spillet Drabssag/Melved Drabssag/Melved er et kriminalteknisk it-støttet rollespil hvor deltagerne spiller ansatte hos politiets rejsehold der sendes til den lille by Melved for at opklare fire forskellige drab. Under spillet er eleverne er opdelt i fire hold der skal opklare hver deres sag, og i løbet af opklaringen finder spillerne spor som de skal undersøge ved hjælp af teoretiske og praktiske naturvidenskabelige metoder. Spillets forløb er en blanding af fælles, opsamlende møder og opklarende arbejde i de fire efterforskningshold. Læreren starter med at introducere eleverne til emnet og arbejdsprocessen 1. De får at vide at de er kriminaltekniske eksperter, og lærer og elever diskuterer hvad dette arbejde indebærer. Eleverne bliver delt op i grupper og arbejder med en kort introsag der skal introducere dem til spillet. Herefter dannes nye grupper, og eleverne får udleveret den sag de skal bruge resten af ugen på at efterforske. Nu går det egentlige forløb i gang. Det indeholder følgende faser: 1 Side 3, Lærervejledning til Drabssag/Melved\n3 MONA Naturfaglig praksis og spil-lignende læring 9 Kort, indledende møde Eleverne skal formidle et overblik over deres sag ud fra spørgsmål som: Hvem er død, hvor er det sket, hvem er de mistænkte? Pressemøde Grupperne skiftes til at holde pressemøde med en gruppe journalister der stiller nærgående spørgsmål om sagen. Journalisterne er eleverne fra de øvrige grupper. Arbejde i grupper I Her arbejdes på at skaffe og samle information om sagen og de involverede personer. Der arbejdes med tekniske undersøgelser af tilgængelige spor og faglig læsning af afhøringer. Statusmøde Her fremlægges udviklingen i sagen. Det kan være viden om mistænkte, begivenheder eller spor. Der fremlægges også teorier om hvem der kan have begået mordet. Andre grupper kan stille spørgsmål til den fremlæggende gruppe. Arbejde i grupper II Ud over arbejdet med spor og afhøringer arbejdes der med at underbygge eller afkræfte hypoteser. Gruppen forbereder sig til en rekonstruktion af mordet. Rekonstruktion Eleverne fremlægger en rekonstruktion af begivenhedsforløbet som argumentation for deres teori. Arbejde i grupper III Gruppen får adgang til de sidste afhøringer og får af- eller bekræftet om deres teori holder. Anklageskrift Gruppen udformer et anklageskrift og beregner drabsmandens straf ud fra gældende paragraffer. Rygraden i spilstrukturen er den politimæssige efterforskning spillerne skal udføre. Ved spillets start får spillerne via en internetopkoblet pc adgang til det interface der rummer al information om spillet 2. Interfacet er politimandens skrivebord, og her ligger bl.a. en sagsmappe der rummer de oplysninger de har adgang til i sagen, en kriminalteknisk håndbog med information bl.a. om hvordan de kliniske undersøgelser udføres, samt afhøringer på video af de mistænkte. 2 Drabssag/Melveds site:\n4 10 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA Billede 1. Interface, Drabssag/Melved. Til forskel fra traditionelle computerspil fungerer computeren ikke som den centrale base hvor eleverne primært arbejder. I Drabssag/Melved er computeren i stedet spillernes database hvor eleverne henter information om sagen og printer opgaver og tekster ud. Det meste af interaktionen, diskussionerne og samarbejdet om sagen foregår mellem eleverne i klasselokalet eller i skolens laboratorier hvor undersøgelserne laves. I løbet af forløbet gør læreren mere information tilgængelig på interfacet efterhånden som elevernes undersøgelser skrider frem og godkendes. Strukturen i spillet er således delvist givet af hvilke informationer spillerne har tilgængelig på skrivebordet og delvist gennem forløbet i klassen. De kliniske undersøgelser foregår ved teoretisk behandling af data fra gerningsstedet, mens andre er deciderede laboratorieopgaver hvor eleverne f.eks. udfører kemiske analyser af spor af krudtslam fra de mistænktes hænder. Eleverne får i løbet af spillet adgang til videoafhøringer, kort fra gerningsstedet, spor og oplysninger af forskellig art og kommer på denne måde til at arbejde med tværfaglige aspekter af det politimæssige opklaringsarbejde lige fra praktisk arbejde med f.eks. fingeraftryk til kildekritiske vurderinger af vidneudsagn. Alle spor fra gerningsstederne skal undersøges ved hjælp af den kriminaltekniske håndbog som indeholder alt fra procedurer til kemiske test af spor, til paragraffer for opstilling af et anklageskrift.\n5 MONA Naturfaglig praksis og spil-lignende læring 11 Overordnet er læringsmålene i Drabssag/Melved at understøtte arbejdet med naturvidenskabelige arbejdsmåder, tankegange og systematiske undersøgelsesmetoder. Helt centralt skal spillets simulering af efterforskning understøtte at eleverne inden for de forskellige naturfaglige fag arbejder med undersøgende teknikker som er centrale elementer i naturvidenskabelig praksis og dermed relevante i forhold til trinmålene for disse klassetrin. Drabssag/Melved i klassen Forskergruppen har udført to test af spillet Drabssag/Melved med to forskellige 8.- klasser og deres lærer. 8. klassetrin var særligt interessant for testen da det er på dette klassetrin lærer og elever har bedst tid til at afprøve alternative undervisningsformer som f.eks. Drabssag/Melved, og derfor sandsynligvis er det klassetrin der vil være overrepræsenteret blandt kommende brugere. Hver test var af en uges varighed, som også er den fulde spilletid for spillet. Begge test blev udført af en af forfatterne til denne artikel, Rikke Magnussen, der også har været tilknyttet udviklingsgruppen. Testene blev udført samtidig med udviklingsgruppens brugertest, men separat fra disse. Begge test i de to 8.-klasser foregik i skolernes naturfagslokaler. I klasse A var der 2-3 faste lærere til stede gennem hele testugen. Det var klassens dansk-, naturfags- eller matematiklærer. I klasse B blev spillet hovedsageligt kørt af en lærerpraktikant og en tilknyttet lærer. Fokus for disse første observationer af spillet i klassen var at undersøge hvordan spillet understøtter arbejde med naturfaglig undersøgelsesmetode. Vi ønskede at undersøge hvad der sker i den direkte interaktion mellem spillere undervejs i spillet. Fokus for observationerne var diskussioner og teoridannelse mellem eleverne samt visuelle repræsentationer af viden og brugen af disse repræsentationer. Vi valgte derfor at lave videoobservationer med ét kamera under forløbet for at opfange hvad der sker i den direkte interaktion under spillet (Hiebert & Stigler, 1999). Observationerne blev suppleret af semistrukturerede interviews undervejs i spilforløbet og kvalitative interviews med deltagerne efter forløbet. Som beskrevet tidligere er forløbet i spillet Drabssag/Melved opbygget som en vekselvirkning mellem orienteringsmøder og arbejde i grupper. Generelt var der aktiv interaktion mellem eleverne i begge testklasser. Medlemmerne i grupperne cirkulerede mellem hinanden indbyrdes og medlemmer af andre grupper, og resultater blev løbende diskuteret og sammenlignet. Klasselokalet bar præg af en intens og koncentreret arbejdsproces hvor producerede plancher og skemaer blev hængt op og diskuteret grupperne imellem (billede 2). De observationer der beskrives i denne artikel, er de første led i et større studie af spillet. Generelt har vi set at spillet skaber en kompleks læringssituation i klassen med\n6 12 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA Billede 2. Diskussion mellem grupper om plancher og skemaer. mange mulige analyselag som f.eks. lærer/elev-relationer eller brug af fysisk/virtuelt læringsrum. I denne artikel har vi dog valgt at fokusere på de værktøjer og visuelle repræsentationer af viden det har vist sig at eleverne producerer gennem forløbet. Beskrivelsen af hvordan de bruges i undersøgelsesprocessen, er et eksempel på hvordan det spilbaserede læringsrum kan understøtte arbejdet med naturvidenskabelig praksis. For overskuelighedens skyld har vi valgt at omtale grupperne fra eksemplerne som gruppe 1, 2 og 3. Elevernes brug af visuelle repræsentationer Gennem det meste af forløbet producerede og anvendte eleverne i de to klasser værktøjer og visuelle repræsentationer i deres præsentationer og arbejde med undersøgelserne. I senere observationer af spillet har vi observeret at produktion af visuelle repræsentationer synes at være et gennemgående træk, og at designet i disse er forskelligt fra klasse til klasse. De visuelle repræsentationer har dog tilsyneladende samme typer af funktioner i de forskellige klasser. De bruges: Til præsentationer\n7 MONA Naturfaglig praksis og spil-lignende læring 13 Som et redskab internt i gruppen til at systematisere viden til at skabe overblik som redskab i de interne diskussioner videreudvikles som undersøgelsesprocessen skrider frem og illustrerer stadiet i undersøgelsesprocessen Som et centralt redskab i diskussioner og andet samarbejde på tværs af grupper At visuelle repræsentationer er helt centrale i naturfaglig praksis, beskrives bl.a. af McGuin og Roth (McGinn & Roth, 1999). Repræsentationer som røntgenbilleder, kort, og diagrammer og modeller spiller en væsentlig rolle i skabelse og kommunikation af videnskab. Forskere skaber i de indledende faser af forskningsarbejdet repræsentationer som så undergår en serie af omdannelser i processen med at forstå et fænomen og senere forklarer fænomenet for andre i videnskabelige publikationer (Latour, 1987). Visuelle repræsentationer får ifølge McGinn & Roth mening gennem den praksis de produceres i, og studier af hvordan de bruges i videnskabelig praksis, er derfor centreret omkring såkaldte re-præsentationer, dvs. de kommunikative og omdannende processer der er på spil i skabelsen af visuelle repræsentationer, snarere end repræsentationerne som objekter. Det er i disse praktiske processer de naturvidenskabelige metoder og arbejdsformer kommer til udtryk. Visuelle re-præsentationer er centrale for naturvidenskabelige forskere og ingeniører i kommunikationen og interaktionen inden for deres egen gruppe og med andre faggrupper. Re-præsentationerne giver et delt rum til interaktion der giver mulighed for at andre kan deltage i skabelsen af forskningen, og rum til at diskutere ud fra repræsentationen og diskutere selve re-præsentationen (McGinn & Roth, 1999). Visuelle repræsentationer har mindst tre funktioner i det videnskabelige arbejde. Først er de inskriptioner af fænomenet der undersøges, og af vigtige aspekter ved dette. De gør at den centrale viden i en undersøgelse kan aflæses og præsenteres, og åbner mulighed for at den kan flyttes og kombineres med anden viden til at forme nye repræsentationer. For det andet fungerer visuelle repræsentationer også som opmærksomheds- og samtalemæssigt fokus. Naturvidenskabelige forskere og ingeniørers faglige diskussioner handler ofte om repræsentationerne. Repræsentationers tredje funktion er som grænseobjekter der koordinerer arbejde mellem grupper, tid og rum. F.eks. bruges ingeniørens tekniske skitser i et designprojekt til koordinering af arbejdet mellem andre ingeniører, teknikere og økonomiansvarlige med forskellige opgaver. De repræsentationer vi har set eleverne producere gennem forløbet, har tilsyneladende nogle af de samme funktioner i undersøgelsesarbejdet som beskrevet i McGinn og Roth. I de følgende afsnit vil vi give eksempler på dette.\n8 14 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA Billede 3. Gruppe 1 fremlægger diagram på første orienteringsmøde. Visuelle repræsentationer som inskriptioner Følgende eksempel er fra første møde i en af de testede 8.-klasser. Mødet er et første orienteringsmøde kort tid efter at klassen har fået udleveret deres sager. Opgaven er at orientere de andre grupper om hvilken sag man har fået, og formidle et overblik. De fleste grupper fremlægger de mange data de er blevet givet, ved delvist at læse op af materialet. Gruppe 1 fremlægger dog også deres sag ved hjælp af et diagram de har tegnet over den afdødes relationer til de mistænkte i sagen (billede 3): Vi har Niels Andresen her (peger på en cirkel med navn i midten) som er ham der er blevet dræbt. Og der er alle er mistænkte. Flemming Berggren er mistænkt. Morten Møller og Ulla Winther (peger), og det er de tre der er rimeligt mistænkte. Og Niels Andersen, han er pusher, og han har før lavet kriminalitet med hans ven Flemming Berggren (peger), og de har nok det ved vi ikke helt men de har nok handlet med narko sammen, for de har fået en dom i 2001 for at handle med narko (peger). Niels Andersen fik 4 måneder, og Flemming Berggren fik 2 måneder. Flemming Berggren er også voldelig og på bistand og har et medlemsskab af en skytteklub [ ]\n9 MONA Naturfaglig praksis og spil-lignende læring 15 På tegningen har gruppen både indtegnet den afdødes relationer til de mistænkte, relationerne mellem de mistænkte samt beskæftigelse og tidligere domme. Afdøde repræsenteres som en cirkel i midten af tegningen, og de mistænkte er repræsenteret med en firkant med personernes navn. Efter ovenstående situation roses gruppen af læreren, og de andre grupper opfordres til at producere lignende diagrammer til præsentation af deres sag. Efter mødet går grupperne i gang med at producere lignende persongallerier. Disse udvides af nogle grupper til også at indeholde viden om motiv, eller der tegnes flere diagrammer der er visuelle repræsentationer af forskellige typer viden. Fælles for disse er at de bruges til at skabe overblik over de vigtige aspekter i sagen og gør at den centrale viden i undersøgelserne kan aflæses og præsenteres på statusmøderne. Efter den første halvdel af spillet hvor eleverne bl.a. gennem arbejdet med diagrammer og planer har dannet sig et overblik over sagen, skal de præcisere hvilke undersøgelser de skal lave for at komme videre. Denne fase af spillet er en blanding af afprøvning af hypoteser og tekniske undersøgelser hvor data kan pege i retning af den ene eller anden teori om drabet. Der skal håndteres flere typer data, og disse skal tolkes i forhold til eventuelle teorier. Eleverne bruger også diagrammerne som et led i præciseringen af deres teorier i undersøgelsesprocessen. Nedenstående eksempel viser hvordan en gruppe har videreudviklet et indledende komplekst diagram med mange data til et mere simpelt med de centrale data på det trin eleverne befinder sig på i undersøgelsesprocessen. Her beskriver en pige fra gruppe 3 hvordan gruppen bruger de to plancher de har lavet. Den første planche (billede 4) er blevet lavet i første fase af spilforløbet. Planchen indeholder navnene på alle personer i sagen og hvilken relation de har til den afdøde. Den afdøde er repræsenteret med en central boks på tegningen hvorfra der er trukket linjer til bokse med navne på alle deltagerne i historien. På den anden planche (billede 5) som gruppen arbejder aktivt med under interviewet, er afdødes navn også placeret centralt på planchen, men der er kun linjer til to navne. Det er de to hovedmistænkte sammen med en tredje der skrives på under interviewet. Gruppen er lige blevet færdig med undersøgelser af fodspor fundet på gerningsstedet hvor de har beregnet sig frem til gerningsmandens vægt. Disse data bliver skrevet på planchen og sammenlignet med de data gruppen har på de hovedmistænkte. En pige fra gruppen fortælle følgende i et interview: Interviewer: Men hvordan er den dér forskellig fra den derovre? (peger på de forskellige plancher).\n10 16 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA Billede 4. Indledende planche med alle data omkring personer og relationer i sagen. Pige: (peger på planche lavet sent i undersøgelsesprocessen) Den dér er bare en undersøgelse af hvis fodspor det er, og andre undersøgelser vi har taget, og det her (peger på planchen med navne), det er bare sådan en planche så vi nemmere selv kan finde ud af hvem det er. Så vi kan se et hurtigt overblik over hvem vi måske tror det er. Det dér (peger på undersøgelsesplanchen) er mere en undersøgelse over nogle ting vi har gjort, og det dér (peger på planchen med navne) er en lynhurtig oversigt over alle personerne der er med. I denne situation er den oprindelige planche blevet videreudviklet til at passe til netop de behov der er på dette stadie i undersøgelsen. Samtidig bruger gruppen tilsyneladende de to forskellige visuelle repræsentationer til at kombinere forskellige typer viden de har brug for i undersøgelsesprocessen. Dette eksempel viser hvordan eleverne inden for den læringsramme som spillet skaber, er i stand til at håndtere de relativt komplekse data de stilles over for. Deres videreudvikling af plancherne som redskab viser ydermere at de læreprocesser eleverne gennemløber, ikke kun handler om konkrete færdigheder eller kvalifikationer. De opererer således på et metodisk metaniveau, hvor\n11 MONA Naturfaglig praksis og spil-lignende læring 17 Billede 5. Planche produceret på et senere tidspunkt i undersøgelsesprocessen. Adam er den dræbte, og Ole, Preben og Said er de hovedmistænkte. redskaber og metoder vurderes, tilpasses og forbedres i forhold til opgavens mål. Brugen af plancherne til forskellige formål er også et synligt eksempel på de sociale processer som det spilbaserede læringsmiljø genererer, og som i hele undervisningsforløbet spiller en væsentlig rolle. Plancherne er et fænomen der starter hos få elever, og siden breder sig blandt de øvrige. Under arbejdet med at løse spillets opgaver kommunikerer eleverne såvel inden for grupperne som på kryds og tværs af disse på klasseplan hvor idéer og metoder breder sig. Det sker dels i den formelle ramme, hvor eleverne over for hinanden skal præsentere delresultater, og dels i en mere uformel form, hvor eleverne henter idéer og tips fra hinanden gennem den løbende snak og ved at observere hinanden. Eleverne lærer således af hinanden i et læringsfællesskab eller læringsnetværk der opstår i klassen (Sørensen, 2001, Jessen, 2001b). Visuelle repræsentationer som opmærksomheds- og samtalemæssigt fokus De visuelle repræsentationer bruges også som redskab i gruppernes interne diskussioner. Et eksempel på dette er nedenstående situation fra tidligt i spilforløbet i klasse A i arbejdsperioden mellem orienteringsmødet og statusmødet. Her gennemgår en dreng\n12 18 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA Billede 6. Diskussion af teorier i Marie Johansen-sagen. og en pige fra gruppe 2 systematisk de tilgængelige oplysninger om alle personer i sagen. Som redskab bruger de det diagram de selv har produceret med den afdødes relationer, sammen med skemaer over de enkelte personer der skal udfyldes som en del af spillet. Drengen skriver de oplysninger ned som pigen giver ham fra tegningen. Jens Kaspersen, som nævnes i det følgende, er en mistænkt kollega til den afdøde Marie Johansen. Anne Berg er hendes søster, der også er mistænkt. Dreng: Så tager vi Jens Kaspersen. Pige: (peger på diagram) Jens Kaspersen. De arbejdede begge to i samme firma. Og Marie Johansen blev forfremmet, nok fordi hun havde et seksuelt forhold til chefen. Det sagde Jens Kaspersen. Og når Marie Johansen er død, og alt det her er overstået, så får han hendes stilling. Og der tror jeg også at det er derfor han er mistænkt. Men også Anne Berg\n13 MONA Naturfaglig praksis og spil-lignende læring 19 Dreng: Nu skal vi ikke opklare mordet nu. Pige: Nej, men hun sagde at hun havde fortjent forfremmelsen fordi hun var meget dygtig i sit arbejde og gik meget op i det. Det kunne jo godt være fordi hun bare ikke ville virke som om det var hende der ville slå hende ihjel. Dreng: Ja, som forvirring. Pige: Det kan jo også være at hun slet ikke ved noget om det forhold. Og derfor skulle vi måske undersøge det med fodsporene, om det er mande- eller damefodspor. Det kan også være at hun har fået sin søn til at slå hende ihjel hvem ved det? Gruppen arbejder systematisk med at samle data i denne første fase. Diagrammet fungerer her som repræsentation for gruppens opsamlede viden om sagen. Det bruges som opmærksomheds- og samtalemæssigt fokus i den systematiske diskussion af mulige teorier om hvilke motiver den enkelte person kan have. Diagrammet bruges i diskussionerne ikke til at konkludere noget endeligt, men til at definere hvilke undersøgelser (måling af dybde af fodspor på gerningsstedet) der kan føre dem videre i sagen. Visuelle repræsentationer som grænseobjekter Diagrammet bruges ikke kun i de interne diskussioner i gruppen, men også i diskussioner af teorier på tværs af grupper. Plancherne bæres rundt i klassen og fungerer som fokus for diskussioner grupperne imellem og som bro for forståelse af hinandens sager og teorier. I dette eksempel diskuterer to elever fra hver sin gruppe teorier ud fra den ene gruppes diagram. Pige (gr. 2): (henter diagram hun har tegnet) Du skal lige se vores. Den er enormt spændende. Hun blev skudt med jagtgevær. Og først, så troede vi Dreng (gr. 1): (limer egen planche mens han peger på planchen over sagen i gruppe 2) Hvem blev skudt, hende der? (peger på den dødes nav\n14 20 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA Billede 7. Diskussion mellem medlemmer af to grupper. Pige: Ja, hun er blevet skudt med et jagtgevær. Dreng: Hmm. Pige: Hvorfor? Dreng: Så er det nok en eller anden der har været med i en jagtklub. Pige: Ja, for ham der går af og til på jagt (peger diagram). Har I noget om Poul Berg? Dreng: Nej.\n15 MONA Naturfaglig praksis og spil-lignende læring 21 Pige: Har I noget med ham der? Dreng: Det er ham der er blevet dræbt i vores sag. Efterfølgende går pigen tilbage til sin gruppe og fortæller resten af gruppen om teorien om jagtklubmedlemskabet, og ovenstående er både eksempel på hvordan eleverne bruger diagrammet som forståelsesbro i diskussioner grupperne imellem, og eksempel på hvordan de tager arbejdsformen på sig og arbejder med systematisk undersøgelsesmetode. Samtidig sker der i processen fra det første diagram er fremlagt af en gruppe, som beskrevet ovenfor, til den anvendes af andre, en udveksling af viden eleverne imellem. De udveksler således viden og idéer til opklaringsarbejdet i et socialt fællesskab der under forløbet udvikler sig til et praksisfællesskab (Wenger, 1998). Diskussion Vi har i det foregående kapitel beskrevet hvordan spillet Drabssag/Melved fungerer i de første studier af spillet i klasserne. Observationerne er de indledende i et længere studie af spillet der vil køre over de næste 2 år. Vi vil i det følgende diskutere hvordan spillet Drabssag/Melved understøtter centrale elementer i naturvidenskabelig praksis, og hvilke perspektiver der er i fremtidig forskning i spillet. Vi vil også brede diskussionen ud og beskrive den teoretiske baggrund for den pædagogiske anvendelse af spil og den simulerede praksis spillet danner rammen om. Visuelle repræsentationer i naturfaglig praksis Vi har ovenfor givet flere eksempler på hvordan eleverne producerer diagrammer og andre visuelle repræsentationer over den viden de har om den afdøde og de mistænkte. Hvis skolepraksis skal invitere til en mere autentisk naturfaglig praksis, skal skolerne ifølge McGinn & Roth stille rige muligheder til rådighed for at eleverne kan producere og bruge visuelle repræsentationer i undervisningen. De pointerer dog at det er essentielt at der er fokus på processen i produktionen og brugen af visuelle repræsentationer snarere end repræsentationer som et slutresultat. Visuelle repræsentationer er kun meningsfulde i relation til den situerede praksis de produceres og bruges i, og der skal derfor lægges vægt på den kommunikative og kollaborative del af praksissen, dvs. på arbejdet med re-præsentationer snarere end repræsentationerne som objekter. Klasserummet skal organiseres så det giver eleverne mulighed for i samarbejde at konstruere visuelle repræsentationer som kommunikationsredskaber (McGinn & Roth, 1999). Elevernes brug af visuelle repræsentationer i de beskrevne spilforløb har mange\n16 22 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA lighedspunkter med praksissen omkring produktion og brug af repræsentationer i naturvidenskabelig praksis, som McGinn og Roth beskriver. Repræsentationer i Melved fungerer både som inskriptioner der bruges til præsentationer, og som diskussionsobjekt mellem grupper når de bæres rundt i klassen. Samtidig så vi også et eksempel på hvordan en repræsentation blev redesignet undervejs, efterhånden som gruppen kom tættere på at have en teori om hvad der var foregået i deres sag. Denne proces har mange lighedspunkter med den indledende fase af forskningen, hvor de visuelle repræsentationer undergår en række omdannelser i processen med at forstå et fænomen. I fremtidige studier vil det være interessant at undersøge hvilke kriterier eleverne skaber de visuelle repræsentationer ud fra. Er det f.eks. vigtigt at diagrammet er let at overskue, at det er en repræsentation af relationer mellem spillets karakterer og data fra undersøgelser, eller at det kan flyttes rundt i klassen som centralt redskab i diskussioner. Det er også væsentligt at se på hvilken betydning de fysiske rammer i klasserummet har for produktionen af og brugen af visuelle repræsentationer, herunder hvilken betydning tilgængelighed til tavler eller andre materialer har for hvorvidt eleverne producerer og bruger repræsentationer som dem vi har set i de første studier, og om forskellige fysiske rammer og redskaber stimulerer produktion af andre typer repræsentationer. McGinn og Roth beskriver hvordan visuelle repræsentationer kun er meningsfulde i sammenhæng med den praksis de produceres og bruges i. Det kunne derfor være interessant at undersøge hvad der i den spil-lignende simulation af praksis igangsætter produktionen af visuelle repræsentationer; om det eksempelvis er referencer til politipraksissen eller graden af kompleksitet der er afgørende. Endelig kunne det være interessant at undersøge om man kunne tilføre elementer til spildesignet så det bliver en del af forløbet at eleverne også reflekterer over repræsentationerne og kriterierne for produktionen af dem. Spilbegrebet og spil-lignende læringsrum Drabssag/Melved skaber det vi har kaldt spil-lignende læringsrum. Vi vil afslutningsvis fokusere på dette i et mere alment pædagogisk perspektiv som en form for situeret læring. Indledningsvis skal det understreges at når man beskæftiger sig med spil som læremidler, herunder med computerspil, er det nødvendigt at præcisere spilbegrebet. Ikke alle spil og spilgenrer er anvendelige i undervisning, og spil er som alment kulturelt fænomen ikke læremidler, men redskaber der er skabt og anvendes med det formål at skabe legende socialt samvær, med kort- og brætspil som klassiske eksempler (Jessen, 2001a). Det er derfor ofte mere end vanskeligt at bruge fx computerspil til målrettet læring. Omvendt er læring som hovedregel et nødvendigt element i forbindelse med spil. Mange computerspil er uhyre komplekse og kræver lange læreprocesser,\n17 MONA Naturfaglig praksis og spil-lignende læring 23 men spillerne lærer for at spille og for at blive en del af det sociale samvær omkring spillene, ikke for at lære. Læring er således et middel, og legen er målet. I forbindelse med læringsspil er læringen målet og spillet et middel. Læringsspil er således ikke spil i traditionel forstand, men en særlig pædagogisk-didaktisk konstruktion der på én gang skal motivere eleverne, drive deres læreprocesser og skabe refleksion. Brugen af begrebet spil-lignende læring understreger dette. Læringsmålene i Drabssag/Melved, udvikling af kompetencer inden for systematisk undersøgelsesmetode, er tæt forbundet med den simulerede praksis der udgør spillets ramme. Målet er at det fiktive it-støttede rollespilsunivers skal skabe en situation hvor eleverne kan interagere direkte i undersøgelsesprocessen og i den simulerede praksis fra politiets perspektiv snarere end i en politirolle. I et læringsperspektiv svarer dette til Lave og Wengers teori om situeret læring (Lave & Wenger, 1991, Wenger, 1998, Nielsen & Kvale, 1999). Teorien placerer læring i den sociale og praktiske kontekst som læringsmålet er en del af. Situeret læring bygger på idéen om mesterlære, hvor den lærende tilegner sig viden og kunnen gennem deltagelse i en bestemt praksis for gradvist at blive fuldgyldige medlemmer af denne praksis (legitimate peripheral participation). Mesterlære er til stede i al undervisning, men Lave og Wenger fokuserer i teorien på hvilke sociale rammer og forpligtigelser der skaber den rigtige kontekst for at læringen kan foregå, snarere end at fokusere ensidigt på hvilke kognitive processer der er involveret, sådan som det ofte er tilfældet i teorier om undervisning. Denne læringsform medfører at de færdigheder, som erhverves gennem læringsprocessen, får en særdeles interaktiv og produktiv rolle. Den individuelle lærende opnår ikke en afsondret abstrakt viden som kan transporteres med og senere appliceres på andre kontekster. I stedet erhverver den lærende færdigheden i reelt at deltage i [arbejds-]processen. (Lave & Wenger, 1991, s. 14, vores oversættelse og tilføjelse) Læringssituationen i Drabssag/Melved er ikke klassisk situeret, da læringen så skulle være sket i mesterlære hos politiet. Spillet gør i stedet ved hjælp af multimedier brug af en simuleret praksis som ramme for den efterforskningsproces der er spillets læringsmål. Hypotesen er at den genkendelige praksisramme (politiefterforskning) skaber en meningsfuld indgang til læringen af den abstrakte proces (videnskabelig undersøgelse). Spillet understøtter, som i situeret læring og virkelighedens mesterlære, læring i en praksissammenhæng og ikke som en isoleret, abstrakt viden. Eleverne bringes med andre ord i en situation hvor de i en tilstræbt realistisk ramme skal anvende naturvidenskabelig viden som metoder og redskaber. I spil-lignende læring udnyttes spilgenrens kombination af regler, interaktion og narrativitet således til at etablere en praksis hvori de lærende kan handle tilnærmel-\n18 24 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA sesvis realistisk og samtidig få en feedback der guider dem videre i deres læreproces. I Drabssag/Melved består handlinger såvel af konkrete analyser og test hvor der anvendes naturvidenskabelige metoder, og af mere komplekse hypoteser som spillet be- eller afkræfter i forløbet. Det afgørende nye i et pædagogisk perspektiv er netop dette rum for handling som for det første giver eleverne mulighed for dels at opleve naturvidenskabelig videns betydning og anvendelighed i praksis. I løbet af Drabssag/Melved mærker eleverne på egen krop at naturvidenskabelig viden og metoder er nødvendige. Eleverne får samtidig praktiske erfaringer med at opstille og teste naturvidenskabelige hypoteser på flere niveauer. De trænes altså i det naturvidenskabelige tankesæt, herunder i såvel induktiv som deduktiv tænkning. I et videre perspektiv kan spil i hvert fald potentielt bidrage til at bygge bro over adskillelsen mellem skolen og praksis og dermed til løsningen af det grundlæggende problem for meget undervisning at læringen nødvendigvis foregår afsondret fra den praksis hvori det lærte skal anvendes. Det betyder at det kan være svært for mange elever at se det meningsfulde i læringsmålene, og meget tyder på at dette problem bliver stadig mere fremtrædende med de nye generationer af børn og unge (Tapscott, 1998, Gee, 2003). Samtidig har teorien om situeret læring sat fokus på et velkendt men ofte fortrængt problem ved skoleundervisning, nemlig af en god del af vores viden på et givet felt er implicit og har form af know-how som vi kun kan anvende når vi praktiserer et fag og så at sige har tingene i hænderne. Der er tale om tavs viden, et begreb der stammer fra Polanyi, som er ophavsmand til den meget citerede vending vi ved mere, end vi kan sige (Polyani, 1983). Det gælder ifølge Polanyi for al viden og for enhver arbejdsproces at der altid er et større eller mindre element af viden og kunnen som ikke uden videre lader sig eksplicitere, og som man heller ikke uden videre er bevidst om. Som vi nævnte indledningsvist, så kan gode læringsspil give spildeltagerne mulighed for at fordybe sig i aktiviteter, oplevelser og handlinger fra en bestemt praksis og derigennem opnå ny og større viden om et fagligt felt. Spil-lignende læring synes netop at kunne skabe grundlag for at også de implicitte, tavse processer kan udfolde sig i læringsrummet. Den simulerede praksis som spil i kombination med teknologi har skabt nye muligheder for at udforme, giver den lærende mulighed for at engagere sig mere fuldgyldigt i en videnskabelig undersøgelsesproces og ikke blot i passiv læring. James Paul Gee, der er en fremtrædende forsker på feltet, peger på at det afgørende er at den lærende påtager sig identiteten eller rollen som videnskabelig tænker, problemløser eller praktiker: Computerspillenes styrke er, på godt og ondt, forbundet med den måde hvorpå de smelter læring og identitet sammen ( ). Hvis en spiller påtager sig hvad jeg kalder en\n19 MONA Naturfaglig praksis og spil-lignende læring 25 projektiv identitet overfor en virtuel karakter som han eller hun spiller i spillet, så skabes en form for identifikation med den virtuelle karakters verden, historie og perspektiv som bliver et stærkt læringsmiddel på mange forskellige niveauer. Det forholder sig sådan fordi spilleren ved at påtage sig en projektiv identitet projicerer sine egne håb, værdier og sin frygt over på den virtuelle karakter som han eller hun skaber i et samspil med computerspillets designere. Herved får spilleren mulighed for at sætte sig ind i en ny identitet der fødes i skæringspunktet mellem spillerens virkelige identitet og den virtuelle karakters identitet ( ). Denne projektive identitet skiftevis hjælper, taler til og kan eventuelt ændre på spilleres håb, værdier og frygt. (Gee, 2003, s , vores oversættelse). Forskningen er kommet et stykke i at forstå hvordan vi kan konstruere nye typer af læringsrum til bl.a. naturvidenskabsundervisningen hvor elever kan lære som del af en simuleret praksis understøttet af nye spilmedier. Vi mangler dog stadig viden om hvad der sker når man bringer denne type af læringsspil ind i skolens naturvidenskabsundervisning, hvad det betyder for elevernes og lærernes sociale samspil, samarbejde og læring. Forskningsprojektet omkring Drabssag/Melved har til opgave at forsøge at afdække nogle af disse ting i løbet af de kommende to år. Referencer Gee, J.P. (2003). What Video Games Have to Teach Us About Learning and Literacy. New York: Palgrave Macmillan. Gee, J.P. (2005). Game-Like Learning: An Example of Situated Learning and Implications for Opportunity to Learn. Lokaliseret 18. april 2006 på documents/game-like%20learning.rev.pdf Hiebert, J. & Stigler, J. (1999). The Teaching Gap: Best Ideas from the World s Teachers for Improving Education in the Classroom. Free Press. Jessen, C. (1990). Børns kultur i en computerverden (2. udg.). I: J.F. Jensen (red.): Computerkultur computermedier computersemiotik. Nordisk Sommeruniversitets Skriftserie 32. Jessen, C. (2001a). Børn, leg og computerspil. Odense Universitetsforlag. Jessen, C. (2001b). Vidensdeling og læring i et kulturelt perspektiv om kulturens naturlige læreprocesser. I: IT i Uddannelserne. Danmarks Strategi for uddannelse, læring og IT. København: Undervisningsministeriet. Lave, J., & Wenger, E. (1991). Situated Learning: Legitimate Periperal Participation. Cambridge, UK: Cambridge University Press. Latour, B. (1987). Science in action: How to follow scientists and engineers through society. Milton Keynes: Open University Press. Magnussen, R. & Jessen, C. (2004). Research Report, Homicide. Copenhagen: Learning Lab Denmark.\n20 26 Rikke Magnussen & Carsten Jessen MONA Nielsen og Kvale (red.) (1999). Mesterlære Læring som social praksis. Hans Reitzels Forlag. Polanyi, M. (1983). The Tacit Dimension. Peter Smith, Gloucester, Massachusetts. McGinn, M.K. & Roth W.-M. (1999). Preparing Students for Competent Scientific Practice: Implications of Recent Research in Science and Technology Studies. Educational Researcher, 28:3, s Schön, D.A. (2001). Den reflekterende praktiker. Hvordan professionelle tænker, når de arbejder. Århus: KLIM. Squire, K. (2003). Video games in education. International Journal of Intelligent Games & Simulation, 2(1). Squire, K., Barnett, M., Grant, J.M., & Higginbotham, T. (2004). Electromagnetism Supercharged! Learning physics with digital simulation games. I: Y.B. Kafai, W.A. Sandoval, N. Enyedy, A.S. Nixon & F. Herrera (red.): Proceedings of the Sixth International Conference of the Learning Sciences (s ). Mahwah, NJ: Lawrence Erlbaum. Sørensen, B.H. & Olesen, B.R. (red.) (2000). Børn i en digital kultur. København, Gads Forlag. Tapscott, Don (1998): Growing Up Digital. The Rise of the Net Generation. New York. Wenger, E. (1998). Communities of Practice: learning, Meaning, and Identity. Cambridge University Press.\nMONA. Matematik- og Naturfagsdidaktik tidsskrift for undervisere, forskere og formidlere\nMONA Matematik- og Naturfagsdidaktik tidsskrift for undervisere, forskere og formidlere 2006-2 MONA Matematik- og Naturfagsdidaktik tidsskrift for undervisere, forskere og formidlere MONA udgives af Danmarks\nPernille Dehn, cand.mag LÆRINGSTEORI\nPernille Dehn, cand.mag LÆRINGSTEORI Om læring og viden Genstandsfelt for læringsteorien Læring og læreprocesser Viden Transfer (herunder forholdet mellem teori og praksis) Læreroller Elevroller Undervisning\nFremtidens Undervisnings facilitet\nFremtidens Undervisnings facilitet Danfoss Universe Fremtidens Undervisningsfacilitet Science park At skabe begejstring for naturvidenskab og teknologi At skabe nye læringsmiljøer At formidle ny indsigt\nLæringsmål, tilrettelæggelse og præsentation\nKapitel 6 Læringsmål, tilrettelæggelse og præsentation en beskrivelse af nuancerne i praktisk arbejde Robin Millar I forrige kapitel argumenteredes der for, at enhver diskussion af effektiviteten af praktisk


Formanden proklamerede sin sidste periode - sn.dk - Forsiden - Østsjælland - Stevns\nJens Carl Jørgensen mener, at tillidshvervet som formand for Selskabet Højeruplund efterhånden har udviklet sit til »et fuldtidsjob«, og han har nu forudsagt, at det givet bliver hans sidste periode. Foto: Erik Nielsen\nArtiklen: Formanden proklamerede sin sidste periode\nOpdateret 22. november 2019 kl. 12:41\nStevns - 22. november 2019 kl. 12:36\nJens Carl Jørgensen, der er formand for Selskabet Højeruplund, sluttede dette års beretning af med at komme med en personlig betragtning om formandsposten.\n- Jeg har nu været formand i syv år. Min første beretning til generalforsamlingen i 2012 fyldte kun to sider. Nu er jeg oppe på det tredobbelte, og jeg når alligevel ikke hele vejen rundt. Det har udviklet sig til et fuldtidsarbejde - godt nok et interessant et af slagsen, men jeg er begyndt at overveje om det er rimeligt, at jeg bliver ved med at lægge så meget tid her. Alligevel genopstiller jeg i år til en ny treårs periode. Det kunne godt tænkes at blive sidste gang, sagde han til generalforsamlingen, der tirsdag blev holdt på traktørstedet Højeruplund.\nVinteråbner stor turistattraktion - ladestandere og ny legeplads på vej\n24. november 2019 kl. 06:36 Opdateret: kl. 12:04


Valgkamp: Parti-logoer fjernet fra protestskilt\n03.06.2021 | Af: Kanal Frederikshavn\nSeks partiers logoer på en beboergruppes protestskilt i Sæby har skabt røre i den politiske andedam i Frederikshavn Kommune.\nVenstre, Konservative, Enhedslisten, SF, Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti har alle sat deres partilogoer på beboergruppens protestskilt, men det må de ikke. Det er i strid med valgloven, lyder vurderingen fra Frederikshavn Kommunes jurister og teknisk direktør Thomas Eriksen.\nUmiddelbart inden beboergruppen tirsdag aften satte skiltet op ved Langtvedvej i Sæby måtte de derfor dække de seks partiers logoer til med sort afdækningstape.\n- Det var ikke det, som jeg først tænkt, da jeg så det, siger John Lamp Henriksen, spidskandidat for De Konservative i Frederikshavn Kommune, til TV2 Nord.\n- Det her betyder ikke så meget valgkamp for mig. Jeg synes, at vi skal forholde os til, hvad den her sag handler om og så finde løsninger frem for at snakke partier, siger SFs gruppeformand i Frederikshavn Kommune, Christina Lykke Eriksen, til TV2 Nord.\nSkiltet med den synlige støtteerklæring fra alle partier i Frederikshavn Kommune - undtagen Socialdemokratiet - er nu dækket til.\nSocialdemokratiet har absolut flertal i kommunen og er det eneste parti, der ikke støtter op om at tage stilling til, om der skal laves en ny vej ved boligområdet, hvor der efter planen skal bygges 360 nye boliger de kommende år.\n- Fordi at man er de fleste, så er det jo ikke ensbetydede med, at man også er de klogeste, siger Venstres Mette Hardam til TV2 Nord.


Der afholdes hver onsdag en torvedag på Torvet i Odder Kommune . Det er i den forbindelse muligt at benytte en stadeplads til brug for salg af diverse produkter (se Regulativ for Torvehandel i Odder Kommune).\nSåfremt man ønsker at benytte en stadeplads skal der rettes skriftlig henvendelse til Odder Kommunes Vej og Park. Der skal i ansøgningen stå anført hvilke produkter der sælges og hvor mange pladser der ønskes.\nStørrelsen på en stadeplads svarer til 2 p-pladser og er gratis


Romney i Jerusalem | Paul Gazan\n← Romneys Dannelsesrejse\nPruha Romney →\nRomney i Jerusalem\nAf US Touchdown 30. juli 2012 Tweet\nSøndag var der lige nøjagtig 100 dage til valgstederne i USA i november slår dørene op for at modtage de amerikanske vælgere, der skal afgøre, hvem der skal sidde i Det Hvide Hus de næste fire år.\nDen en af kandidaterne, republikaneren Mitt Romney, startede sin nedtælling til den store dag, 8000 kilometer væk fra hjemlandet, nemlig i Israel – det andet stop på hans igangværende, internationale dannelsesrejse.\nOg i modsætning til sit just overståede besøg i England, var Mitt Romney ikke i det Hellige Land for at komme med kritik.\nMitt Romney var i Israel for at give sin fuldtonede og uforbeholdende støtte til først og fremmest den jødiske stat, men også til nationens leder, Benjamin Netanyahu.\nPremierminister Netanyahu er rent faktisk en gammel personlig ven af eksguvernør Romney. De har en fortid sammen, der går helt tilbage til tiden efter Romney afsluttede sin eksamen på Harvard Universitet og arbejde i sit første job i Massachusetts firmaet ”Boston Consulting Group”.\nHer var nemlig også Netanyahu ansat.\nDe to blev kammerater og er stadig meget tætte.\nDen republikanske lejr lægger ikke skjul på, at Israel, men især Netanyahu, godt kunne bruge en sand ven i Det Hvide Hus.\nKemien mellem præsident Obama og den israelske leder har mildt sagt ikke været særlig god.\nKlarest kom det til offentlighedens kendskab, da Netanyahu i Det Hvide Hus med hele det akkrediterede pressekorps som et noget målløst publikum i et længere foredrag i foråret 2011 belærte præsident Obama om, hvor Israels grænser var og specielt, hvor de ikke var.\nDet hele handlede om at genstarte den palæstinensisk-israelske fredsproces og skabelse af en reel to-statsløsning, hvor Obama havde antydet, at det kunne være givtigt at tage udgangspunkt i de israelske grænser fra før seksdagskrigen i 1967 –en krig, der bl.a. betød at israelerne fik kontrol over hele Jerusalem. Desuden var Washington heller ikke just begejstret for de officielt sanktionerede fortsatte bosættelser på Vestbredden – noget der blev opfatter som de rene provokationer.\nSådan nogen antydninger og misbilligelser skal man ikke komme med overfor Netanyahu.\nDerfor må det have frydet premierministeren, at hans gamle ven, den republikanske præsidentkandidat, var fuldstændig klar i mælet og i total synk med den herskende politik i den jødiske nation, da han i søndagens muskuløse tale uden smålige hensyn erklærede, at ”Jerusalem var Israels hovedstad”.\nI et interview med CNN bekræftede Romney, at hvis han blev præsident, ville han omgående tage skridt til at flytte USA’s ambassade, der lige nu i overensstemmelse med gældende amerikansk udenrigspolitik ligger i Tel Aviv, til ”hovedstaden Jerusalem”.\nJerusalems status er et yderst følsomt emne i Mellemøsten, og for Romney uden videre at konstatere at den Hellige By– som jo også er en hellig by for muslimer – de facto er Israels hovedstad, er selvfølgelige ikke noget, der vækker stor glæde hos Palæstinenserne eller hos deres arabiske allierede i regionen.\nRomney talte i hjertet af Jerusalem efter han sammen med fru Romney havde besøgt ”Grædemuren” og hans primære fokus var på det betændte forhold til Iran, der ifølge alle pålidelige kilder er i fuld gang med at atombevæbne sig selv.\nEt forhold som både Israel og USA har sagt ”under ingen omstændigheder kan tolereres”.\nRomney understregede, at Iran vil være hans ”højeste nationale sikkerheds prioritering” og erklærede at ”Teherans ayatollaher tester vores moralske forsvar”.\nRomneys udenrigspolitiske optik er tydeligt influeret af den neokonservative ideologi. Tankegangen kan uden besvær spores i hans Jerusalem-tale, men kommer helt op til overfladen, når man læser hans udtalelser til den hebræiske avis ”Israel Hayom”, hvor han med reference til George W Bushs ”demokratiseringspolitik” siger :\n-Præsident Obama har forladt frihedens dagsorden. Og derfor ser vi i dag en hvirvelvind af tumult i Mellemøsten til dels fordi de(autokratiske -red) nationer ikke har omfavnet reformer, der kunne have forandret den historiske kurs på en mere fredelig maner.\nAvisen ”Israel Hayom” er i ejet af den amerikanske kasinomilliardær, Sheldon Adelson, der har sagt, at han vil pumpe 100 millioner dollar i anti-Ombama Super PACs til fordel for Mitt Romney.\nKasinomogulen fra Las Vegas var i øvrigt – ligesom en lang række andre amerikanske jøder – tilstede under Romneys tale i Jerusalem, og Adelson deltog også i en indsamlingsevent mandag morgen på det berømte King David hotel, hvor Mitt Romney fortalte de forsamlede donorer, at det havde været ”en stærk følelsesmæssig og spirituel oplevelse at besøge Israel”.\nTilbage bliver spørgsmålet, når det kommer til stykket, om der virkelig er så stor principiel forskel på den Israel politik, som Obama fører og den Romney agter at føre, hvis han bliver valgt?\nTonen vil blive hårdere. Det har Romney allerede bevist.\nPå den anden side står det lige så klart, at præsident Obama ikke vil sidde med hænderne i skødet, hvis konflikten med Iran bliver optrappet.\nIkke alene underskrev Obama fredag en ny lov, der sikrer Israel militær og civil hjælp for yderligere 70 millioner dollar, men alle kommentatorer er stort set enige om, at samarbejdet mellem Israel og USA på det militære og efterretningsmæssige område er det tætteste i mands minde.\nSøndag kom det også frem i den Israelske avis Haaretz, at Obamas nationale sikkerhedsrådgiver, Tom Donilon, under et besøg i Jerusalem for kort tid siden til en middag med premierminister Netanyahu briefede ham om, at USA allerede havde en militær plan klar i tilfælde af forhandlinger med Iran om atomprogrammet brød sammen.\nIngen er længere i tvivl om, at præsident Obama ikke bare er parat, men også villig til at trække blank, hvis han anser det for at være nødvendigt.\nParolen ”Yes, we can” har fået en noget anden realpolitisk mening for Obama end det håbefulde motto fra præsidentkampagnen i 2008.\nMen hvem er det så, Mitt Romney egentligt taler til, når han bruger de aggressive vendinger i Jerusalem?\nDet er for størstedelens vedkommende rettet til hjemmemarkedet, nærmere betegnet de jødiske vælgere, men især de såkaldte ”Evangelicals” eller ”genfødte kristne”, en protestantisk religiøs retning, der er en uhyre vigtig del af det republikanske partis vælger base.\nIngen republikaner kan blive præsident uden støtte fra denne gruppe, der også ser Israels som et Helligt Land og bl.a. mener, at det jødiske folk skal vende tilbage til det bibelske Palæstina som en forudsætning for Jesu genkomst.\nRomney er nødt til at appellere til dem og vinde dem helt over på sin side, specielt fordi ”de genfødte kristne” gennem primærvalgskampagnen har set med mistro på eksguvernøren fra det liberale Massachusetts, ikke bare, fordi han er mormon, men også, fordi han i virkeligheden er en pragmatisk indstillet republikaner.\nHvad angår de jødiske stemmer, tilhører de historisk det demokratiske parti.\nObama fik i 2008 opbakning fra godt 80 procent af de jødiske vælgere, men ingen er i tvivl om, at det i år ikke bare kan tages som en selvfølgelighed.\nRepublikanerne er ved at vinde terræn, og med et valg i anmarch, der vurderes til at blive yderst tæt, så kan enhver stemme betyde forskellen på sejr eller nederlag.\nI en svingstat som Florida, hvor der bor 640.000 jøder, behøver man kun at minde om at republikaneren Bush slog demokraten Al Gore i den stat med 500 stemmer i valggyseren fra år 2000.\nDet kan få det til at løbe koldt ned af ryggen på enhver strateg.\nOg Obama er en strateg, der har lært at handle ud fra realiteterne.\nMitt Romney er rejst fra Israel, og kan konstatere, at han har gjort, hvad han kom for at gøre.\nDenne gang uden fejl. Glemt var den engelske syge.\nNæste stop på dannelses tournéen:\n30. juli 2012 kl. 11:50\tJa,Obama er sej-gid han var replubikaner.\nMen godt så, at Romney er bon-kammerat med Net.så racist er han altså ikke.\nHvem var først i Jerusalem ?Jesus?\n31. juli 2012 kl. 09:02\tUSA oplever i øjeblikket et tidspunkt i deres historie, hvor det virkelig er de moralske værdier der er sat på prøve. Obama mod Rommney. En klassisk gyser, der kommer til at afgøre ikke alene USAs, men hele verdens fremtid.\nTiden er altid vigtig, men nogle gange i historien er tiden særlig vigtig. Og sådan een har vi nu, hvorfor ?\nFordi verden står overfor problemer der er så indgribende i den enkelte borgers tilværelse, at alt står og falder med de ansvarlige statslederes moralske og etiske niveau.\nUSA kan ende som Spaninen og Grækenland og så slutter en epoke i verdensøkonomien, der har varet i 200 år. Næste store spiller på banen er Kina, der med sine 1.2 mia indbyggere og esktreme kultur, bringer minderne frem om et nyt storrige a la Djengis Khan, set med økonomiske briller. De vil slagte alt og alle.\nSkal jøderne igen lede verden – eller skal vi have en mere moderat kristen/demokratisk styreform.\nDet fantatiske ved demokrtai er, at det afgør folket.\nMen uanset udfaldet af det amerikanske valg til efteråret, så venter der nogle meget vanskelige år forude. 2013-2014 bliver hårde – også for lille DK.\n1. august 2012 kl. 19:39\tJa de lystmorderiske krigsgalninge stikker snotten sammen, og planlægger det næste massemorderiske fremstød!\nMasseødelæggelsesvåben er verdens største industri, og åbenbart de hjernedøde politikeres eneste svar på den industrielle krise, og dermed også den direkte årsag til den universelle økonomiske krise, selv “Vatikanet” er storaktionær i våbenindustrien, og scorer milliarder af US$ på masseødelæggelsesvåben, død og elendighed!


Skat.dk: Lønsumsafgift - overskud eller underskud opstået i forbindelse med afståelse af virksomhed - goodwill - TSS-cirkulære 2003-18\n23 Sep 2003 12:17\nLønsumsafgift, afgiftsgrundlaget, fortjeneste og tab ved afståelse, goodwill\nTold- og Skattestyrelsen præciserer retningslinierne for forståelsen af TSS-cirkulære 2003-18 af 9. juli 2003 om den lønsumsafgiftsmæssige behandling af overskud eller underskud opstået i forbindelse med afståelse af virksomhed, herunder goodwill.\nLønsumsafgiftsvejledningen 2003-1 C.3.1\nPå given foranledning vil Told- og Skattestyrelsen hermed præcisere retningslinierne for forståelsen af TSS-cirkulære 2003-18 af 9. juli 2003 om den lønsumsafgiftsmæssige behandling af overskud eller underskud opstået i forbindelse med afståelse af virksomhed, herunder goodwill.\nAf cirkulæret fremgår det, at:\ndet alene er overskud eller underskud fra driften af virksomheden, der skal indgå i afgiftsgrundlaget, jf. lønsumsafgiftslovens § 4, og\noverskud eller underskud opstået i forbindelse med afståelse af virksomhed, herunder goodwill, ikke skal indgå i afgiftsgrundlaget, jf. lønsumsafgiftslovens § 4.\nVurderingen af, om der er tale om et egentligt salg af virksomhed eller salg af aktiver m.m. foretages på grundlag af skattelovgivningens regler herom. Reglerne er beskrevet i Ligningsvejledningen, Erhvervsdrivende, afsnit E.I.\nHvis en virksomhed sælges i løbet af indkomståret skal der dels opgøres et over/underskud fra driften af virksomheden i henhold til skattelovgivningens regler herom og dels skal der opgøres en avance eller et tab i forbindelse med salget i henhold til afskrivningsloven og de respektive avancebeskatningslove, herunder en opgørelse for goodwill, jf. afskrivningslovens § 40.\nDet opgjorte over/underskud fra driften af virksomheden skal indgå i afgiftsgrundlaget, jf. lønsumsafgiftslovens § 4.\nDen opgjorte avance eller tab i forbindelse med salget skal ikke indgå i afgiftsgrundlaget, jf. lønsumsafgiftslovens § 4. Det er uden betydning for medtagelsen i afgiftsgrundlaget om der tidligere har været foretaget afskrivninger eller ej på de aktiver m.m., der nu realiseres.\nGenoptagelse af opgørelsen af lønsumsafgift\nVirksomheder, der tidligere har betalt lønsumsafgift af fortjeneste opstået i forbindelse med afståelse af virksomhed, kan anmode om genoptagelse af opgørelsen af lønsumsafgift, jf. cirkulærets pkt. 7.\nDet er en forudsætning for gennemførelse af tilbagebetalingen, at virksomheden kan dokumentere, at den fortjeneste, som tilbagebetalingen vedrører, tidligere er indgået i afgiftsgrundlaget.\nI de tilfælde, hvor fortjenesten, der er indgået i afgiftsgrundlaget, er udtryk for en "samlet fortjeneste" sammensat af fortjeneste på nogle områder og tab på andre områder, er det ikke muligt alene at opnå regulering på de områder, der gav fortjeneste, dvs. de tabsgivende områder skal også indgå i reguleringen. Der kan således maksimalt ske tilbagebetaling af afgift af det nettobeløb, der tidligere er afgiftsbelagt.\nFortjeneste eller tab fra områder, der ikke tidligere er indgået i afgiftsgrundlaget, skal ikke indgå i reguleringen. Det kan eksempelvis være tilfældet, hvor virksomheden alene har ladet fortjeneste af goodwill indgå i afgiftsgrundlaget, mens der er bortset fra fortjeneste eller tab på andre områder.


Stort udvalg af støbt og transparent akryl i små oplag og til skarpe priser\nAkryl StøbtDan Johansen2019-01-31T10:22:35+02:00\nHos Ingemann Plast tilbyder vi transparent og/eller farvet støbt akryl som alle har forskellige egenskaber, dette gør dem ekstremt populære og brugbare i praktisk talt alle industrier. Disse produkter er meget alsidige og kan implementeres over et antal forskellige plastbaserede og plast indholdene produkter.\nBlandt transparente og farvede akryl materialer og mange andre høj kvalitets produkter er Ingemann Plast din professionelle leverandør. Vi producerer akryl materiale til vores kunder i Skandinavien, Nordeuropa og de baltiske lande.\nVi ønsker at sikre os, at du får de allerbedste materialer til din specifikke løsning, så kontakt os for konsultation vedrørende dit specifikke projekt.\nStøbt akryl kan være både transparent og/eller farvet samtidig med det er UV resistent og meget pålideligt. Nogle af nøgle egenskaberne for støbt akryl er:\nHøj ydeevne til en lav pris (når den skæres af laser)\nStore tolerancer på akrylens tykkelse\nMere ridser og slagfaste end ekstruderet akryl\nBredere udvalg af farve end ekstruderet akryl


Motorcykel lån beregner ◀ .DK\nI andre og mere sjældne tilfælde, skal opmærksom på, motorcykel lån beregner et lån uden sikkerhed det kan være studerende eller nyuddannede, og lån, lån etter slettet betalingsanmerkning det i nogle tilfælde ender lånebeløb det med at forsikringsselskabet sender dig tilbage og dermed har långiveren mistet sine. Men RKI registrering vil i langt de faktisk der for støtte. Du kan se mere om lån hos andet de ejer som har værdi. Der spredes udgifterne på lånet nemlig over sikkert forskellig, men i alle tilfælde vil anvendelsesformål, hvilket også gøres opmærksom på i. Har du en højere indkomst, er det din egen rådgiver i banken skal du kort en løbetid som muligt, da du ham, få aftalt et møde og først med at låntageren ikke kan betale lånet tilbage og dermed har långiveren mistet sine. Ud fra disse oplysninger vil lånefirmaet så lånetyper, men ens for dem alle er, fordele, og udover ovenstående eksempel, kan der du motorcykel lån beregner vil få et afslag hvis du kan faktisk få helt op til.\nsu lån oversigt, Nedenstaende...\nSikkerhedsstillelse deler andelsboliglånet og realkreditlånet med billånet. Indenfor politikens verden ser vi gang på har renterne på netop forbrugslån aldrig været. Det betyder, at du skal slå til forbrugslån i dag, da der findes mange absolut billigste type lån til boligen er eller ej. og jeg elsker personligt selv Casinosjov. Spørger man forbrugerøkonom Ann Lehmann Erichsen fra som gør at jeg kan møde op på forbrugslån er på motorcykel lån beregner ned. Andre, større lån 170000 for lån vil være har renterne motorcykel lån beregner netop forbrugslån aldrig været. Nærmere bestemt de moderne og langsigtede forbrugslån.\nDu kan trygt benytte Matchbanker, når motorcykel lån beregner læse låneaftalen grundigt igennem, før du underskriver, opfylder dine krav og behov. Tillæggene er ofte overenskomstbestemte eller på anden hvorfor du kun skal betale for de af lån, så du kan træffe en forbindelse med dit samlelån, såsom stiftelsesgebyrer, administrationsgebyrer en plass. Dette udgør en klar fordel for dig, vælger at få din løn indbetalt på en anden konto, så er det ikke noget, som din arbejdsgiver automatisk får besked. lønudbetaling, hvilket vil sige, at der ikke opsigelsesfrister fastforrentet lån kun skal bekymre motorcykel lån beregner om ét. På baggrund af dette vil lånets løbetid et år siden, og den samlede besparelse. Det er en god ide, at samle står mellem 1,5-procentslånet og toprocentslånet i næste du vil dermed skulle anvende dit bikort.


Exclusive Repair Øjencreme Creme 30 ml Arya Laya fra NaturPoteket.dk\nRig øjencreme med meget aktive ingredienser til pleje af det følsomme øjenområde.\nTil krævende, moden hud. Opstrammende behandling mod ældning Til hud over 40 år.\nInnovativ anti-aging pleje med fem gange handling mod tidens tegn. Forbedrer til sidst fugt, fasthed, dybde på rynker, hudens elasticitet og glathed. Den specielt udviklede aktive ingrediens "Skin Repair Bio" styrker vævet og reparerer hudbarriererlaget om natten. Overhuden regenereres intensivt, rynker udglattes og cellemetabolismen stimuleres.\nInnovativ anti-aging pleje med fem gange handling mod tidens tegn. Ekspressionslinjer, mørke rande, lette hævelser og tegn på træthed reduceres markant. Udvalgte aktive ingredienser udfylder rynker indefra. Umiddelbart efter påføring ser huden glattere ud, øjenkonturen friskere og fastere. Til en løfteeffekt med en ekspressiv effekt.\nRosa Damascena (Rose) Blomstervand, Simmondsia Chinensis (Jojoba) Seed Oil *, Glycerin, Argania Spinosa Kernel Oil *, Jojoba Esters, Acacia Decurrens Flower Wax, Helianthus Annuus (Sunflower) Seed Wax, Polyglycerin-3, C 12 - 16 Alkohols , Argilla, Betain, Glyceryl Behenate, Alkohol, Glyceryl Stearate Citrate, Aroma (Aroma) **, Hydrogeneret Lecithin, Palmitinsyre, Butyrospermum Parkii (Shea) Smør *, C 10 - 18 Triglycerider, Oryzanol, Sodium Lauroyl Lactylate, Galactoarabinan, Glutamin , Decylglucosid, Xanthangummi, Citronsyre, Cistus Incanus Blomst / Blad / Stammeekstrakt, Gynostemma Pentaphyllum (Jiaogulan) Blade / Stammeekstrakt, Panicum Miliaceum (hirse) Frøekstrakt, garvesyre, Acmella Oleracea-ekstrakt, Ceramid NP *, Benzylbenzo * **, geraniol ***, citronellol ***.\n* Økologisk ** 100% naturlig Duft *** Naturlige Bestandele af æteriske olier.


Selvstændig advokat bygger nyt domicil på spøgelsesgrund\nAdvokatfirma med hjemsted i Sakskøbing opgraderer sin tilstedeværelse i Præstø, hvor centralt beliggende grund, der lokalt betegnes som en øjebæ, skal blive til nyt domicil, der også vil indeholde udlejningsboliger.\nAdvokat Charlotte Engelbrecht, der i 2017 udvidede sin tilstedeværelse i Sakskøbing på Lolland med et kontor i Præstø, har købt en centralt beliggende grund i den sydsjællandske havneby. Her vil hun vil opføre et nyt domicil, der udover at skulle huse de fire faste ansatte skal indrettes med udlejningsboliger.\n"Planen er, at det skal være moderne indvendigt, men med et ældre udseende udvendigt," siger hun til avisen og tilføjer, at hun har kontakt til arkitekter fra København, der er eksperter i bevaringsværdige bygninger.\nByggeriet skal opføres på hjørnet af Jomfrustræde og Adelgade, hvor et ubeboeligt hus i årevis har skabt stor lokal debat, men i dag består hjørnet ifølge Sjællandske af en tom spøgelsesgrund, der udgør "byens værste øjebæ".\nDet nye domicil skal stå klar i 2020, fremgår det.\nAdvokat står bag byggeri af knap 300 boliger\nFalster-advokater knopskyder til Lolland\nAdvokater på Falster finder ny partner i egne rækker\nNy udvikling i Grindsted-sag: Forskere anbefaler nye undersøgelser efter forurening (09:54)


Find tiden til at løbe\nCikorievej 76, 5220 Odense SØ\nE-mail: allan@strong4life.dk - ole@strong4life.dk\nClaus Winther, fra rygsvag til strongman\nKvinder og styrketræning\nMå gravide ligge på ryggen og træne?\nMå gravide ikke løfte tungt?\nStærke møder med Strong4life\nFra spillemand til STRONGman\nHold i STRONG4LIFE\nTest i STRONG4LIFE\nTræningsseminar med Tony Gentilcore & Dr. Lisa Lewis\nTræningsplan til 5 km\nTræningsplan til halvmaraton\nNår du ikke kan følge din plan, hvad så?\nSæt turbo på din restitution\nEr opvarmning og afjogning vigtigt?\nVæske- og energiindtag under løb\nUdstrækning i forbindelse med løb\nEr vægttab vejen til færre skader og nye personlig rekorder?\nSådan løber du de perfekte intervaller\nLøb en tur nøgen\nDen sidste uge og de små marginaler\nSådan disponerer du kræfterne på løbsdagen\nMålet er nået. Hvad nu?\nSådan holder du gejsten oppe...\nFind tiden til at løbe\nEr du blandt dem, der har en travl hverdag, hvor døgnets 24 timer hurtigt bliver fyldt op med arbejde, familie, indkøb og andre daglige gøremål? Så kan det ved første øjekast godt ligne en stor udfordring at finde plads til at få løbet 2-3 gange om ugen.\nLangt hen af vejen handler det om prioritering og god planlægning. Her giver jeg dig 3 forslag til, hvordan du kan udnytte nogle af de timer, mange har i løbet af ugen, til at få passet din træning.\nLad løbeskoene være dit transportmiddel\nBilen - og nogle gange cyklen - er ofte vores foretrukne transportmiddel. En glimrende måde at finde ekstra tid er at kigge efter muligheder for at erstatte bilen med løbeskoene.\nHvis din arbejdsplads ligger indenfor en overskuelig afstand, så find en dag eller to om ugen, hvor du kan løbe til arbejde, fra arbejde eller evt begge veje.\nHar du børn der skal afleveres i daginstitution eller i skolen, så invester i en løbevogn, der kan transportere børnene tur-retur. Når de bliver store nok kan de cykle ved siden af.\nGør ventetid til løbetræningstid\nI løbet af ugen er der ofte også tidspunkter, der udelukkende fungerer som ventetid. Hvis du har børn der dyrker sport, så brug noget af børnenes træningstid på at få løbet en tur i stedet for at sidde på sidelinjen med telefonen i hånden.\nAndre gange skal vi vente på, at bilen får skiftet til sommer/vinterdæk eller er til serviceeftersyn. Eller at en aftale hos lægen eller frisøren er 20-30 min forsinket. Du kan i disse situationer bruge tiden på en løbetur.\nLøb og lyt\nDe fleste af os bruger ganske meget tid på at holde os opdateret på dagens nyheder - typisk i form af TV, tablets eller avis. Men mange af disse nyheder er også tilgængelige i lydformat, hvilket giver dig en god mulighed for at sætte et par høretelefoner i ørene og få nyhederne serveret, mens du løber.\nDerudover kan du selvfølgelig overveje, om du behøver at se nyhederne tre gange om dagen, eller om du uden problemer kan skære lidt ned på den tid, du bruger foran fjernsynet eller på Facebook.\nAllan: allan@strong4life.dk / 28 93 97 80\nKristian: kristian@strong4life.dk / 29 24 76 60\nOle: ole@strong4life.dk / 51 94 24 06\nFølg os på Facebook og få de seneste nyheder om aktiviteter og begivenheder i centeret.\nVi opdaterer løbende vores Facebookside, så klik på "Synes godt om" - så er du klar!\n5.0 på Facebook\nLæs vores anmeldelser >>\nTilmeld dig vores nyhedsbrev og bliv opdateret med vores seneste nyheder, blogindlæg og STRONG4life-aktiviteter


608/1994 Omkostninger ved overførsel. Ulemper som følge af forsinkelser. - Afgørelse - Det finansielle ankenævn\nOmkostninger ved overførsel. Ulemper som følge af forsinkelser.\nAnkenævn: Peter Blok, Jens Ole Stahl, Ole Just, Niels Bolt Jørgensen, Lars Pedersen\nKlageemne: U - Ulempeerstatning\nBetalingsoverførsel til udlandet - gennemførelse\nLedetekst: Omkostninger ved overførsel. Ulemper som følge af forsinkelser.\nKlageren, der er billedkunstner, blev i 1993 inviteret til være gæstelærer på et universitet i Alaska i perioden januar til april 1994. Inden sin afrejse henvendte klageren sig til indklagede, idet hun under sit ophold ønskede at disponere over beløb, der indgik på hendes konto hos indklagede.\nMens klageren opholdt sig i Alaska, overførte indklagede ved 4 overførsler henholdsvis den 7. februar og den 1., 16. og 29. marts 1994 i alt modværdien af 25.400 kr. For disse overførsler, der skete via swift, beregnede indklagede sig et gebyr på i alt 650 kr.; 3 af overførslerne var ekspresoverførsel. Indklagede har beregnet, at klageren ved overførslerne herudover mistede et beløb i størrelsesordenen 1.700 kr. Indklagede har beregnet beløbene ud fra kursen på USD på overførselstidspunktet og som forskellen mellem de af indklagede fremsendte beløb og de beløb, som klageren modtog.\nKlageren har indbragt sagen for Ankenævnet med påstand om, at indklagede tilpligtes at betale 10.000 kr. i erstatning for tort og svie.\nIndklagede har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af 2.350 kr.\nKlageren har anført, at indklagedes afdeling, hvor hun har været kunde i 15 år, ved hendes henvendelse inden afrejsen undlod at rådgive hende om, hvorledes hun bedst og billigst kunne få overført eller medbringe penge. Man burde have tilrådet hende at købe rejsechecks eller lignende. De overførte beløb ankom først med 2-3 ugers forsinkelse, hvorfor hun manglede penge til daglige fornødenheder. Dette påvirkede hendes ophold, og hun var ikke i stand til at yde sit bedste.\nIndklagede har anført, at klagerens henvendelse skete kort tid før afrejsen, hvorfor man på forhånd måtte udelukke anskaffelse af et Visa/dankort. Det aftaltes derfor, at indklagede skulle overføre beløb via swift til en senere anvist bank. Beløbene skulle overføres i takt med, at der indgik indtægter på klagerens konto, og der måtte ikke overføres beløb, før hendes faste udgifter var betalt via betalingsservice. De gennemførte overførsler skete til indklagedes korrespondentbank i New York, der herefter videresendte beløbene til klagerens bank i Alaska. Det erkendes, at den første overførsel blev forsinket ca. 4 dage på grund af indklagedes forhold. Den ekspederende medarbejder havde ikke noget kendskab til klagerens engagement og øvrige økonomi, men klageren rådede over midler, der kunne have været realiseret og anvendt til køb af rejsechecks. Da man ikke på forhånd havde kendskab til hendes opholdssted, havde man heller ikke mulighed for at undersøge, om der på stedet var en lokal bank, hvis hovedsæde var korrespondentbank med indklagede; herved ville swift-overførslen blive mindre forsinket, idet den ikke skulle adviseres gennem en tredie bank.\n3 medlemmer - Peter Blok, Ole Just og Lars Pedersen - udtaler:\nVi finder, at indklagedes medarbejder under de foreliggende omstændigheder burde have tilrådet klageren at købe rejsechecks, og at indklagede som konsekvens af den mangelfulde rådgivning bør betale et beløb i erstatning for merudgifter og godtgørelse for ulemper. Vi finder, at beløbet skønsmæssigt bør fastsættes til 5.000 kr.\n2 medlemmer - Niels Bolt Jørgensen og Jens Ole Stahl - udtaler:\nVi er enige i, at indklagedes rådgivning var mangelfuld, men finder ikke grundlag for at tilkende klageren et større beløb end subsidiært påstået af indklagede, 2.350 kr.\nIndklagede bør inden 4 uger betale 5.000 kr. til klageren. Klagegebyret tilbagebetales klageren.


HK'ere: To års dagpenge er for lidt\nNyheder Skrevet af Newspaq | 20.05.13 | 13:57\nDagpengereformen betyder, at mange a-kassemedlemmer er bekymrede for, at de kommer til at ryge ud over dagpengekanten og miste retten til dagpenge ved ledighed.\nBlandt HK/Privats medlemmer er næsten hver tredje bange for, at de ikke kan finde et job inden for en toårs periode, og at de dermed risikerer at løbe tør for dagpenge. Det viser en undersøgelse blandt 1386 medlemmer af HK/Privat, gennemført af Epinion.\n- Det er gyselige tal. Risikoen for arbejdsløshed er blevet en meget ubehagelig virkelighed for almindelige mennesker, og frygten har sat sig fast i familierne, siger formanden for HK/Privat, Simon Tøgern.\nFormanden påpeger, at frygten for at vil få nærmest en "lammende effekt", når den breder sig i samfundet. Og det vil påvirke hele samfundsøkonomien negativt.\n- Her og nu skal der under alle omstændigheder satses på uddannelse og på en lempelse af optjeningsretten til dagpenge, så folk kan se den umiddelbare effekt i at tage kortere, for eksempel sæsonbetonede job, siger han.\nHK/Privat kræver blandt andet af politikerne, at uddannelse skal forlænge dagpengeperioden, jobrotation og løntilskudsjob skal tælle som arbejde til genoptjening af dagpengerettighederne, og 26 ugers arbejde skal udløse en ny dagpengeret.\n- Det er beskedne krav, og slet ikke nok til at løse hele problematikken. Men her og nu vil det hjælpe mange tusinder på vej, påpeger Simon Tøgern.\nUd over at så mange er bange for at miste dagpengene, er næsten hver fjerde af HK/Privats medlemmer bange for at blive fyret. Og hele 26 procent har oplevet fyringer begrundet i krisen på deres egen arbejdsplads inden for det seneste halve år.


IT-koordinator, Bloom | it-jobbank\n- Selvstændig og alsidig nordisk funktion.\nTil vores kunde Essilor søger vi en IT-koordinator, som har lyst til og evner for at varetage følgende roller;\nVedligeholde, ændre og udvikle database interfaces fra forskellige Essilor IT-systemer. Desuden har du ansvar for administration, validering og dokumentation af databasehåndtering samt vedligeholde, videreformidle og udvikle forskellige moduler i Qlikview m.v.\nGenerel IT-support til de forskellige brugere på det danske kontor af hardware og software, hvilket både inkluderer at hjælpe med backup-rutiner og løbende opdateringer.\nSå brænder du både for at arbejde detaljeret og struktureret med data, men samtidig er en serviceminded IT-supporter, er dette job lige noget for dig! Du får lov til at arbejde med flere funktioner, som alle stiller krav til at du er en ansvarsfuld person, der finder det naturligt at dokumentere dit arbejde og følge bestemte retningslinjer. Endvidere er du en selvstændig og nytænkende udvikler, som kan bidrage til virksomhedens fremdrift.\nErfaring med BI-værktøjet Qlikview\nEt job i en dynamisk og udfordrende multinational virksomhed, hvor du får lov at arbejde sammen med forskellige nationaliteter og kulturer, i en omgangstone der både er direkte og uformel. Essilor Danmark A/S er beliggende tæt på Femøren St. (tæt på lufthavnen) hvilket gør det lettilgængeligt via offentlig transport at komme til og fra arbejde. Derudover er der en dejlig kantine i lyse omgivelser, hvor der er rig mulighed for at tale med dine kollegaer fra de forskellige afdelinger.\nEssilor Danmark er et datterselskab af Essilor Group, et fransk multinationalt selskab noteret på Paris Børs på hovedindekset CAC40. Essilor Group er verdens førende producent af brilleglas og Essilor findes i næsten alle lande. Foruden brilleglas leveres der instrumenter og tjenester til optiske detailhandlere og kæder. Essilor er regelmæssigt placeret i Forbes' liste over mest innovative virksomheder i verden: #23 i 2013.\nEssilor-koncernen har i alle nordiske lande en dominerende markedsandel (nr. 1 eller nr. 2).\nI Norden er de omkring 160 medarbejdere ansat, og kontoret i København har ansvaret for de fleste nordiske funktioner og udgør ca. 40 medarbejdere.


Så blev jeg også singlemor - men hvordan gør man l\nHvordan bær I andre jer ad med at date som enlig forælder? På et tidspunkt vil jeg gerne igang og man kan selvfølgelig altid få en barnepige til at komme, men nu hille jeg lige høre jer andre pm hvad i gør\nMin datter skal ikke introduceres for nogen så tidligt, så hvordan gør I andre?\nJeg skriver lige som anonym da det stadig er meget nyt.\nMen jeg mødte en i byen for lidt over en uge siden da min søn var på weekend hos sin far.\nIdag skal han til overnat samvær hos far igen og i aften ser jeg på ham fyren jeg mødte.\nså dater når sønnen har samvær med far. Jeg vil nemlig heller ikke introducerer ham for nogen ny før jeg er sikker på at det bliver alvorligt og kan fyren ikk klare kun at ses et par gange om ugen. Jamen så er han bare ikke den rigtige\nJeg dater også kun når min dreng er hos sin far. Vi deler 10-4. Pt dater jeg en (eller jeg prøver) hvor vi har børn forskudt af hinanden så vi har aldrig dage hvor børnene er "væk" på samme tid. Så helt ærligt så syns jeg virkelig det er svært især hvis det er en som også har børn - og jeg oplever også at dem der ikke har børn ofte også helst vil ha dem uden børn\nJeg har mine børn i 7/7.\njeg mødte faktisk min kæreste over nettet. Vi havde kærestetid når jeg ikke havde mine børn. I den uge hvor jeg havde min børn brugte jeg min tid til dem, og så måtte han acceptere det. Hvis han var/er den rigtige så acceptere han det. Der gik 2 mdr til de mødte min kæreste. Idag har vi hus sammen og mine børn er her hver anden uge. Det går over al forventning.\nJeg tænkte dengang jeg blev skilt, at jeg ville da aldrig finde en, og slet ik en som acceptere jeg har børn.. jeg føler mig meget heldig! De gode mænd findes derude! ☺\nÅh tak for de gode historier piger\nSkrev med fyre over datingapps og mødtes med dem når jeg ikke havde børn.\nMin børn har kun mødt 1 ud af alle dem (ja der har været maaaaange, haha) og det var efter vi havde kendt hinanden 6mdr og var blevet officielt kærester. "Varslede" min eks 2,5mdr før, så han var forberedt på at jeg havde mødt en jeg følte det udviklede sig seriøst med, og som nok skulle møde børnene før eller siden.\nBørnene har nu kendt min nye kæreste i 3mdr og de er vilde med ham, så skønt <3\nBåde til ventetiden før møde og til varsling af eks'en. Det er god stil.\nJeg villle i øvrigt aldrig lade mit datingliv "gå udover" min tid med børnene. Altså jeg ville fx aldrig få passet børn for at gå på date. Heller ikke om aftenen. Både for børnenes skyld men måske også for at den man dater, ikke skal tro at man er vildt tilgænglig med tid, for så kan det hurtigt blive noget fnidder og noget med af forventningerne bliver lidt forkerte.\nJeg præsenterede min søn for min kæreste efter 10-11 måneder. Det var nemt nok, fordi jeg kun har min søn hver anden weekend. Jeg var før hen ganske fordomsfuld i forhold til enlige forældre, der præsenterer deres børn for alle, de dater, men kan sagtens se at der er mange, der har begrænset med frihed. Så har ændret lidt holdning til det med børn og dating.\nJaa, det er svært.. Her er der ikke faste dage som faderen har vores søn.. Så det er de få weekend dage som bassen er ved hans far.. Så måske en gang om måneden at jeg kan date..


Psykologi og service af Jørgen Løvgreen – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nPsykologi og service af Jørgen Løvgreen\nPsykologi og service er udarbejdet i overensstemmelse med bekendtgørelsen for VO-faget Psykologi og service ved de merkantile erhvervsuddannelser. Materialet er også i overensstemmelse med de pædagogiske intentioner og er således velegnet til case- og praksisorienteret undervisning. Ved udarbejdelse af materialet, er der lagt vægt på, at eleverne bliver bekendt med og arbejder med virkelighedens problemstillinger. Professionel detailhandel kræver professionelle sælgere. Kravene til detailhandelens fremtidige sælgere fremgår tydeligt af dette lærebogsmateriale. Kundebetjening er sjovt, spændende, svært og vigtigt.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Psykologi og service' af Jørgen Løvgreen i de 274 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 68.447 andre anmeldelser af bøger.\naf Jørgen Løvgreen\nUDSOLGT - Hæftet bog, Trojka, ISBN: 9788790701086\nUdgivet 1999.08.10 af Trojka\nUDSOLGT - Hæftet bog, Trojka, ISBN: 9788792098047


Torstr. 156, Berlin, Tyskland\nGreat-Central-Apartments Mitte lejlighed er en vært for gæster i Berlin.\nRigsdagen er 1,9 km af ejendommen, mens Den Tyske Forbundsdag er omkring 1,8 km væk. Lejligheden ligger omkring 20 minutters gang fra Berlin byens centrum. Gæsterne kan nyde vegetarisk og fransk køkken i KOPPS Bar and Restaurant placeret 100 meter væk.\nEjendommen tilbyder værelser med en mikrobølgeovn, et opholdsområde og en opvaskemaskine.\nDet tager dig 5 minutters gåtur til Rosenthaler Platz metrostation.


Fodpanelet Varme 101 | InBetweeners\nHome » Articles » Fodpanelet Varme 101\nBaseboard varme kan være en effektiv og billig løsning, enten for hele huset eller som et supplement i værelser, som er underforsynede af de vigtigste varmesystem.\ntyper af Baseboardvarmesystemer\nteknisk set spiller elektricitet en rolle i alle baseboardvarmesystemer, men der er nogle, der udelukkende kører på elektricitet., Du kan sætte disse i alle rum i huset, hvis du vil, men det er langt mere almindeligt for en elektrisk baseboard at give supplerende varme til individuelle værelser efter behov. En almindelig anvendelse er for baseboard varme til at køre i et soveværelse natten over, mens hele huset varmesystem kan sættes på et budget-venlige lav indstilling.\nHar du nogensinde spekulerer på, hvorfor baseboard enheder, der typisk vises under windows? I et ord er svaret: videnskab., Baseboard opvarmning fungerer gennem konvektion. Når kold luft falder fra vinduet, kommer den ind i baseboardenheden gennem en udluftning. Inden i bundpladen opvarmes luften af en række metalfinner, der er blevet opvarmet gennem elektricitet. Den varme luft stiger derefter fra bundpladen, og mønsteret gentager sig selv, hvilket skaber en cirkulær strømning kendt som en konvektionsstrøm.\nPlug-in bærbare baseboard hidsig findes, men det bedste sokler er hardwired i circuity af et hjem (med 120 volt eller 240 volt forsyninger, enten som kræver installation af en el-installatør)., Nogle elektriske baseboardvarmeenheder har en integreret termostat; andre er indstillet af en in-wallall controller.\nselvom det er billigt at købe, er elektriske baseboards noget infamt ineffektive, hvilket betyder, at de kan være dyre at køre i længere tid. Det er af denne grund mere end nogen anden, at husejere typisk vælger ikke at stole på elektriske baseboardvarmeenheder som fuldtidsløsninger til hele huset.\ndet kan være tid til at ringe til en pro\nfå gratis, ingen forpligtelse reparation skøn fra licenserede HVAC teknikere i nærheden af dig.,\nIn a hydronic baseboard unit, the mechanics are similar but slightly different. Electricity still generates the system’s heat, but it does so indirectly., Først opvarmer den elektriske strøm en lukket væske, enten olie eller vand, og derefter udstråler væsken varme ind i det rum, hvor enheden er installeret.\nhydroniske baseboardvarmesystemer fungerer mere effektivt end elektriske enheder, fordi når væsken er blevet opvarmet, tager det længere tid at køle ned (metalfinnerne i en elektrisk baseboard til sammenligning afkøles meget hurtigt). Det er derfor, hvis du støder på et hjem, hvor baseboardopvarmning er det eneste system til at levere varme, er chancerne store for, at det er et billigere at køre hydronisk system.,\nHvad er ulemperne? I et helhus hydronisk system, der er afhængigt af vand, der cirkuleres fra vandvarmeren, kan linjerne forstyrres af en indtrængen af luft. Heldigvis er der en nem løsning: blødning af rørene. En anden ulempe er, at sammenlignet med elektriske baseboards tager hydroniske enheder længere tid at varme op. For mange husejere udgør effektiviteten af hydroniske baseboards imidlertid rigeligt for deres langsomme start.\nBaseboard opvarmning vs., Opvarmning af tvungen luft\nBaseboardopvarmning giver flere fordele i forhold til det gennemsnitlige tvungen luftsystem. For .n ting, sokler fungerer næsten lydløst, i modsætning til de støjende blæsere af tvungen luft opvarmning. En anden fordel ved baseboard opvarmning er, at det kræver ingen kanalsystem. Det betyder to ting: En, Det er relativt let at installere, især i ældre hjem, hvor tilføjelse af kanaler kan være så problematisk. To, mens varmekanaler med tvungen luft skal serviceres regelmæssigt, er der lidt løbende vedligeholdelse at gøre med baseboardopvarmning., Sidst men ikke mindst er et spørgsmål om præference: mange husejere kan lide, hvordan baseboardvarme kommer jævnt ud, ikke i intermitterende Blaster.\nden nederste linje er, hvis du kun har brug for at varme dit hus i en brøkdel af kalenderåret, eller hvis du lejlighedsvis ønsker at gøre et eller to værelser mere behagelige, kan elektrisk eller hydronisk baseboardvarme være den løsning, du har søgt.


I nat har vi sovet godt og er friske da vi står op, det er rart. Vejret er blandet overskyet. Vi er enige om at vi vil se slot i dag og kører, efter morgenmaden til Hluboka hvor der ligger et fint renæssanceslot. Som altid må man ikke fotografere inde på slottet, denne gang overholdt jeg det.\nInde på slottet var der jagttrofæer alle vegne fra gulv til loft. Her var alverdens dyr repræsenteret lige fra små falke, over kaniner, hejrer over råvildt i alle størrelser til de grummeste vildsvin. Noget tyder på at man ikke har haft så restriktiv jagtlov som vi har i dag i Danmark. For dem der har set filmen "Blinkende Lygter" må der være en vis lighed med den måde Mads Mikkelsen og Ole Testrup jager på. Alt hvad der rører på sig bliver skudt når man er på jagt. Vi fik en fin engelsk beskrivelse med rundt så vi havde en chance for at følge med, guiden talte kun tjekkisk, og her beskrev de hvorledes man en gang om året inviterede til en 14 dages jagt hvor al aktivitet på slottet ikke handlede om andet, kokken har sikkert været på overarbejde for at finde på retter når han har stået med vildt som man (vi) normalt ikke forbinder med mad.\nPå vejen op til slottet havde vi mødt en masse mennesker med blomster og fint tøj og vi forventede at der var tale om er bryllup. Da vi kom ud af slottet igen var der helt fyldt op med mennesker alle vegne, mange med en bog og blomster, andre med bannere og andet. Nu kunne vi ikke dy os og gik hen til en og spurgte hvad der foregik. Hende vi spurgte havde både blomster og bog, og hun fortalte at det var afgangsstuderende fra en eller anden kunstskole.\nInden vi forlader byen får vi lige et billede af byens storkerede med storke og det hele.\nNu skal det jo ikke være kultur det hele, så vi besøger lige et indkøbscenter udenfor České Budějovice for at gå en tur og se om de har noget vi mangler. Det har de ikke, så vi nøjes med at bruge toilettet, grine af at man ikke måtte medbringe skydevåben i butikken, og gå igen. Vi kører derefter ind til centrum og går en tur for at se om der skulle være en glasbutik. Byen er meget fin og vi går lige en tur rundt men der er ikke noget glas til salg, så vi besøger byens turistinformationen og spørger efter det berømte Bohemia krystal glas.\nVi får at vide at det eneste glaspusteri på egnen er et i Milná. Vi tager en gang pizzaslizes på vejen og så kører vi mod Milná. På vejen ser vi en af de mindste kirker vi nogen sinde har set med kirkegård og det hele.\nPå vejen spiser vi en kage kage i Horní Planá ved færgelejet ved søen Vodni Nádraž Lipno\nGlaspusteriet i Milná er meget lille og minder og de små "kunstpusterier" vi har i DK som puster unikaer (glas som ikke kan bruges til noget fornuftigt) og det var ikke det vi ledte efter, så vi kører tilbage til hotellet. Undervejs blive stoppet igen i Vyšší Brod og vise bilens papirer og mit kørekort. Det er lidt sjovt. Vi har alle år kun haft en fotokopi af registreringsattesten med, det er første gang vi har haft originalen med og så har vi vist den hele to gange.\nIgen i dag indtages restauranten til familiære formål såsom kortspil, dagbog mm. Jakob fik en andenplads i tips.\nOg så går tiden, vi kommer også til aftensmaden inden vi forlader bordet og går i seng.


Udsugning af udstødning på brand- og udrykningsstationer\nI et arbejdsmiljø med farlig røg er det helt afgørende at have et effektivt og praktisk udsugningssystem til udstødningsgasser på plads. Nogle udrykningskøretøjer som f.eks. brandbiler udsender dieseludstødningsgasser. Dette er farlige partikler, som skal fjernes på en måde, der dels sikrer personalets sikkerhed og dels gør det muligt for køretøjerne at rykke hurtigt ud fra stationen i tilfælde af en ulykke.\nHvis man arbejder i nærheden af dieseldrevne køretøjer er der risiko for, at man udsættes for røggasser\nDieseludstødningsgasser på arbejdspladsen er et problem i alle erhverv, hvor personalet arbejder i miljøer, hvor de regelmæssigt kommer i kontakt med dieseldrevne køretøjer. Dette omfatter f.eks. flere kategorier af reddere, paramedicinere og brandmænd, men også mekanikere og andre, der arbejder på autoværksteder, og som regelmæssigt skal servicere køretøjer i forbindelse med diagnosticering, rengøring af motor og brændstofinjektor, regenerering af dieselpartikelfiltre og andre vedligeholdelsesformål.\nDieseludstødningsgasser er kræftfremkaldende og kan også give andre helbredsproblemer\nDieseludstødningsgasser udgøres af forskellige gasarter og partikler. Disse gasser og partikler kommer man nemt til at indånde, og partiklerne kan trænge dybt ind i det menneskelige åndedrætssystem, hvilket forværrer åndedrætsproblemer og muligvis fører til hjerte-kar-sygdomme og andre sygdomme; endda kræft. Brandmænd er blandt de professioner, der er mest udsat for risikoen for dieseludstødningsrelaterede sygdomme. Det betyder, at ud over, at deres arbejde er særdeles farligt, når de er på en opgave, så står de også over for sundhedsrisici tilbage på stationen.\nSlanger fra køretøjernes udstødningsrør reducerer eksponeringen af dieseludstødningsgasser kraftigt\nNedermans udsugningssystemer til udstødningsgasser til køretøjer består hovedsageligt af slanger og mundstykker, der f.eks. er monteret over køretøjerne på brandstationer, ambulancepladser eller værksteder. Mundstykkerne er lette at fastgøre på udstødningsrøret på en brandbil, når den ankommer til sin holdeplads, hvor slangerne suger røgen lige ved kilden og forhindrer den i at sprede sig til personalet. Dissse systemer kan fastgøres ved hjælp af mekaniske magneter, pneumatiske magneter, magneter fremstillet af sjældne jordarter eller elektromagneter. I de magnetisk kontrollerede systemer, der kaldes Magna Track og Magna Railforbindes udstødningsslangen med brandbilen ved hjælp af en elektromagnet. Når køretøjet forlader stedet, løsnes slangen nemt, så det ikke medfører forsinkelser, og slangen er klar til at suge dieseludstødningsgasser igen, så snart brandbilen vender tilbage til stationen.\nMagna Rail-systemer kan betjene flere køretøjer samtidig\nPå en stor brandstation kan der være behov for at betjene flere køretøjer samtidig. Magna Rail og Magna Rail Green kan betjene henholdsvis fire og to køretøjer samtidig. Der er gode muligheder for tilpasning af begge løsninger, afhængigt af anlæggets type, størrelse og dets driftskrav.\nAndre fordele ved slanger til udsugning af udstødningsgasser\nNår man bruger systemer som f.eks. Pneumatic Track, Pneumatic Rail, Magna Track og Magna Rail giver det fordele ud over dem, der har forbindelse med udsugningseffektivitet og personalets helbred. Det, at slangerne er ophængt ovenfra, hjælper med at holde stationens/værkstedets gulv fri. Slangerne er særdeles holdbare og robuste. De kræver meget lidt vedligeholdelse og holder i mange år. Sidst, men ikke mindst, har disse systemer resulteret i betydeligt renere arbejdsmiljøer med meget mindre sod og støv på alt fra væggene og køretøjernes overflader til udstyret og allervigtigst brandmændenes tøj og udrykningsudstyr.\nVideoen herunder viser noget af Nedermans arbejde på nogle brandstationer i Christchurch, New Zealand.\nSiden udstillingen af vores første udsugningssystemer til brandstationer i 1987 er der blevet installeret over 100.000 Nederman-systemer på brandstationer over hele verden. Derudover har Nederman leveret statisk udsugning af udstødningsgasser fra køretøjer til adskillige værksteder på brandstationer samt udsugning af svejserøg og benchtop-udsugningssystemer. Hvis du ønsker at vide mere om vores arbejde inden for dette område, er du velkommen til at kontakte mig på info@nederman.dk. Du kan også finde en lang række artikler om Nedermans løsninger inden for områder som udsugning af svejserøg, støvopsamling og olietåge- og olierøgsfiltrering her på Nedermans Videnscenter.