Har du brug for et solidt høreapparat, kan du få det hos Signia webshop - Gørlev Communication\nPosted by Redaktionen — 20. juni 2019 in Lidt om sundhed 0 58\nHar du nedsat hørelse, har du måske brug for et høreapparat. Dog er det langt fra lige meget, hvilket apparat, du køber. Kvaliteten skal nemlig være i orden, så man får det maksimale udbytte. Ellers er der ikke meget ved det. Er du interesseret, så prøv at kig hos Signia webshop. At have nedsat hørelse kan være ganske irriterende, hvorfor et høreapparat er fantastisk. Især når man er sammen med andre mennesker, er det rart, at man kan deltage i en samtale. Ellers kan man hurtigt føle sig lidt udenfor, hvilket aldrig er særlig fedt.\nSignia høreappareter fås med ekstra udstyr, der kan gøre hverdagen lettere\nNår først man har købt sit høreapparat i en Signia webshop, kan man tilføje mere og mere. Der fås nemlig forskelligt slags udstyr til høreapparatet. Man kan eksempelvis få en trådløs fjernbetjening. Via denne kan man blandt andet justere lydstyrken. Det er altså ganske smart, vil man optimere sit udstyr lidt. Man kan blandt andet også få en tv transmitter. Med denne kan man forbinde høreapparat og tv, hvilket giver en bedre oplevelse. Har man nedsat hørelse, er det fedt, at man kan få lyden direkte i ørerne via sit høreapparat. Så behøver man ikke at skrue op på 80 for at følge med i, hvad der foregår på skærmen.\nDet er bare med at undersøge markedet. Signia webshop har eksempelvis mange smarte løsninger, man kan gøre brug af i hverdagen. Og det er netop i hverdagen, man gerne vil optimere tingene. Ofte er den lette løsning bare langt mere praktisk. Samtidig vil den lidelse, man har, også føles mindre irriterende. Fordi man ikke bruger lige så meget energi på den. Det er blot én af fordelene, der er ved nutidens teknologiske løsninger.\nHar du hvilken som helst lidelse, er det værd at undersøge mulige løsninger\nUdover smarte høreapparater samt udstyret dertil, findes der jo også andre løsninger til andre lidelser. Ofte er det faktisk de små ting, der gør en forskel. Eksempelvis noget så simpelt som solbriller med styrke. En smart løsning, der er meget ligetil. Eller en rollator til dem, der har gangbesvær. Selvom det er ganske simpelt, gør det en kæmpe forskel. For nogle, er det rollatoren der gør, at de overhovedet kommer ud ad døren. Og det er jo vidunderligt, at man har den mulighed. Især når man ikke er så godt gående længere.\nAlternativt kan man ligeledes altid spørge sin læge. De plejer nemlig at have styr på den slags. Mange ældre har svært ved at tage sig sammen, og få anskaffet sig en rollator. Men efter et lægebesøg, bliver de ofte overbevist. Selvom der absolut ikke er nogen skam i det, tænker mange ældre ofte over, hvad folk dog vil tænke. Hvad de ikke tænker over, er at folk ikke kunne være mere ligeglade. For hellere gå med rollator, end slet ikke at gå. Det er noget vi alle sammen er enige i, og noget, vi kun har respekt for. Det er altså altid en god ide at hjælpe sig selv lidt, har man brug for det. Hvad end det er med en rollator, briller eller høreapparat.


iDQ™ - iDQ™ - instant Data Quality\nIDQ DanmarkIDQ EnglandIDQ Norge\tiDQ™\niDQ™ er en avanceret søgemaskine\n– en samlet adgang til viden om personer, virksomheder og adresser\nÉt samlet værktøj til datasøgning\nDanske virksomheder bruger (alt for) megen tid på informationssøgning om nuværende og potentielle kunder. Det gælder både søgning i offentlige såvel som i private databaser. Ofte skal den administrative medarbejder søge efter de samme data i 3-4 forskellige databaser. Logge ind og ud af systemer og hjemmesider.\niDQ™ binder alle relevante datakilder sammen i én stærk søgemaskine som søger og foretager dataopslag på tværs af datakilder. Med iDQ™ er det derfor kun nødvendigt med ét enkelt værktøj når du søger oplysninger om personer, virksomheder, adresser og ejendomme. Du sparer masser af tid og får samtidig den højest tænkelige datakvalitet i din kundedatabase.\nDatakvalitet starter allerede når du opretter kunden…\nHvad enten kunderne opretter sig selv på en hjemmeside, eller oprettelsen sker af dine egne medarbejdere, er der behov for tilstrækkelige og valide data allerede fra første færd. Med iDQ™ får du høj datakvalitet og berigede data allerede fra starten. I samme omgang kan du tilmelde kunden et datavaskabonnement. Så sikrer du at dit CRM- eller kundesystem altid har friske og valide data.\nStandard eller skræddersyet\nMed iDQ™ basismodulet får du adgang til:\nPersondata fra CPR-registret\nErhvervsdata fra CVR-registret\nTeledata fra nummeroplysningen\nReklamespærrede danskere (Robinsonlisten)\nBoligejere fra OIS/BBR\nMen iDQ™ kan også skræddersyes til dit behov. Hvis der er datakilder der er nødvendige for din branche eller din virksomhed, så tilkobler vi disse. Og du får fordelen ved at samle alle dine adgange til eksterne markedsdata i ét system. Du kan også få adgang til at søge i din egen kundedatabase gennem iDQ™. Så undgår du fx dubletter, når du opretter nye kunder.\nFordele ved iDQ™\nUd over en forbedret datakvalitet, kan du spare tid og penge ved at benytte iDQ™. En lang række manuelle forretningsprocesser kan optimeres og rationaliseres, fordi behandlingstiden reduceres væsentligt. Fx kan du:\nOverføre data automatisk til dit eget kundesystem. Oprettelse af nye kunder kan dermed gøres på meget kort tid – og uden fejl\nHente data fra dit kundesystem – til videre søgning mod eksterne databaser (fx søgning af ny adresse ved flytning). Du slipper for at taste.\nAjourføre eksisterende kunder fx ved behandling af returpost. Kundens nye adresse søges frem ved et enkelt klik – og den nye adresse overskriver den gamle. Du slipper fx for tidsrøvende søgninger og opslag i forskellige databaser. Og du slipper for manuel copy/paste af data fra felt til felt.\nFå ét samlet system til datafangst – i modsætning til individuelle løsninger til fx telefonnumre, CPR og erhvervsdata.\nFor at få optimal udnyttelse af iDQ™, anbefaler vi en integration til dit kunde- eller CRM-system. Integrationen sikrer, at de fremsøgte data automatisk overføres til dit eget system. Fx kan du med et enkelt klik overføre personnavn, adresse og telefonnummer til udvalgte databasefelter i dit CRM-system.\nHvis iDQ™ skal anvendes sammen med tilmeldingsformularer på dit website eller i din webshop, kan du og din systemleverandør bygge de bagvedliggende Web Services direkte ind i dine indtastningsfelter.\nEndelig er der også mulighed for at anvende iDQ™ MDM Edition – en samlet Master Data Management løsning som kombinerer adgang til eksterne reference data, integration til egne systemer og søgning i egne kundedata.\nLæs endnu mere om iDQ™ i produktbladet, som kan hentes her, eller bestil tid til en online demo her. Du er altid velkommen til at kontakte os for mere information eller en uforpligtende dialog. Skriv til Henrik Saustrup og Martin Bak Larsen, eller ring på +45 3997 1050.


NYHED: Salling Aalborg får 1.400 kvadratmeter spektakulær tagterrasse\nGlæd dig til sensommeren 2018! Der slår vi nemlig dørene op for endnu en Salling ROOFTOP - denne gang på toppen af Salling i Aalborg.\nDen nye ROOFTOP bliver 1.400 kvadratmeter og kommer til at fungere som et offentligt tilgængeligt byrum fyldt med oplevelser for alle generationer.\nTagterrassen får plads til 550 gæster og kommer til at byde på et væksthus med café og bar, inden- og udendørs udkigsposter med panoramaudsigt over by og fjord, hyggelige loungeområder, grønne arealer og ikke mindst en angstprovokerende skywalk over Algade Torv.\nFølg med på Sallings Facebookside, hvor vi løbende vil fortælle mere om projektet - og det er også her, vi løfter sløret for åbningsdatoen.\nVi glæder os til at byde jer velkommen på Salling ROOFTOP i Aalborg i sensommeren 2018.\nKom forbi og nyd den fantastiske udsigt sammen med et glas vin eller lidt lækkert mad. Nyd omgivelserne og gå på opdagelse, for der er masser at kigge på. Du kan også udfordre dig selv ved at gå ud på den nervepirrende Salling SKYWALK - en glasplade 27 meter over Strøget. Salling ROOFTOP er det oplagte sted til en fyraftenscocktail eller en lækker frokost.\nFor at imødekomme den store efterspørgsel og sikre det bedste flow, kan vi desværre ikke tilbyde bordreservationer. Henvend dig til en af vores medarbejdere ved ankomst, så hjælper vi med at finde en god plads til dit selskab hurtigst muligt.\nServering på Salling ROOFTOP\nSalling ROOFTOP er et fristed, hvor du kan få serveret både kaffe, cocktails og lette anretninger, alt imens du nyder den helt fantastiske udsigt.\nSe de fristende cocktails lige her\nSe vores lækre menukort her


JUL på Mortens Kro - mortenskro.dk\nVelkomst fra kl 18.00\nNytårs fest på Mortens Kro\nNomineret til årets frokost restaurant 2017\nOplev Kirsten & Søren Live\ndeltag i vores julekalender på facebook\nvind præmier hver dag fra den 1-24/12\nNordjysk vinter fest\nKlar til spisning uden at du skal bruge tid i køkken.\nLørdag Kl. 11:00 - 03:00\nJUL FEST PÅ MORTENS KRO\n14-15 December (Kirsten Siggard & Søren Bundgaard HOT EYES)\nÅbnings tider December 2018\nFrokost åbent tirsdag til lørdag fra kl 11-15 + mandag den 17/12 og søndag den 23/12 lukket den 24-26/12 samt den 30 og 31/12 ferie lukket i uge 1\nAften åbent mandag til lørdag fra kl 17.30 + søndag den 23/12 lukket den 24-26/12 åbnet den 27-29/12 lukket den 30/12 og 31/12 kun nytårs galla - ferie lukket i uge 1\nDen 14/15 december byder vi på KIRSTEN & SØREN fra dansk melodi grand prix´s guldalder og der er garanti for syng med når vi for genhør med hits som sku du spørge fra nogen, Det lige det og sig det som det er mm. Weekenderne er delt ligeligt mellem DJ Carsten Schmidt ( kendt fra radio Nordjyske og ANR Guld) og Tom NeedleSplit Hummeluhr ( mangeårig dansk mester i mix) Baren holder åbent frem til kl 03.00 med jule venlige priser på øl- cocktails og champagne.\nJule menu med et lille twist – Velkomst drink Asti spumante brachetto og appetitvækker 4 retters menu med – kroens hjemmegravad laks- Bygkorns risotto med konfiteret and og jordskokke chips- Langtids stegt oksefilet med sauce bearnaise lavet med basilikum samt Marcipan iscreme med signatur chokolade og lun kiresbær sauce med rom.\nA 798,- (menu uden vin og velkomst 598,-) denne menu serveres kun mod forudbestilling og kan ikke købes a la carte. (Denne pakke indeholder ikke mulighed for valg af placering i restauranten men placeres efter hvad der er muligt)\nSpansk cava brut med appetitvækker herefter 4 retters tasting menu fra årets sidste tasting menu- som bla. indeholder vesterhavs fisk, skaldyr,dansk kalv, lokal dådyr og konditor Fabian Chevreuils tasting dessert, samt mund renser inden hovedretten ½ fl Sauvignon fra Loire - ½ fl Merlot fra Sydfrankrig Pris pr kuvert 998,-\nJulemandens nydelses pakke\nHer serveres Champagne Moët & chandon brut imperial til velkomst med appetitvækker, herefter serveres 5 retters tasting menu + lille mundrenser. Vesterhavs fisk, skaldyr,fjerkræ,kalvekød og afsluttende oste udvalg eller konditor Fabian Chevreuils Tasting dessert med tilhørende vinmenu med udsøgte vine der skifter fra ret til ret samt afsluttende kaffe/the med 3 slags hjemmelavet sødt. 1498,-\nEn stolt tradition er nytårs galla på Mortens kro og vi lover en særlig nytårs aften. Vores faste musik spiller fra København DJ DISSE har lovet at han også kommer til hans 15. Nytårs galla DJ DISSE er fast DJ på Københavns hotteste voksen natklub At Dolores- Vi glæder os og tilbyder Appetizers og champagne Moet & Chandon new year edition fra kl 18-18.30 ( HM Dronningens nytårs tale serveres fra DR RADIO) kl ca 18.30 serveres første forret. 5 retters udsøgt gourmet menu med udsøgte råvarer som pighvar-hummer-fjerkræ -okse og festlig nytårs dessert samt tilhørende udsøgt vin menu og afsluttende kaffe/the og kransekage fra buffet- Moet & Chandon Rose til at skåle nytåret ind med kl 24.00 og her efter åbner baren og DJ Disse spiller op til dans. Pris pr kuvert 1798,- /\nDobbelt værelse for 2 personer på Comwell Hotel hvide hus a 998,- incl. Nytårs morgenmads buffet. Nytårs galla for 2 incl overnatning i db værelse samt nytårs morgenmads buffet på hotellet. 4498,-


Efterårsarbejde – læg kimen til den levende jord nu!\nLæg kimen til den levende jord nu !\nHop i et par gummistøvler, fat en spade (eller jordprøvespyd) og en spand, og så afsted ud over markerne.\nBrug lidt tid på at få taget dine prøver til Albrecht analysen nu før vinteren sætter ind, så har du resultaterne om 3-4 uger. Forhåbentlig vil vinteren give lidt tid til at reflektere over dem og måske kan du nå at få planlagt, hvad der skal gøres for at opnå andre udbytter i den nye sæson.\nMåske skal du gøre noget anderledes, for at få andre resultater?\nVi har mange prøver igennem i øjeblikket, men du kan i princippet udtage prøverne hele året. Blot undgå perioder med frost og mindst 6 uger efter gyllekørsel, møgspredning eller kalkning.\nSå på med gummistøvlerne og derud af…..


10 meget spændende år med eget tømrerfirma | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\n10 meget spændende år\nmed eget tømrerfirma\n14. december 2016 - kl. 2:17 - af pallew.dk\nMichael Larsen ejer bygningerne midt i Sæby, som fra 1. april rummer Kop & Kande, der flytter fra Vestergade til Grønnegade.\n-Vi var kede af at købmanden i lokalerne lukkede, men vi er også glade for, at Lene Andersen snart kan flytte ind i nyrenoverede og større lokaler på en rigtig god placering i Sæby, fortæller udlejer og bygherre Michael Larsen, som har haft sit eget tømrerfirma i 10 år.\nEfter skolen kom han i lære som tømrer hos Bent Brønden i Asaa, og bestod svendeprøven med en bronzemedalje og arbejdede 12 år hos Brønden, til han i 2006 startede sin egen virksomhed, Tømrerfirmaet Michael Larsen.\nFirmaet er kendt for dygtige medarbejdere, et godt arbejdsklima, pligtopfyldelse og overholdelse af aftaler.\n-Vi siger selv, at vi er et mindre byggefirma, som leverer store resultater. Vores kvalitet og omdømme giver kunderne tryghed til at handle med os. Vi har i alle årene haft nok at lave, og det kan vi takke vore tilfredse kunder for, siger Michael Larsen.\nÅleje 10 – 9340 Asaa\nTelefon: 29 90 10 70\nMichael Larsens firma renoverer selv bygningen i Sæby Foto: Benny Wæhrens\nMichael Larsen og Lene Andersen fra Kop & Kande. Foto: Benny Wæhrens\nEmail en kopi af '10 meget spændende år\nmed eget tømrerfirma' til en bekendt


Urbi et Orbi – Sommerskolen\nElisabeth Gellein og\nCisse Bomholt Christiansen,\n19 juli – 1 august 2020\nUdtrykket Urbi et Orbi*, ‘for byen og for verden’, er i daglig tale kommet til at betyde ‘alle steder og hvor som helst’. Som påpeget af Jean Luc Nancy dækker dette skred i betydning over en opløsning af forskelle: Det bymæssige er i dag spredt så vidt ud, at det mister sine egenskaber som ‘en by’. Og dermed mister også ‘landet’, forstået som en karakteristisk verden, der omgiver byen, meget af sin betydning.**\nMudder, træ eller sten?\nHvordan kan vi gentænke relationen mellem det bymæssige og det landlige som meningsfuld forskel? Det vil ikke sige som konflikt mellem uforenelige verdenssyn, heller ikke som en nostalgisk sondring, overflødiggjort af globaliseringen. Det vil snarere sige: Som fremhævning af byens og landets egenartede kapaciteter, som en tænkning i verdener, der er i stand til at modstå hinanden netop i tilstrækkelig grad til at kunne påvirke hinanden.\n*En fast vending i den pavelige velsignelse af Rom og Verden siden 1200-tallet.\n**Jean Luc Nancy: The Creation of the World or Globalization, 33\nÅrets sommerskole etablerer faciliteter til et nyt residency. Residency-programmet henvender sig til forskellige faggrupper, som samles i og omkring Dinesens faciliteter i Vrå, Sønderjylland. Den landlige lokalitets bygninger, biologi og landskab bliver fælles grund for disse udvekslinger. Sommerskolen stiller spørgsmålene:\nHvordan kan den landlige lokalitet blive central for en situeret udveksling mellem fagligheder?\nHvordan understøtter eksisterende landskaber og bygninger et residency-program, som er kendetegnet af lokaliteten? Hvad vil det sige, at noget er ‘lokalt’?\nKan ombygninger af eksisterende bygninger på én gang være del af residency-programmet og model for andre landlige situationer?\nHvordan kan træ og træer tænkes som forbindelsesled mellem økologiske, tekniske og kunstneriske sfærer?\nEn eksisterende lade ombygges ( i 1:1 ) til arkiv-, arbejds- og samlingsrum for residency-programmet.\nDer vil blive afholdt en workshop med arkitektduoen Spacegirls ( Elisabeth Gellein og Cisse Bomholt Christiansen ).\nFormgiver Line-Gry Hørup vil holde et oplæg om læsninger i formgivningsarbejde. Ligeledes vil der diskuteres dokumentationsformer til en bogudgivelse om sommerskolens aktiviteter.


Projektchef - AFRY - Herning / Aarhus | Byggerijob\nAlleLedelse og personaleProjektledelseProjektchef - AFRY - Herning / Aarhus\nProjektchef - AFRY - Herning / Aarhus\nDu slutter dig til AFRY Byggeri hvor du vil få knap 230 dedikerede kolleger, som sidder på kontorer i Aarhus, Herning og Herlev, og som yder ingeniørrådgivning indenfor byggeri og anlæg. I alt har AFRY Danmark ca. 600 medarbejdere fordelt på kontorer i hele landet. Når du træder ind ad døren hos os, vil du straks opleve den uformelle stemning, det høje humør og gode kollegaskab, som gør vores arbejdsplads til et rigtigt rart sted at være. Vi er tidligere kendt som Midtconsult, men er i dag en del af AFRY-koncernen med omkring 17.000 medarbejdere i hele verden.\n”Du vil få et ansvarsfuldt job med frihed under ansvar. Du rådgiver vores kunder og vejleder dine kolleger, så vi kan skabe de allerbedste løsninger. Som tilfældet er/var ved byggeprojekter som Postgrunden, Papirtårnet, Boxen (ny ankomstbygning), Trianglen og Boligområdet Katrinebjerg”, fortæller Jakob Bonde Langelund, Afdelingschef Projektlederafdelingen Herning.\nBistå i salgs- og tilbudsfasen, så vi kan tilføje nye og spændende projekter til vores portefølje.\nMersalg og løbende kundepleje i hele projektforløbet.\nSikre et stærkt tværfagligt samarbejde internt såvel som eksternt.\nSikre løbende evaluering og optimering.\nDu får en afvekslende hverdag med både dage på kontoret, på byggepladsen og ude hos kunderne. Du vil få kontor i Herning eller Aarhus. Her vil du blive en del af et stærkt team bestående af både projektledere og projektchefer, som glæder sig til at få dig med på holdet.\nDu har en uddannelsesmæssig baggrund som ingeniør/bygningskonstruktør eller lign., og du:\nHar allerede gennem flere år og flere større projekter styret projekter sikkert i mål med gode resultater.\nProjekterne er i en størrelsesorden af DDK +80 mio. og er både ny- ombygningsprojekter.\nHar et solidt netværk indenfor byggebranchen, har et kommercielt mindset og evner at opbygge langvarige relationer med kunder og samarbejdspartnere.\nKan sikre et godt samarbejde i projektteamet - konstruktivt og professionelt.\nFormår at brænde igennem med en smittende og engagerende personlighed i dialog med både kollegaer, kunder og samarbejdspartnere.\nTaler, læser og forstår dansk flydende og engelsk på forhandlingsniveau.\nKan du se dig selv i ovenstående, så kan vi tilbyde dig et spændende og udfordrende job i en succesfuld og jordnær virksomhed. Med vores værdier brave, devoted, teamplayer bestræber vi os hver dag på at skabe en stærk virksomhedskultur, der med projekterne og kunden i fokus, leverer de bedste løsninger. Vi tilbyder løn efter kvalifikationer på konkurrencedygtigt niveau, fleksible arbejdsforhold og pensionsordning og sundhedsforsikring som en del af den samlede lønpakke.\nUnikRecruitment bistår ved denne rekrutteringsopgave. Kunden vil ikke blive bekendt med den enkelte kandidats identitet uden forudgående aftale. For nærmere information om AFRY henvises til hjemmesiden afry.dk


Mødelokaler i Zoo København med lækker forplejning | Zoo\nMØDELOKALER I ZOOLOGISK HAVE\nSkal du bruge et mødelokale i København eller på Frederiksberg, så vil Zoologisk Have gerne byde dig og dine kolleger velkommen i et af vores skønne lokaler med moderne udstyr og lækker forplejning. Vi har seks forskellige lokaler at vælge imellem, alt efter om du leder efter et større eller mindre mødelokale - vores auditorium kan rumme helt op til 140 mødedeltagere. Lad mødelokalerne i Zoo danne en enestående ramme om jeres konference, møde eller forretningsfrokost og giv dine gæster en anderledes oplevelse med et møde midt i Zoo. Alle lokalerne er både lyse og venlige, og så har de udsigt ud over enten Søndermarken eller selve Zoo med kig til fx flamingoer, løver, isbjørne og kameler.\nVi ved, at det er utrolig vigtigt at faciliteterne er i orden, når man skal holde møde. Tingene skal gerne køre problemfrit, når man fx samler forretningsforbindelser, kunder eller partnere til et større oplæg. Hos Zoo sætter vi AV-udstyr til rådighed, dog skal du selv medbringe egen PC eller Mac. Desuden har alle vore lokaler trådløst internet og flere er derudover handicapvenlige. Vælger du at holde dit møde i Zoologisk Have, så udbydes Zoos forskellige mødepakker. En mødepakke indeholder leje af mødelokale og forplejning samt adgang til Zoologisk Have i åbningstiden.\nZoo ligger centralt placeret på Frederiksberg og gør det nemt for dine kollegaer eller samarbejdspartnere at komme til og fra jeres møde, hvad end de kommer i bil eller med offentlig transport. Busserne holder lige ude foran døren og der findes mange parkeringspladser i området. Du kan her læse mere om hvordan du nemt kan finde vej til Zoo.\nINKLUSIV: Mødelokalerne er udstyret med forskelligt AV-udstyr og Zoos udbud af mødepakker indeholder forplejning alt efter type af pakke\nZoo tilbyder en spændende række af foredrag og teambuildingaktiviteter, som fint kan supplere den faglige dagsorden. Så kom ud og oplev Zoo på en anderledes måde og giv dine gæster den fulde oplevelse. I har blandt andet mulighed for at få en guidet tur, få luftet konkurrencegenet i Zoos dyst eller I kan få testet jeres grænser ved at komme helt tæt på dyrene.\nKontakt Salg & Booking for nærmere information og spørgsmål, hvis du er interesseret i at høre mere om at holde møde i Zoologisk Have. Vi sidder klar ved telefonen alle hverdage fra kl. 9-16 på 72 200 203 - og besvarer også gerne mails på booking@zoo.dk.


Meddelelser og indstillinger\nGrundlæggende om aktivitetsfeed\nVælg Aktivitetsoversigt få vist dit aktivitetsfeed, som er en oversigt over alt det, der er sket i de kanaler, der findes på din teamliste. Vælg Filtrer i øverste højre hjørne af feedet for at få vist bestemte typer af meddelelser som ulæste meddelelser, @mentions, svar og synes godt om.\nFor at få et mere specifikt feed skal du gå til menuen Feed og vælge Min aktivitet. Du får en liste over alt det, du har lavet i den seneste tid i Teams.\nNår der vises en rød cirkel ud for , har du en meddelelse – f.eks. en @mention eller et svar – i din feed. Disse meddelelser forbliver i din feed i 30 dage. Derefter udløber de og vises ikke længere i dit feed.\nBemærkninger!: Du kan også kontrollere dine meddelelser ved at bruge kommandofeltet øverst i Teams.\nSkriv /ulæst for at få vist dine ulæste kanalmeddelelser.\nSkriv /omtaler for at få vist alle dine @mentions.\nVi har knyttet unikke symboler til forskellige typer meddelelser i dit feed. På den måde kan du gennemgå dit feed og prioritere ud fra følgende:\n@team omtaler for teams, du er på.\nSvarer på dine indlæg.\nIndlæg, du synes godt om.\nDu blev gjort til teamejer.\nVælg Aktivitetsoversigt at se dit aktivitetsfeed, som er en oversigt over alt det, der er sket i de teamkanaler, du følger. Du kan også vælge Filtrér for kun at få vist visse typer af meddelelser, så som ulæste meddelelser, @omtaler, svar og synes godt om.\nNår der vises en rød cirkel ud for Aktivitet , har du en meddelelse, som f.eks. en @omtale eller et svar, som du kan se i dit feed.


Returnering af webshop ordrer —\nReturnering af webshop ordrer\nHar du fortrudt dit køb eller passer tøjet ikke skal varer returneres til:\nDK 7470 Karup\nPostpakker skal sendes med omdeling. Vi modtager ikke pakker sendt per efterkrav.\nDu bør sørge for at pakken er forsvarligt indpakket. Du har ansvaret for pakken indtil den er afleveret hos os og bør gemme kvittering for din indlevering og evt. track and trace nummer.\nDu kan også returnere varer i butikken indenfor vores åbningstider.\nReturpakker bliver behandlet hurtigst muligt og hvis de returnerede varer opfylder betingelserne for refundering bliver beløbet krediteret i vores betalingssystem i forbindelse med at vi behandler din pakke.\nReturbeløb vil blive tilbageført til samme betalingsmetode som blev benyttet ved købet. Vi kan ikke bank overføre, udbetale kontanter eller andet.\nI forbindelse med returnering kan du benytte pakkesedlen der var vedlagt da du modtog din ordre, sæt kryds i feltet retur for de varer du ønsker at returnere og angiv grunden til at du returnerer nederst.\nDu skal som minimum anføre ordrenummer når du returnerer varer fra webshoppen.\nØnsker du din vare byttet til en anden størrelse anbefaler vi at du laver en ny ordre så varen du ønsker ikke bliver udsolgt i mellemtiden. Ønsker du byttet til en anden varer skal der laves en ny ordre.\nVarer der er taget i brug byttes ikke.\nI forbindelse med modtagelse af din returnering gennemgår vi tøjet og bærer dette præg af at være taget i brug mister du dit købsbeløb.\nVarer der returneres kan være prøvet i samme omfang som vist du har prøvet det i vores fysiske butik – det vil sige alle skilte og prismærker skal være på tøjet. Lugt og udseende af tøjet skal være som da det blev leveret til dig.\nBærer varer præg af at være mere end almindeligt prøves prissættes varens værdi til o kr, det gør vi så du og alle vores andre kunder trygt kan købe vores tøj og vide at det er nyt og ubrugt. Husk derfor at behandle varen med omtanke indtil du har beslutte at du vil beholde den.\nI øvrigt henvises til vores handelsbetingelser


Brugerdialog med fokus på et tværorganisatorisk forløb - CT kolografi - PDF\nDownload "Brugerdialog med fokus på et tværorganisatorisk forløb - CT kolografi"\n1 Brugerdialog med fokus på et tværorganisatorisk forløb - CT kolografi Udviklings- og kvalitetskoordinator, radiograf Annette Meyer Balle Diagnostisk Center Universitetsklinik for innovative patientforløb\n2 CT kolografi Indførelse af CT kolografi marts 2012 Øget samarbejde mellem Gastroenterologer og Radiologisk Afdeling Formål CT kolografi som en del af et udredningsforløbet ift. mistanke om koloncancer Excellent patientforløb - høj patienttilfredshed - hurtig diagnose\n3 Brugerdialog En tilfredshedsundersøgelse - fokus på brugernes oplevelse - kun brugeren kender hele sit forløb\n4 Brugerdialog planlægning Overvejelser Tidspunkt og sted (indretning, forplejning etc.) Deltager patientgruppe # Deltager personalegrupper# Facilitator og referent (deres relation til projektet)# Praktiske ting (navnskilt, papir, kamera, diktafon, samtykkeerklæring, kørsel, brug af billeder etc.) Opgaver -udvælgelse af patienter (informationsbrev, samtykkeerklæring, drejebog v/ telefonopkald) -Informationsmateriale til personale -spørgeramme/drejebog til selve dialogen Opfølgning Formidling\n5 Boks 1 Patienter Lytter Lytter til patienternes Fortællinger og oplevelser Facilitator Personale Fortæl os om dit patientforløb, informationen,undersøgelsen etc Feedbackmøder med patienter og pårørende ( )\n6 Boks 2 Lytter til personalets overvejelser og refleksioner Patienter Facilitator Personale Hvad har I særlig bidt mærke i?- Jeres tanker og overvejelser på baggrund af hvad I har lyttet jer til\n7 Boks 1 Patienter Facilitator Personale Hvilke overvejelser, kommentarer eller bemærkninger giver personalets refleksioner anledning til?\n8 Opfølgning Facilitator Personale Temaer og konkrete initiativer som afdelingen vil forandre fastslås og aftales Plastisk Organisk gruppe\n9 Hvad fik vi ud af brugerdialogen? Input til forbedring af forløbet Motivation og drivkraft Relationel koordinering\n10 Fokusområder de nemme Information til patienten CT-skanning af tyktarm Hvad er en CT-skanning? CT betyder Computer Tomografi. Undersøgelsen er en computerstyret røntgenfotografering, hvor billederne bliver vist på en billedskærm. Hvordan forbereder jeg mig til undersøgelsen? For at kunne gennemføre undersøgelsen, er det vigtigt, at din tyktarm er udrenset og helt tømt. Udrensningen foregår med medicin, som vi udleverer/sender til dig sammen med en udrensningsplan. Du modtager også noget kontrastmiddel, som du skal drikke før undersøgelsen. Vigtigt: Har du grøn stær eller er du i medicinsk behandling for sukkersyge bedes du kontakte vores CT-sekretær på tlf Hvordan foregår undersøgelsen? Du ligger på et leje, som langsomt bevæger sig igennem skanneren i mens vi tager billeder af din tyktarm. Vi tager altid billeder fra forskellige vinkler, og det betyder, at du kommer til at ligge på både maven og ryggen, samt på venstre og højre side. Mens du ligger på lejet, bliver der opsat et plastikrør i endetarmen, og igennem dette rør bliver der pustet luft ind i din tarm. Dette kan give mavekneb og afføringstrang. Luften som pustes op i tarmene forsvinder uden det mærkes, og du vil derfor ikke have behov for at afgive luft (prutte). Medbring madpakke Kørsel efter undersøgelsen Ingen luftgener Information om kontrasten Som en del af undersøgelsen gives i en blodåre i armen kontraststof og medicin mod mavekneb. Kontraststof gives for at få bedre billeder. Kontraststof kan give en varmefornemmelse i kroppen, metalsmag i munden samt fornemmelse af vandladning. Hvilke krav stiller undersøgelsen til mig som patient? Du skal kunne ligge på ryggen og maven, for at vi kan lave nøjagtige billeder. Det er vigtigt, at du kan ligge stille og holde vejret kortvarigt. Praktisk information Da du har fået kontraststof og medicin, skal du blive på afdelingen mindst ½ time efter undersøgelsen er slut. Hele undersøgelsen varer normalt 1½ time. Da vi ikke kan tilbyde mad på afdelingen, kan det være en god ide at tage en madpakke med, som du kan spise efter undersøgelsen. Den medicin vi giver mod mavekneb kan give dig synsforstyrrelser, og derfor må du ikke køre bil, før det er ude af kroppen. Vi anbefaler derfor, at du får en anden til at køre dig hjem eller at du bliver på afdelingen og venter til du selv må køre. Hvor og hvornår får jeg svar? Udarbejdet af: MRA Godkendt af: AHN Dato for udarbejdelse: Sidst revideret Side 1 af 1 Falkevej 1-3 DK-8600 Tlf Diagnostisk Center Radiologisk Afdeling\n11 Fokusområder Vigtigheden af god information Svar tydelighed Sms og elektronisk indkaldelse At vi faktisk gør det godt\n12 Læringsperspektiv Organisatorisk læring fordrer perspektivskiftskaber mulighed for refleksion Læring bygger på feedbackmekanismer At lytte nysgerrigt; man risikerer at blive berørt Personalet motiveres til at handle man mærker hvordan det er at være bruger Kvalitetsproblemer konkretiseres så man kan handle Personalet motiveres til at handle man mærker hvordan det er at være bruger\n13 Motivation og drivkraft Det giver noget helt specielt at man kun skal lytte og ikke skal forberede sig på at svare Hvor er det herligt at få sat ansigt på ens samarbejdspartnere Hvor er det dejligt og inspirerende at få ro og mulighed for at drøfte forløbet\n14 Relationel koordinering Samarbejde og kommunikation Samarbejde: - fælles viden - fælles mål - gensidig respekt Kommunikation: - præcis -rettidig -effektiv - problemløsende\n15 Tak for jeres opmærksomhed Handling slår snak Nu slår senere


Datakommunikation i praksis - PDF\nDatakommunikation i praksis\nDownload "Datakommunikation i praksis"\n2 Datakommunikation i praksis 1. udgave, 1. oplag 23 Copyright 23 IDG Danmark A/S Autoriserad översättning från svenska originalverket Datakommunikation i praktiken, publicerad av Pagina Förlags AB, 21. Alla rättigheter förbehållet Pagina Förlags AB, Sverige. Originaltitel: Datakommunikation i praktiken Forfatter: Kent Mayer Oversættelse: Jan Halfdan Petersen Forlagsredaktion: Kirsten Bæk Omslag: Lotte Bernth DTP: IDG Forlag Korrektur: Jens Lyng Tryk: Nørhaven A/S, Viborg ISBN: Skriv til os Skriv til os og fortæl, hvad du synes om bogen. Vi tager meget gerne mod ros, ris og ideer til nye udgivelser. Adressen finder du nedenfor. Besøg os på internettet Læs om IDG's udgivelser på Her finder du en oversigt over samtlige hæfter og bøger og du kan tilmelde dig vores gratis nyhedsservice. På kan du hente eventuelle øvelsesfiler, smagsprøver og opdateringer. IDG Forlag Carl Jacobsens Vej Valby Telefon: Fax: IDG Danmark A/S udgiver Computerworld, PC World, Biotech Denmark, edb-bøger og -hæfter, samt arrangerer kurser og konferencer og udfører telemarketing-opgaver.\n3 Indholdsoversigt Indledning Kommunikationens infrastruktur Grundbegreber og definitioner Standarder for datakommunikation Transmission Dataoverførsel Medier til dataoverførsel Faste forbindelser og opkaldsforbindelser Modem, modemtyper og modulation OSI-modellen Netværk introduktion Lokale netværk Distribuerede netværk Operatører, net og tjenester Feltbusser Applikationsniveau branchespecifikke standarder Netværket og dets enheder TCP/IP Internet og 19. WAP IT-sikkerhed Appendiks Stikordsregister...363\n4 Indholdsfortegnelse Indledning...13 Målgruppe Kommunikationens infrastruktur...17 Tilbageblik teknikkens udvikling Fremtidsvision: Samfundet Fremtidsvision: Teknikken Moores lov Grundbegreber og definitioner...27 IT-revolutionen Data Computere... 3 Datakommunikation... 3 Computersystemer Hardware Datakommunikation og netværk Systemsoftware Operativsystem Software Bit og byte Ord og tegn Bus og busbredde Datahastighed Upstream og downstream Baud, bps og modulation Kanal Trådløs kommunikation... 4 Talsystemer Standarder for datakommunikation...45 Standarder hvad og hvorfor? Standardiseringorganisationer De facto-standard... 49\n5 Indholdsfortegnelse 7 4. Transmission...51 Grænsefladen mellem computeren og modemet Forskellige trafiktyper Asynkron, synkron og isokron kommunikation Seriel kommunikation Parallel kommunikation Protokoller, syntaks og semantik Dataoverførsel...67 Overførsel over kortere afstande Overførsel over længere afstande Overførsel af et tegn... 7 Præsentation af ASCII-koden Stik og benkonfigurering Tilslutning via modem, V V.24-signaler, modem computer Data sendt fra computer A til computer B i halv duplex Ubalanceret eller balanceret? Ubalanceret grænseflade Balanceret grænseflade Sikkerhed på forbindelserne Medier til dataoverførsel...87 Medier en oversigt Bundne medier Parsnoet kabel (TP) Overvejelser i forbindelse med installation af TP-net Coax-kabel Coax-hybrid Fiberoptisk kabel Overvejelser i forbindelse med installation af fiberoptiske net WDM-teknik Ubundne medier Faste forbindelser og opkaldsforbindelser Begrebet fast forbindelse Begrebet opkaldsforbindelse Fast opkoblede forbindelsestyper Opkaldsforbindelsestyper\n6 8 Indholdsfortegnelse 8. Modem, modemtyper og modulation Modem Modemtyper Båndbredde Line booster (lokalmodem) Hayes-modem Current loop Nulmodem Nye modemteknikker Kabelmodem Modulationsmetoder OSI-modellen Værdien af OSI Kommunikationsprincipperne i OSI Kommunikation mellem to noder OSI-analogi Det fysisk lags tjenester og opgaver Link-lagets tjenester og opgaver Netværkslagets tjenester og opgaver Transportlagets tjenester og opgaver Sessionslagets tjenester og opgaver Præsentationslagets tjenester og opgaver Applikationslagets tjenester og opgaver Netværk introduktion Principper og netværksteknologier Node Nettopologi Geografisk topologi Netværkstyper Bærernet Signaleringsmetoder i bærernet Overførselsmetoder Meddelelseskoblede netværk Kredsløbskoblede netværk Pakkekoblede netværk Router eller bro Svartidsproblemer i netværk\n7 Indholdsfortegnelse Lokale netværk RadioLAN Token Ring og Ethernet Token Ring Ethernet Terminering af et LAN Transceiver (MAU og AUI) Ethernet-stakken Medietyper Fast Ethernet Gigabit Ethernet Hvad er en MAC-adresse? Ethernet-standarder Multicast, broadcast og unicast CSMA/CD FDDI, et fiberoptisk net LocalTalk Distribuerede netværk WAN MAN Operatører, net og tjenester Bærertjeneste Accessnet og abonnentledningsnet Datel X.21 (Datex) X.25 (Datapak)... 2 X-line ISDN Frame Relay ATM DTM Mobitex Trådløs kommunikation via GSM-nettet Kommunikation via elnettet Bluetooth Hvordan virker Bluetooth? ISM\n8 1 Indholdsfortegnelse 14. Feltbusser Fordelen ved en feltbus MAP LON Applikationsniveau branchespecifikke standarder ELCOM og TASE ICCP eller TASE Netværket og dets enheder Sammenkobling af flere netværk Netværksenheder Interoperabilitet Netværksenheder i OSI-modellen Netværksenheder en analogi Repeater Hub Bro Switch Router Gateway TCP/IP Introduktion til TCP/IP Datagrammer Laginddeling af TCP/IP IP-delen, dens funktion IP-routing IP-fragmentering IP-adressering Net-id og host-id Subnetmaske IP next generation (IPv6) TCP-delens funktion ENET UDP-protokollen ARP-protokollen RARP-protokollen SMTP- og POP-protokollen DNS-systemer SNMP-protokollen\n9 Indholdsfortegnelse 11 HTTP-protokollen ICMP-protokollen og ping TCP/IP-stakken Sikkerhed i TCP/IP-systemer IP-telefoni FTP-protokollen Telnet-protokollen Internet og Hvad er WWW? Struktur, dokumenter og sprog på internet Muligheder med internet World Wide Webs vokseværk Internet og -adresser Udstyr og værktøj Tilslutning til internet SLIP- og PPP-protokollerne... 3 Webbrowser Webadresse Netsurfing Søgemaskiner Webagenter, robotter og push-teknik RAID-konfigurering Hvordan finder computerne hinanden? Informationsudveksling DNS-server Domæner, domæneadresser og URL er Intranet Extranet WAP Hvordan fungerer det? IT-sikkerhed Hvorfor IT-sikkerhed? Baggrunden for den manglende sikkerhed Konsekvenserne af mangelfuld sikkerhed Adgangs- og angrebsmetoder Firewalls Proxyserver... 33\n10 12 Indholdsfortegnelse Appendiks ASCII EBCDIC V-standarder X-standarder Client/server-teknik Klient Serveren (i en klient-forbindelse) Backbone-teknologi Emission EMC Støj, støjkilder og afskærmningskomponenter Trådløse telefoner Virus, orme, trojanere og makroer Datakomprimering Tunnelling Åbne systemer X-terminal GSM- og GPS-positionering Polling Server Multiplexere Cache-hukommelse Programmerbare kredse TTY Deterministisk Amplitude, decibel og frekvens Pakning Fragmentering Defragmentering Stikordsregister...363\n11 Indledning Denne bog giver en generel indføring i datakommunikationsbegreber uden at gå for dybt ned i detaljerne. Der indledes med en omfattende faktadel om kommunikation og datakommunikation i forskellige former som lokale netværk og distribuerede netværk, udstyr, teknik og netværkstjenester. Senere ser vi bl.a. på de velkendte TCP/IP-protokoller. Det er vigtigt med definitioner, forståelse af hardwaren og dens funktioner. De begreber inden for vores område, som man kan støde på til daglig, præsenteres i bogen på en forståelig måde, bl.a. ved hjælp af mere end 2 informative illustrationer og figurer. Det giver mange pædagogiske fordele, da figurer kan konkretisere og komplettere tekst og give en bedre forståelse eller et helhedsbillede, der fremmer indlæringen af det emne, man læser om. Infrastrukturen i kommunikation samt baggrunde og definitioner behandles i de første to kapitler. Derefter behandles følgende områder: Standarder Transmission Dataoverførsel Medier Modem OSI-modellen Lokalnetværk Distribuerede netværk Bærernet Netværkstjenester Netværksenheder TCP/IP Internet World Wide Web WAP Bluetooth IT-sikkerhed Asynkron kommunikation, forskellige netværkstyper, protokollen TCP/IP og internet samt WWW har fået en fremtrædende plads, da de danner grundpillerne på kommunikationsområdet.\n12 14 Indledning Målgruppe Bogen henvender sig til læsere med et grundlæggende teknisk kendskab og et ønske om at lære mere om datakommunikation, netværk og internet. Den egner sig også som studiemateriale. Bogen kan med udbytte læses af nybegynderen og af den, som vil skaffe sig et overblik over området. Et grundlæggende kendskab til computerteknik og datakommunikation vil dog give et større udbytte. Formål Efter endt læsning vil du: Have erhvervet dig kendskab til de historiske perspektiver, hvordan begreberne har udviklet sig, hvad der har givet anledning til en ny teknik eller funktion osv. Forstå de grundlæggende begreber, terminologien og akronymerne i forbindelse med datakommunikation, netværk og internet. Se sammenhængen mellem OSI-modellens forskellige lag, hvad angår standarder, protokoller, medier, tjenester osv., og hvordan de forholder sig til hinanden. Få et indblik i de mest almindelige tjenester og netværkstyper, der leder op til i dag, idet WAP og Bluetooth afslutter bogen. Kunne redegøre for, hvordan et enkelt netværk fungerer og arbejder sammen med internet. Forstå og beskrive forskellene mellem forskellige hardwarekomponenter. Forstå installationsproblemerne i forbindelse med kabling og de faktorer, som påvirker kvaliteten. Få indblik i begreberne støj, støjkilder og beskyttelseskomponenter. Have en god forståelse af IT-sikkerhed og vide, hvad mangelfuld sikkerhed kan medføre. Kende til angrebs- og modangrebsmetoder.\n13 Indledning 15 Bogens indhold Bogen indeholder en stor mængde informationer i form af både tekst og illustrationer. Det har været hensigten at have mindst én illustration for hver præsentation eller forklaring, så forståelsen fremmes. De fleste kapitler indledes med en kort historisk oversigt, der belyser baggrunden for og årsagerne til, at markedet har reageret, som det har. Bogen indeholder også en lang række tabeller, der forklarer og uddyber de behandlede emner. Råd og tips til læsningen Brug et par fremhævelsespenne (gerne i forskellige farver) til at afmærke relevante tekster og illustrationer. Denne bog bør ikke læses ud i ét læs hellere udsnit af enkeltkapitler eller hele kapitler, og repeter efter behov.\n15 1. Kommunikationens infrastruktur Historie Hvis vi kikker nogle årtier bagud, kan vi konstatere, at både arbejdsgange, funktionalitet, opbygning og ikke mindst kapacitet på telenettet og computernettet er blevet væsentligt forbedret. Vi er nået langt ind i et informationssamfund, hvor kommunikation er et hovedelement, som vil påvirke de fleste samfundsfunktioner. Ser vi dette på en lang tidsakse, kan vi konstatere, at vi er gået fra et landbrugssamfund via et industrisamfund til et informationssamfund. Landbrugssamfundet Industrisamfundet Informationssamfundet År 5 f kr Figur 1.1: Samfundsudviklingen gennem 7 år. Tilbageblik teknikkens udvikling 194 erne var årtiet, hvor verdens første computere så dagens lys. I 1946 skabtes Eniac (Electronic numerical integrator computer), hvor en addition eller subtraktion tog 2 µs. Den var opbygget af vacuumrør og 1.5 relæer. Den vejede 3 ton og fyldte 167 m 2. En anden begivenhed fra samme årti: Den 23. december 1947 blev transistoren opfundet (demonstration).\n16 18 Kapitel 1. Kommunikationens infrastruktur 195 erne. I 1956 var verdens første harddisk en realitet. Den bestod af 5 styk 61 mm-plader med en total kapacitet på fem megabyte. Andre specielle begivenheder fra samme årti: I 1958 blev laseren og den integrerede kreds opfundet. I 1959 blev programmeringssproget COBOL defineret. I 196 erne centraliseredes databehandlingen omkring en stor og kraftig computer og med brugerne placeret i dens umiddelbare nærhed. I 6 erne og 7 erne blev computeren kaldt for datamat (eller elektronhjerne ). Om dagen lagde man data ind via en terminal, og om natten blev jobbene så udført som batchkørsler. Brugerne blev i enkelte tilfælde koblet på for at arbejde online, dvs. med direkte forbindelse til computeren. Datakommunikation og netværk var endnu ikke slået igennem: I 1962 kom den integrerede kreds i DIL-kapsler og halvlederlaseren. Samme år udvikledes det første kendte computerspil, Space War, som brugte vektorgrafik og krævede en meget stor datakapacitet. I løbet af tresserne kom trykknaptelefonen til Danmark. I 1964 udvikledes programmeringssproget Basic. I 1969 forbandt man de første fire computere i USA, hvilket banede vejen for internet. 197 ernes databehandling var fortsat centraliseret, men terminalen var blevet intelligent ved hjælp af microprocessorer (se nedenfor). Derved kunne man bearbejde data lokalt i terminalen, inden de blev sendt til den store og kraftige centrale computer. Datakommunikation og netværk blev udbudt, f.eks. af IBM via System Network Architecture (SNA) og DEC via Digital Network Architecture (DNA). Specielle begivenheder fra dette årti: I 197 kom første generation af fiberkablet. I 1971 kom den første microprocessor. Det var en 4-bit processor, 44 på,1 MHz fra Intel, hvis navn er en\n17 Kapitel 1. Kommunikationens infrastruktur 19 forkortelse for INTegrated ELectronics. Samme år kom 8"-disketten på 1 KB. I 1972 kom 5¼"-disketten på 8 KB. Firmaet Atari lancerede spillet Pong, et ping-pong-lignende spil med hvid blokgrafik på en sort baggrund. Dette år afsendtes verdens første -besked i adressen. I 1973 kom den første generelle mikroprocessor, 88 på 2 MHz. I 1974 udvikledes de protokoller i det militære ARPANET, som senere skulle blive til internet. I 1978 opsendtes den første GPS-satellit. Den kaldes i USA for Navstar 1. GPS-systemet er i dag baseret på 24 geostationære satellitter. I 1979 kom Intels 886-processor på 1 MHz. I 198 erne var databehandlingen valgfri. Man kunne arbejde online eller via batch-kørsler centralt eller via fjernopkobling. I dette årti slog mikroprocessoren igennem, så de intelligente terminaler blev endnu kraftigere. Brugerne blev nu tilsluttet via faste, lejede telefonledninger på den store og kraftige centrale computer. Man begyndte også at kunne bruge de første rigtige netværkstjenester, Datapak og Datex. Andre særlige begivenheder fra dette årti: I 198 kom Sinclairs mikrocomputer ZX/8. I 1981 lancerede IBM sin første pc. Verdens første automatiske mobiltelefonnet, NMT45, blev taget i brug i Norden. I samme år frigav spilproducenten Nintendo spillet Donkey Kong. I 1982 kom Intels 8286-processor, og samme år kom Sony med 3½"-disketten på 72 KB. I 1983 kom Commodore 64 -computerne på gaden til en pris af mere end 6. kr. Man kunne som ekstraudstyr købe en diskettestation for nogenlunde samme pris. I 1984 kom den første cd-rom-læser, og samme år fremstillede Apple den første Macintosh-computer. I 1985 kom Intels 8386-processor og Windows 1..\n18 2 Kapitel 1. Kommunikationens infrastruktur I 1986 tog man mobiltelefonnettet NMT9 i brug. I 1987 forbedrede IBM 3½"-disketten til at kunne rumme 1,44 MB. I 1988 blev det første optiske kabel sænket ned på bunden af Atlanterhavet mellem USA og Europa. Computerspillet Tetris blev importeret fra Rusland og blev verdens kendteste computerspil. I 1989 kom Intels 8486-processor, og det nordiske computernet NORDUnet blev etableret. I 199 erne afløste forskellige kommunikationsformer hinanden. I slutningen af årtiet varetog teleoperatørerne andre virksomheders tjenester, den såkaldte outsourcing. Andre særlige begivenheder i samme årti: I 199 fik private operatører adgang til internet (tidl. ARPANET), og samme år startede Windowsrevolutionen med Windows 3.. I 1991 blev det første GSM-telefonnet taget i anvendelse. I 1992 kom den første generation af Alpha-processoren på 64 bit/2 MHz. I 1993 kom Intels Pentium-processor. I 1995 kom Intels Pentium PRO-processor, og dette blev også året, hvor internet slog igennem hos brugerne. I 1996 blev det besluttet at udvikle Internet2. Samme år i maj kom den første Palm-computer (solgt i mere end 5 millioner eksemplarer frem til år 2). Den håndholdte computer kaldtes også for en Personal Digital Assistant (PDA). I 1998 boomede personaleindkøb af pc er via virksomheder/institutioner osv. I 1999 kom Intels Pentium III-processor på 32 bit/55 MHz og med 28 millioner transistorer. Tredje generation af Alpha-processoren blev lanceret: 64 bit/75 MHz, hvor processoren har 499 forbindelsesben! Følgende udtryk blev hvermandseje i dette år: WAP, bredbånd, MP3 og DVD.\n19 Kapitel 1. Kommunikationens infrastruktur 21 Fra og med år 2 har følgende begreber markeret sig: Bluetooth er kommet i vælten. Intels Pentium 4-processor blev frigivet i december 2 og indeholder 42 millioner transistorer på én chip! M-handel ( Mobile Commerce eller mcommerce ) er synonym for elektronisk handel ved hjælp af f.eks. WAP-teknikken. I foråret 2 besluttede det danske folketing, at tildelingen af UMTS-licenser skulle foretages på basis af en auktion, hvis grundlag blev lovfæstet i efteråret 2. Fremtidsvision: Samfundet Man kan konstatere, at behovet for øget effektivitet og omkostningsbesparelser på alle områder i vort samfund sætter skub i udviklingen af informationssamfundet. Dette stiller skærpede krav til kommunikationen, ikke alene for statslige og kommunale virksomheder, men også for institutioner, ikke-offentlige virksomheder og private: Forbedret (hurtigere) indblik i de offentlige forvaltninger samt effektivitetsfremmende informationshåndtering mellem dem. Skærpede behandlingskrav, så man på afstand kan stille diagnoser og ligeledes bidrage med råd og dåd under operationer og undersøgelser. Man kan også udføre operationer på afstand ved hjælp af operationsrobotter. Ønske om at yde en effektiv service til småsamfund og tyndt befolkede områder. Dette skulle bidrage til at økonomisere med læge- og specialistressourcer, så de bliver udnyttet mere effektivt. Krav inden for uddannelsesområdet om forbedret fjernundervisning. Studerende skal i øget omfang kunne følge deres studier hjemmefra og dermed på en hurtig og enkel måde få del i informationer, f.eks. i form af forskningsresultater, uafhængigt af disses fysiske placering. Dette kræver en forbedret kommunikation med universitetsver-\n20 22 Kapitel 1. Kommunikationens infrastruktur denen. Distribueret uddannelse og undervisning har stor betydning. Det er i realiteten (næsten) den eneste måde, man kan virkeliggøre begrebet livslang læring på. Her finder man begrebet e-learning, altså uddannelse via internet. Indbyggere i tyndt befolkede områder stiller krav om forbedret kommunikation for at forbedre mulighederne for nye arbejdsområder. Den enkelte vil derudover stille krav om, at bøger, tidsskrifter, aviser og billeder foreligger elektronisk. Dette krav bunder i den enkeltes udgifter, men også i ønsket om at kunne søge informationer. Multimedia og videokonferencer kan mindske rejsebehovet. At sælge varer/tjenester på internet kaldes e-commerce. I stedet for at bruge sin stationære pc, kan man bruge WAPteknologien som et alternativ, dvs. en trådløs teknik i form af m-handel ( mcommerce eller Mobile Commerce ). WAP har dog ikke opnået den forventede popularitet, og spørgsmålet er, om teknologien nogensinde slår igennem. Følgevirkninger af IT Den samlede internet-handel beløb sig i 1998 til 4 milliarder kroner på verdensplan og vil ifl. analyseinstituttet IDC i år 23 beløbe sig til 1. milliarder kroner. Idet IT-udviklingen således griber om sig med etablering af egentlige bynet, udnyttelse af bredbånd, øget mobiltelefoni og trådløs kommunikation, kan en udbygning af f.eks. elektronisk handel også tvinge landenes regeringer til moms- og afgiftsnedsættelser. I EU er der i alt fald politiske kræfter i gang for at harmonisere momssatserne i medlemslandene. Fremtidsvision: Teknikken Udviklingen generelt Udviklingen inden for tele- og datakommunikation begunstiges af en hurtig og intensiv udvikling inden for andre teknikområder, f.eks.:\n21 Kapitel 1. Kommunikationens infrastruktur 23 Det fiberoptiske kabel, som muliggør bredbåndskommunikation for alle i samfundet. Processorudviklingen, specielt processorer med en kapacitet på > 2 MIPS (se Moores lov). RAM-udviklingen, specielt RAM på 1 GB og en tilgangstid på 2 ns (se Moores lov). Spil og underholdning af forskellig art. Verdensmarkedet for tv-spil lå i 2 på 6 milliarder kroner. Mobiltelefoni ( Public Land Mobile Network, PLMN) er ét af de områder, der har den største vækst. Antallet af abonnenter var i 1995 ca. 6 millioner globalt og i 2 ca. 35 millioner. Prognosen peger på mere end 1 milliard i indeværende år (22), hvilket vil sige, at der vil være flere mobilopkoblede end pc-opkoblede brugere. WAP ( Wireless Application Protocol ) er en metode til at forbinde de to hurtigt voksende områder mobil kommunikation og internet. Vi skal have WAP-terminaler eller WAP-telefoner med os overalt og hele tiden for at betale regninger, tippe, sende , læse nyheder osv. Skal dette kunne lade sig gøre, kræver det, at mobilitet og brugervenlighed bliver nøgleord i udviklingen. Indtil videre har WAP-teknologien ikke vist sig at have den helt store gennemslagskraft. Datatrafikken vil stige til samme omfang som telefonien. Det, som bidrager til dette, bliver sandsynligvis en mere omfattende anvendelse af søgetjenester i skoleuddannelsen. Kommunikationssystemer Telefonien og datatrafikken vil sikkert med tiden blive integreret i samme hard- og software. Det samme gælder mobiltelefoni og datakommunikation, som højst sandsynligt bliver viklet endnu tættere ind i hinanden. Når hver enkelt bruger får sin egen unikke adresse i systemet, vil alle kunne nå alle direkte. Dette kræver så også, at teleoperatørernes kommunikationssystemer verden over bliver forbundet via kabler, optofibre, radiosystemer, satellitter osv.\n22 24 Kapitel 1. Kommunikationens infrastruktur Udviklingen vil fortsætte for fuld kraft, og samarbejdet mellem telekommunikations-, computer- og tv-industrien intensiveres. Energiforsyningsvirksomheder melder sig som teleoperatører, også udenlandske. Vi vil se nye alliancer og konkurrencesituationer, hvor gamle forretningsprincipper og retningslinjer gås efter i sømmene, afprøves og erstattes af nye, hvis det skønnes nødvendigt. Det meste af vore dages udvikling sker på teknikfeltet, og dér kan man udpege seks områder som særligt interessante: Bredbåndstransmission Computerkapacitet Frekvensområder på over 2 GHz Mobiltelefoni WAP (eller andre fremtidige mobile internet-teknologier) Bluetooth Moores lov Moores lov, del I Allerede i 1965 forudså Gordon Moore, en af stifterne af virksomheden Intel, at dens komponentkarakteristika, f.eks. mht. RAM-størrelse og CPU ens clock-frekvens, ville blive fordoblet med faste intervaller. Denne regel er senere blevet kaldt for Moores lov. Tro det eller ej, men påstanden holder den dag i dag, mere end 2 år senere. Alt peger på, at Moores lov vil holde yderligere et par år. Moores lov, del II Diagrammet, der vises i figur 1.3, illustrerer i intervaller på 24 måneder, hvordan CPU ens clock-frekvens i pc-verdenen har udviklet sig.\n23 Kapitel 1. Kommunikationens infrastruktur 25 Byte 1G 1M 1M 1M 1k N N N N N N 1k År Figur 1.2: Moores lov, RAM-størrelse-udvikling. Hz 1G 1M 1M 1M 1k 5k År Figur 1.3: Moores lov, CPU ens clock-frekvens.\n24 26 Kapitel 1. Kommunikationens infrastruktur Hvor går grænsen? Flere gange har forskerne troet, at udviklingen havde nået grænsen for, hvad der var fysisk muligt i forbindelse med transistorstørrelser. Men hidtil har de altid taget fejl. I 196 erne hævdede forskerne, at transistorerne ikke kunne blive mindre end 1 mikrometer. I dag har vi transistorer på helt ned til,18 mikrometer, og,13 er godt på vej. Er grænsen så ved at være nået? Virksomheden Intel er ved at udvikle mikroprocessorer på,3 mikrometer, hvor målet er at presse 4 millioner transistorer ind på en chip med en clock-frekvens på 1 GHz og et effektbehov på 1 W. Intel regner med i 25 at kunne præsentere processorer med en kapacitet, der svarer til dagens mainframe-computere.\n25 2. Grundbegreber og definitioner Historie I computerens barndom blev alle bestræbelser koncentreret om at udvikle maskiner (computere), som fungerede hver for sig. Først da produktudviklingen havde nået et stabilt niveau, begyndte man at interessere sig for at få maskinerne til at tale med hinanden. Den første datakommunikation bestod i, at hulkort og hulstrimler blev sendt med bud mellem dataoperatører på forskellige geografiske lokaliteter. Man begyndte hurtigt at se telenettets muligheder for at varetage transporten af information mellem to forskellige computere. Tidsgevinsten blev selvsagt enorm, og computeriseringen tog for alvor fart. Computer Computer Computer Computer Computer Computer Figur 2.1: Datakommunikation mellem computere, to og to. Snart opstod der et behov for at forbinde flere computere med samme protokol ( sprog ) i et netværk for at spare penge, øge effektiviteten og opnå en forbedret konkurrenceevne. Computer Computer Computer Computer Computer Computer Figur 2.2: Datakommunikation mellem mange computere.\n26 28 Kapitel 2. Grundbegreber og definitioner Når to netværk eller flere skal kobles sammen til et større netværk, opstår der dog problemer, hvis eksempelvis netprotokollerne er forskellige. Det er ikke så enkelt blot at sende informationer mellem forskellige netværk. Takket være de store dataleverandørers udvikling af et koncept til at løse dette problem findes der i dag broer, routere og gateways m.v., som betyder, at et netværk eller en netværkstype kan kobles sammen med andre netværk. IT-revolutionen I dagens informationssamfund er der opstået en speciel videnskab, informationsteknologi, der forkortes IT (på engelsk Information Technology). IT er et ret vagt begreb, der som regel dækker over computere, mobiltelefoner og internet, men man bør nok også medtage de traditionelle hjælpemidler som telefon, fax, tv, netværk osv. Tidligere former for IT omfatter råb, ild, røgsignaler, dans, helleristninger, hulemalerier og runesten, som alle er eksempler på ældgamle kommunikationsmetoder. Et kort historisk tilbageblik: Hulkortet 187 Telegrafen (S. Morse) 1837 Første Atlantkabel 1858 Telefonen (A.G. Bell) 1876 TV-billedrøret, opfindelse 1895 Radiotelegrafi 19 Talefilmen 1927 Telex 1934 Eniac, verdens første computer 1946 Brugen af datakommunikation spænder vidt, fra overførsel af enkle signaler som alarm- og kontrolsignaler til overførsel af store datamængder. Da IT er en del af dagens samfund, har de større virksomheder deres egne IT-ansvarlige, personer, som varetager samkørslen af\n27 Kapitel 2. Grundbegreber og definitioner 29 forskelige enheder. De samme personer er sikkert også ansvarlige i forhold til markedet i øvrigt. Begreber Nogle generelle begreber kræver en forklaring: Informatik er læren om informationsbehandling. Metoder til at levere information via automatisk databehandling. Informationsteknologi er enhver form for elektronikbaseret teknologi, der anvendes til opsamling, behandling, lagring og formidling af data, herunder edb og datatransmission samt store dele af områderne radio, tv og telefoni. Data Information, som kan bearbejdes og overføres mellem computere eller mellem mennesker og computere, kaldes i dag data. De data, som overføres, består af digitale signaler, der kaldes et eller nul. Generelt set overføres disse signaler serielt over lange afstande og parallelt over korte afstande. Fra nu af kalder vi informationer i alle udgaver for data, som for eksempel i følgende: Datafiler, f.eks. i form af tekstdokumenter eller billeder. E-post ( ). Fax. Menneske Computer Data (1 1) Figur 2.3: Data, som overføres.\n28 3 Kapitel 2. Grundbegreber og definitioner Computere En processorbaseret maskine, som ved hjælp af programmer og programinstruktioner, der lagres i hukommelsen, skal kunne bearbejde inddata og uddata uden menneskelig hjælp, kalder vi for en computer. Figur 2.4: En bærbar personlig computer. Datakommunikation Med datakommunikation menes, at data overføres mellem to enheder fra en afsender over et medium, f.eks. et kabel, tilpas hurtigt, sikkert og fejlfrit til en modtager. I de tilfælde, hvor sende- og modtageenheden befinder sig langt fra hinanden, kan en signalomformer være nødvendig, og den kaldes for et modem ( modulator/demodulator ). I modemet forvandles spændingerne, idet de moduleres på en bærebølge, som tilpasses telefonlinjens kapacitet på 3-34 Hz. Fire forskellige elementer indgår i datakommunikation: En sender, der starter dataoverførslen. Et medie, på og via hvilket dataoverførslen til modtageren finder sted. En modtager, som data overføres til via mediet. En meddelelse, dvs. data i form af ettere og nuller, der går mellem modemerne som modulerede signaler, der overføres mellem afsender og modtager.


RTM Nyhedsbrev: Nr. 10 - 2020 - RTM\nRTM Nyhedsbrev nr. 10 – 2020\nMens coronavirussen igen er ved at lægge sig over Danmark – og Europa – som en dyne, begynder vi også i RTM at tage de nødvendige forholdsregler, som vi kender dem fra foråret. Det betyder, at så mange medarbejdere som muligt arbejder hjemmefra, og vi afholder mange af vores møder digitalt.\nVi finder det fortsat vigtigt at opretholde vores serviceniveau i henhold til vores service- og betjeningskonceptet – og dermed være så synlige som muligt i denne svære tid.\nSelvom coronavirus fylder meget, så kommer vi vidt omkring mange andre ting i denne måneds nyhedsbrev. Hos RTM Pension kaster vi os endnu engang over pensionsdebatten. For vi mener, der er brug for nytænkning, hvis vi skal stoppe nedslidning.\nDu vil også møde denne advarsel fra RTM Industri. “Pas på med klausuler i policerne”. Find ud af, hvad der menes med det senere i nyhedsbrevet.\nPensionsdebatten: Der er behov for nytænkning – vi må stoppe nedslidning\nDen grønne bølge – øget fokus på bæredygtige investeringer\nPas på med klausuler i policerne\nStærke partnerskaber og stor vending i Norge giver vækst til Tryg\nKurator jagter oplysninger om forsikringskrak i skattelyet Guernsey\nEfter 334 år kommer Lloyd’s til Danmark\nForsikringsselskab afviser at hjælpe frivillige efter brand\nAlm Brand kan sælge forsikring til 450.000 nye kunder\nSiden valgkampen har der været en livlig debat om fremtidens seniorer. En debat, hvor en vis Arne har spillet en hovedrolle.\nDet primære tema har været debatten om tidspunktet for retten til offentlig forsørgelse – bedst kendt under overskriften ”Arne-pension”.\nUden at tage politisk stilling til ”Arne-pension”, er denne ekstra lovgivning ikke løsningen på den reelle problemstilling på længere sigt.\nJeg har været på arbejdsmarkedet i over 40 år, og jeg har beskæftiget mig med pension og mennesker i mere end 35 år. Så jeg føler mig forpligtet til at bidrage til debatten. Det gør jeg, fordi det i min optik handler om, at samfundet – og dermed vores folkevalgte politikere (som stort set alle ingen erhvervserfaring har) – skal bidrage til, at alle medborgere får et godt og indholdsrigt liv. Og også muligheden for at opnå glæde ved at klare sig selv længst muligt. Både økonomisk og fysisk.\nDet kan man opnå med en ansvarlig beskæftigelses-, arbejdsmarkeds- og socialpolitik.\nDet handler om at udvise rettidig omhu. Og det er mere end blot at diskutere en fremtidig folkepensionsalder mange år ude fremtiden.\nI min optik handler det mere om, hvordan kan vi sikre vores alles velfærd, helbredssituation og livskvalitet. Uden at vores børn og børnebørn længere ude i fremtiden, når de får magten, sætter en stopper for de skattefinansierede udgifter (overførselsindkomster).\n”Arne-pension” og ”seniorpension” er symptombehandling på manglende rettidighed . Jeg synes, vi er nået en samfundsudvikling, hvor vi skal vise rettidig omhu. Vi skal aktivt gøre en indsats for at STOPPE NEDSLIDNING OG UDBRÆNDTHED på arbejdsmarkedet.\nFokus skal flyttes til: Hvordan kan lovgiverne bidrage til, at alle borgere får et bedre liv?\nHvordan sikrer vi, at færrest muligt antal lønmodtagere bliver nedslidte og udbrændte i et omfang, hvor de ikke længere kan bidrage til samfundet og være en del af arbejdsmarkedet.\nDet er vores alles opgave (som varetages af Folketinget) at bidrage til, at færrest muligt når det til punkt i livet, hvor de oplever sig så nedslidte, at de ikke længere er i stand til at være på arbejdsmarkedet og dermed kunne forsørge sig selv.\nNytænkning: Mit forslag\nAlle bør mindst hvert 5. eller 10. år gennemgå en screening og/eller helbredsundersøgelse for at få diagnosticeret potentielle risici og udarbejdet en livsstilsprofil.\nIsær med særligt fokus på om den enkeltes nuværende beskæftigelse og livstil er på vej til at medføre væsentlig nedslidning (fysisk som psykisk). Hvilket forventeligt vil medføre nedsat arbejdsevne. Det bør være obligatorisk, at alle får rådgivning – og anbefalinger – med øje for, at man kan skifte retning i sit erhverv og liv.\nDe, som diagnosticeres værende i risikozonen, skal tilbydes nye og bedre muligheder for at skifte kurs i livet. I stedet for at bruge de skatteyderfinansierede penge på tidligere pension, bør samfundet være indstillet på at yde tilskud til omskoling og revalidering – evt. også genplacering. Og i et økonomisk niveau, som reelt gør det muligt for den enkelte at skifte retning.\nVi har hørt masser af eksempler på lønmodtagere i 40 og 50 års alderen, som gør gældende, at de har et så fysisk og/eller psykisk belastende job, at det ikke er sandsynligt, at de kan og vil være arbejdsdygtige frem til folkepensionsalderen.\nDet kan vi da ikke bare passivt se på sker! Det handler jo ikke kun om penge. Det handler i endnu højere grad om livskvalitet og sundhedstilstanden hos de midaldrende og seniorerne. Det hjælper jo ikke så meget med 1 – 3 års tidligere folkepension, hvis dagligdagen er præget af smerter og fysiske eller psykiske gener med ringe livskvalitet til følge.\nDet eneste rigtige set fra min stol er at tage de pågældende i hånden, og aktivt hjælpe dem til omskoling eller uddannelse i en retning, som vil kunne skabe grundlag for, at de kan ”overleve” og forsørge sig selv i længere tid – og dermed frem til den folkepensionsalderen.\nDer er heldigvis mange lønmodtagere, som får skiftet erhverv eller job i tide (de fleste nødtvunget), men jeg mener, at vi fra politisk side bør tage denne opgave alvorligt og lave love og regler, som understøtter dette. Jeg er sikker på, at det økonomiske regnestykke også vil komme til at hænge bedre sammen.\nJeg er sikker på, at erhvervslivet hilser sådanne forandringer velkommen, og at erhvervslivet nok skal tænke og udvikle sig i samme retning. Nogen gør det jo allerede i dag – og med stor succes.\nJeg ser for mig, at vi inden for ganske få år kommer til at mangle arbejdskraft. Nok også i betydeligt omfang, og derfor vil erhvervslivet nok helt naturligt også nok tænke i løsninger, som gør det muligt for mange flere lønmodtagere at ”overleve” på arbejdsmarkedet.\nVi vil sandsynlig også se flere tilbud om mere fleksible arbejdstider – og mange flere varianter af senioransættelser, 4 dages arbejdsuge osv.\nAlle pensionsselskaber er hoppet på den ”grønne bølge”, og de fleste pensionsselskaber har gennem de seneste måneder lanceret en version af et tilbud til de kunder, som ekstraordinært selv vil beslutte at forøge størrelsen af bæredygtige investeringer.\nHos RTM er vi meget positive over for, at pensionsselskaberne tager initiativ til at udvise ansvarlighed i relation til investering af pensionsformuen. Og at pensionsselskaberne med deres investeringer er med til at præge den bæredygtige industri – såvel lokalt i vores lille land som globalt. Pensionsselskaberne besidder en enorm magt og indflydelse qua den enorme pensionsformue, danskerne efterhånden har sparet op.\nDen samlede pensionsopsparingsformue danske lønmodtagere har opsparet skønnes i dag at være et stykke over 5.000 milliarder. Og den magt den volume giver, er jo enorm. Men det er også en indflydelsesmulighed, som forpligter og kræver ansvarlighed og omhu.\nI RTM hilser vi de mange nye investeringsløsninger meget velkommen, men jeg savner at pensionsselskaberne tager mere ansvar, og åbent ”skilter med” deres målsætninger for bæredygtighedsaftryk i de puljer, kunderne i dag har deres penge i. Lige nu markedsføres det massivt, at kunderne har fået ”bæredygtige puljer”, som de selv kan – eller skal vælge at placere deres pensionsopsparing i.\nI de kommende nyhedsbreve vil vi beskæftige os med selskabernes egne målsætninger – og forventninger – til udviklingen i andelen af bæredygtige investeringer i de store puljer, hvor de fleste penge er placeret.\nDe fleste kunder – både virksomheder og den enkelte medarbejder – har jo valgt en pensionsordning og en pensionsleverandør ud fra en forventning om, at pensionsselskabet vil og skal tage hånd om investeringerne, investeringspolitikken og strategien. Denne forventning gælder også i relation til etik og bæredygtighed. Vel og mærke uden, at kunden egenhændigt skal bevæge sig ind på et for de fleste ukendt område, som investeringer er. Jeg finder også, at den individuelle nye ad hoc styrede mulighed for omvalg af aktivmassen til bæredygtighedspuljerne, kan give en uhensigtsmæssighed i forhold til timing af investeringerne, hvilket den enkelte opsparer jo ikke har indsigt i.\nDerfor optager det mig meget, hvad de enkelte pensionsselskaber planlægger at gøre af sig selv i fremtiden ”for den store pengekasse”. Altså der, hvor de mange milliarder har til huse.\nHos RTM rådgiver vi naturligvis vores kunder om pensionsinvesteringer – og hvis I ikke allerede har været i dialog med jeres RTM pensionsmægler om netop jeres muligheder, så er I naturligvis meget velkommen til at kontakte mig eller jeres sædvanlige kontaktperson for gode råd og anbefalinger.\nStatistikken viser, at risikoen for brand er væsentligt større i produktionsvirksomheder end i andre erhverv.\n– Brandforsikringen dækker normalt skader på bygningerne, men der er situationer, hvor det ikke er tilfældet, nemlig ved grov uagtsomhed, fareforøgelse og tilsidesættelse af en sikkerhedsforskrift, siger Henning Toftager, direktør i RTM Forsikring.\nEksempler på grov uagtsomhed er:\n– brug af åben ild\n– afbrænding af affald tæt på bygning\n– svejsning eller vinkelslibning ved brændbart materiale\nHvis en brand er en følge af grov uagtsomhed, risikerer man, at erstatningen nedsættes eller bortfalder. Det kan også resultere i et bødekrav.\nReglerne om fareforøgelse kommer ofte til anvendelse, hvis der sker aktiviteter i bygningerne, som forsikringsselskabet ikke har kendskab til. For eksempel hvis bygningen tages i brug til andet erhverv, såsom reparation af biler, snedkeri eller sågar opbevaring og forhandling af fyrværkeri.\n– Her kan der blive tale om en forholdsmæssig erstatning eller – hvis forsikringsselskabet slet ikke ville have tegnet forsikringen – at den helt bortfalder, siger Henning Toftager.\nRetten til erstatning kan også bortfalde, hvis der i policen eller vilkårene er en sikkerhedsforskrift som ikke er overholdt, og det er årsag til branden. En sikkerhedsforskrift vil typisk være formuleret som: “Det er en betingelse at reglerne i bekendtgørelse nr. – er overholdt.”\nRTM tilbyder klausul-tjek som en del af vores ydelser. I praksis vil en af vores ingeniører eller risikorådgivere besigtige virksomheden og fremkomme med anbefalinger. I mange tilfælde oplever vi, at virksomhedernes udvikling betyder, at klausuler i policer ikke længere kan overholdes. Det kan betyde forskellen på forsikringsdækning eller ej.\nKonsekvenserne er netop blevet belyst i følgende sag:\nBygningsbrandforsikringsselskab frigjort fra at dække skader på knap 50 mio. DKK efter altødelæggende brand.\nFritagelsen sker grundet forsikringstagers viden om forøget risiko for brand efter tegning af forsikring. Sagen blev ført af advokat (H) Peter Henrik Würtz. Få indblik i sagen og afgørelsen fra byretten af 8. oktober 2020.\nEn større erhvervsejendom nedbrændte totalt i oktober 2016. Det bebyggede areal udgjorde ca. 7.300 m2. Der var tegnet bygningsbrandforsikring på ejendommen, og i policen var bygningsanvendelse oplyst til ”Lager, anvendelse: Oplagrings- og pakhusvirksomhed”.\nTryg har leveret stærk vækst i tredje kvartal, som ligger på 4,9% højere sammenlignet med tredje kvartal sidste år. Morten Hübbe, der er topchef i Tryg, siger, at det buldrer derudad for både privat- og erhvervskunder, og at især Norge leverer høj vækst på 12%. Hübbe siger dog, at Tryg vil huske coronaåret, som et af de mærkeligste år, da de mistede knap en milliard på investeringerne i første kvartal.\nMikkel Emil Jensen, der er aktieanalytiker i Sydbank, siger, at partnerskaberne med Danske Bank og FDM gør, at Tryg leverer stærk vækst ift. konkurrenterne, og at væksten ikke kun begrænser sig til tredje kvartal.\nKonkursadvokat Boris Frederiksen er i gang med at rydde op i konkursen efter forsikringsselskabet Qudos og har i den forbindelse bemærket en række mistænkelige transaktioner og aftaler.\nBlandt andet mener Frederiksen, at Qudos har forbrudt sig mod reglen om, at forsikringsselskaber ikke må indgå forretninger med et andet selskab i samme koncern uden Finanstilsynets godkendelse.\nFinanstilsynets direktør, Jesper Berg, fortæller, at meget var galt med både Qudos og Alpha, to forsikringsselskaber med samme forretningsmodel, der begge gik konkurs i 2018. Garantifonden er Qudos’ største kreditor, og dermed ender de danske forsikringskunder med regningen efter konkursen.\nDet britiske forsikringsselskab Lloyd’s of London får i 2020 en autoriseret mægler i Danmark i form af O2. Selskabet er blandt lægfolk angiveligt ikke så kendt som Tryg, Codan og Topdanmark, men det er det i fagkredse.\nIndtil nu har man skulle kontakte Lloyd’s, hvis man har villet forsikres af dem i Danmark, fortæller Henrik Skafte, direktør i O2. Han forklarer, at det typisk er dyrt at blive Lloyd’s-mægler, fordi man skal investere i forsikringsmarkedets fælles it-platform, og fordi Lloyd’s stiller høje uddannelses- og kvalifikationskrav til mæglerne.\nAlm. Brand Forsikring har meldt, at Skovpavillionen i Assens ikke har forsikret musiktribunen, der brændte ned i sidste uge. Kun selve pavillonen forsikret.\nOle Wakefield, der er formand for Skovpavillonen, siger, at de vil klage over, at det har været forsikret sådan, og at det kom som et chok. Wakefield tilføjer, at der er tale om mange penge, hvis der skal genopbygges, men at endelige skader og prisen ikke er gjort helt op endnu.\nAlm. Brand Forsikring har ikke haft mulighed for at udtale sig i sagen.\nAlm. Brand Bank er blevet solgt for 1,8 milliarder kroner til Sydbank. Rasmus Werner Nielsen, der er ny topchef i Alm. Brand, er manden bag salget. Ifølge Nielsen er salget vigtigt for Alm. Brand, da de får mulighed for at tilbyde forsikringer til 450.000 kunder i Sydbank.\nSalget er særlig vigtigt for Alm. Brand, da de i modsætning til Nordea og Danske Bank kun har haft egne bankkunder at tilbyde forsikring. Antallet er mere end ti gange så mange kunder, som Alm. Brand Bank havde, bekræfter Nielsen.\nARKEN: Få fribilletter til to særudstillinger i november\nLige nu kan du komme med på en rejse ind i Arild Rosenkrantz’ mystiske univers, mens du senere i november kan opleve en særophængning, som sætter fokus på vores trang til at se sammenhænge mellem det uendeligt store og det uendeligt lille.\nMed Baron Rosenkrantz – Farvernes mystik bliver du taget med på en rejse ind i Arild Rosenkrantz’ mystiske univers, og du bliver inviteret til at gå på opdagelse i hans fantastiske farver og dramatiske mytologier. Udstillingen tæller over 100 værker og er den første store museumspræsentation af Arild Rosenkrantz’ livsværk.\nFra midten af november kan du blive taget med på en opdagelsesrejse ud i rummet og ind i det indre af øret, hvor kunsten tager livtag med fysik, astronomi og biologi. Kunstnere som Nanna Debois Buhl, Astrid Myntekær og Marie Kølbæk Iversen undersøger nemlig verden omkring os på ARKEN fra 14. november.\nDu kan også stadig nå at se eller gense den populære særudstilling Dyr i kunsten, hvor en lang række internationale kunstnere går tæt på vores forhold til dyrene i tankevækkende, humoristiske og underfundige værker. Udstillingen løber til og med den 10. januar 2021.\nARKEN har med sine 6.000 udstillingskvadratmeter og store åbne rum god plads til, at man kan nyde kunsten uden at komme tæt på hinanden, hvorfor du godt kan tage afsted med corona-tryghed.


Alle vil have smart grid - Blogs fra Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser (Uddannelsesministeriet - tidligere Videnskabsministeriet)\nDen korte forklaring er, at smart grid er et moderniseret, intelligent elnet, der leverer elektricitet fra leverandør til forbruger ved hjælp af digital teknologi. Det kan for eksempel være intelligent teknologi, der sørger for, at overskudsvindenergi benyttes til at lade elbilen i hjemmet i løbet af natten, hvor energiforbruget jo er minimalt.\nFormålene med et smart grid er blandt andet at spare energi, reducere el-udgifterne og øge pålideligheden af energitilførslen. Samtidig kan et smart grid være med til at reducere brugen af fossile brændstoffer og øge vedvarende energi samt sikre energiuafhængighed.\nDansk teknologi som løsning?\nI en stat, hvor elmålere er levende mennesker, der kører rundt i deres (store) biler og aflæser elektricitetsforbruget hos os forbrugere og i et land, hvor 86 procent af energiforbruget kommer fra fossile brændstofskilder, og hvor energiforbruget udgør 23 procent af verdens energiforbrug (men kun 5 procent af verdens befolkning), er der masser af muligheder for at showcase dansk teknologi. Der er samtidig penge i det. Smart Grid selskaberne repræsenterer angiveligt en af de største og hurtigst voksende sektorer i GreenTech markedet i 2009.\nSmart grid symposium Innovation Center Denmark har 3.-4. juni inviteret mere end 150 iværksættere, energiselskaber, topforskere, ingeniører, eksperter, venturekapitalister og politikere til et symposium om smart grids. De skal identificere de vigtigste tendenser og udfordringer for smart grid, og symposiet vil samtidig showcase nogle af de mest lovende nye teknologier og forretningsmodeller fra Danmark og USA inden for smart grid.\nDanmarks ambassadør i USA, Friis Arne Petersen, prøvekører elbilen Tesla i forbindelse med vores Smart Grid Symposium.\nVi laver vores symposium sammen med en række partnere, blandt andre Squire Sanders, Trinity Ventures, EPRI, og danske DONG Energy, Sigma Design og Amplex. Forskere fra blandt andet Stanford, UC Berkeley, UC Santa Cruz, NASA, Aalborg Universitet og Danmarks Tekniske Universitet deltager også i symposiet.\nMin kollega Alex Portilla til Smart Grid Symposium.\nSymposiet finder sted på på Sand Hill Road, hvor op til 30 procent af verdens venture kapital er samlet. Så bør det alt andet lige være nemmere at gøre venturekapitalisterne interesserede i den danske teknologi.\nMicro-grid workshop på NASA\nNASA har en ambition om at omdanne deres base i Silicon Valley til en kæmpe testbed for nye grønne teknologier, og NASA GREEN har derfor sammen med UC Santa Cruz, BASS og Innovation Center Denmark inviteret alle forskerne fra symposiet til en forskerworkshop den 5. juni, hvor danske og amerikanske forskere kan drøfte mulighederne for forskningssamarbejder inden for fremtidens micro grid løsninger. Hvis I er i området og interesserede i at deltage i én eller begge events, så skriv endelig til mig, mailto: lbn@innovationcenterdenmark.com.\nDatasikkerhed og elektromagnetisk stråling over græse værdierne?\nHvad sker der når el grid er på nettet og kan hackes. Førhen har elnettet været en selvstændig enhed som ikke var sårbar over for hacking. Anonymus har lige hacket US police, forsvarsministerium og flere store medier, så kan de sku også hacke det danske el-grid. Udover det er den elektromagnetiske stråling fra smart meters langt over det tilrådelige.\nEt smart meter aflæser ikke kun el men dine vaner i daglig dagen, disse oplysninger kan udnyttes af kriminelle til at aflæse dine hverdag og ferie vaner. Et smart meter kan se hvor du er i din bolig, og kort lægge dit liv på en million forskellige måder, og disse oplysninger kan undslippe eller sælges fra kommercielle aktører involveret.\nNår man tænker på at ikke engang Thornings skatte papirer er sikre i hænderne på skattevæsenet så stoler jeg sku ikke på en 3 hånds leverandør eller en clerk fra Dong!!\nMvh Steffen Nørkjær\nDeltag gerne i diskutionen på : Stop Smart Meters Denmark : http://www.facebook.com/[…]/


KreaLea - man skal jo starte et sted: Facts om No. 1\nIndsendt af Lea kl. 17.39\nCamilla 26. september 2011 kl. 17.48\nHvor er den blevet flot Lea!! Hvor er det et imponerende arbejde du har lavet!\nLykke 26. september 2011 kl. 19.07\nJeg er virkelig imponeret over at du har strikket den så hurtigt!! Jeg var ved at dø over min tunika !! Men smuk er den blevet og jo, den kunne laves i mange lækre farve kombinationer ;-)\nKirsten Amstrup 26. september 2011 kl. 19.30\nHej Lea. Tak fordi du viser et billede af kjolen med dig indeni. Det har jeg glædet mig til at se. Jeg synes den er blevet meget flot og den klæder dig også godt. Det glæder mig virkelig, for jeg har strikket og strikket på min på turen til og fra Fanø, og jeg er nu nået til sidestykke nr. 2.\nPå Fanø var jeg til workshop med Anette D., og jeg kan godt fortælle dig, at der er masser af humor i denne dejlige strikkedame. Hun holdt en inspirerende workshop over modellerne fra kunsten af strikke en Ø.\nOg hun fortalte, at "Nr. 11, 12, 13 ..... " udkommer i oktober måned, så det er jeg gået i gang med at glæde mig meget til.\namstrik 26. september 2011 kl. 19.36\nhvor er det pæn og du ser godt ud, tros du selv syntes noget andet. men du ved jo best. glæder mig da til at se den næste kjole i en tynder udgave af dig...held og lykke med procekte.\nStrikkeheksen 26. september 2011 kl. 20.05\nAltså hvor jeg synes, du skriver underholdende Lea - jeg kan så godt lide din altid selvironiske tone :-)\nDin kjole er blevet fantastisk flot og det er imponerende, at du har strikket den så hurtigt - gå du roligt i gang med en toér. Jeg får også helt lyst til én, men jeg har lige købt garn til en Karen Noe kjole på Fanø - mere om det senere :-)\nStrikkefuglen 26. september 2011 kl. 20.17\nHvor er den flot til dig. Farverne er rigtig flotte sammen og klæder dig :-)\nSpændt på om du laver en toer.\nBirthe 26. september 2011 kl. 20.22\nDen er skøn Lea , jeg er altså nødt til at eje en også he-he ..... jeg syntes kjolen klæder dig rigtig flot :-)\nheksegarn 26. september 2011 kl. 21.44\nmonaelisabeth 26. september 2011 kl. 21.44\nDet var ikke lang tid du brugte på den ..\nog en rigtig sød kjole blev det til.\nHvilke farver vil du så have i to'eren ?\nstrikkeentusiasten 27. september 2011 kl. 05.44\nSuper flot resultat Lea - glæder mig til at se hvilke farver nr. 2 skal have.\nKaren 27. september 2011 kl. 14.57\nDin kjole er helt vild flot - og den klæder dig fantastisk. Jeg kan godt forstå, at du gerne vil have en til - især, når den er så hurtig at strikke. Glæder mig til at se, hvordan den næste bliver\nLea 27. september 2011 kl. 18.09\nDer kommer mere om næste udgave når jeg lige har fået strikket de der fem, seks, syv andre ting, der vil på pindene. Og tabt et par kilo, så jeg kan strikke str M :-) :-)


Italien i chok: Pressen sviner landsholdet - Ronaldo.com Danmark\nItalien i chok: Pressen sviner landsholdet\nNiels Vestergaard 14 nov 2017 - 13:00 14 nov 2017 - 12:56\nDen italienske presse er rasende over landsholdets fejlslagne kvalifikation\nEfter at have deltaget i 14 verdensmesterskaber i træk, skal de italienske spillere se slutrunden fra sofaen, da de ikke formåede at slå Sverige ud i playoff-kampene. Efter et 0-1 nederlag i Stockholm, fik Italien ikke scoret et enkelt mål i returkampen. 0-0 resultatet i gårsdagens kamp, betød at det var Sverige, som løb med den eftertragtede billet til Rusland til sommer.\nGazzetta dello Sport skriver på deres forside i dagens: “End of the road! Italien misser VM efter 60 år.”\nJournalisterne fra sportsavisen Corriere dello Sport gik væsentligt mere dramatisk til værks: “Italien i tårer. Ventura vil blive fyret, men han bør ikke være den eneste. Alle skal forlade!” var titlen på deres forside.\nCorriere della Sera og Republica valgte begge, at præsentere et billede med Buffon i tårer, der meddelte sin pension fra det italienske landshold sammen med Daniele de Rossi og Andrea Barzagli.\nPå den anden side skrev den svenske avis Aftonbladet entusiastisk: “Mirakel i Milano. Sverige skal til VM.”


At føle utryghed eller være usikker i parforholdet. - SonneRasmussen.dk\nParforholdet i fokus\nParforholdet i fokusLæs om aspekterne i parforholdet, hvordan I opnår det gode parforhold og hvordan I finder sammen i parforholdet.\nUtroskabEr din kæreste dig utro eller tror du at din kæreste er dig utro? Har du følelsen af at være forrådt eller svigtet? Hvordan kan parterapi hjælpe på det hele?\nJalousiOplever du selv jalousi i parforholdet eller oplever du at den samlever er jalousi på dig.\nKommunikation i forholdetStyrk kommunikationen i parforholdet. Oplever du at din partner er konfliktsky eller at han/hun kritisere.\nKrise i forholdetMangler ginsten? Virker din partner følelseskold eller overfladisk? Hvordan med sammenbragte familier?\nSkilsmisseEr skilsmisse det næste valg? Elsker du ikke længere din partner – eller føler du dig ikke elsket?\nParforholdet i fokusLæs om aspekterne i parforholdet\nJalousiOplever du selv jalousi i parforholdet\nUtroskabEr din kæreste dig utro?\nKommunikation i forholdetStyrk kommunikationen i parforholdet\nKrise i forholdetMangler ginsten?\nSkilsmisseEr skilsmisse det næste valg?\nDig i fokus\nMålsætning & strategier\nAngst, fobi og traume\nGenerthed og Nervøsitet\nTypiske emner i terapi\nTyper af coaching\nAngst, fobier & traume\nAf terapeut Christel Sonne Rasmussen\nAt føle utryghed eller være usikker i parforholdet.\nMin kæreste har været mig utro, det vil automatisk skabe utrykhed i parforholdet.\nHan har ikke selv fortalt mig det, men jeg har set det på Facebook og snakket med nogle bekendte, der længe har haft en viden om det.\nTårerne løber ned af hendes kinder. Hun er en sanselig og intelligent kvinde midt i 20erne.\nOg hun har, indtil den barske sandhed blev vist og fortalt hende, stolet på sin kæreste 100 procent. Og elsket ham 110 procent, som hun siger.\nOg nu er hendes liv faldet sammen. Ham, hun bor med, har fortiet og nu, hvor hun har konfronteret ham, også løjet for hende. Benægtet og snakket udenom. Og hun er ved at give sig selv skylden. For som hun siger ”måske er jeg ikke smuk nok. Måske er jeg ikke interessant nok. Måske er jeg ikke intens nok i sengen. Måske er det mig, der har skubbet ham ud i det. Måske har han gjort det før – jeg aner ikke mine levende råd. Og min utryghed er enorm”.\nFor hvis det slutter her, skal vi flytte fra hinanden. Og hvis det slutter her, vil jeg måske mistro alle mænd fremover. Og hvis det slutter her, skal jeg sige farvel til mit livs kærlighed. Og hvis det sluter her, ved jeg ikke om jeg nogensinde kommer til at tro på kærligheden igen. Og hvad skal jeg gøre ved, at jeg er så ked af det, så bange og så utryg. For det er mig, der kommer til at træffe beslutningen, for han siger, at det, da jeg endelig fremlagde beviserne ”bare var en fejl og fordi han var fuld og lod sig friste, men at det ikke sker igen”.\nHvad gør jeg? siger hun og bruger mine sidste kleenex.\nEfter at have stillet en del spørgsmål, forstår jeg følgende.\nDette unge par har et yndlingssted, hvor de går i byen. De er der indimellem, og de drikker og danser. Dette sted har åbenbart et kamera, som afspiller, hvad der sker på dansegulvet. Og hun har denne aften, hvor han er til julefrokost med firmaet, kigget på dansestedets Facebook-side, der viser, hvad der sker. Og hun ser til sin gru, at han danser med en anden kvinde, mange gange og at de står og tungekysser på dansegulvet. I lang tid.\nHun kender flere fra firmaet. Og dagen efter møder hun personligt op hos 2 af kollegerne, for kæresten er ikke kommet hjem og tager ikke sin telefon, og hun får ud af dem, at han i nogen tid har mødtes meget med denne kvindelige kollega og at de spiser frokost sammen hver dag.\nOg hun begynder at tænke på, at han på det seneste er kommet senere hjem fra job. Men blot har forklaret det med overarbejde og trafikkøer. Og da hun husker, at han på det seneste også har købt 3 par nye boxershorts, som hun jo har omtalt positivt, går sandhedens gru op for hende.\nHan har en flirt og måske en affære med en anden kvinde. Og hun har intet fattet. For hun elsker ham så højt og stoler fuldt ud på ham.\nHun græder. Hun raser. Hun udtrykker følelsesmæssig utryghed.\nHun fortæller om sin forvirring imellem sin fornuft og sine følelser og hun aner ganske enkelt ikke, hvad hun skal gøre.\nI en situation som denne, hvor både chok og sorg er stærke tilstande, er et af de temaer, der er mest relevant, at tale om værdier.\nFor de fleste, der lever i et parforhold/ægteskab, udvikler en form for afhængighed. Vi vikler os jo ind i hinanden, accepterer de svage sider, irriteres også over dem, men når vi først har boet sammen i en længere periode, er det sin sag at bryde op. Og også sin sag at være den, der bryder op.\nDerfor er snakken om værdier afgørende.\nFor når utryghed og sorg raser indeni, vil en del af os søge det trygge. For intet væsen er så tilpasningsdygtigt som mennesket, og vi forveksler ofte det velkendte med det trygge….. mærk dig det!!\nAt tale om og afklare hvilke værdier, det enkelte menneske har, betyder at vi bliver opmærksomme på, hva vi ikke vil og kan leve foruden.\nAt kende sine værdier handler om, at vi har kontakt med os selv og ved, hvad det er, der virkeligt giver mening. Og når vi lever efter vores værdier, oplever vi en indre tryghed, kontra en indre utryghed.\nDet er forskelligt, hvilke værdier der er væsentlige, fra livsfase til livsfase og ud fra de vilkår, vi har.\nI de unge år vil værdier som frihed, sjov, variation, at færdiggøre en uddannelse mv. tit dominere.\nDe af os, der får børn, vil tit have værdier i retning af: stabilitet, nærhed, omsorg, forsørgelse og anerkendelse.\nSenere, efter skilsmisser eller hårde erfaringer, vil værdier som: autentisitet, nærvær, glæde, fordybelse, originalitet, uafhængighed mv. være bærende værdier.\nOg det er en rejse ind i sig selv at afklare, hvilke værdier, der er de mest sande for os lige nu, for det er væsentligt for mig at pointere, at værdier hverken er rigtige eller forkerte.\nVærdier eller det at føle, at noget har en værdi, handler om at mærke efter og at kigge sig selv i spejlet, fysisk som psykisk og afveje: kan jeg se mig selv i øjnene ud fra den livsførelse, jeg har nu. – eller: Jeg græder i min sjæl over, at jeg har taget så mange kompromisser, at jeg knap kan kende mig selv og mærke min styrke længere.\nDe fleste, som jeg taler med, kan nævne meget, som er vigtigt / meget som har værdi for dem.\nDe fleste nævner faktisk ret hurtigt 5 – 8 værdier.\nNår talen falder på parforhold, lyder der ord som:\nI mit parforhold er det vigtigt, at der er:\nOg alle værdier er vigtige.\nKunsten er at finde ud af, hvilke af de 3 værdier, der har følelsesmæssigt størst betydning. For parforhold handler om følelser. Det var følelser, der startede det hele. Og det er følelser, der skal få parforholdet til at styrkes i en eventuel krise.\nMed den unge kvinde fandt vi ud af, hvilke tre værdier, der var de mest væsentlige. Ud fra spørgsmål som:\nHvad vil du ikke leve uden i dit parforhold?\nHvad gør dig glad i dit parforhold?\nDenne kvinde havde en god kontakt med sig selv.\n”Jeg vil ikke leve uden åbenhed”\n”Jeg vil ikke være i et parforhold med løgne, benægtelser og respektløshed”\nOg: ” Jeg vil ikke føle mig nedprioriteret.”\nMin egen rettesnor er, at selv om vi evt. har 10 ”ting”, der er vigtige i et parforhold, ja så må vi alligevel finde ud af, hvilke tre værdier, der er de mest essentielle.\nOg når vi eksempelvis ved, at vi har brug for åbenhed, ærlighed og opbakning, så er det mindre svært – for nemt er det ikke, at træffe en afgørelse om, hvad der skal ske.\nKvinden valgte, ud fra vores samtale, at sige ”farvel og tak for kampen” til ham, hun troede, at hun skulle være sammen med for evigt.\nHer – nogle måneder efter – fortæller hun mig, at hun i den mellemliggende periode er kommet i tanke om mange situationer, hvor kæresten har ført hende bag lyset. Og hun er i dag glad for, at hun sagde stop til noget, der ikke matchede det, hun grundlæggende står for.\nJeg vil som parterapeut sige noget, jeg har bemærket som en speciel tendens.\nJeg har bemærket, at mange, der oplever utroskab og som vakler imellem at kæmpe eller gå, forsætte:\n”Jeg har stolet 110 procent på min partner”.\nI skrivende stund undres jeg over denne udtalelse. Men har hørt den mere end 500 gange.\nHvorfor gør vi det? stoler overdrevent meget på et andet menneske?\nHvorfor er vi ikke lidt mere skarpe?\nOg hvorfor tror vi, at tillidens og lykkens dør åbner udad?\nDe store mestre har jo altid lært os, at lykkens dør åbner indad.\nSkriv til min blog, hvis du har kommentarer til dette indlæg. Eller vil dele dine egne erfaringer vedrørende utryghed eller tryghed i dit parforhold.\nChristel Sonne Rasmussen,\nAf Christel Sonne Rasmussen - 18 feb, 2009\nLæs mere om hvad jeg kan tilbyde…\nLæs mere i samme kategori:\nParterapi er ofte en oplagt mulighed efter utroskab\nDet er et spørgsmål om at vælge klogt.\nParterapi er ofte en oplagt mulighed efter utroskab.\nHvis begge i et parforhold ønsker at fortsætte i parterapi efter utroskab,\nSelvom den ene eller i nogle tilfælde, begge parter, har været utro, vil visse tema være væsentlige at berøre.\nGod feedback på mænd versus kvinder og utroskab\nEr kun mænd utro – forekommer utroskab ikke hos hos kvinder?\nDer var en af mine mandlige klienter, der gjorde mig opmærksom på, at jeg havde skrevet mine tekster som om, at det kun var mænd, der er utro. Det var og er en god feedback, og lad mig dog nuancere det billede lidt.\nGodt/gode råd: Kom videre efter utroskab\n– Hvordan kan jeg være sikker på, at han/hun ikke gør det igen?\nMistroen til partneren kan være svær at slippe, hvis man har oplevet utroskab. Men det kan lade sig gøre at komme videre i sit parforhold, siger terapeut Christel sonne Rasmussen. Hun råder til, at parterne igen får talt fælles værdier igennem. For meget ofte har de levet parallelle liv og glemt at værne om fortroligheden.\nHun har det ad h. til. Han føler sig som jaget vildt. Utroskaben har kilet sig ind imellem dem.\nLæs forrige indlæg:\nLæs næste indlæg:\n← Er utroskab acceptabelt? Jeg overvejer skilsmisse →\nchristel@sonnerasmussen.dk | Kikkenborgvej 66. Stuen | 6000 Kolding | Mobil: 2066 - 8803