Fyldepennen - Digte - Skyggerne\n2 måneder, 5 dage siden 5 kommentarer Digte skygger døren vinduerne\nSkyggerne går igennem lejligheden.\nDe kommer ind igennem vinduerne.\nMens andre kommer ind igennem væggene.\nSkyggerne er kønsløse.\nDe ligner allesammen hinanden.\nHar den samme kropsform.\nTil sidst går de ud igennem døren.\nOg ud i den virkelige verden.\nTeksten er publiceret 09/10-2018 16:42 af Jacob Patrick Poulsen og er kategoriseret under Digte.\nTeksten er på 39 ord og lix-tallet er 41.


INTELLIGENTE ENERGIYDELSER I LAV- ENERGIBOLIGER BASERET PÅ BRUGER- DREVEN INNOVATION - PDF\nINTELLIGENTE ENERGIYDELSER I LAV- ENERGIBOLIGER BASERET PÅ BRUGER- DREVEN INNOVATION\nDownload "INTELLIGENTE ENERGIYDELSER I LAV- ENERGIBOLIGER BASERET PÅ BRUGER- DREVEN INNOVATION"\n1 INTELLIGENTE ENERGIYDELSER I LAV- ENERGIBOLIGER BASERET PÅ BRUGER- DREVEN INNOVATION C:\_Users\_anhc\_Desktop\_PSO\_Færdig rapport.docx 1\n2 Intelligente energiydelser i lavenergiboliger baseret på brugerdreven innovation Marts 2012 Energi og Klima Energieffektivisering og Ventilation PSO - P C:\_Users\_anhc\_Desktop\_PSO\_Færdig rapport.docx 2\n3 FORORD Nærværende rapport udgør afrapporteringen af PSO projektet P Intelligent energiydelser i lavenergiboliger baseret på brugerdreven innovation. Projektet er udført af nedenstående projektgruppe Ditte Marie Jørgensen, projektleder Teknologisk Institut Anders Høj Christensen Teknologisk Institut Lars Hansen Teknologisk Institut Sandie Brændgaard Nielsen Teknologisk Institut Jean-Marc Huet Teknologisk Institut Asger Bay Christensen Asger BC Lys Ejvind Degn Larsen Fischer Daniel Lux Seluxit Lis Jacobsen Nilan 3\n4 INDHOLDSFORTEGNELSE 1 Resume Konklusion Baggrund Projektbeskrivelse EnergyFlexHouse Målesystemet i EnergyFlexHouse Dataopsamling Familien Intelligent styring af EnergyFlexHouse Beskrivelse af delsystemer i EnergyFlexHouse Mekanisk ventilation Naturlig ventilation Rumvarme Solafskærmning Styringsstrategier Simpel styring Tre avancerede styringer Brugerflade til styringsstrategier Styringsboks til kommercielt brug Tidsplaner for styringsstrategierne Resultater af den intelligente styring Simpel styring Basisstyring Avancerede styringer Indeklimastyring Energioptimeret styring Brugerdreven styring Belysning Perspektiver Formidling Litteraturliste Bilag 1: Værelseoversigt og plantegninger for EFH Bilag 2: Zoneinddeling af huset Bilag 3: Designkriterier for det termiske indeklima Bilag 4: Reguleringsstrategier for den behovstyrede mekaniske ventilation\n5 Bilag 5: Sensortyper og sensornavne Bilag 6: Generelt om diagrammerne Bilag 7: Algoritme for basisstyring Bilag 8: Algoritme for indeklima- og energioptimeret styring Bilag 9: Setpunkter og vinduesåbningsgrader for Indeklimastyringen Bilag 10: Setpunkter og vinduesåbningsgrader for den energioptimeret styring Bilag 11: Inde- og udetemperatur i tomt hus med og uden styring Bilag 12: Styringsprincipper for den intelligente styring softwaren Bilag 13: Data på implementeret hardware Bilag 14: Delprojekt vedr. belysning i EnergyFlexHouse Bilag 15: Udarbejdet folder fra Asger BC lys Bilag 16 Spørgeskemaer udleveret til EFH Familier\n6 1 RESUME Nærværende rapport udgør afrapporteringen af PSO projektet P Intelligente energiydelser i lavenergi-boliger baseret på brugerdreven innovation. -BR10 foreskriver at alt nybyggeri i dag skal opføres som lavenergi-byggeri. Med henblik på at opfylde kravene skal bygningen forsynes med mere kompleks teknologi end for eksisterende konventionelt dansk byggeri. Dette kan fx være en kombination af mekanisk balanceret ventilation, naturlig ventilation, varmepumpe, solvarmeanlæg, solceller eller en automatisk styret solafskærmning. Den teknologiske udfordring er således at: udvikle omkostnings- og energieffektiv teknologi - og samlede systemer mestre det dynamiske samspil mellem forbrug og forsyning mestre samspillet mellem bruger og energiforbrugende teknologi herunder klimaskærm, installationer og udstyr. Dette projekt fokuserer på den sidstnævnte og vigtige del af udfordringen, som har intelligent styring af energiydelser i fokus. Brugerens krav og ønsker til energiydelser (omfang og kvalitet), og dermed samspillet mellem bruger og bygning, installationer og elforbrugende udstyr, er afgørende for når energi- og emissionsmål skal realiseres. Projektets fokus er energieffektivisering i boliger ved styring af teknologi i samspil med adfærd. Projektet ser på alle betydende energiydelser funktioner der bruger energi: varme, ventilation, belysning, husholdning, underholdning, IT, 6\n7 I projektet er afprøvet og dokumenteret de energimæssige og brugsmæssige fordele af enkle eller mere komplekse styringskoncepter og -systemer for energiydelser. Dette er sket med fokus på at styringsløsningen kan kontrollere komforten i huset så effektivt og energirigtigt som muligt, mens brugernes krav til og behov for at få information om og selv kunne styre komfort og energiforbrug i boligen også skal tilgodeses. En central del af projektet er derfor interaktionen med brugerne. Der er opstillet forskellige scenarier og forløb op, som familien har afprøvet og levet med i praksis. Familien har gennem sit daglige virke testet hvordan bygningen, installationerne og udstyret har fungeret hvad har været godt og hvad har været skidt? Spørgsmålene har været mange, eksempelvis: Hvordan bruges bygningen og diverse udstyr, og hvad er det resulterende energiforbrug? Kan familien styre de tekniske installationer, så de får et godt indeklima? Er intelligent styring en fordel eller er det bare til irritation? Hvilke oplysninger om energiforbrug og energiforsyning er familien interesseret i? Kan vi udvikle et overskueligt brugerpanel, som gør det enklere og interessant at følge sit energiforbrug? Kan en interaktiv brugerflade påvirke familiens adfærd og energiforbrug? I projektet er udviklet en automatisk styring af den mekaniske ventilation, naturlige ventilation, rumopvarmning og solafskærmning således at disse delsystemer kan kobles ind i en vilkårlig rækkefølge. Med denne platform som udgangspunkt er udviklet 4 styringsstrategier: a. En basisstyring en simpel grundstyring, som de tre efterfølgende styringer tager udgangspunkt i. b. En indeklimaoptimeret styring som sikrer at indeklimaet lever op til kategori I i DS/EN15251 . c. En energioptimeret styring som sikrer at huset styres energieffektivt ud fra de gældende regler i Bygningsreglementet d. En brugerdrevet styring hvor brugerne manuelt kan vælge individuelle ønsker til ventilation, solafskærmning og varme. Forskellen på basisstyringen og de avancerede styringer er følgende: Zoneinddeling af huset I de mere avancerede styringer styres huset i 5 zoner fremfor én zone. Temperatursetpunkter (køle og varme) skifter over dagen og i forhold til årstiden Temperaturerne registreres i hver zone, så hver zone har mulighed for at have forskellige temperatursetpunkter og indstillinger af persienner og naturlig ventilation. Varierende åbningsarealer på de automatisk styrede vinduer I basisstyringen er der kun mulighed for at have vinduerne åbne 0 % eller 100 %. I de avancerede styringer er alle åbningsarealer mulige. 7\n8 Temperaturregulering med hysterese Hysteresen (range) forhindrer at vinduer, persienner og varmeanlæg åbner/tænder og (s)lukker hele tiden. Værdien ændres løbende over dagen og årstiden. Automatisk styring af bypass Den automatiske styring kan bidrage til et bedre indeklima, så der ikke bliver for varmt, hvis huset allerede er overophedet, samtidig med at det også vil spare på energien i overgangsperioder, hvor bypasset endnu ikke er tændt. Brug af bevægelsessensorer til registrering om familien er hjemme eller ej. De fire styringsstrategier er tilpasset til EnergyFlexHouse Family på Teknologisk Institut, hvor en familie har testet styringerne og givet feedback til justeringer. Til den brugerdrevne styring og ved overordnet valg af styringsstrategi fik familien udleveret en ipad, med tilhørende applikation. Styringspanel Styringerne tager alle højde for udeforhold og inde forhold dvs. udetemperatur, vind, solindfald, nedbør og indetemperaturer. 8\n9 2 KONKLUSION Et er at designe og udføre energioptimale enkeltløsninger og systemer. Et andet er at få beboerne til at bruge dem rigtigt i dagligdagen. Hvis beboerne ikke kan håndtere systemerne - måske fordi de er for komplicerede eller tidskrævende - hjælper kreative idéer og tanker bag de energieffektive løsninger og systemer ikke så meget. Her ligger store potentialer, som venter på at blive realiseret. Dette gælder også effekten af at fremme bevidstheden om konsekvenserne af familiemedlemmernes handlinger og ubevidste adfærdsmønstre. Forsøgene med de 4 styringsstrategier i samarbejde med familien i EFH, viser at man ikke kan udvikle en tilfredsstillende styringsstrategi uden at inddrage brugerne. Således vil brugerne ikke være tilfredse med indeklimaet, hvis de ikke har indflydelse på styringen. Dette skal ses i sammenhæng med, at en energieffektiv styring kræver så lidt brugerindflydelse som muligt, med henblik på at realisere den forventede energieffektivitet. Den optimale styring er således kendetegnet ved, at den på én gang tager hensyn til brugerkrav og samtidig resulterer i en brugeradfærdsændring der tilpasser sig styringen. Projektet viser desuden, at der er en væsentlig barriere med henblik på at få produkter af forskelligt fabrikat til at kommunikere. Problemerne er dels tekniske dels ansvarsmæssige, idet det kan være vanskeligt at få placeret ansvaret ved eventuelle driftsproblemer, dels at virksomhederne er tilbageholdne med at udlevere tekniske specifikationer mv. Med udgangspunkt i konceptet, som er udviklet i et samarbejde med beboerne i EFH family, de implicerede virksomheder og instituttet, er desuden udviklet en prototype for de avancerede styringer, som er afprøvet af familien i EnergyFlexHouse. Der er gennemført forsøg med de 3 avancerede styringsstrategier, indeklimaoptimeret, energioptimeret og brugerdreven styring, i en periode på 7 dage pr. strategi. Forsøgene viste at det graddagekorrigerede rumvarmeforbrug var ca. 30 % lavere for den energioptimeret styring i forhold til den brugerdrevne styring. For den indeklimaoptimerede styring var det graddagekorrigerede rumvarmeforbrug ca. 21 % lavere i forhold til den brugerdrevne styring. Familien udtrykte generelt tilfredshed med indeklimaet uanset den valgte styringsstrategi. Familien var overrasket over at deres korrigerede rumvarmeforbrug lå næsten 30 % højere ved den brugerdrevne styringsstrategi og tilkendegav at den energioptimerede strategi indeklimamæssigt var absolut acceptabel, især når konsekvensen blev synliggjort. Familien syntes at styringspanelet på ipad en var brugervenligt og intuitivt enkelt i sin opbygning. 9\n10 Projektet har vist at det er af afgørende betydning for energiforbruget i et lavenergihus at indeklimaet styres præcist samtidig med at kravene til indeklimaet opfyldes. Det er desuden særligt vigtigt, at styringen af bygningsinstallationerne indkobles i den rigtige rækkefølge i forhold til vejrforholdene. Her viser projektet at, en intelligent styring, der giver brugerne visse frihedsgrader, har en helt afgørende indflydelse på, at energisparepotentialet i lavenergibyggeri realiseres. Dette skal ses i sammenhæng med at brugeradfærdens betydning for energiforbruget er relativt større for lavenergibyggeri sammenlignet med konventionelt byggeri. Testfamilien i EFHfamily har givet unikke muligheder for at kortlægge effekten af ændringer både i systemer og produkter, bl.a. har de subjektive brugervurderinger af de fysiske eller styringsmæssige tiltag givet en værdifuld viden på området. Det at inddrage slutbrugeren på denne måde - i de virkelige omgivelser i den almindelige dagligdag - kan sikre at de løsninger, der udarbejdes både får gennemslagskraft på markedet og leverer de ønskede energibesparelser. 10\n11 3 BAGGRUND De globale udfordringer, der er knyttet til energiforsyning og markant reduktion af CO 2 skal opfyldes ved hjælp af energieffektivisering og udnyttelse af vedvarende energi % af energiforbruget anvendes i bygningerne til indeklima, varmt vand og andre ydelser, der kræver energi i forbindelse med bygningens drift og brug. Derfor foreskriver den danske lovgivning, BR10, at alt nybyggeri i dag skal opføres lavenergibyggeri. For at en bygning kan opfylde lavenergikravene, er bygningen nødsaget til at have mere teknologi end eksisterende konventionelt dansk byggeri. Dette kan fx være mekanisk balanceret ventilation, varmepumpe til opvarmning eller/og brugsvand, solvarmeanlæg, solceller eller automatisk styret solafskærmning. Lovens og brugerens krav og ønsker til energiydelser og dermed samspillet mellem brugeren, bygning, installationer og elforbrugende udstyr er afgørende for energiforbruget og indeklimaet. Samspillet mellem bruger og teknologi er dermed et hovedpunkt, når energi- og emissionsmål skal realiseres. Erfaringer fra nyopført lavenergibyggeri har ind til videre vist, at dette samspil ikke har fungeret så godt, bl.a. fordi brugerne ikke oplæres i, hvordan husene skal anvendes korrekt. Dette betyder både, at husene bruger mere energi end beregnet men også indeklimamæssige udfordringer i form af for varme somre og for kolde vintre. Den teknologiske udfordring er derfor dels at udvikle omkostnings- og energieffektiv teknologi - og samlede systemer, dels at mestre det dynamiske samspil mellem forbrug og forsyning, og endelig samspillet mellem bruger og energiforbrugende teknologi - bygning, installationer og udstyr. Dette projekt fokuserer på den sidste og vigtige del af udfordringen som har intelligent styring af energiydelser i fokus. 11\n12 4 PROJEKTBESKRIVELSE Projektet har udviklet et koncept for styring af samtlige energiydelser i en bolig med udgangspunkt i: Styringsstrategi, der sikrer et godt og komfortabelt indeklima Styringsstrategi, der sikrer energiydelserne med det laveste mulige energiforbrug og et tilfredsstillende indeklima Brugeroplevelse og brugerdreven innovation af alternative styringsmuligheder Brugerfladen mulighederne for forståelse af energiydelser og bevidst styring af energiforbrug med hjælp fra brugerdreven innovation Brugerfladen muligheden for let forståelig og anvendelig interaktion Energieffektiv belysning i boligen Med udgangspunkt i konceptet, som udvikles i et samarbejde med beboerne i EFHfamily, de implicerede virksomheder og instituttet, udvikles ligeledes en prototype for de avancerede styringer, som afprøves af familierne og tilpasses ud fra tilbagemeldinger. Styringerne skal bygge intelligent bro mellem energiydelserne i huset og give brugerne en samlet og nem adgang til relevante forbrugsdata og styringsmuligheder. 12\n13 5 ENERGYFLEXHOUSE EnergyFlexHouse i Taastrup, er et højteknologisk laboratorium til udvikling, afprøvning og demonstration af samlede innovative energiløsninger til byggeriet. Bebyggelsen består af 2 ens bygninger, hvoraf den ene EnergyFlexHouse Family (EFHfamily) er Danmarks første energineutrale bolig. Boligen er forsynet med energieffektive systemer og vedvarende energi anlæg, som producerer den energi, familien bruger både i boligen og til transport i elbil. Bygningerne er forsynet med omfattende dataopsamlingsudstyr (mere end 500 målepunkter i de to bygninger), der giver en enestående mulighed for at overvåge og studere årsag og virkning. I oktober 2009 flyttede den første testfamilie ind i EFHfamily og i december 2011 flyttede den femte testfamilie ud. Familierne bor i huset i 3 til 6 måneder afhængigt af en række praktiske forhold. Familierne indgår i aktiviteter, der sætter fokus på samspillet mellem teknologi og bruger, og adfærd, styring, energiydelser og energiforbrug. Den energineutrale bolig er forsynet med den teknologi der anvendes i en normal bolig. Dog er alt nyt - dermed er den nyeste teknologi på prøve konstruktioner, installationer, lys, hårde hvidevarer, IT mv. Systemerne og teknologierne er installeret med hver sin fabrikantstyring som udgangspunkt fra simpel on/of styring via simpel styring med følere og automatik til komplekse styringer hvor flere energiydelser er samlet i én styringsenhed. EFHfamily giver dermed mulighed for at udvikle, afprøve og dokumentere de energimæssige og brugsmæssige fordele af enkle eller mere komplekse styringskoncepter og - systemer for energiydelser, primært med fokus på indeklima. Testfamilierne i EFHfamily giver unikke muligheder for at kortlægge effekten af ændringer både i systemer og produkter, bl.a. vil de subjektive brugervurderinger af de fysiske eller styringsmæssige tiltag give en værdifuld viden på området. Det at inddrage slutbrugeren på denne måde - i de virkelige omgivelser i den almindelige dagligdag - kan sikre, at de løsninger, der udarbejdes, både får gennemslagskraft på markedet og leverer de ønskede energibesparelser. 13\n14 5.1 Målesystemet i EnergyFlexHouse EnergyFlexHouse er udstyret med en omfattende instrumentering, som giver en intensiv overvågning af alle interessante emner samt mulighed for undersøgelser af eksempelvis energiforbruget og installationsdriften med henblik på adfærdsdokumentation og brugerdreven innovation. Husenes fleksible opbygning og brug medfører at antallet af måleinstrumenter varierer. Der er pt. 644 målepunkter i EnergyFlexHouse. Det måleudstyr, der benyttes, er nøje udvalgt ud fra krav til målepræcision og driftsstabilitet. Effektive kommunikationsprotokoller har også været en væsentlig parameter i prioriteringen af udstyret. Således anvendes der både Z-wave, M-bus og anden RS-485 kommunikation ud over både analoge og digitale signaler. Figur 1: Illustration af målesystemet i EnergyFlexHouse 14\n15 5.2 Dataopsamling Dataopsamlingen er hjertet i hele installationen. Det er her, alle inputsignaler opsamles og alle outputsignaler udsendes. Her er stabilitet og driftsikkerhed et absolut krav. For at sikre dette er der valgt en løsning fra National Instruments. Figur 2: Dashboard for EnergyFlexHouse Det momentane energiforbrug og energiforbruget de sidste 24 timer samt andre nøgledata for EnergyFlexHouse family kan ses på dashboardet på Figur 2. Dashboardet er offentligt tilgængeligt på adressen og her har familierne og omverdenen mulighed for at følge med i husets energiforbrug. 5.3 Familien Siden opførelsen af EnergyFlexHouse i efteråret 2009 har der boet 5 familier i huset. Hver familie har boet i huset i 3-6 måneder. Familierne har været traditionelle kernefamilier med to-tre børn, og de har boet og arbejdet i omegnen af Tåstrup, så de har kunnet erstatte deres almindelige bil(er) med en eldrevet bil samt offentlig transportmidler. De fire første familier har haft minimum én teenager boende og den sidste familie har haft småbørn. 15\n16 Lysforsøget, har kørt gennem de sidste to år med alle 5 familier og styringsprojektet med de intelligente styringer er blevet testet af den sidste familie, familie 5, i det sidste halvår af Familie 5 består af to voksne på 34 år og to børn på 3 og 7 år, og de kan ses på Figur 3. Figur 3: EFH-familie i sidste halvår af\n17 6 INTELLIGENT STYRING AF ENERGYFLEXHOUSE En central del af projektet har været at udvikle en automatisk og intelligent styring af den mekaniske ventilation, naturlige ventilation, rumopvarmning og solafskærmning. I projektet er udviklet fire styringer: a. Basisstyring en simpel grundstyring, som de tre avancerede styringer tager udgangspunkt i. b. Indeklimaoptimeret styring vil styre huset, så indeklimaet lever op til kategori I i DS/EN15251 . c. Energioptimeret styring vil styre huset mest energibesparende ud fra de gældende regler i Bygningsreglementet d. Brugerdrevet styring - her vil brugerne manuelt kunne indtaste deres ønsker til ventilation, solafskærmning og varme. De fire styringer er lavet til EnergyFlexHouse Family på Teknologisk Institut, hvor en familie har testet styringerne og været med til at forbedre dem ved brugerdreven innovation. Styringerne tager alle højde for udeforhold og indeforhold dvs. udetemperatur, vind, solindfald, nedbør og indetemperaturer. I bilag 5 kan ses hvilke parametre, der er medtaget i styringerne. I styringen tages ikke højde for, hvad der foregår i teknikrummet, dvs. der vil ikke blive set på, hvordan varmen produceres mest energibesparende, eller hvor stor genvindingsgraden løbende er for ventilationen. Teknikrummet bliver altså set på som en sort boks. 6.1 Beskrivelse af delsystemer i EnergyFlexHouse I dette afsnit beskrives delsystemerne: Mekanisk ventilation Naturlig ventilation Rumvarme Solafskærmning Mekanisk ventilation I EnergyFlexHouse er installeret mekanisk ventilation med varmegenvinding. Den mekaniske ventilation er med til at sikre et godt termisk og atmosfærisk indeklima i huset. Huset kan både ventileres med konstant ventilation eller behovsstyret ventilation med variabelt luftskifte. Den behovsstyrede ventilation kan styres efter CO 2, fugt og temperatur. 17\n18 I projektet er udviklet en behovsstyring af ventilationen, som anvendes i alle styringer, da behovsstyring både reducerer energiforbruget, men også giver mulighed for et bedre indeklima, pga. der hverken over- eller underventileres. Ved de senere års implementering af mekanisk balancerede ventilationssystemer i boliger har der ofte i disse boliger været klager over for tørt indeklima om vinteren. Dette skyldes primært, at huset ventileres efter de luftmængder, som bygningsreglementet foreskriver (½ gang i timen). Naturlig ventilation i den ældre boligmasse bidrager som regel ikke til ligeså højt et luftskifte, hvilket betyder, at der kommer mindre tør udeluft indenfor. Boligen er ventileret af en boligventilationsvarmepumpe fra Nilan (se Figur 5) Naturlig ventilation I huset er etableret naturlig ventilation i gangen i stueetagen og på første sal. Den naturlige ventilation er etableret ved hjælp af automatisk styrede vinduer. Luftindtaget sker via to 40 cm tophængte vinduer i gangen i stueetagen, et i hver ende, og luftafkastet sker gennem to ovenlysvinduer i tagets nordside. Herudover kan alle vinduer og døre åbnes manuelt i stuetagen, og ca. halvdelen kan åbnes på 1. sal. I bilag 1 kan husets plantegninger ses og hermed også vinduesfordelingen. Figur 4: Til venstre ses vinduet i gangen i stuetagen, og til højre ses et af ovenlysene i loftet på 1. sal. Facadevinduerne er af typen Velfac og ovenlysvinduerne er Veluxvinduer. 18\n19 6.1.3 Rumvarme EnergyFlexHouse kan opvarmes i form af et vandbårent gulvvarmeanlæg, et vandbårent radiatoranlæg og et luftbårent ventilationsanlæg. I dette projekt er kun gulvvarmeanlægget benyttet, men styringen kan anvendes for alle tre opvarmningsformer. Gulvvarmen er projekteret som et lavtemperatur-gulvvarmesystem hvilket vil sige, at fremløbstemperaturerne er mellem grader. Dette er muligt, fordi det er et lavenergihus og herved har meget lavt varmeforbrug. Varmen bliver produceret i en Nilan varmepumpe, som vist på Figur 5. Figur 5: Nilan compact varmepumpe, model VP Solafskærmning Udvendig solafskærmning er essentielt i et lavenergihus, hvor varmebehovet er lavt, da der ellers kan blive meget varmt om sommeren. Overtemperaturer kan ellers være flere dage om at blive fjernet, da ventilationssystemer i boliger ikke projekteres til dette pga. økonomi, plads og energiforbrug. I EnergyFlexHouse er der etableret automatisk styret udvendig solafskærmning på vinduerne i nedenstående tabel: Solafskærmning Stueetage 2 stk. værelser mod syd (se Figur 6 tv.) 1. sal Stort fast vinduesparti mod syd, 4 vinduer (se Figur 6 tv.) 1. sal Lille vindue mod øst (se Figur 6 th.) 1. sal To stk. ovenlys mod nord 19\n20 Screens ne på facadevinduerne er af mærket Fischer, og de er lavet af pvc-belagt glasfibertråd med en afskærmningsfaktor på ca. 80 %. Der er en automatisk styring på dem, som betyder, at de altid kører op, hvis vindhastigheden bliver højere end 15 m/s. Værdien er høj i forhold til andet udvendig solafskærmning, da der er valgt en vindstabil model pga., at EnergyFlexHouse ligger meget udsat for vinden. Screens ne har yderligere den mulighed, at de kan sættes til at køre ned når lysindfaldet overstiger en vis størrelse. Figur 6: Solafskærmning i EFH, tv.: solafskærmning på sydsiden, th.: solafskærmning på østvinduer Solafskærmningen på ovenlysvinduerne er fra Velux. 6.2 Styringsstrategier I dette afsnit vil først den simple styring blive beskrevet og herefter de avancerede styringer. De avancerede styringer tager udgangspunkt i den simple styring. Der er udviklet to overordnede algoritmer, en for den simple og en for den avancerede model, og det er disse algoritmer, som er tegnet i diagrammet (bilag 7 og 8) og herefter blevet programmeret i programmet EFH styring, som er softwaren bag styringerne. I bilag 13 er der en detaljeret beskrivelse af EFH styring. 20\n21 Luk alle vinduer Er global indstråling > 30 klux? Er der gået 1 h siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Tænd varmeanlæg Er mindst et af vinduerne åbne? Er varmeanlægget tændt? Er DT >0,01 grader, når Dt > 1 minut? Send fejlbesked Er mindst et af vinduerne åbne? Luk alle vinduer Er der et setpunkt for varmen? Er varmeanlægget tændt? Sluk varmeanlægget Blæser det mere end XX m/s Kør persienne ned Er minimum ét vindue åbent i zonen? Kør balanceret ventilation (Se skema for emhætte indstillinger) Er emhætten tændt, (p>40w) (se skema for trin)? Åbn alle vinduer 100 % Er DCO2 > 150 ppm, er DX > 2 g/kg eller er T > Tkøl + 2 gr? Luk alle vinduer Er minimum ét vindue åbent i zonen? Kør balanceret ventilation (Se skema for emhætte indstillinger) Er global indstråling > 500 W/m2? Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Er emhætten tændt, (p>40w) (se skema for trin)? Høj ventilationsrate Lav ventilationsrate Er der gået 1 h siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Er mindst et af vinduerne åbne? Tænd varmeanlæg, setpunkt 20 gr Send fejlbesked Er varmeanlægget tændt? Er DT >0,01 grader, når Dt > 1 minut? indetemp, sommer Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Er varmeanlægget tændt? Er T < 20 grader? Er mindst et af vinduerne åbne? Luk alle vinduer Er varmeanlægget tændt? Åbn alle vinduer 100 % Er der gået 10 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Blæser det mere end 14 m/s Er global indstråling > 500 W/m2? Kør persienne ned Simpel styring Den simple styring er, som navnet siger, en meget simpel styring, som er udviklet som en hjælp til de mere avancerede styringer. Styringen kaldes Basisstyringen. Grunden til udviklingen af den simple styring er fordi det har været vigtigt at se, at de simple tiltag har virket i virkeligheden samt blevet implementeret korrekt, inden de mere avancerede tiltag er blevet inkluderet i den avancerede styring efterfølgende. Basisstyringen På Figur 7 kan algoritmen for Basisstyringen ses, og i bilag 7 kan den ses mere detaljeret. Forklaring af figurerne og farver i diagrammerne kan ses af bilag 6. Stage 1 Skema 1 Master hjemme, stue og gang Ja Nej Styring overruler brugerinstillinger to gange i døgnet Klokken 8 Klokken 22 variabel, skal kunne ændres undervejs Er tagvinduerne åbne og regner det? Luk tagvinduerne Er mindst et sidevindue åben og regner det? Blæser det mere end 7 m/s fra ø (0-180 ) og er østvindue åbent eller blæser det mere end 7 m/s fra v (180-0 ) og er vestvindue åbent? Hvis vind fra ø (0-180 ): luk østvindue Hvis vind fra v (180-0 ): luk vestvindue Stage 100 Er det fyringssæson? Stage 200 Fyringssæson: september - maj Skema 3, Setpunkt ændres til 22 grader Skema 2 Indetemp. vinter Stage 110 T inde < setpunkt T inde > setpunkt + 1,5 C (22 grader) (23,5 grader) Hvad er indetemp.? Stage 130 Stage 111 setpunkt + 1,5 C T inde setpunkt (23,5 T inde 22,0 ) Er persiennerne oppe? Stage 120 Stage 112 Er persiennerne nede? Stage 131 Er T inde > 25 grader? Er T inde > T ude? Regner det? Stage 211 Stage 210 Er persiennerne nede? <18 grader Hvad er >23,5 grader indetemp.? Stage ,0 og 23,5 grader Stage 220 Stage 212 Er persiennerne nede? Er T inde > T ude? Er persiennerne nede? Stage 231 Er T inde > 24 grader? Stage 232 Blæser det mere end 7 m/s? Regner det? Blæser det mere end 7 m/s? Kør persienner op Hvis vind fra ø (0-180 ) åbn: vestvindue Vind fra v (180-0 ): åbn østvindue Åbn de nederste vinduer (vest og østvindue) 100 % Kør persienner op Kør persienner op sluk varmeanlægget Hvis vind fra ø (0-180 ) åbn: vestvindue Vind fra v (180-0 ): åbn østvindue Åbn de nederste vinduer 100 % Skema 4, ventilation Stage 300 Start forfra Figur 7: Algoritmen for basisstyringen. Temperatur I basisstyringen er temperaturniveauet sat til at være tilfredsstillende, når det om sommeren er mellem 18 og 23,5 grader og mellem 22 og 23,5 om vinteren. Når temperaturen når under 18/22 grader sommer/vinter er der behov for varme, og når temperaturen er over 23,5 grader, er der behov for køling af huset i form af naturlig ventilation eller ved anvendelse af udvendig solafskærmning. 21\n22 Mekanisk ventilation Der er implementeret behovsstyret ventilation i basisstyringen, da behovsstyret ventilation både er energibesparende samt bidrager til et godt indeklima både sommer og vinter. Energibesparelsen opnås ved, at der ikke skal tranporteres ligeså meget luft igennem anlægget, når der ikke er behov for det (fx når beboerne ikke er hjemme, eller når vinduerne er åbne) og det bedre indeklima kommer i form af, at der ikke overventileres, når der ikke er behov. Om sommeren giver anlægget endvidere mulighed for at ventilere huset ekstra, hvis det er særlig varmt. Den behovsstyrede ventilation styres efter CO2, fugt og temperatur, og ventilationen kan køre på to trin, et lavt og et højt. Det høje trin aktiveres, når forskellen i luftens CO 2 indhold i afkast- og indtagsluften er højere end 150 ppm, når fugtindholdet i indeluften er højere end 2 g/kg, eller når indetemperaturen er højere end 25 grader. I bilag 4 er baggrunden for styringsprincipperne for den behovsstyrede mekaniske ventilation beskrevet yderligere. Udvendig solafskærmning De udvendige solscreens aktiveres, når temperaturen bliver højere end 23,5 grader, og når den globale indstråling er højere end 400 W/m 2. Hvis indstrålingen falder til under 400 W/m 2 køres solafskærmningen op. Når indetemperaturen ligger inden for komfortintervallet, vil solafskærmningen ligeledes køre op. Styringen overruler familiens egne indstillinger to gange dagligt i tilfælde af, at familien selv har ændret persienner eller vinduesåbninger. Naturlig ventilation Den naturlige ventilation aktiveres, når temperaturen når op på 24 grader om sommeren og 25 grader om vinteren, og hvis temperaturen ikke er højere udenfor end indenfor. Ovenlysvinduerne lukkes hvis det begynder at regne, og de to lodrette facadevinduer (øst- og vestvendt) lukker, hvis det regner og samtidig blæser mere end 7 m/s i retning imod vinduet ± 90 grader. Hvis vinden fx kommer fra øst ± 90 grader og det samtidig regner, så lukkes det østvendte vindue men ikke det vestvendte vindue. Styring overruler familiens egne indstillinger to gange dagligt, i tilfælde af, at familien selv har ændret persienner eller vinduesindstillinger. Varme Varmen aktiveres, hvis temperaturen er under 18 grader om sommeren (udenfor fyringssæsonen) og under 22 grader i fyringssæsonen. 22\n23 Forsinkelser For at undgå at varmeanlæg, persienner og solafskærmning kører op og ned/tænder og slukker hele tiden er der forsinkelser på mellem et kvarter og 30 minutter i programmet. Dette er en meget simpel udgave af en hysterese, som er medtaget i den avancerede styring Tre avancerede styringer Der skelnes mellem tre avancerede styringer 1. Indeklimastyring 2. Energioptimeret styring 3. Brugerdefineret styring Forskellen på basisstyringen og de avancerede styringer er følgende: Zoneinddeling af huset I de mere avancerede styringer styres huset i 5 zoner fremfor én zone. For at der kan komme mærkbare resultater ud af dette, skal dørene mellem rummene være åbne. Zoneinddelingen kan ses af bilag 2. Temperatursetpunkter (køle og varme) skifter over dagen og i forhold til årstiden Temperaturerne registreres i hver zone, så hver zone har mulighed for at have forskellige temperatursetpunkter og indstillinger af persienner og naturlig ventilation. Varierende åbningsarealer på de automatisk styrede vinduer I basisstyringen var der kun mulighed for at have vinduerne åbne 0 % eller 100 %. I de avancerede styringer er alle åbningsarealer mulige. Temperaturregulering med hysterese Hysteresen (range) forhindrer at vinduer, persienner og varmeanlæg åbner/tænder og (s)lukker hele tiden. Værdien ændres løbende over dagen og årstiden. Automatisk styring af bypass Den automatiske styring kan bidrage til et bedre indeklima, så der ikke bliver for varmt, hvis huset allerede er overophedet, samtidig med at det også vil spare på energi i overgangsperioder, hvor bypasset endnu ikke er tændt. Brug af bevægelsessensorer til registrering om familien er hjemme eller ej. Bevægelsessensorer giver mulighed for at have en anden styringsstrategi, når familien ikke er hjemme. Huset kan fx underkøles om sommeren, når familien ikke er hjemme, så et godt indeklima kan opretholdes. Herudover behøver indetemperaturen ikke at være så høj om vinteren, når familien ikke er hjemme. Sænkelse af temperaturen en grad kan give en varmebesparelse på %. 23\n24 Vinduer Solafskærmning Varmesetpunkter 1. sal og gang i stueetage, zone 1 X X X Værelser, nordside, zone 2 Værelser, sydside, zone 3 X X Stort toilet ved soveværelse, zone 4 X Gæstetoilet, zone 5 Tabel 1: Oversigt over hvad der er muligt at styre i de fem zoner, jf. bilag 2 X X Basisstyringen har en algoritme for sommerperioden og en for vinterperioden. Ved implementering af temperaturskemaer i de avancerede skemaer har dette ikke længere været nødvendigt, hvilket har gjort de avancerede styringer mere overskuelige, jf. Figur 8. Figur 8 viser et billede af den avancerede algoritme, som overordnet er ens for styringerne. Det er setpunkter, vinduesåbninger med mere som er forskellige, som kan ses i bilag 9 og 10. I bilag 8 kan ses mere detaljerede billeder af algoritmen og i bilag 7 kan forklaring af figurer og farver, som er anvendt i algoritmerne, ses. 24\n25 Skema 0 status Ja Gå til "ikkehjemme" skema, som i første omgang er det samme Kan der læses opdateret data? Er der nogen hjemme? Nej Send fejlbesked, Luk alle hvis den ikke før vinduer er sendt hver 4. time Hvis der ikke har været bevægelse i 30 min i tidsrummet fra kl , ændr til "ikke hjemme". Hvis der ikke har været bevægelse i 3 timer i tidsrummet fra kl , ændr til "ikke hjemme". Styring overruler brugerinstillinger to gange i døgnet Klokken 8 Klokken 22 Stage 1 Skema 1 Master Er tagvinduerne åbne og regner det? Luk tagvinduerne Er mindst et sidevindue åben og regner det? Hvis vind fra ø (0-180 ): luk østvindue Hvis vind fra v (180-0 ): luk vestvindue Blæser det mere end 7 m/s fra ø (0-180 ) og er østvindue åbent eller blæser det mere end 7 m/s fra v (180-0 ) og er vestvindue Stage 200 Skema 2, indetemp, Setpunkter for det aktuelle tidspunkt aflæses i skema A Stage lavenere end varmesetpunk Hvad er indetemp.? Mellem varme og kølesetpunkt? Højere end kølesetpunkt Stage 230 Er minimum én persienne nede? Stage 232 Blæser det mere end 14 m/s Er mindst et af vinduerne åbne? Stage 220 Stage 233 Er global indstråling < 400 W/m2? Blæser det mere end 16 m/s Er global indstråling > 400 W/m2? Er mindst en af persiennerne Stage 211 Stage 212 Er minimum en af persiennerne nede? Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Sæt evt. også denne ind i basisstyringen, så undgår vi at vinduerne prøver på at åbne hele tiden selvom de er åbne Er minimum et vindue lukket? Er T inde > T ude? Stage 231 Er T inde > kølesetpunktet + 0,5 gr? Er global indstråling >400 W/m2? Er global indstråling < 400 W/m2? Er DT >0,01 grader, når Dt > 1 minut? Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Er der gået 10 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Er der gået 8 timer siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Er mindst et af vinduerne åbne? Regner det? Blæser det mere end 7 m/s? Luk alle vinduer Kør alle persienner op Send fejlbesked Luk alle vinduer, hvis T < kølesetpunkt - range Kør alle persienner op, hvis T < køle-setpunkt - range Åbn alle vinduer, hvis T > kølesetpunkt + range Hvis vind fra ø (0-180 ) åbn: vestvindue Vind fra v (180-0 ): åbn østvindue KUN hvis T > kølesetpunkt + range Åbn de nederste vinduer, hvis T > kølesetpunkt + range Hvis blæst fra v (180-0 ): kør østpersienne ned Hvis blæst fra n ( ): kør sydpersienner ned KUN hvis T > kølesetpunkt + range Kør alle persienner ned, hvis T > kølesetpunk t + range Skema 3, ventilation Stage 300 Se åbningsareal i skemaet Tjek om ventilationen skal bypasses/ikke bypasses Bypass kun, hvis der er gået 1 h siden sidst. Er DCO2 > 150 ppm, er DX > 2 g/kg eller er T > Tkøl + 2 gr? Er emhætten tændt, (p>40w) (se skema for trin)? Er emhætten tændt, (p>40w) (se skema for Er minimum ét vindue åbent i zonen? Er minimum ét vindue åbent i zonen? Kør balanceret ventilation (Se skema for emhætte indstillinger) Høj ventilationsrate Kør balanceret ventilation (Se skema for emhætte indstillinger) Lav ventilations -rate Start forfra Figur 8: Algoritmen for de avancerede styringer 25\n26 1. Indeklimaoptimeret styring Temperatur I de avancerede styringer refereres til et varmesetpunkt, T varme, og et kølesetpunkt, T køl. Når temperaturen er mellem disse to setpunkter anses huset/zonerne for at være i komfort. I bilag 9 (Tabel 3 og Tabel 4) kan køle- og varmesetpunkterne, som varierer over døgnet og måneden, ses. Tabel 3 er for zone 1-3, og Tabel 4 er for zone 4-5, som er husets badeværelser. Her er temperaturen generelt sat et par grader højere, selvom det ikke er nødvendigt, men det er af hensyn til komforten. Huset har lavtemperaturgulvvarme, hvilket betyder, at fremløbstemperaturen i gulvvarmeslangerne ikke er højere end grader. Overfladen af gulvet vil derfor ikke føles varm, hvis temperaturen kun er 21 grader, så derfor er temperaturen hævet lidt på badeværelserne, da disse er flisebelagt i modsætning til resten af huset som har trægulve, hvilket ikke føles nær så koldt. De anvendte indetemperaturer ligger inden for anbefalingerne i DS/EN 15251, jf. bilag 3. Mekanisk ventilation Styringen for den mekaniske ventilation er stort set den samme som Basisstyringen. Der er dog tre ændringer: 1. Emhætten er implementeret i styringen, så indblæsningen hæves, i takt med at emhætten tændes på hhv. trin 1, 2 og Det høje trin aktiveres ikke længere ved den faste temperatur på 25 grader, men når T inde > T køl +2 grader. Værdien er altså variabel. 3. Bypasset/varmevindingen styres automatisk og værdien for hvornår der skal bypasses kan aflæses i Tabel 5 i bilag 9. Den mekaniske ventilation er ikke zoneopdelt. Den styres efter temperaturen i zone 1. Udvendig solafskærmning Den udvendige solafskærmning aktiveres, når indetemperaturen er højere end kølesetpunktet + range. Vinduerne lukkes igen, når indetemperaturen er lavere end kølesetpunktet range. Dette er under forudsætning af, at vindhastigheden er lavere end 14 m/s. Hvis vindhastigheden er højere end 14 m/s og lavere end 16 m/s kan nogle af de lodrette solafskæmninger godt være nede afhængig af vindretningen. Hvis vindhastigheden er over 16 m/s vil al solafskærmning altid køre op. Solafskærmningen vil ligeledes altid køre op, hvis den globale indstråling er lavere end 400 W/m 2, og hvis temperaturen ligger under kølesetpunkt - range. 26\n27 Naturlig ventilation Den naturlige ventilation aktiveres, når indetemperaturen er højere end kølesetpunktet + ½ grad + range. Vinduerne lukkes igen, når indetemperaturen er lavere end kølesetpunktet range. Det vil sige, at den naturlige ventilation først aktiveres ½ grad efter, at solafskærmningen er aktiveret. Et eksempel på dette kan være, hvis kølesetpunktet er 24 grader og range er 1 grad. Vinduerne vil så først åbne, når indetemperaturen er 24+½+1=25,5 grader, og de vil lukke igen når indetemperaturen er 24-1=23 grader. De automatisk styrede vinduer vil som i basisstyringen altid blive overstyret, hvis det regner. Ovenlysvinduerne vil under alle omstændigheder lukke og sidevinduerne, et mod øst- og et mod vest, lukkes ligeledes, hvis det blæser mere end 7 m/s fra hhv. øst ±90 grader og vest ±90. Se evt. yderligere forklaring under basisstyringen. I bilag 9 kan åbningsgraderne for vinduerne i forhold til årstid og tidpunkt ses. Varme Varmen tændes, når temperaturen når ned under varmesetpunket. Hysterese I styringen er indlagt en hysterese (range) for at undgå at varmeanlæg, solafskærmning og vinduer åbner og lukker / tænder og slukker hele tiden. Størrelsen af range varierer over døgnet og året, og kan ses i bilag 9. Bevægelsessensorer I den indeklimaoptimerede styring skelnes ikke mellem hjemme og ikke hjemme, da der skal være højst mulig komfort hele tiden. Der er derfor kun et hjemme-skema. 2. Energioptimeret styring Til forskel fra indeklimastyringen, der havde fokus på et godt indeklima, har den energioptimeret styring fokus på at spare energi. Energibesparelsen findes ved generelt at sænke indetemperaturen i huset, men også ved at udvide styringsalgoritmen til at styre rumopvarmningen afhængig af om der er nogen hjemme Der er til denne styring som noget nyt lavet et ikke-hjemme skema, hvilket betyder at huset går i dvale når der ikke er nogen brugere hjemme. Dvs. at varmesetpunktet for de forskellige zoner bliver sat ned til 19 grader i fyringssæsonen og 18 grader derudover. 27\n28 I bilag 10 kan ses ændringerne i: Setpunkterne for temperaturen, som varierer over døgnet og måneden ses. Setpunkterne for varmegenvindingen Åbningsgraderne for vinduerne Bevægelsessensorerne er i denne styring aktiveret så der kan determineres hvilket skema der køres efter. 3. Brugerdefineret styring Beboerne har mulighed for at overrule den valgte automatiske styring og ændre indstillinger for vinduesåbninger og persienner i den indeklimaoptimerede styring, samt i den energioptimerede styring. De automatiske styringer vil efter en ½ time gå tilbage til udgangspunktet for vinduer og persienner. Ændringerne, som vedrører setpunkter for indetemperaturen i de enkelte værelser bevares, for den aktuelle styringsstrategi, så længe der ikke ønskes om at nulstille brugerindstillingen. For nærmere beskrivelse se afsnit 7. 28\n29 7 BRUGERFLADE TIL STYRINGSSTRATEGIER Herunder ses et skærmbillede af ipad applikationen, som giver beboere i huset muligheden for at ændre den automatiske styring. Ved opstart af applikationen vises hvilken styringsmode, der er aktiv, og hvilke værdier setpunkterne for indetemperaturen i alle værelser er sat til. Trykkes på en af knapperne i bunden af applikationen Komfort (rød) eller Energisparende (grøn) knap nulstiller brugeren sine egne indstillinger. 29\n30 8 STYRINGSBOKS TIL KOMMERCIELT BRUG Seluxit har gennem en række år udviklet et system til styring af intelligente bygninger. Dette system omfatter en central styringsenhed som vi kalder en gateway. Denne gateway er intelligent nok til at man kan integrere selv de mest komplekse styringer. Et oversigts billede af Seluxit systemet er givet i den følgende tegning: Server Remote Connectivity Control Rules Timer Events DataDistributer Data Logger Third Party Application Gateway Connect Gateway Remote Connectivity Server Connect Timer Events Data Logger DataDistributer Third Party Application Control Rules ZWave ZigBee Device 3 (Zwave) Device 1 (Zwave) Device 2 (Zwave) Device 1 (ZigBee) Device 2 (ZigBee) Device 3 (ZigBee) Vores system løsning har mulighed for at understøtte forskellige typer bygnings automatiserings protokoller som for eksempel Z-Wave og ZigBee og systemet understøtter enheder fra andre leverandører. 30\n31 Systemet inkluderer dataopsamling, bruger interface, styrings regler og kalender-baseret styring. Vores eksisterende gateway og en multisensor som blev brugt i projektet er vist i de følgende billeder: Figur 9 tv. Seluxit Z-wave gateway - th. Seluxit Multisensor Gatewayen er den centrale enhed hvor logikken ligger og som gør fjernstyringen af huset mulig. Multi-sensoren måler bevægelse, temperatur, luftfugtighed og lys styrke. Systemet har været installeret i Energy flex house i mere end 2 år og opsamlet data. I forbindelse med dette projekt har Seluxit udviklet ny hardware til styring af vinduer og solafskærmning. Styringsalgoritmerne udviklet i dette projekt er efterfølgende blevet implementeret i den nye hardware og hardwaren blev integreret i vores systemløsning. Et billede af den nye hardware kan ses på det nedenstående billede. 31\n32 Figur 10 Billede af den implementerede hardware Vores vurdering er, at der bliver bygget et stigende antal lavenergi- og nul energi huse. Disse huse har særlige krav med hensyn til styringen af indeklimaet. Ved at have en løsning parat som en af de første i markedet og som oven i købet er blevet afprøvet og dokumenteret i et nul energi hus tror vi at vi kan opnå en god position i dette nye og voksende marked. Vi forventer at afprøve produktet i et eller flere nul energi huse inden produktet bliver lanceret. Lanceringsterminen er p.t. planlagt til at være 1. kvartal 2013 for at sikre at alle bygnings regler og ventilationskrav er overholdt og at enheden fungerer robust. Projektet har vist at integration af flere del systemer kan give større besparelser end hvis man optimerer hvert enkelt system. I fremtiden regner vi derfor med at integrere endnu flere systemer som bliver brugt i et intelligent hus som for eksempel solceller og varmepumper. Vi forventer derudover at kunne opnå yderligere besparelser ved at integrere data fra eksterne kilder som for eksempel vejrforudsigelser og differentieret el priser. 32\n33 9 TIDSPLANER FOR STYRINGSSTRATEGIERNE Den sidste EFH-Familie flyttede ind 1. juli og flyttede ud 31. december De første par uger havde familien ikke nogen styring på hverken naturlig ventilation, solafskærmning eller varmeanlæg, så de kunne opleve huset på normal vis. Herefter har familien testet basisstyringen for at vænne sig til at have en automatisk intelligent styring på huset. Tidsplan for styringer: Den færdige basisstyring har kørt i dele af juli og august måned, efter at familien flyttede ind 1. juli. Basisstyring har kørt on/off fra d. 11. juli august 2011 Indeklimastyringen har kørt i perioden d. 10. oktober oktober 2011 Den energioptimerede styring har kørt i perioden d. 31. oktober november 2011 Den brugerdrevne styring har kørt i perioden d. 28. november december\n34 % 10 RESULTATER AF DEN INTELLIGENTE STYRING 10.1 Simpel styring Basisstyring Indetemperatur På Figur 11 kan den procentvise fordeling af temperaturer med og uden basisstyring ses. Forsøgene er foretaget i juli og august 2011, hvor ferieperioder er taget ud fordelingen. Det er tydeligt at se, at basisstyringen kan opretholde et tilfredsstillende indeklima i modsætning til perioden uden styring. Næsten 60 % af tiden er temperaturen mellem 23 og 24 grader, hvilket er det temperatursæt huset gerne skulle opretholde. Herudover har der kun været en forskel på 4 grader mellem maks- og minimumstemperatur. I perioden uden styring har der været et spænd på 8 grader mellem maks- og minimumstemperatur, dvs. det dobbelte i forhold til perioden med styring. Herudover har temperaturintervallet, hvor temperaturen har været mest (ca. 28 % af tiden) været mellem 25 og 26 grader. Ca. halvdelen af tiden har temperaturen ligget over 26 grader, hvilket ikke anbefales til boliger. 70 Procentvis fordeling af indetemtemperatur i juli og august uden styring med styring Temperatur, C Figur 11: Procentvis fordeling af indetemperatur med og uden styring i sommerperioden Forudsætninger for grafen på Figur 11: Gennemsnitlig udetemperatur med styring: 16,0 grader Gennemsnitlig udetemperatur uden styring: 16,6 grader 34\n35 Styring i tomt hus I bilag 12 er der vist to grafer, som viser inde- og udetemperaturen i perioder hhv. med og uden basisstyring. Her ses det også tydeligt, at styringen har haft stor betydning for indetemperaturen. Behovsstyret, hybridventilation Huset har i styringsperioden haft behovsstyret ventilation, som er blevet styret efter temperaturen, CO 2 - og fugtindholdet i luften. For at kunne vurdere besparelsespotentialet sammenlignes forbruget til ventilation i sommeren 2011 (behovsstyret ventilation) med sommeren 2010, hvor huset blev ventileret med ventilation med et konstant luftskifte på ½ gang i timen, som bygningsreglementet foreskriver. Besparelsespotentialet for den behovsstyrede ventilation i sommerperioden uden anvendelse af varmegenvinding har været: Behovsstyret ventilation: 0,58 kwh/dag (gennemsnit af juli 2011 ekskl. ferieperiode hvor familien ikke var hjemme) Konstant ventilation: 3,43 kwh/dag (gennemsnit af juli 2010 tidspunktet er dog underordnet) Besparelsen har derved været (3,43-0,58)/0, % = 491 % 500 % Denne høje besparelse skyldes primært, at der har været mulighed for hybridventilation i zone 1. Familiens holdning/brugerdreven innovation Moren i familien har i perioden syntes, at der var for koldt og at der var for meget træk om natten på trods af at indetemperaturen ikke har været under 22 grader i nogle af soveværelserne. Dette skyldtes flere ting. I gangen som ligger mellem de nordvendte og sydvendte værelser (se plantegning i bilag 1) er der i hver ende automatisk styrede vinduer (se evt. Figur 4 tv.) Disse har i perioderne, hvor familien har følt træk, været 100 % åbne samtidig med at ovenlysvinduerne på første sal har været åbne, så der har været mulighed for et ekstra stort luftskifte, så overtemperaturerne kunne fjernes om natten. Træk har ikke været en parameter i algoritmerne og ville formentlig ikke have været et problem, hvis ikke familien ønskede at have alle døre stående åbne om natten pga. deres små børn. Åbningsprocenten for vinduerne er derfor taget til efterretning i de avancerede styringer, så familien ikke skulle opleve ligeså meget træk. Åbningsarealet blev i reduceret om natten i indeklimastyringen. En anden grund til at familien følte det ekstra koldt skyldtes, at basisstyringen kun styrer efter én temperatur. Temperatursensoren som blev anvendt sidder midt i rummet på første sal, hvor der generelt har været varmere end i stueetagen pga. de større vinduesarealer og pga. at varmen stiger til vejrs. Temperaturen i gangarealet i stueetagen har 35\n36 Zonetemperaturer således ofte været et par grader lavere end temperaturen på første sal. I de avancerede styringer styres rummene på zonebasis, så dette giver større mulighed for individuel regulering. Det skal til sidst nævnes, at det kun var moren og ikke faren, som syntes, det var for koldt om natten. Børnene havde ingen mening om det, da de formentlig har været for unge til at registrere det Avancerede styringer Indeklimastyring Kravene til indeklimastyringen var at opretholde et indeklima i henhold til DS/EN15251 kategori I jf. bilag 3 Ifølge DS/EN15251 skal indetemperaturen holdes mellem 21 C og 25,5 C for at være i kategori I. Styringen kørte i 3 uger, i perioden d oktober Nedenstående figur viser zonetemperaturen for de 5 zoner som er (se også bilag 2): Zone 1: 1. sal og gang i stueetage. Zone 2: Værelser nordside. Zone 3: Værelser sydside. Zone 4: Stort toilet ved soveværelse. Zone 5: Gæstetoilet. Indeklimastyring middel temp zone 1 middel temp zone 2 middel temp zone 3 26 middel temp zone 4 middel temp zone tidsperiode Figur 12 Zonetemperaturer i perioden med indeklimastyring 36\n37 Zonetemperaturer Som det kan ses af ovenstående graf, har temperaturen i 4 zoner holdt sig inden for kategori I ca. 95 % af tiden, hvilket er meget tilfredsstillende. Toppene på grafen er resultatet af solindfaldet, det kan bemærkes at de jævnes ud mod slutningen af perioden, dette skyldes et væsentligt mindre solindfald, dette går igen på graferne for de resterende to styringer. Den eneste zone der skiller sig ud, er zone 2, som ligger i kategori II, men ved at hæve setpunktet 1 grad for den pågældende zone ville den også komme i kategori I. Zone 2 er de nordvendte værelser, som generelt vil føles koldere, da de ikke får den samme mængde solindfald, som de resterende zoner. Familiens holdning/brugerdreven innovation Der har i familien været delte meninger om indetemperaturen, idet moren i familien har syntes det har været for koldt i perioder, mens faren har været tilfreds med den daværende indetemperatur. Familien var dog enige, om at temperaturen i de nordvendte værelser (zone 2) og badeværelserne (zone 4 og 5) var kolde. Som det ses af Indeklimastyring middel temp zone 1 middel temp zone 2 middel temp zone 3 26 middel temp zone 4 middel temp zone tidsperiode Figur 12 Zonetemperaturer i perioden med indeklimastyring har temperaturen i de nordvendte værelser (zone 2) ikke været under 20 grader, men har generelt ligget lavere end i resten af huset. Grunden til at det har føltes koldere på badeværelser (se spørgeskemaer, bilag 16) hænger sammen med, som nævnt tidligere, at gulvene er flisebelagt og derved føles koldere. På den positive side har styringen fungeret så godt at familien ikke har lagt mærke til den, dvs. at der ikke har været nogen gener som tidligere, hvor vinduer åbnede uhensigtsmæssigt. 37\n38 kwh Energioptimeret styring I den energibesparende styring blev der forsøgt at finde en energibesparelse, ved at sænke indetemperaturen om dagen, når der ikke var nogen hjemme, og om natten når beboerne sov. Pga. af store variationer i inde- og udetemperaturer, såvel som mængden af solindfald har det ikke muligt, at lave en direkte sammenligning af energiforbruget ved den indeklimaoptimerede styring samt den energioptimerede styring. Ved at korrigere for graddage og solgraddage, kan varmeforbruget sammenlignes for en periode på 7 dage. Varmeforbruget er beregnet ud fra nettoforbruget og ikke bruttovarmeforbruget da varmepumpens virkningsgrad i høj grad afhænger af udetemperaturen. Det forventede varmeforbrug er fundet ved hjælp af BE06, ved en indetemperatur på 21 grader. Og derefter korrigeret efter graddage og solskinstimer. 250 Sammenligning af varmeforbrug over en periode på 7 dage Aktuelt forbrug Forventet forbrug 50 0 Indeklima korrigeret Energioptimeret Figur 13: Varmeforbrug over en periode på 7 dage Som det kan ses af ovenstående graf, er der en besparelse på ca. 10 %. Grunden til at besparelsen ikke er større er at den forventede temperatursænkning til 19 grader i visse perioder udeblev, pga. husets høje tidskonstant og gulvvarmens træghed. For yderligere besparelser skal der udvikles en tidsstyring af gulvvarmen, korrigeret efter tidskonstanten. 38\n39 Zonetemperaturer Energioptimeret styring middel temp zone 1 middel temp zone 2 middel temp zone 3 middel temp zone 4 middel temp zone tidsperiode Figur 14: Zonetemperaturer i perioden med energioptimeret styring Som det kan ses af ovenstående graf, har temperaturen i zonerne, på nær zone 2, ikke været under 20 grader. Familiens holdning/brugerdreven innovation Familien har syntes at der generelt har været lidt koldere i huset, men har derudover ingen bemærkninger til styringen Brugerdreven styring Til den brugerdrevne styring fik familien udleveret en ipad, med tilhørende applikation (app). Via ipad en kunne familien nu styre vinduer, solafskærmning og ændre setpunkter for gulvvarmen. De tre grafer viser varmeforbruget over en periode på 7 dage. Da det ikke var muligt at finde ens udeforhold for alle tre styringer, er indeklimastyringen korrigeret. 39\n40 KWh 250 Sammenligning af varmeforbrug over en periode på 7 dage Aktuelt forbrug Forventet forbrug 50 0 Indeklima korrigeret Energioptimeret Brugerdreven Figur 15: graf over varmeforbruget ved de tre styringer Som det kan ses på grafen er der kommet et væsentligt merforbrug i perioden hvor familien selv har kunnet justere på varmesetpunkterne. I det følgende er foretaget beregninger af det daglige varmeforbrug i de tre tilfælde og regner besparelsen ud i forhold til den brugerdrevne styring: Indeklimaoptimeret styring: 23,9 kwh/dag (korrigeret for graddage) Energioptimeret styring: 21,6 kwh/dag (gennemsnitlig udetemperatur 5,6 C) Brugerdrevenstyring: 30,4 kwh/dag (gennemsnitlig udetemperatur 5,5 C) Besparelsen har været (30,4-23,9)/30,4 100 % = 21,4 % ved valg af indeklimaoptimeret styring. Besparelsen har været (30,4-21,6)/30,4 100 % = 29 % ved valg af energioptimeret. Familiens holdning/brugerdreven innovation Familien har været tilfredse med indetemperaturen og har ikke bemærket nogen gener fra styringen. Familien syntes at ipad en var let at bruge, brugerfladen var intuitivt opbygget og gjorde det enkelt og overskueligt at ændre på indeklimaet. Familien havde da heller ikke nogen kommentarer til designet af applikationen, da de blev præsenteret for det inden det blev programmeret. Familien var overrasket over, at deres varmeforbrug var steget med næsten 30 % og erkendte, at de måske nok fremover kunne leve med lidt lavere indetemperaturer og derved spare lidt penge. Der var enighed i familien om, at en visualisering af konsekvenserne af deres justeringer i forhold den oprindelig styring skulle fremgå på brugerfladen. 40\n41 11 BELYSNING Delprojekt udført af i samarbejde med Claus R. Johnsen Baggrund. Litteraturen og erfaringer beskriver at mennesker oplever stor forskel på lyset fra forskellige lyskilder. Der findes 3 fysisk forskellige typer kunstigt lys. Disse påvirker synet og dermed mennesker forskelligt. (1) Idet synet og hjernen har en stærk adaptationsmulighed har det været svært, men dog muligt, at beskrive den menneskelige reaktion på de forskellige typer lys. (2) og (3) Problem. Kan kunstigt lys ændre menneskers adfærd og eller ydeevne? Kan mennesket læse og arbejde længere tid i det ene slags lys frem for de andre? Er det nemmere at se detaljer i det ene lys frem for de andre? Er der tendens til hovedpine, røde rindende øjne i det ene lys frem for de andre? Tese. På baggrund af (1), (2) og (3) forventer vi at forsøgspersonerne, dvs. familierne reagerer positivt på lys med glat forløbne spektral effektfordelingskurver og negativt på linjespektre. Her tænkes på, at hvis mennesker går hen til en speciel lyskilde for at udføre et kompliceret synsarbejde, indikerer dette at det valgte lys er bedst at se f.eks. skarpt i. Vi forventer forskellige svar alt efter årstiden, og alder. Måske vil den omfattende forhåndsviden om lyskilder, og en dermed forudindtaget hed kan være en distraherende faktor. Desværre kan lyskildevalget ikke blindes i et hjem med almindelige hjemlige lamper. Metode Vi lader familierne bo og opholde sig med den samme belysningsteknik i hele forsøgsperioden. Lyskilderne bliver så skiftet med forskellige intervaller, på 1-2 måneder. Dermed imødegås en reaktion ved den pludselige ændring, og den mere grundlæggende oplevelse/ adfærd fastholdes. Familiens medlemmer får et omfattende spørgeskema at udfylde. Hver gang der ændres lyskilder beskrives oplevelsen af de netop brugte lyskilders effekt, adfærd og velbehag/ ubehag. Spørgeskemaet er udfærdiget i samarbejde med overlæge Claus R. Johnsen, Roskilde hospital, og overlæge Mikael Albeck, Århus Universitetshospital, samt med erfaring fra andre undersøgelseskoncepter. Spørgeskemaerne sammenlignes efter forsøgets afslutning. 41\n42 Resultater. Fra start vidste vi, at der ikke var nok familier til at resultatet kunne være signifikant. Vi var også bekymrede over at forsøgsperioden strakte sig over så forskellige perioder, som vinter, forår, sommer og efterår, idet dagslystilgangen til opholdsrummene er betragtelig, og i de lyse perioder vil gøre kunstlyset mindre betydningsfuldt. Men vi regnede med eksperimentet som et pilotprojekt, der kan danne baggrund for en mere tilbundsgående undersøgelse, en anden gang. Det viste sig at forsøgspersonerne, havde svært ved at skelne dagslys- faktoren fra kunstlysfaktoren, som vi der arbejder med lys gør, som en naturlig ting. En anden distraherende faktor var, at familierne havde en meget forskellig grundholdning til at spare. To af familierne sparede meget konsekvent og totalt på alting, de tre andre havde en mere pragmatisk tilgang til at spare. Det viste sig også, at idet lyskilderne ikke var afblændet, påkaldte disse sig forhåndsforventninger, der helt klart har påvirket svarene. Pressen dækker jo energisparende lyskilder meget massivt i disse tider og fortæller os alle hvad, der er rigtigt og forkert, til skade for de objektive overvejelser. Konklusion. Se Claus Johnsen dr.med. s konklusion i Bilag 14 Perspektivering. Valget af lyskilder har gennem årene primært hvilet på lyskildernes energiforbrug, her prøver vi at relatere lyset til mennesket. Måske kan det have indvirkning på den fremtidige lyskildeudvikling. En fremtidig undersøgelse, skal sættes op således at kunstlyset bliver den afgørende faktor, i synssituationen, populationen skal være større, samtidig med at en enkelt- eller helst dobbeltblindet funktion skal indbygges. Vi vil således anbefale at andre forskere går videre med dette spændende problemkompleks, bl.a. på baggrund af den undersøgelse der her er lavet. 42\n43 12 PERSPEKTIVER Når en bygning skal leve op til fremtidens krav om et fleksibelt, intelligent elforbrug i et Smart Grid, er det nødvendigt med intelligente styring af varme- og ventilationsanlæg, solindfald, el-apparater og udstyr, varmepumper og el-bil. Projektet er det første trin på vejen mod intelligent styring af energiydelsen: indeklima, som er en af de store udfordringer i intelligent byggeri. De næste trin på bygningsniveau kan omfatte: Udvikling og demonstration af opkobling af bygning på et (i første omgang simuleret) smart grid med fokus på de teknologiske og brugsmæssige udfordringer, idet øvrige energiydelser tilføjes. Udvikling af tilhørende koncepter med lagringsteknologier som led i fleksibelt el-forbrug i smart grid i samspil med PV og solvarme. Udvikling og demonstration af Intelligent styring efter prissignaler, vejrmeldinger, og krav til energiydelsers fordeling/ændring over døgnet Synliggørelse af energiforbrug og alarm/justering ved for stort energiforbrug kombineret med en interaktiv brugerflade. 43\n44 13 FORMIDLING Der har været stor interesse omkring styringen i EnergyFlexHouse, på Figur 16 og Figur 17 er et udpluk af de artikler som har været publiceret. Der blev afholdt et gå hjem møde i samarbejde med InnoByg, omhandlende resultaterne i EnergyFlexHouse, onsdag d Program Kl Kl Kl Kl Introduktion til EnergyFlexFamily og projektet om integreret styring af installationer v/ole Ravn, centerchef, Energieffektivisering og ventilation Udfordringer ved kommunikation mellem installationskomponenter og brugerinteraktion v/lars Hansen, seniorkonsulent, Energieffektivisering og ventilation Besøg i EnergyFlexFamily og demonstration af den integrerede styring i praksis v/ole Ravn og Lars Hansen, Energieffektivisering og ventilation Tak for i dag Deltagerliste Navn Firma Almut Kaiser Dansk Byggeri Claus Bech VELUX A/S Frank P. Jensen Bascon Gunver Borup Persson Euroflex Design Henrik Knudsen SBi/AAU Jesper Andreasen Moe og Brødsgaard A/S Kaare S. Jørgensen EXHAUSTO A/S Lennard Johansen - Michael Nilsson Københavns Kommune Philip Christgau KEA Robert Schnipper Orbicon A/S Søren Riise TEKNIQ Thomas Jørgensen White Arkitekter A/S Thøger Lyme Visility Thøger Pørtner Københavns Erhvervsakademi Anders Høj Christensen Teknologisk Institut Christian Holm Christiansen Teknologisk Institut Lars Hansen Teknologisk Institut Ole Ravn Teknologisk Institut 44\n45 Projektdeltageres hjemmesider: 45\n46 Figur 16: Artikel fra Tåstrup lokalavis tirsdag d\n47 Figur 17: Artikel fra berlingske boligsektion søndag\n48 14 LITTERATURLISTE /1/ DS/EN 15251: Inputparametre til indeklimaet ved design og bestemmelse af bygningers energimæssige ydeevne vedrørende indendørs luftkvalitet, termisk miljø, belysning og akustik. 1. udgave /2/ Behovstyret ventilation til enfamiliehuse Toke Rammer Nielsen, Christian Drivsholm, Mads Peter Rudolph Hansen, Jesper Kragh, DTU Byg-Rapport R-212 (DK), 2009 /3/ Henrik Holton, m.fl., The impact of light source on discrimination ability in macular degeneration, Acta Ophthalmologi, /4/ Wilkinsson, Arnold, Visual stress, Oxford University 1995 /5/ Birgit m.fl. Optikerhøjskolen\n49 BILAG 1: VÆRELSEOVERSIGT OG PLANTEGNINGER FOR EFH Rumnr. Værelsestype Rumnr. Værelsestype 01 Forældrebadeværelse 07 Køkken alrum 02 Børneværelse, nordvest 08 Stue 03 Børneværelse, nordøst 09 Opbevaringsrum (under trappe) 04 Gæstebadeværelse 05 Børneværelse, sydvest 10 Gang 06 Forældresoveværelse 11 Teknikrum Figur 18: Plantegning, stueetage. De to stiplede firkanter i rum 10 indikerer huller i loftet til 1. sal. 49\n50 Figur 19: Plantegning, 1. sal 50\n51 BILAG 2: ZONEINDDELING AF HUSET Zone 1 Gang, stue og køkken 2 Værelser, nordside 3 Værelse, sydside 4 Forældrebadeværelse 5 Gæstebadeværelse Zone 2 Zone 1 Zone 3 Zone 4 Zone 5 Zone 1 51\n52 BILAG 3: DESIGNKRITERIER FOR DET TERMISKE INDE- KLIMA Tabel 2: Anbefalede indetemperaturer for kategori I-III i standard DS/EN . I tabellen skelnes mellem tre indeklimaklasser: Kategori I svarer til at < 6 % er utilfredse, kategori II svarer til at <10 % er utilfredse og kategori III svarer til at <15 % er utilfredse. 0,5 clo svarer til lette bukser, skjorte med korte ærmer, underbukser, lette sokker, sko 1,0 clo svarer til jakke, bukser, skjorte, underbukser, sokker, sko 52\n53 BILAG 4: REGULERINGSSTRATEGIER FOR DEN BEHOVS- TYREDE MEKANISKE VENTILATION Reguleringsstrategien er baseret på erfaringer fra den simple styringsstrategi i rapporten Behovstyret ventilation til enfamiliehuse . Ventilationen kan køre på to trin: et lavt trin på 0,1 l/(s m²) og et højt trin på 0,35 l/(s m²). Den lave ventilationsrate er valgt på baggrund af indeklimastandarden EN15251 , hvor 0,1 l/(s m²) angives som mindste ventilationsrate for kontorbygninger uden persontilstedeværelse, og på baggrund af det Svenske Bygningsreglement (Boverket, 2008), som tillader, at boliger ventileres med 0,1 l/(s m²), når der ikke er personer i boligen. Reguleringsstrategien giver ikke mulighed for individuel rumregulering, da der kun reguleres på ventilatorens omdrejningstal. Reguleringen skal sørge for, at ventilatoren kører på det lave trin, når der ikke er høj fugtighed, for højt CO 2 -indhold i luften eller for høj indetemperatur i boligen. Ventilatoren skal reguleres op på det høje trin når personer er til stede, og hvis der er høj fugtighed i boligen. CO 2 -koncentration og den absolutte fugtighed (beregnes ud fra måling af temperatur og relativ fugtighed) i både friskluft og udsugningsluft. Herudover vil registrering af en fast forskel i CO 2 -koncentrationen mellem indblæsnings- og udsugningsluft aktiverer det høje trin. Når forskellen i CO 2 -koncentrationen igen er under grænseværdien køres ned på det lave trin. Der etableres efterløb hver gang der skiftes indstilling for at undgå pendling. Som supplement til CO 2 -styringen måles forskellen i absolut fugtighed mellem ude- og udsugningsluft, for at sikre at ventilationen forbliver på det høje trin, såfremt der er en fugtproduktion når ingen er hjemme (evt. pga. tørring af tøj). Grænseværdier for absolut fugtighed Det skal sikres, at fugt fjernes effektivt fra boligen. Det er et ønske, at den relative fugtighed om vinteren kan holdes under 50 %. Udeluft med temperatur 5 C og 100 % relativ fugtighed har absolut fugtighed 5,4 g/kg. Indeluft med temperatur 20 C og relativ fugtighed 50 % har absolut fugtighed 7,3 g/kg. Dette svarer til en forskel i absolut fugtighed mellem inde- og udeluft på ca. 2 g/kg. I Danmark er udeluftens temperatur under 5 C ca timer om året. Ved at anvende højst 2 g/kg som grænseværdi for forskellen mellem absolut fugtighed i udsugningsluften og udeluften for at aktivere det høje ventilationstrin sikres, at ventilationsanlægget kører på det høje ventilationstrin, når fugtindholdet i indeluften kan medføre for høj relativ fugtighed inden døre om vinteren. Det skal dog bemærkes, at det høje ventilationstrin ikke sikrer, at den relative fugtighed kommer under 50 %, da ventilationsmængden på det høje trin er fastlagt ud fra bygningsreglementets krav til mindste luftskifte i boliger, hvor det reelle behov for ventilation godt kan være større. 53\n54 Grænseværdier for CO 2 -koncentration Reguleringen skal sikre, at ventilationen kører på det høje trin, når der er personer tilstede i boligen, hvis alle vinduer er lukket. Grænseværdien for forskellen mellem CO 2 - koncentrationen i udsugningsluften og udeluften, skal derfor fastlægges således, at det høje ventilationstrin aktiveres et acceptabelt tidsrum efter at personer kommer ind i boligen og også aktiveres ved lav personbelastning. Nedenstående figur viser forskellen i CO 2 -koncentration mellem udsugningsluften og udeluften for en bolig med areal 120 m², hvor én person eller 4 personer kommer hjem til tiden 0 og boligen ventileres på det lave trin med 0,1 l/(s m²). Det ses, at der går ca. 1,5 time før forskellen når 100 ppm og ca. 3,5 time før forskellen når 200 ppm i tilfældet hvor én person kommer ind i boligen. I tilfældet med fire personer går der under en time før forskellen overstiger 200 ppm. På denne baggrund vurderes, at grænseværdien for forskellen i CO2-koncentration bør ligge mellem 100 ppm og 200 ppm. Grænseværdier for indetemperaur Reguleringen skal afhjælpe alt for høje indetemperaturer i boligen. Hvis naturlig ventilation og udvendig solafskærmning ikke er tilstrækkelig til at fjerne overtemperaturer i boligen, vil ventilation køre på højt trin. Kølesetpunkterne er varierende over dagen og ligeledes over året. Disse er beskrevet i bilag 9-10 for hhv. indeklimastyring og energioptimeret styring. 54\n55 BILAG 5: SENSORTYPER OG SENSORNAVNE Temperatursensorer 1. sal 3 Zone 1 Værelser, syd C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D39zwave_198 Zone 3 Værelser, nord C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D11zwave_52 Zone 2 Forældrebadeværelse C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D31zwave_156 Zone 4 Gæstetoilet C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D43zwave_219 Zone 5 Vejrstation Udetemp. FMLY\_ASRL3::INSTR Vindhastighed: LABO\_ASRL4::INSTR Regnmåler: LABO\_ASRL4::INSTR Globalt solindfald: 3 Ventilation Emhætte: FMLY\_ASRL2::INSTR Udsugning: 0 Indblæsning: 1 Bevægelsessensorer 1. sal nord C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D51zwave_ sal syd C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D46zwave_249 gang C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D26zwave_144 gang, bad C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D42zwave_228 rum, sv C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D38zwave_207 Forældresoveværelse forældrebadeværelse værelse, nv værelse, nø teknikrum C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D34zwave_186 C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D30zwave_165 C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D10zwave_61 C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D6zwave_40 C5F58C8725D35DD9ED940A6EF6160E5D2zwave_19 55\n56 BILAG 6: GENERELT OM DIAGRAMMERNE Hvert diagram (styring) er opdelt i små diagrammer (skemaer), hvor det ikke nødvendigvis er alle skemaer som der køres igennem i hvert gennemløb. I skemaerne skelnes mellem tre kasser: Skemakasse Handlingskasse Spørgsmålskasse Herudover er der sorte, røde og grønne pile i diagrammet. De sorte pile angiver at der kun er én vej gennem diagrammet, og de bruges efter en skemakasse (orange) eller en handlingskasse (lilla). De røde og grønne streger betyder hhv. nej og ja, og de kommer efter et spørgsmål. For at kunne tjekke at gennemløbet foregår på den rigtige måde gennem diagrammerne, er der indlagt diverse Stages med hver sit nummer i styringsprogrammet EFH styring, som er beskrevet i bilag 13. Vejen gennem diagrammet vises som nedenfor: 56\n57 BILAG 7: ALGORITME FOR BASISSTYRING Se bilag 6 for forklaring af diagrammerne. Stage 1 Skema 1 Master Ja Nej Styring overruler brugerinstillinger to gange i døgnet Klokken 8 Klokken 22 Er tagvinduerne åbne og regner det? variabel, skal kunne ændres undervejs Luk tagvinduerne Er mindst et sidevindue åben og regner det? Blæser det mere end 7 m/s fra ø (0-180 ) og er østvindue åbent eller blæser det mere end 7 m/s fra v (180-0 ) og er vestvindue åbent? Stage 100 Er det fyringssæson? Stage 200 Hvis vind fra ø (0-180 ): luk østvindue Hvis vind fra v (180-0 ): luk vestvindue Fyringssæson: september - maj Er der et setpunkt for varmen? Setpunkt ændres til 22 grader Skema 3, indetemp, sommer Skema 4, emhætte Skema 2 Indetemp. vinter Figur 20: Skema 1 57\n58 Luk alle vinduer Er global indstråling > 30 klux? Kør persienner op Stage 110 Er mindst et af vinduerne åbne? Stage 111 Er persiennerne oppe? Er der gået 1 h siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Tænd varmeanlæg Skema 2 Indetemp. vinter T inde < setpunkt (22 grader) Hvad er indetemp.? T inde > setpunkt + 1,5 C (23,5 grader) Stage 130 setpunkt + 1,5 C T inde setpunkt (23,5 T inde 22,0 ) Stage 120 Er varmeanlægget tændt? Stage 112 Er mindst et af vinduerne åbne? Er varmeanlægget tændt? Er DT >0,01 grader, når Dt > 1 minut? Send fejlbesked Luk alle vinduer Sluk varmeanlægget Blæser det mere end XX m/s Kør persienne ned Er persiennerne nede? Stage 131 Er T inde > 25 grader? Hvis vind fra ø (0-180 ) åbn: vestvindue Vind fra v (180-0 ): åbn østvindue Blæser det mere end 7 m/s? Er T inde > T ude? Regner det? Åbn de nederste vinduer (vest og østvindue) 100 % Åbn alle vinduer 100 % Skema 4, emhætte Figur 21: Skema 2 58\n59 Skema 4, emhætte Luk alle vinduer Stage 211 Er global indstråling > 500 W/m2? Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Kør persienner op Stage 210 Er mindst et af vinduerne åbne? Er persiennerne nede? Er der gået 1 h siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Tænd varmeanlæg, setpunkt 20 gr Send fejlbesked <18 grader Stage 212 Er varmeanlægget tændt? Er DT >0,01 grader, når Dt > 1 minut? Skema 3, indetemp, sommer Hvad er indetemp.? >23,5 grader 18,0 og 23,5 grader Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Kør persienner op Stage 230 Stage 220 Er varmeanlægget tændt? Er persiennerne nede? Er T < 20 grader? Er mindst et af vinduerne åbne? Luk alle vinduer sluk varmeanlægget Er varmeanlægget tændt? Er T inde > Tude? Åbn alle vinduer 100 % Er persiennerne nede? Stage 231 Er T inde > 24 grader? Er der gået 10 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Regner det? Blæser det mere end 7 m/s? Hvis vind fra ø (0-180 ) åbn: vestvindue Vind fra v (180-0 ): åbn østvindue Åbn de nederste vinduer 100 % Stage 232 Blæser det mere end 14 m/s Er global indstråling > 500 W/m2? Kør persienne ned Figur 22: Skema 3 59\n60 Skema 4, ventilation Stage 300 Er DCO 2 > 150 ppm, er DX > 2 g/kg eller er T > 25 gr? Er emhætten tændt, (p>40w) (se skema for trin)? Er emhætten tændt, (p>40w) (se skema for trin)? Er minimum ét vindue åbent i zonen? Er minimum ét vindue åbent i zonen? Kør balanceret ventilation (Se skema for emhætte indstillinger) Høj ventilationsrate Kør balanceret ventilation (Se skema for emhætte indstillinger) Lav ventilationsrate Start forfra Figur 23: Skema 4 60\n61 BILAG 8: ALGORITME FOR INDEKLIMA- OG ENERGIOP- TIMERET STYRING Gå til "ikkehjemme" skema, som i første omgang er det samme Stage 1 Skema 0 status Kan der læses opdateret data? Er der nogen hjemme? Skema 1 Master Luk alle vinduer Send fejlbesked, hvis den ikke før er sendt hver 4. time Hvis der ikke har været bevægelse i 30 min i tidsrummet fra kl , ændr til "ikke hjemme". Hvis der ikke har været bevægelse i 3 timer i tidsrummet fra kl , ændr til "ikke hjemme". Ja Nej Styring overruler brugerinstillinger to gange i døgnet Klokken 8 Klokken 22 Figur 24: Skema 0 61\n62 Stage 1 Skema 1 Master Er tagvinduerne åbne og regner det? Luk tagvinduerne Er mindst et sidevindue åben og regner det? Hvis vind fra ø (0-180 ): luk østvindue Hvis vind fra v (180-0 ): luk vestvindue Blæser det mere end 7 m/s fra ø (0-180 ) og er østvindue åbent eller blæser det mere end 7 m/s fra v (180-0 ) og er vestvindue Stage 200 Skema 3, ventilation Figur 25: Skema 1 Skema 2, indetemp, 62\n63 Skema 2, indetemp, Setpunkter for det aktuelle tidspunkt aflæses i skema A lavenere end varmesetpunk Hvad er indetemp.? Højere end kølesetpunk Stage Mellem varme og kølesetpunkt? Er mindst et af vinduerne åbne? Er mindst en af persiennerne Stage 211 Stage 212 Er global indstråling < 400 W/m2? Er DT >0,01 grader, når Dt > 1 minut? Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Er der gået 8 timer siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Luk alle vinduer Kør alle persienner op Send fejlbesked Skema 3, ventilation Figur 26: Skema 2a 63\n64 Skema 3, ventilation Skema 2, indetemp, Setpunkter for det aktuelle tidspunkt aflæses i skema A lavenere end varmesetpunk Hvad er indetemp.? Mellem varme og kølesetpunkt? Stage 220 Er mindst et af vinduerne åbne? Luk alle vinduer, hvis T < kølesetpunkt - range Højere end kølesetpunkt Er minimum en af persiennerne nede? Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Kør alle persienner op, hvis T < køle-setpunkt - range Stage 230 Stage 233 Er der gået 15 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Er minimum et vindue lukket? Er der gået 10 min siden dette pkt "blev besøgt" sidst? Regner det? Åbn alle vinduer, hvis T > kølesetpunkt + ½ grad + range Er minimum én persienne nede? Er global indstråling < 400 W/m2? Blæser det mere end 7 m/s? Hvis vind fra ø (0-180 ) åbn: vestvindue Vind fra v (180-0 ): åbn østvindue KUN hvis T > kølesetpunkt + ½ grad + range Stage 231 Er T inde > T ude? Åbn de nederste vin-duer, hvis T > kølesetpunkt + ½ grad + range Stage 232 Blæser det mere end 14 m/s Blæser det mere end 16 m/s Er global indstråling >400 W/m2? Hvis blæst fra v (180-0 ): kør østpersienne ned Hvis blæst fra n ( ): kør sydpersienner ned KUN hvis T > kølesetpunkt + range Er global indstråling > 400 W/m2? Kør alle persienner ned, hvis T > kølesetpunk t + range Figur 27: Skema 2b 64\n65 Skema 3, ventilation Stage 300 Tjek om ventilationen skal bypasses/ikke bypasses Bypass kun, hvis der er gået 1 h siden sidst. Er DCO 2 > 150 ppm, er DX > 2 g/kg eller er T > T køl + 2 gr? Er emhætten tændt, (p>40w) (se skema for trin)? Er emhætten tændt, (p>40w) (se skema for Er minimum ét vindue åbent i zonen? Er minimum ét vindue åbent i zonen? Kør balanceret ventilation (Se skema for emhætte indstillinger) Høj ventilationsrate Kør balanceret ventilation (Se skema for emhætte indstillinger) Lav ventilations -rate Start forfra Figur 28: Skema 3Bilag 9: Setpunkter og vinduesåbningsgrader for indeklimastyringe 65\n66 BILAG 9: SETPUNKTER OG VINDUESÅBNINGSGRADER FOR INDEKLIMASTYRINGEN Zone 1, 2, 3 Hjemme 06:00 08:00 16:00 22:00 Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range C C C C C C C C C C C C januar , , , ,0 februar -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 marts -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 april -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 maj , , , ,0 juni -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 juli -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 august -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 september -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 oktober , , , ,0 november -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 december -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 Tabel 3: Temperatursetpunkter og range (hysterese) for zone 1-3 fordelt over dagen og året C:\_Users\_anhc\_Desktop\_PSO\_Færdig rapport.docx 66\n67 Zone 4,5 Hjemme 06:00 08:00 16:00 22:00 Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range C C C C C C C C C C C C januar , , , ,0 februar -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 marts -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 april -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 maj , , , ,0 juni -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 juli -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 august -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 september -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 oktober , , , ,0 november -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 december -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 Tabel 4: Temperatursetpunkter og range (hysterese) for zone 4 og 5 fordelt over dagen og året 67\n68 Zone 1, 2, 3 Åbningsareal vinduer 06:00 08:00 16:00 22:00 Setpunkt Setpunkt Setpunkt Setpunkt % % % % januar >26 februar -II- -II- -II- -II- >26 marts -II- -II- -II- -II- >26 april -II- -II- -II- -II- >26 maj >23 juni -II- -II- -II- -II- >22 juli -II- -II- -II- -II- >22 august -II- -II- -II- -II- >23 september -II- -II- -II- -II- >23 oktober >26 november -II- -II- -II- -II- >26 december -II- -II- -II- -II- >26 Bypass ventilation Setpunkt Tabel 5: Åbningsarealer for vinduer i Zone 1 og 3, samt temperaturer for hvornår der bypasses 68\n69 BILAG 10: SETPUNKTER OG VINDUESÅBNINGSGRADER FOR DEN ENERGIOPTIMERET STYRING Zone 1 Hjemme 06:00 22:00 Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range C C C C C C januar , ,0 februar -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 marts -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 april -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 maj , ,0 juni -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 juli -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 august -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 september -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 oktober , ,0 november -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 december -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 Zone 2,3 Hjemme 06:00 22:00 Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range C C C C C C januar , ,0 februar -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 marts -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 april -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 maj , ,0 juni -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 juli -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 august -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 september -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 oktober , ,0 november -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 december -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 Tabel 6: Varmesetpunkter for Zone 1,2,3 C:\_Users\_anhc\_Desktop\_PSO\_Færdig rapport.docx 69\n70 Zone 4,5 Hjemme 06:00 22:00 Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range C C C C C C januar , ,0 februar -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 marts -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 april -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 maj , ,0 juni -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 juli -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 august -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 september -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 oktober , ,0 november -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 december -II- -II- 0,5 -II- -II- 1,0 Alle zoner Ikke hjemme Hele tiden Varmesetpunkt Kølesetpunkt Range C C C januar ,5 februar -II- -II- 0,5 marts -II- -II- 0,5 april -II- -II- 0,5 maj ,5 juni -II- -II- 0,5 juli -II- -II- 0,5 august -II- -II- 0,5 september -II- -II- 0,5 oktober ,5 november -II- -II- 0,5 december -II- -II- 0,5 Tabel 7: Varmesetpunkter for Zone 4,5 og ikke-hjemmeskema 70\n71 Åbningsareal vinduer 06:00 08:00 16:00 22:00 Bypass ventilation Setpunkt Setpunkt Setpunkt Setpunkt Setpunkt % % % % >26 -II- -II- -II- -II- >26 -II- -II- -II- -II- >26 -II- -II- -II- -II- > >23 -II- -II- -II- -II- >22 -II- -II- -II- -II- >22 -II- -II- -II- -II- >23 -II- -II- -II- -II- > >26 -II- -II- -II- -II- >26 -II- -II- -II- -II- >26 Tabel 8: Åbningsareal for vinduerne, samt setpunkter for bypass 71\n72 C BILAG 11: INDE- OG UDETEMPERATUR I TOMT HUS MED OG UDEN STYRING Indetempe ratur Udetempe ratur Figur 29: Inde- og udetemperatur i tomt hus uden styring 72\n73 C Udetemp Indetemp Figur 30: Inde- og udetemperatur i tomt hus med styring\n74 BILAG 12: STYRINGSPRINCIPPER FOR DEN INTELLIGENTE STYRING SOFTWAREN Når styringsprogrammet, EFH styring, opstartes, lukkes alle vinduer og persienner køres op. Alle sensorer (som kan ses i bilag 5) bliver læst hvert andet minut, og hvis der skulle mangle data, fremsendes fejlbesked på mail eller sms til administratoren af programmet. Alle data logges i en tekstfil. Algoritmerne gennemkøres hvert 2. minut Figur 31: Screen dump fra styringsprogrammet EFH styring. Her ses diverse ude- og indetemperaturer, om vinduer og persienner er oppe eller nede / lukkede eller åbne samt om der er nogle til stede i huset i diverse skemaer. 74\n75 Figur 32: Screen dump fra styringsprogrammet EFH styring. Her ses diverse ude- og indetemperaturer, om vinduer og persienner er oppe eller nede / lukkede eller åbne samt om der er nogle til stede i huset på en grafisk afbildning. 75\n76 BILAG 13: DATA PÅ IMPLEMENTERET HARDWARE 76


Japansk Kampkunst: Aikido | JapanBridge\nEthan Weisgard Aikido instruktør hos Aiki-Shuren-Dojo Copenhagen\nSelv om Aikido teknikker er meget dynamiske med effektive ledlåse og kraftfulde kast, kan denne smukke kampkunst med lethed trænes af alle på en sikker og fornøjelig made, uanset alder eller køn.\nFordi Aikido baseres på naturlig bevægelser og bygger på princippet om at undgå modstand, kan alle træne disse teknikker med størst fornøjelse.\nAikido undervises som en ikke-aggressivt kampkunst, og Aikido principper danner grundlaget for mange konflikthåndterings systemer.\nSkoler i Tyskland er begyndt at anvende Aikido træning – som kaldes anti-aggressionstræning – for at styrke elevernes selvværd, og samtidigt lære dem om ikke-aggressivt adfærd.\nNetop til skole elever på alle alderstrin kan Aikido være en fin indflydelse, både på det fysiske plan, hvor eleverne brænder energi af på en konstruktiv måde, og samtidigt lærer nogle vigtige menneskelige værdier og principper.\nSkolelærer kan også drage stor nytte af Aikido træning, med henblik på at opnå anvendelige færdigheder indenfor ikke-voldelig selvforsvar, såvel som at kunne anvende principperne i konflikt situationer.\nDen vestlige forretningsverden har igennem mange år været opmærksom på den japanske tankegang indenfor kampkunst, og hvordan disse principper kan overføres til forretningsgang, igennem bøger som Miyamoto Musashi’s ”Bogen af de Fem Ringe” (Go Rin no Sho).\nNogle punkter i denne meget spændende bog er anvendelige med hensyn til strategi, men meget af det der er skrevet er yderst esoterisk og mystisk.\nDet er spændende læsning, men det kræver meget indblik i japansk kampkunst for at forstå de dybere aspekter i bogen.\nAt opleve Aikido træning i dens fysiske form, hvor principperne om ikke-modstand, harmonisering med modstanderens styrke og angreb, og de mange facetter forbundet med timing af forsvar til angrebet gør det meget nemt at forstå hvordan disse og mange andre relaterede principper med lethed kan anvendes i overført betydning.\nHvorfor ikke erstatte en time i fitness centret med an Aikido undervisningstime, og hermed lære en effektiv og smuk selvforsvarsform?\nAikido er en fascinerende kampkunst som indeholder mange elementer der kan være til inspiration for andre kampkunstudøvere.\nBevægelsesprincipper, taktiske anvendelser og åndelig bevidsthed vedrørende Budo’ens (kampkunst) filosofi som kan overføres til dagligdagen er alle aspekter af Aikido som nemt kan bruges af andre kampkunstudøvere.\nAikido træningskurser kan arrangeres for kampkunst klubber og dojo’er som ikke har stiftet bekendtskab med Aikido forud.\nTeknikkerne bliver præsenteret igennem et lettilgængeligt undervisningssystem, og kan nemt trænes af alle.\nMange kampkunstudøvere har igennem tiden fundet ud af at Aikido træningen kan være et yderst inspirerende supplement til deres egen træning.\nAikido træningskurser for andre Aikido dojoer\nJeg afholder træningskurser for andre Aikidoklubber, uanset stil eller organisation.\nJeg underviser både i Tai Jutsu (aikido’ens kropsteknikker) såvel som i de traditionelle Aikido våbenformer Aiki-ken og Aiki-jo (sværd og stav).\nIndholdet af disse træningskurser kan arrangeres så det opfylder de specifikke ønsker fra den pågældende klub eller gruppe.\nIndholdet kan være Tai Jutsu, våbentræning eller en blanding af begge.\nTræningskurserne kan stiles til udøvere på alle niveauer. Kurserne kan være enkelte timer, endags kurser, weekend kurser eller længere, mere intensive træningsperioder.


Pulsing Barre og totalbevægelse\nForside › Kurser › La Santa 2019\nGotvedgymnastik med Henriette Bolt\nGotvedinstituttet arrangerer ikke længere gymnastikrejser til La Santa, trods rejsernes store popularitet. Vi valgte i 2018 at indføre en miljøpolitik, der betyder, at Gotvedinstituttet arrangerer rejser i og i nærheden af Danmark. På grund af de omfattende globale klimaproblemer er vi alle nødt til at tage ansvar for at nedbringe CO2-udledning. Læs hele Gotvedinstituttets miljøpolitik her.\nSe vores nye rejser og retreats i dejlige Danmark og smukke Sverige her.\nHar du lyst til en aktiv ferie med Gotvedgymnastik, socialt samvær, cykel- og vandreture? Så er denne tur noget for dig. Henriette Bolt, uddannelsesleder på Gotvedinstituttet, og hendes mand, Allan Hjort Mortensen, har planlagt en uge, hvor din krop får et energiboost. Vi tager til La Santa på øen Lanzarote for at dyrke Gotvedgymnastik, som Henriette underviser i, få sol, frisk luft og prøve andre motionsformer. Allan står for et parallelt træningsforløb til dem, der hellere vil cykle, svømme og løbe. Derudover har du mulighed for at deltage i de mange former for motion, der udbydes på La Santa.\nDagen starter med morgengymnastik kl. 8 ved poolen, derefter er der morgenløb med Allan. Vi dyrker gotvedgymnastik to gange dagligt, så kroppen bliver arbejdet godt igennem: Din krop bliver styrket, og du får ny energi af en uge med gymnastik hver dag. Henriette lægger vægt på, at musikken inspirerer, og variation i musikken er et vigtigt element for at få alsidig bevægelse.\nUdover gymnastik arrangerer vi en fælles vandretur, en cykeltur, vandaktiviteter ved lagunen, og der er god tid til at deltage i La Santa Sports utallige tilbud. Du kan også vælge at sole ved poolen, gå ture omkring lagunen eller låne en cykel og køre ture på øen.\ner et tilbud til dig, der ønsker at komme i form med mere intens kredsløbstræning. Programmet er et startskud til træningen for dig, der måske drømmer om at deltage i en lille triatlon eller andre motionsarrangementer. Kombinationen af svømning, løb og cykling styrker muskler og kredsløb. Kombinerer du det med en times Gotvedgymnastik om dagen, med udspænding, bevægeligheds- og koordinationstræning, har du større chance for at undgå skader og træningsstivhed.\nMålgruppen er motionister, der tidligere har været i god form og gerne vil genoptage træningen, eller dig, der ikke har en rejsepartner, og gerne vil træne med andre.\nPå cyklen kommer vi rundt på øens gode veje og får en dejlig oplevelse sammen af Lanzarotes unikke natur, naturligvis med små pitstop undervejs. I løbet af ugen får du mulighed for at komme på en lidt længere løbeture, alt efter energi og lyst. Du kan booke udmærkede racercykler på La Santa Sport. Mod betaling kan du også leje en lidt bedre cykel hele ugen. Book her\nVi rejser som et hold, selv om der to parallelle tilbud. Rejsen er i høj grad en social rejse, hvor du kan få nye bekendtskaber. Allans træning er tilrettelagt, så der er mulighed for at være med til den fælles vandretur og en tur på mountainbike. Vi spiser morgen- og aftenmåltider sammen i restauranten, der serverer en overdådig buffet. Når I ankommer, er der velkomstmøde med sangria og juice.\nPå La Santa bor man i lejligheder. Læs om lejlighederne her. Hvis du vælger at dele lejlighed med andre, bliver det billigere, og ønsker du udsigt, betales lidt mere for det. Har du ikke en rejsefælle, kan du dele lejlighed med en eller flere fra gruppen, men du skal være indstillet på, at en af jer skal sove i stuen, da der i lejligheder til to personer kun er ét soveværelse.\n• 25. januar – 1. februar 2019 (uge 5) UDSOLGT\n• 22. februar – 1. marts 2019 (uge 9) UDSOLGT\nKontakt Henriette Bolt uddannelsen@gotved.dk for at få tilsendt priser på rejse og ophold på La Santa. Vi får 10 % rabat, da vi er en stor gruppe, og alle aktiviteter på La Santa er inkluderet i prisen. Det koster 6.-12.000 kr. (inkl. halvpension) afhængig af, hvor mange man bor sammen med og hvilken lejlighed, man ønsker.\nDeltagelse i gymnastik og Allans træning koster 1.200 kr. De 200 kr. er en gave til Gotvedinstituttet. Det kan du læse mere om her.\nSend en mail til Henriette uddannelsen@gotved.dk med følgende oplysninger:\nNavn (som det står i passet)\nTelefonnummer på alle, der skal dele lejlighed\nHvilken lejlighedstype I ønsker\nOm I ønsker afbudsforsikring\nLeder af den SU-godkendte bevægelsespædagoguddannelse på Gotvedinstituttet og underviser hver uge på syv hold på instituttet.\nAllan er fritidsmotionist og massør. Han har løbet flere marathon og været fartholder i Sparta gennem mange år.


Vil du reducere højden på et afsnit af Elementor?\nNedenfor er trinene for at komme derhen.\nSådan reduceres højden på et afsnit i Elementor ved hjælp af sektionsindstillinger\nRediger først med Elementor den side, du vil placere sektionen på.\nOpdag vores guide om: Sådan installeres Elementor på WordPress\nNår elementor er aktiv på siden, skal du klikke på ikonet Tilføj nyt afsnit for at tilføje et nyt afsnit.\nVælg derefter det antal kolonner, du vil have i sektionen. Jeg valgte layoutet på en kolonne.\nNår sektionen er føjet til siden, skal du vælge den ved at klikke på ikonet Rediger sektion.\nSektionsindstillingspanelet vises på venstre side. Indstil højdefeltet til minimumshøjde. Og derefter i feltet Minimumhøjde skal du indstille den højde, som sektionen skal have.\nSådan kan du reducere højden på et afsnit i Elementor.\nMen hold en ting i tankerne. Hvis du føjer en widget til dette afsnit, og indholdet af den widget er større end den mindste højde, du har angivet for sektionen, vil sektionens højde øges for at rumme indholdet.\nLæs også: Sådan integreres PDF i Elementor uden at skrive kode\nSå hvis du f.eks. Vil føje et billede til sektionen og ikke ønsker, at sektionens højde skal øges, skal du ikke bruge widgeten Image til at tilføje billedet. I stedet skal du gå til fanen Stil og indstille billedet som sektionsbaggrund.\nHer er ! Det er det for denne guide.\n1. WP Hvordan Designer\nWP Kommentar Designer er et premium WordPress-plugin, der hjælper dig med at ændre layoutet af udseendet på dit kommentarsektion og din indsendelsesformular. Du kan tilføje tekst- eller numeriske felter, radioknapper, afkrydsningsfelter, vælger og uploade filer. Felterne kan som standard og tilpasses reorganiseres.\nAlt i alt er det et nemt at bruge plugin, der fungerer perfekt med den nyeste version af WordPress.\nUltimate Form Builder er et premium WordPress-plugin, der giver dig mulighed for at oprette ubegrænsede responsive formularer. Den har en drag'n'drop formbygger, der kan oprette enhver form for form (kontakt, undersøgelse, tilbud, information osv.).\nDette WordPress-plugin er let at bruge. Du kan oprette, tilpasse og design smukke former, anvender skabeloner, der allerede er eksisterende formularer til design, og brug dem på dit websted på kort tid.\nOpdag 6 WordPress plugins til verifikation af CAPTCHA på dine skemaer\nDu vil også kunne modtage formulardata via e-mail og gemme dem i databasen; som kan eksporteres i CSV-format til brug via dit websteds betjeningspanel. Alle formularer designet af dette plugin er supersikre takket være et effektivt Captcha-system.\n3. Moderne WPBakery Page Builder\nUdvidelser af Visual Composer er blandt de mest populære plugins på CodeCanyon for både udviklere og kunder. Der er et antal af dem, der frigives hver måned, og de bliver hurtigt bedst sælgende.\nDenne måned vil vi have plugin " Kaswara - en fremragende udvidelse til "alsidig" Visual Composer Tilbyder en enorm mængde alsidighed.\nFor startere, Kaswara introducerede en enorm liste over mere end 45 elementer.\nEndnu bedre er disse elementer næsten trinalt tilpasselige med mere end 500 kortkodeindstillinger. Dette betyder, at du kan tilpasse hvert emne til dine nøjagtige specifikationer.\n10 WordPress-plugins til at administrere reklamer\n8 WordPress-plugins for at tilføje et oversættelsessystem på en blog\n9 WordPress plugins til optimering af billederne af din blog\nHer ! Det er det til denne tutorial. Vi håber, at denne artikel har hjulpet dig med at reducere højden på et afsnit i Elementor.\ndu er velkommen til del tipet med dine venner på dine sociale netværk. Men lad os det vide i mellemtiden dine kommentarer og forslag i det dedikerede afsnit.


Krabbesholmvej 9 - 2700 Brønshøj - Andre typer til salg på 105 kvm2 - Se mere info på Ejendomstorvet.dk\nKrabbesholmvej 9, 2700 Brønshøj\nSagsnummer: 11404665Type : Andre typer\nBlandet ejendom med bolig & erhverv beliggende ud til Brønshøj Torv\n• Velholdt ejendom\n• Beliggende ud til Brønshøj Torv\n• Parkeringspladser på de omkring liggende veje\nEjendommen består af 2 selvstændige bygninger, hvor den ene er godkendt til kulturelleformål og den anden til beboelse.\nBygning mod Krabbesholmvej er opført i år 1968 og indeholder i kælderplan flere disponible rum af varierende størrelse samt 2 toiletkerner til herre og damer.\nKælderetagen har niveaufri afgang fra Krabbesholmvej med trappe til stueplan. Stueetagen indeholder flere rum af varierende størrelse, som kan nedlægges til et stort lokale. Herudover stor kantine med køkken og spindeltrappe til en tagetage på 38 kvm.\nBygning på den bagerste del af grunden er godkendt til beboelse og opført i år 1750 og er bevaringsværdig med værdi 4. Bygning indeholder i stueplan 2 værelser, badeværelse samt køkken. 1 salen indeholder 2 værelser.\nBygningerne fremtræder i velvedligeholdt stand, men skal tilpasses en købers brug.\nEjendommen er beliggende i smørhullet af Brønshøj over for Brønshøj Torv. Krabbesholmvej er en sidegade til Frederikssundsvej som byder på masser af attraktive indkøbsmuligheder og liv samt hyggelige caféer.\nEjendommen ligger lige overfor Brønshøj Torv, en hyggelig grøn plads med bænke, hvor man kan få sig en pause eller evt. benytte arealerne og legepladsen til friarealer såfremt ejendommen skal anvendes til institutionsbrug.