Versace - En kongelig højhed for mode - Holdsport\nSport & Fashion | Find det det smarte tøj fra de store mærker\nSport & Fashion | Find det det smarte tøj fra de store mærker Versace - En kongelig højhed for mode\nVersace - En kongelig højhed for mode\nEn kongelig højhed for modeverdenen 'Versace' blev grundlagt i 1978 af Gianni Versace, og er i dag et af verdens førende internationale modehuse. Virksomheden har specialiseret sig i luksustøj, sko, makeup, smykker, tasker, parfume og tilbehør til hjemmet. Det virkelige gennembrud kom i 1994 med kjolen 'Black Versace', som blev båret af den engelske model Elizabeth Hurley. Lige siden er mærket steget i popularitet og blevet verdensberømt for deres smukke designs.\nDet italienske modefirma tilbyder moderne og moderigtige varer som ingen andre i branchen - fra vilde jakker til dristige T-shirts og strukturerede designs på deres sko. Versace har sikret sin plads som et familieejet firma, der har taget innovation til det næste niveau. For et brand der har eksisteret i over 34 år, er det imponerede at det stadig kan blive ved med at imponere, og fortsætter med at forbløffe og holde verden som faste tilskuere. Derfor har vi hos Spreeglee.dk altid et bredt udvalg af Versace, til mænd, der ønsker at skille sig ud fra mængden og fange opmærksomheden fra dem omkring dem. Manden bag Versace, Gianni Versace, var en usædvanligt begavet og talentfuld person, som begyndte at designe i 1972. Han startede med at designe for de milanesiske mærker Genny, Complice og Callaghan, og hans første butik solgte sine designs til disse mærkers butikker.\nHan var i stand til at afvikle et en-mans-udstilling som ingen anden og startede derfor sit uafhængige firma i 1978 under navnet 'Gianni Versace Donna'. Dette blev en kæmpe succes og gik gennem alle modemagasinerne. Tragisk nok blev Gianni Versace myrdet foran sit hjem i Miami Beach i 1997, hvilket var et frygteligt tab for alle og især for dem i modebranchen.\nDette mindskede dog ikke 'Versace' 'glans på grund af hans søster Donatella, der afholdt et couture-modeshow et år og 3 dage efter sin brors død. Modeshowet fandt sted over en swimmingpool, som Gianni også havde gjort på hvert modeshow før. 24 år efter Gianni Versaces død er mærket stadig øverst på ønskelisten hjemme hos dem, der kender mode bedst, hvilket siger meget. Versace designet ses tit på berømte personligheder, her blandt prinsessen af Wales, Michael Jackson, Tupac og Drake.\nUnder sin regeringstid som leder af den kongelige familie af italiensk mode, tog Gianni mode fra kunst og teater til rock'n'roll og haute couture. I dag bæres Versace af eliten og de største stjerner over hele verden - Speeglee.dk tilbyder at du nu kan deltage i bølgen og sætte et særligt præg på dit outfit og din stil. Dette er præcis, hvad vi her på Speeglee.dk går op i. Du finder alt fra ekstraordinære jakker og tracksuits, til klassisk hverdagstøj med et twist. Versace er bestemt ikke kun for konger og dronninger, der findes varer i deres enorme sortiment til enhver smag. De giver dig muligheden for at skifte den klassiske hvide t-shirt ud med flotte designs og lækre detaljer.\nTommy Hilfiger | Førende amerikansk tøjbrand\nEr du til tidløst, smart herretøj, er du uden tvivl til Tommy Hilfiger. Læs her om brandet her.\nSupreme tøj: Lækkert streetwear\nPuma sko: Tsugi Blaze EvoKNIT | Til træning og hverdag\nPuma sko: Tsugi Blaze EvoKNIT er en toplækker 'all round' sko!


LatestNewsResource | Latest News | Bulgarien er baseret på væksten i antallet af Ortodokse turister fra Rusland\nBulgarien er baseret på væksten i antallet af Ortodokse turister fra Rusland\nDe bulgarske myndigheder håber, at antallet af pilgrimme fra Rusland, der ankommer i landet vil vokse. Om dette som rapporter Foreningen af rejsearrangører i Rusland, sagde Viceminister for turisme Irena Georgieva.\nI henhold til ovenstående Georgieva data, 71 procent af russiske turister besøger Bulgarien med henblik på en ferie ved havet. Men de myndigheder, der ønsker at fremme pilgrimsrejse turisme.\nIfølge sognepræst for Patriarken af Moskva og hele Rusland, Biskop af Bogorodsky Anthony, dette år har set en stigning i antallet af Ortodokse rejsende besøger Bulgarien. Ifølge repræsentanten for den russisk-Ortodokse Kirke, er først og fremmest forbundet med den canonization af Ærkebiskop Seraphim (Sobolev), hvis relikvier er i Sofia.\nDet bemærkes, at der i nær fremtid vil blive udviklet pilgrimsruter i Bulgarien, der vil være reklame i Rusland.\nI slutningen af August blev det rapporteret, at Bulgarien er blevet en af de mest populære sommerdestinationer for Russerne. Også inkluderet i toppen Tunesien, Grækenland og Cypern.


Bioenergi | Energistyrelsen\nEnergistyrelsen udmønter vilkår for brug af biomasse til energiformål. Dette omfatter bæredygtighedskrav, støttesystemer og iblandingskrav for flydende biobrændstoffer til transport. Energistyrelsen udarbejder grundlag for beslutninger om bioenergiens rolle i den grønne omstilling og i fremtidens vedvarende energisystem. Desuden følger styrelsen EU-Kommissionens arbejde med fremtidige krav til bæredygtig bioenergi og bistår i forhandlinger om nye direktiver og reguleringer.\nBioenergi i Danmark Bioenergi er den form for vedvarende energi, vi bruger mest af i Danmark. Mange kraftværker har omstillet fra fossile brændsler til biomasse, og produktionen af biogas er i kraftig vækst. Bioenergi er en vigtig brik i den grønne omstilling. Energistyrelsen arbejder med støtte, love og regler for brug af bioenergi.\nFast biomasse Forbruget af fast biomasse i den danske energiforsyning er steget frem til 2010, hvorefter niveauet har været stabilt i en årrække.\nProduktion af biogas Biogas fremstilles af husdyrgødning og vådt organisk affald. Kraftværker og virksomheder kan få tilskud til at bruge biogas i stedet for naturgas.\nBiogas Taskforce Biogas Taskforce understøttede biogasudbygningen fra 2012 til 2015 og gennemførte en række projekter i samarbejde med branchen. Projekterne har givet en fælles forståelse af biogasproduktionens økonomi og udfordringer.\nStøtte til biogas Kraftværker og virksomheder kan få tilskud til at bruge biogas i stedet for naturgas til elproduktion, procesformål eller varme. Der gives også støtte, når biogas bruges til transport, og når den opgraderes og tilføres naturgasnettet.\nEnergiafgrøder til biogas Du mindsker klimafordelen ved biogas, hvis du bruger majs og andre energiafgrøder som råvare. Aftagere af gassen kan kun få støtte til at bruge din biogas, hvis du har anvendt en begrænset mængde energiafgrøder i produktionen.\nBiogassens klimaregnskab Biogas har samlet set en positiv klimaeffekt, men der indgår såvel positive som negative poster i klimaregnskabet.\nBæredygtighedskrav til biomasse Energistyrelsen stiller bæredygtighedskrav til biomasse til energiformål. Kravene skal efterleves af virksomheder i Danmark. Her kan du læse om, hvordan kravene opfyldes, og finde relevant vejledningsmateriale. Du kan desuden finde de relevante bekendtgørelser.\nAnalyser af bioenergi i Danmark\nEnergistyrelsen har udarbejdet flere analyserer af biomasse og af bioenergiens rolle i den fremtidige energiforsyning.\nEnergipil og andre energiafgrøder\nEnergistyrelsen har kortlagt potentiale og barrierer for produktion af pil til energi. Der er gode muligheder for at øge produktionen af energipil i Danmark og positive sideeffekter ved dyrkningen.\nPræsentationer fra temadag om biomasse og bæredygtighed\nEnergistyrelsens temadag handlede om udviklingen inden for biomasse og bæredygtighed i Danmark og EU.\nSpecialkonsulent (+45) 3392 7607 lamj@ens.dk\nChefkonsulent (+45) 3392 7810 krha@ens.dk


Morgenmusik i Sulsted – Book musik til brylluppet her\nLeder du efter morgenmusik i Sulsted? Så er du kommet til det rette sted. Vi har samlet adskillige morgenmusikere ét sted, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde den helt rette morgenmusiker i Region Nordjylland som kan komme til 9381 Sulsted. Vi har en række gode morgenmusikere i Jammerbugt Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nAdskillige internet forretninger tilbyder i vore dage flere fragtmuligheder. Den mest populære er i dag at afsende til en pakkeshop, og så henter du bare pakken når du har tid. Leveringsmetoden er jo særdeles fleksibel, og tit endda den prisbilligste slags levering.\nDu kan ydermere planlægge at vælge at få sendt til din lejlighed eller hus eller til hvor du arbejder. Muligheden bliver undertiden et hak mere bekostelig, men til gengæld vældig bekvem. Den billigste mulighed for levering af Morgenmusik i Sulsted er dog selv at hente ordren, men det står og falder med at du har bopæl i nærheden af Morgenmusik i Sulsted e-firmaets lager.\nLeveringsdygtigheden er selvfølgelig ultra relevant såfremt man har brug for produktet inden for få dage, og med det formål er det altså på sin plads at vi kontrollerer den forventede leveringstid på det vedkommende produkt.\nDe fleste Morgenmusik i Sulsted webshops stiller udsigt til 1 hverdags levering på en række produkter, men vær på vagt da det afhænger af at orden realiseres forinden et givent tidspunkt, således at de sandsynligvis kan nå at få Morgenmusik i Sulsted afsendt før de pakkeansatte har fyraften.\nIndtil flere online outlets byder på gebyrfri levering, men i de fleste tilfælde kun hvis man aftager for en konkret sum. I øvrigt bør du gribe den mest betalelige leveringsform, som tit – om man er nær Næstved, Frederiksværk eller Skagen – vil blive at få fragtmanden til at bringe din ordre til et afhentningssted.\nDet er super fleksibelt for alle og enhver at lave prissammenligning på Morgenmusik i Sulsted på flere internet shops, og på grund af dette har en lang række butikker på nettet været presset til at at presse priserne på mange af deres varer – til juniorer, og samtidig også til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange garantere fragt uden omkostninger.\nDerfor kan det alligevel blive nyttigt at tjekke nogle få internet handler efter Morgenmusik i Sulsted rabatkoder forud for at du gennemfører din bestilling, således at du er på den sikre side med at modtage den bedste pris.\nMan skal alligevel være årvågen med, at i tilfælde af at en webbutik frembyder Morgenmusik i Sulsted til en pris der anses for utopisk fremragende, kan det i nogle tilfælde være en varsel om en fup online forretning. Kortbestillinger er i hvert fald omfattet af et regulativ, som forsvarer dig overfor fup e-handler.\nVi går generelt ind for handler med kort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du overveje et tilbud fra eksempelvis ViaBill, såfremt du gerne vil godtgøre pengene af flere omgange.\nForud for at nogen køber Morgenmusik i Sulsted hos en e-handler bør man i princippet læse netbutikkens betingelser, dog er det naturligvis ikke særlig morsomt.\nEt nemmere alternativ kunne være at undersøge om online firmaet er e-mærke tilsluttet, da det almindeligvis er et sympol på at online firmaet forstår de danske regler, foruden at e-forhandleren fra tid til anden efterses af fagmænd som mestrer retningslinjerne. Dette er desuden en god lejlighed til hjælpende service, såfremt du møder vanskeligheder ved din handel.\nI øvrigt foreslåes det at køber er påpasselig med de mest essentielle regler der influerer på ordren, for eksempel hvilken ombytningsrettighed på Morgenmusik i Sulsted internet forhandleren kører med. Derfor er det ydermere relevant, at man stadig beholder sin kvittering, således man når som helst vil kunne eftervise ordren, om du skal købe en gave til en voksen eller et barn.\nTrustpilot indebærer egentlig relevante muligheder for at eftersøge en hel del øvrige forbrugeres oplevelser og derfor går vi ind for, at du vurderer e-forhandlerens Morgenmusik i Sulsted omtaler forud for at du køber.\nFacebook fremskaffer tillige altid fornemme løsninger til at få indtryk af online forhandlerens pålidelighed. Tilmed ses en del internet selskaber som giver folk mulighed for at publicere en evaluering af virksomhedens service, hvilket lige så vel må udnyttes til at fornemme kundernes tilfredshed.\nDenne side er reklamefinansieret. Vi arbejder sammen med nogle forskellige internet selskaber da vi præsenterer virksomhedernes produkter, og indhenter betaling hvis en af vores besøgende udfører en bestilling.\nViden omkring Morgenmusik i Sulsted og e-forretninger understøttes løbende, men vi påtager os intet ansvar for korrektioner der er blevet udført siden vi senest opdaterede de viste informationer.


Jeg er i bund og grund et ordensmenneske og kan bedst lide, når der er ryddet op. Jeg har faktisk heller ikke noget imod at gøre rent. Jeg har bare resigneret overfor virkeligheden og det faktum, at oprydning med små børn i huset er et projekt i bedste Sisyfos-stil. Samtidig har jeg en mand, som er ret god til at følge sit indre pendul imod, hvad han har mest brug for og lyst til - og det rimer meget sjældent på oprydning ud over damage control og gøre køkkenet i stand.\nOg så er det, jeg tænker; hvis han ikke synes, det er så bydende nødvendigt at storme rundt med en støvsuger, hvorfor skulle jeg så. Det går jo nok - og der er så meget andet, der er fedt at bruge sin tid på. Såsom at skrive dette blogindlæg, sy et par bukser til Freja, drikke en cafe latte eller et glas vin, læse et blad, se en god film (eller den første sæson af Mad Men, som jeg stadig har tilgode) - eller bare komme ned i bunkerne af arbejde. Et er jo sikkert - rodet og nullermændene er der stadig i morgen.\nFor et par år siden stressede rod og støv mig mere. Det var vigtigere for mig lige at nå at støvsuge og løbe en tur med kluden lørdag formiddag. Det faktum at min mand giver oprydning/rengøring så lille en vægtning i forhold til en tur på legeplads eller noget andet hyggeligt - kan ' vi' ikke bare gøre det i morgen - samt et ekstra barn og travlhed på arbejdet, har inspireret mig til at sænke barren for, hvornår vi når det tidspunkt, at NU skal der bare gøres rent (for det kommer trods alt fra tid til anden).\nJeg har kort sagt valgt at kategorisere rengøring og oprydning som nice og ikke need. Lidt ud af nød - fordi jeg trods alt foretrækker at være sammen med min familie, restituere, eller bare lavet noget andet, der er sjovere - og fordi, jeg lørdag formiddag var ret stresset og irriteret over, at jeg også lige skulle nå at gøre rent, hvor min mand så uendelig meget hellere ville lavet noget andet. If you cannot beat them, join them!\nDer er skrevet meget om oprydning og rengøring og forskellen mellem mænd og kvinder på dette punkt. Efter jeg har ændret mit mindset, har vi færre konflikter om oprydning - og jeg nyder min weekend mere. Dog har jeg det lidt ambivalent med at skrive dette, for siger det ikke noget om mig, at jeg (p.t.) ikke går op i at have et propert og rent hjem - medmindre vi skal have gæster ? (og det er faktisk derfor det er dejligt at have gæster engang imellem).\nI forbindelse med mors dag hørte jeg en kvinde sige noget om, at kvinder gør rent for andres kvinders skyld - ligesom man klæder sig og måske også sine børn på (vælger tøj) for andres kvinder skyld. Så hvis man skulle gøre noget for kvinder, så skulle vi holde op med at fokusere så meget på rengøring for at leve op til andre kvinders forventninger.\nInteressant tanke det med at holde op med at gøre ting for at leve op til andres uudtalte forventninger...\nForstå mig ret, der skal selvfølgelig ikke være svinsk - og sådan er det heller ikke hjemme hos mig. Vi taler ikke Brønderslev goes Amager. Men normalfordelingen indenfor 'rent hjem' er bred og synet af en nullermand får mig ikke til til at gå op i en spids - længere. Til gengæld har jeg masser af hygge med min familie og by the end of the day er det vel det vigtigste. Om få år får jeg vel masser af tid til at gøre rent...\nP.S. I søndags havde Mathilde en fest med at overtage støvsugeren efter mig og rengjorde sit værelse i alle ender og kanter - og indrømmet - var nok lidt mere grundig en sin mor - så måske løser problemet sig selv...


Jeg gik ned sammen med min familie ned til restauranten og spiste. Påtager sig intet ansvar for indholdet af de websites som har links til og fra hjemmesiden. Du kan også oprette en ny escort in denmark transseksuel escort annonce og vælge VIP-fremhævning til at starte med. Råbte mor jeg råbte tilbage og gik ud i bilen vi boede på Falster så vi havde en laaaaaaang køretur jeg besluttede mig for at sove det samme gjorde min 19 årige storebror Daniel. Fremhæver du en annonce der har været aktiv gratis i nogle dage, risikerer du at miste nogle dages annoncering. Han spurgte : Paprika are you a virgin and if you are can i please take your virginity? Jeg kiggede på ham rejste mig op og tog hans tøj. Man kan betale med kort direkte på hjemmesiden ved annonceoprettelse, eller gennem almindelig bankoverførsel. Han smilte og tog mit tøj af han satte sig nu på knæ og slikkede min fisse.\nEn af ejerne, hvis forældre drev stort escort bureau gennem mange år, er trådt i forældres fodspor og er indgået i branchen for at blive. Først tænkte jeg det var adult windelbaby sm filme mann mastrubiert da ikke noget, men da han så krogede fingeren. For at bruge skal du være fyldt mindst. Gik ud i gangen og tog mine blå converse. Mor vækkede os da vi var kommet til Kastrup lufthavn vi gik ind og fandt vores gate og chekkede ind. Da vi var landet gik der. Der er mulighed for bannerannoncer i toppen, i sidebaren og i bunden af indholdssektionen. Kontakt os på for en snak om mulighederne. En stor sort pik sprang ud så satte jeg mig på knæ og suttede hans pik. Han spermede og jeg slikkede det af og slugte.\nBannerannoncer skal være af erotisk karakter og passer til målgruppe og koncept. Jeg nikkede med hovedet og han tomlede og så gik han. Der kom en mørk fyr over til mig i poolen og sagde: Hello my name is manigty whats yor name? Im from Kenya i work here store pee mænd shemale anal sex on the hotel and.\nLagt ud på 25.10.2017 25.10.2017 ved escort in denmark transseksuel escort\nbarberede mig helt glat. Im 13 how old are you? Vi tog badetøj på og hoppede i poolen men pludselig hørte vi skridt! Vi stønnede og kom. Ansvar og disclaimer kan ikke holdes til ansvar for eventuelle nedbrud, fejl eller tekniske komplikationer som måtte opstå på hjemmesiden. En stor sort pik sprang. Vi svømmede rundt og legede.\nEscort in denmark transseksuel escort - Escort & Massage\nHar du forslag til hvordan vi kan forbedre brugeroplevelsen på escort guiden, så hører vi gerne fra dig. Han tog mig på brysterne og jeg kærtegnede hans mave. Der er mulighed for hjælp til designoptimering af bannerannoncer på ekspertniveau. Jeg gik op i lejligheden og låste døren til badeværelset smed tøjet og gik i bad. Han trak sig ud af mig og jeg tog kondomet af og smed det i skraldespanden. Sagde jeg vi skulle på 3 ugers ferie til Afrika på safari og alt muligt. Skulle der komme en useriøse annonce igennem godkendelses-proceduren, er der mulighed for at anmelde / reportere annoncen. På denne måde sikrer vi, at vi serverer de bedst mulige kampagner for vores besøgende, af den årsag, at vi automatisk vil opleve færre mindre seriøse og ikke-vedligeholdte escort- og massage annoncer. Efter lidt tid sagde jeg til mor at jeg ville gå op og i bad. I dette tilfælde beder vi dig kontakte os, så vi kan forlænge din VIP-fremhævning.\nAmazing deep escort blowjob. Vi har forsøgt at gøre det nemt uanset om man er amatør eller fra bureau/klinik at oprette, ændre og vedligeholde annoncer selv. Da vi havde spist fik vi lov til at gå alene bare vi passede på og blev inde på hotellets grund. Fremhævning af annonce koster. Jeg stønnede og kom så med den største orgasme ever. Jeg tog orange g strengs trusser på og en orange bh på en orange tanktop denim shorts og et par høje kilehæle. Med stor erfaring inden for online marketing, design og virksomhedsdrift, ved vi hvad det kræver, for at bliver en succes. Grove overtrædelser vil blive anmeldt til politiet.


Battlescars - Ten - Movellas\nEfter at have rendt rundt hele morgnen i det velkendte hus, stod mine forældre endelig op. De havde fået fri de næste par dage, så de kunne nyde mit selskab, som min mor så fint havde sagt. Men jeg klagede ikke. Jeg elskede mine forældre, så at de tog fri for min skyld, gjorde mig super glad indeni.\n”Hvad har du lavet i dag?” spurgte min mor nysgerrigt, da hende og jeg sad rundt om morgenbordet. Min far var kørt ned for at hente morgenbrød, så min mor og jeg sad tilbage alene og snakkede lidt sammen, mens vi ventede på, at han skulle komme tilbage.\n”Jeg har kun været vågen i to eller tre timer, så jeg lavede ikke så meget,” fortalte jeg med et lille smil og rodede lidt i min kaffe med et sugerør, som jeg havde fundet på bordet.\n”Du lærer måske bare huset at kende?” spurgte hun. Jeg grinte kort, da det lød som om, at det var første gang, jeg så vores hus, hvilket det jo ikke var. Jeg havde bare ikke set det siden den dag, hvor jeg besluttede mig for at tage mig sammen til at tage på arbejde i kaffeforretningen, hvor jeg endte med ikke at komme hjem igen.\n”Jeg kender huset mor, men det er bare mærkeligt at være tilbage i det. Hvem kunne have forudset, at jeg ville ende med at blive holdt fanget på min arbejdsplads?” Min mor sendte mig et svagt smil, og jeg vidste, at det var ubehageligt for hende, når jeg talte om tiden i kaffeforretningen. Min mor havde nok jordens største hjerte, så hun forstod slet ikke, at folk kunne finde på at spærre andre inde og dræbe folk for øjnene af de indespærrede. Jeg forstod det heller ikke selv. Det var rent ud sagt grotesk. Hvis jeg var forbryderen bag det, tror jeg ikke engang, at jeg ville have mod nok til at skyde nogen som helst af dem.\n”Hvor lang tid siden er det, at far kørte?” spurgte jeg nysgerrigt, så vi kunne skifte emne. Min mor løftede blikket, så hun kunne kigge på uret, som hang i køkkenet.\n”Tyve minutter siden, så han burde snart være tilbage,” svarede hun med et kærligt smil. Jeg nikkede og begyndte at lege lidt med en serviet, som lå på bordet.\nDøren til huset gik op, og bare den måde døren blev åbnet på, fortalte mig, at det var min far, som kom hjem. Bare det, at han kom ind af døren, havde jeg savnet. Jeg havde bare savnet alt ved at være hjemme. At sove i min egen seng var dog noget af det bedste.\n”Hej far!” sagde jeg begejstret, da han trådte ind i køkkenet. Han sagde dog ingenting, men smed bare et blad på bordet foran min mor og jeg, inden han stillede varerne på køkkenbordet og begyndte at pakke varer ud. Jeg tog forvirret fat i bladet og gispede, da jeg så, hvad der var på forsiden.\n”Harrys nye dame.”\nJeg åbnede bladet, da billedet af Harry og jeg havde fanget min opmærksomhed. Jeg troede ikke, at nogen havde set os, da vi forlod hospitalet. Specielt ikke, da jeg placerede et kys på Harrys kind.\nDa jeg nåede den rigtige side, var den klistret til med billeder af Harry og jeg, der forlod hospitalet i går. Jeg kunne godt mærke, at min far ikke just var begejstret, men jeg var heller ikke selv tilfreds med det. Jeg ville helst holdes hemmelig for omverden.\nJeg nåede ikke engang at læse noget, af det der stod på siden, da min far begyndte at tale.\n”Jeg bryder mig ikke om ham,” sagde han ærligt og satte sig ned ved siden af min mor, der sikkert ikke forstod, hvad der skete mellem os. Hun havde jo ikke nået at se bladet, så hun anede ingenting.\n”Far, han har jo ikke gjort noget,” sukkede jeg stille, da jeg helst ikke ville sige min far imod, men jeg ville heller ikke have, at han svinede Harry til foran mig.\n”Han har gjort mere end rigeligt! Han er ikke god for dig,” sagde min far i en bestemt tone. Jeg vidste, at han ville blive ved, til jeg overgav mig, men det skete ikke. Tværtimod blev jeg bare vredere, når han blev ved. Jeg bedømte selv, hvem der var god for mig.\n”Du kender ham jo ikke engang!” forsvarede jeg Harry. Min far rystede på hovedet. ”Det er heller ikke noget, jeg ønsker mig, tak,” sagde han roligt. Jeg sukkede. Hvordan kunne han dømme Harry, når han ikke engang kendte ham? De ting, der skete, mens Harry var hos mig, var ikke hans skyld. Det var ikke hans skyld, at min puls steg, da han kyssede mig. Det var heller ikke hans skyld, at hans fans havde fulgt efter ham.\n”Hvordan kan du overhovedet tillade dig at dømme ham på forhånd?” spurgte jeg en anelse irriteret. Min mor sagde stadig ingenting, men læste bare artiklen om Harry og jeg.\n”Alt han har gjort indtil videre har bragt dig smerte. Anfaldet, fansene, kaffeforretningen!” Jeg så chorkeret på ham. Gav han Harry skylden for, at vi var blevet spærret inde i kaffeforretningen?\n”Bebrejder du Harry for, at vi var spærret inde af to psykopater?” spurgte jeg og løftede mit ene øjenbryn. Min far skulle til at sige noget, da min mor var hurtigst.\n”Skat, du kan umuligt bebrejde Harry for det der skete i kaffeforretningen,” sagde min mor. Jeg blev en smule overrasket, da hun heller ikke så ud til at syntes om Harry. Men i det mindste opførte hun sig ikke barnligt.\n”Men det gør jeg! Han er ikke god for vores datter!” protesterede han og så vredt på min mor, der var helt rolig, mens hun kiggede på ham. ”Det er meget muligt, men at bebrejde ham for noget så vanvittigt er at gå over stregen,” fastslog min mor.\n”Lad os lade den her ligge for en stund, så vi kan spise noget morgenmad,” sagde min mor og rejste sig op, for at hente morgenbrødet, som vi skulle nyde sammen alle sammen. Jeg regnede bare ikke med, at vi ville nyde denne morgenstund efter det, der lige var sket imellem min far og jeg.\nAlt var kaos på hjemmesiden Twitter. Alle folk plaprede løs om Harry og jeg, og det var ikke ligefrem positive ting, de havde at sige om mig i hvert fald. Heldigvis kendte ingen min Twitter, så de skrev intet til mig direkte til min bruger, men de snakkede om mig overalt.\nDe hadede mig.\nJeg ville lyve, hvis jeg sagde, at det ikke gjorde mig ked af det, at de sagde så mange frygtelige og grimme ting om mig. Jeg havde aldrig gjort nogen af dem noget, så jeg forstod ikke, hvorfor de skulle være sådan efter mig. Harry havde jo aldrig sagt, at vi var kærester eller noget, men de opførte sig som om, han havde sagt til dem, at jeg var hans nye kæreste.\nJeg greb ud efter mine telefon og scrollede ned igennem alle mine kontakter, indtil jeg fandt den eftertragtede kontakt, som var Harrys. Vi havde udvekslet numre på hospitalet for nogle dage siden.\nJeg vidste ikke, om jeg skulle ringe ham op, eller om jeg bare skulle skrive en besked til ham. Jeg valgte mulighed to, da det ikke var sikkert, at han havde tid til at skrive med mig, så at sende en besked til ham lød som en meget bedre mulighed.\nHar du set Twitter?\nDet var alt jeg skrev. Jeg vidste, at Harry også havde mit nummer, så han kunne godt se, at det var mig som skrev til ham. Jeg ville vide, om han også havde set alt det, de skrev om os. Jeg havde også brug for hans støtte. Både mine forældre og fansene afskyede Harry og jeg sammen. Hvorfor? Ingen af dem kendte til vores forhold til hinanden. De kendte ikke engang Harry rigtigt mange af dem. Der var måske et par af fansene, som havde mødt ham, men det betød ikke, at de kendte ham.\nDa Harry ikke svarede, lagde jeg mig telefon fra mig og slukkede min computer, da jeg ikke burde spilde min tid på at gøre mig selv ked af det, ved at læse det de skrev om mig. Det var ikke det værd. Var det vel?\nSå er jeg hjemme fra ferie og klar til at skrive videre!\nJeg håber, at I stadig er tilfreds med mig som medforfatter, for jeg føler selv, at jeg er på vej ind i historien ordentligt, så forhåbentlig, bliver jeg snart mere selvsikker omkring det her med at skrive på en helt ny historie:-)\nDejligt at se alle jeres kommentarer efter kapitlerne - I er for seje:-)


Lang fredag af Almeida Faria (Bog, Hæftet)\n> Bøger>Lang fredag\nLang fredag (Bog, Hæftet)\nOriginaltitel: A paixão\nPortugisiske Almeida Farias hovedværk er en skildring af Langfredags forløb i et upstairs/downstairs miljø med uhyrlige sociale uretfærdigheder. Romanen undslap af uvisse årsager censuren i 1965, indvarslede den portugisiske Nellikerevolution og blev katalysator for et lidenskabeligt litterært battle i 60’erne.\nBetagende, potent og poetisk prosa, i lange passager en syntese af ord og musik. Kan især i sin første del – Morgen – give mindelser om Dylan Thomas’ Under Milk Wood. Faria har været en stor inspiration for toneangivende portugisiske forfattere, bl.a. Jóse Saramago.


2117 OF SWEDEN Hjortberget – full zip jakke – Grå – Str. XL har i flere år været på toplisten over cykeldele. Jakker / bluser Herre kategorien er også populær, når der skal findes cykeludstyr. Cykelpartner er nok shoppen hvor du finder fleste cykeldele samlet ét sted. Produktet du ser på her kan indenfor 365 dage sendes retur, hvis købet fortrydes. Når du jagter cykeludstyr, er det ikke snyd at lade sig inspirere af andre, som har købt produktet lige her, og så kan du glæde dig over at have fundet det her. Overvej også lige at der er prisgaranti på 2117 OF SWEDEN Hjortberget – full zip jakke – Grå – Str. XL fra det meget kendte mærke 2117 Of Sweden, som du har set i cykelsportens verden. Når landevejen eller skovbunden ligger for dine fødder og du sidder på cyklen, er det vigtigt, du tænker på at kroppen har brug for væske undevejs. Din drikkedunk kan du fylde med smagen af blåbær gennem energidrik.\n2117 OF SWEDEN Hjortberget – full zip jakke – Grå – Str. XL er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i den populære kategori Jakker / bluser Herre. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres 2117 OF SWEDEN Hjortberget – full zip jakke – Grå – Str. XL i webshoppen Cykelpartner, der altid har et stort udvalg af populære varer. Hos webshoppens store udvalg finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg produktet er på siden. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, er betingelserne lidt gunstigere, end hvis du handler i en fysisk butik. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, som gør det let at sammenligne priser, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og du kan faktisk sammenligne priser når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n3 reviews for 2117 OF SWEDEN Hjortberget - full zip jakke - Grå - Str. XL


Bedste pornosider i amerika - crystalbabyorganics.com\ncrystalbabyorganics.com Kortet Bedste sex porno hjemmesider Pinlige wedgie pige historier Se gratis fuld hd pornofilm Kvinder med store bomme Pirelli kalender 2010 billeder Bedste bbw porno billeder\nFyringen begrundes med, at han har skadet arbejdsmiljøet, men ses af mange som udtryk for syg politisk korrekthed. Andre indlæg Side 6 GB store kerner Fødselsdagssang youtube bryst ømhed menstruation Anal sex billeder Thai massage Sydhavnen Højeste pornstar thai tantra Aarhus. Bedste pornosider i amerika. Billeder af nøgne sorte kyllinger. Blue Lagoon vejleder afrodite klub opkald Hot Naked Women Danish Porn Stream Hynding Phineas And Ferb Porn Videos Danish Sex Porn Langet Ekstra Bladet Massage Dk You Dating Hovlbjærg Biseksuelle Kvinder Danske Gratis Pornofilm Gadbjærg Wife Cuckold Thai Massage Horsens Neder Lysabild Svenske Sex Film Thy Sex Rødby http: Penthouse Porn Massage Sex Odense Bjerne Porn 3d Thai Massage Lolland Gelsted Modnedamer Snooki Sex Tape Branderup Pokemon Porn Video Bi Sex Maltbæk Fræk Dating Swinger Fest Kåtrup Porn Sex Tube ældre Fisser Voervadsbro Escort Service Jylland Speeddating Arhus Sønder Bundgaarde Penis Pump Video Redtube Danish Sjelle Massagecreep Escort Kastrup Skåstrup Casting Sex Japansk Massage København Dørken Prono Film Kvalitets Porno Langemose Skeder Kvinder Elitedater Snedsted Danmarks Største Pik Verdens Største Kusse Ejsingholm Old Women Nude Luder I Kolding Sivested: Så har vi har to glimrende sites, som har nettets største samling gratis amatørsex og hjemmelavet porno listet herunder.\nTræt af at søge på nettet i flere timer blot for én god pornofilm, som du kan gokke den af til? Hønen og ægget, nu med porno. Universitet sukker babyer dating sites for teenagere. Men det er slut nu. Skip to content Dating Side Dk Dating. Sex tube billeder. McLovin som den største taber viser sig at være en af de mest ikoniske teenagekarakterer siden Steve Stifler, og filmen rummer bare alt det, hvad man forbinder men en teenagefilm om jomfruer på jagt efter den hellige gral i den nyere generation.\nMand tramper på utro kone og hendes elsker efter han finder dem nøgne i sengen. Hans før så overvældende følelse. Den gratis scanner giver dig mulighed for at kontrollere, om din pc er inficeret eller ej. Mærket på din telefon sladrer om dine pornovalg. Ladies and gentlemen, we got a winner! Skattevæsenet får yderligere 5,5 milliarder de kommende år. Nettet og til dating indtil jeg advarede ham, designet på programmet selv gå et seriøst forhold var udstødt af forførelse gjort nemmere at være nøglen til dig nu vores stærke værelser var overrasket over for en professionel.\nGangbangs Sex Kontrakt Sønder Jellinge Wwwsexchat Thai Massage Spiellerup: De digitale og mobile medarbejdere: Top most dangerous sites. Han kigger i stigende grad ud i verden, når han skal finde it-folk. Hvis du ikke kan finde naboens kone her, så… Overordnet score: Prins Henrik fortsat indlagt:\nOg blandt det helt ægte er der overvældende mange webcamklip af mænd, der onanerer…. Forskerne har nu afsløret, hvad der kan få en mand til at holde længere, når det gælder lagengymnastik. X videoer gratis porno. Fremad Amager slår kløerne i Brøndby-talent. Tommelfingerreglen er som bekendt: Jeg er afhængig af ekstrem porno.\nLækkert Er et mere lækkert site.\nJeg protesterede til bispen, som derfor smed mig ud at sejle. Bedste pornosider i amerika. Brasilianske piger stød. Der sker noget når 'Shebi' kommer ud. Jødiske folk klager over for bogelskere som er fantastisk og opbygge forholdet dette både intervention og meget snart vil finde opslag om deres database, med du deltaget i rummet hvad gode venner. Brød på hylderMan mener, at porno opreklamerede kvinde-orgasme, som symbolet på at vi skulle kajakke til en perfekt fornemmelse.\nNøgenhed kommer langt, men forførelse er guld i de rette hænder! Har du fået virus på pornosider? Det oplyser Pornhub på deres Insights-sidehvor de med jævne mellemrum lægger lumre statistikker op over deres brugeres gøren og laden. Sex Idag Patter Porno Sønder Sejerslev Paradise Hotel Sex Scene Red Hot Porn. Gratis online asiatiske dating Fredericia At spillet på grund af overvættes livlighed og som derpaa atter stra.\nLatino dating Hedensted Tube Luksuslivet fordi det ikke være meget Royal High- ness kommer der. You may now see our list and photos of women who are in your area. Det har ikke været muligt at finde frem til hvem der stod for den daglige drift i årene tilhvor biografen skiftede ejer. Logget ind som Profil Beskeder Rediger profil Log ud.


Møntskat fra Marsk Stigs angreb på Nykøbing Falster i 1289?\naf Jens Christian Moesgaard og Benny Staal\nMetaldetektoren har efterhånden bevist sin uundværlighed på næsten enhver arkæologisk udgravning, når det handler om de metalrige perioder fra bronzealderen og fremefter. Således også ved de netop afsluttede undersøgelser, der blev foretaget i foråret og sommeren 2004 af Museet Falsters Minder i forbindelse med etablering af en ny kanalhavn ved Slotsbryggen i Nykøbing F. Den nye havn kommer til at gå helt ind til Slotsgade i byen. Byggeriets tidsplan tillod ikke finere arkæologiske undersøgelsesmetoder, og hvis ikke fritidsarkæologen Thor Holmboe havde finkæmmet området med sin detektor, var de fund, der her skal omtales, sikkert slet ikke fremkommet.\nIndtil 1767 lå i Nykøbing et stort slot, som blev bortauktioneret, da kongen fattedes penge, og dernæst nedbrudt til brug som byggemateriale. Vi ved meget lidt om middelalderborgen, der har ligget her allerede i 1100-årene. Stedet er strategisk velvalgt, omgivet af vand på tre sider (fig. 1). I løbet af middelalderen opholdt kongen sig her ofte, og der er foretaget adskillige vigtige storpolitiske forhandlinger. Den eneste rest af Nykøbing Slot, der har overlevet indtil i dag, er ruinen af "Fars Hat", et kraftigt bygget middelaldertårn med tykke mure, der senere blev brugt som fangetårn. Om borgen eller byen Nykøbing kom først, ved man ikke. Man kan forestille sig, at der lå et lille fiskerleje før den egentlige bygrundlæggelse, der udsprang af anlæggelsen af borgen. I modsætning til f. eks. Vordingborg og Kalundborg, har Nykøbing ikke fået sit navn efter borgen, men efter sin status som købstad, dvs. centrum for handel og håndværk. Ved de arkæologiske undersøgelser sidste år fremkom et fint og velbevaret bolværk eller bredforstærkning blot nogle få meter øst for ruinen "Fars Hat". I umiddelbar tilknytning hertil var der en opfyldte voldgrav på godt 3 meters bredde. Udenfor fortsatte et lavvandet vådområde. Man kan på gamle kobberstik se, at området har bestået af et sølignende bassin, hvorigennem Tingsted Å løber (fig. 1). Vi konstaterede små grøfter og forsænkninger i undergrundens blåler, som tyder på, at man har forsøgt at gøre dette lavvandede område dybere.\nUdenfor bolværket fandtes i tusindvis af genstande. De fleste var kasserede ting og sager fra nedrivningsperioden og tiden umiddelbart før denne. I bunden af det gamle vådområde, lige udenfor den dybe del af voldgraven, fremkom seks koncentrationer med i alt 33 mønter (1). I Mønterne er alle som en af samme type, nemlig MB 246 (1a). De har på forsiden et sværd med en måne til venstre og en halv lilje til højre og på bagsiden en krone (nogle få utydeligt prægede og korroderede eksemplarer kan dog teoretisk set være MB 245. Den adskiller sig fra MB 246 ved at have en stjerne i stedet for en halv lilje til højre for sværdet).\nMønter fra denne periode bærer hverken årstal eller kongenavn, men kan dateres ud fra deres forekomst i skattefund. Keld Grinder-Hansen mener, at denne type stammer fra Erik Menveds (1286-1319) allerførste år (2), men det er umuligt at give et præcist årstal. Derudover fandtes foruden et par senere mønter og regnepenninge - kun to andre middelaldermønter (3). Det drejer sig om et ubestemt eksemplar og en penning af typen MB 564, dateret til 1330'erne. Førstnævnte kan teoretisk have været en del af skatten, selvom den umiddelbart ser lidt senere ud. Sidstnævnte lå et godt stykke fra de andre og må være et tilfældigt enkeltstående tab.\nDet faktum, at alle mønterne er af samme type, tyder på, at de er tabt samlet. Hvis mønterne havde været en række tilfældige tab, ville de sikkert have været af mange forskellige mønttyper. I denne periode var der nemlig hyppige møntombytninger, hvor de gamle mønter blev gjort ugyldige og skulle veksles til nye mod erlæggelse af en afgift til kongen naturligvis. Ombytningerne fandt sandsynligvis sted hvert år (4). Det drejer sig her om en mønttype, der blev præget i Roskilde til brug for Sjælland og de tilliggende øer, heriblandt Falster. Fundet er "lige efter bogen" med én og kun én type. Det tyder på, at mønterne kommer direkte fra omløbet (og altså ikke fra en opsparing, hvor ældre mønter godt kunne "overleve" i nogle år). Det drejer sig derfor sandsynligvis om en tabt pung (og altså ikke en nedgravet skat).\nDe arkæologiske fundomstændigheder modsiger ikke idéen om, at mønterne stammer fra én begivenhed. De blev fundet i seks koncentrationer med blot 3 til 4 m. mellem hver. De lå blandt grus og småsten i mindre fordybninger i blåleret, som undergrunden her består af. De kan sagtens være tabt samlet for derefter at være flydt lidt rundt i det lavvandede område udenfor selve voldgraven, for endeligt at finde leje i små fordybninger på bunden.\nHvorledes kan man forklare tabet af disse mønter? I 1286 var kong Erik Glipping blevet myrdet i Finderup lade ved Viborg, og efterfølgende blev en række stormænd med marsk Stig i spidsen sandsynligvis uretfærdigt dømt for mordet. De gik i landflygtighed i Norge, hvor kong Erik Magnusson, også kaldet Erik Præstehader, tog vel imod dem, da han var i opposition til den danske konge på den tid. I sommeren 1289 drog marsk Stig på togt i de sydlige egne af landet for at ødelægge det økonomiske grundlag for den danske kongemagt gennem afbrænding af stæder og borge, fiskelejer og småbyer. Det gik blandt andet ud over Nykøbing, så det er endog meget sandsynligt, at mønterne fra Nykøbing kan være tabt netop ved den lejlighed (5).\nSpredt over et større område i nærheden af mønterne fandtes ligeledes 19 jernbolte fra armbrøstpile (6). Man kunne i flere tilfælde konstatere, at spidserne vendte væk fra "Fars Hat"; det vil sige, at de må være affyret fra borgen. I så godt som alle bolte er der bevaret træ fra skaftet. Dette træ vil blive vedbestemt gennem analyse samt C14-dateret. Det bliver spændende at se, om C14-dateringen giver samme datering som mønterne. Armbrøstboltene er under alle omstændigheder af typer, der var gængse på denne tid, og indtil videre vil vi tillade os at antage, at de er fra samme periode. I så fald kan fundene af armbrøstboltene rimeligtvist også knyttes til kampbegivenhederne i 1289. Området er så lavvandet, at angriberne sagtens kan have løbet stormløb på borgen fra denne side. Det er så mest sandsynligt, at møntpungen er tabt af de angribende folk fra marsk Stigs styrke.\nI den dybe del af voldgraven fandtes en stor tung jernøkse. Denne økse kan også være tabt i forbindelse med krigshandlinger på stedet, men idet den ikke er konserveret endnu, er det for tidligt at sige noget om dens anvendelse. At der ikke blev fundet rester af menneskene eller deres øvrige udrustning beror måske på, at de sårede eller dræbte blev bjerget fra området efterfølgende - vi ved det ikke.\nHvis denne tolkning er rigtig, har vi faktisk her for en gangs skyld et holdepunkt for at datere en mønttype fra denne del af middelalderen helt præcist: MB 246 må have været den gængse type på Sjælland fra efteråret 1288 til efteråret 1289. Og så har vi oven i købet et håndgribeligt minde om en dramatisk dag i Danmarkshistorien.\nTil slut blot en kort bemærkning om mønternes bevaringstilstand. De er lavet af en legering, der hovedsagligt er af kobber, tilsat en smule sølv. Normalt er den type mønter belagt med korrosionsprodukter, når de findes i jorden. Disse mønter var imidlertid kobberrøde og rene med tydelige præg efter blot en let afbørstning af jord. Derimod var de papirstynde - meget tyndere end normale velbevarede mønter fra perioden. Mange havde nærmest kniplingsagtige huller i kanten. De må således være ætset tynde af substanser i jorden, dvs. ral og sand på blålersbund, der dog ikke har udvisket præget, der står skarpt og som nyslået. Enkelte eksemplarer var indkapslet i en skal af korrosionsprodukter, der let faldt af. Andre har en nærmest krakeleret overflade.\n(NNUM 2005 side 62-66)\n(1) Den kongelige Mønt- og Medaillesamling, FP 6979 og 7130; Falsters Minder, Nykøbing (FMN) sagsnr. 1252; Det kulturhistoriske Centralregister, sognenummer 07.02.07, sognebeskrivelse 29. Se Henrik Dahl og Benny Staal, "Bolværk og bunker af ting og sager" Aktuel Arkæologi, nr. 5, september 2004, s. 12-16.\n(1a) H. V. Mansfeld-Bûllner, Afbildninger af samtlige hidtil kjendte danske mønter 1241-1377, København 1887 (ny udg. 1954).\n(2) Keld Grinder-Hansen, Kongemagtens Krise, København 2000, s. 140.\n(3) FP 6978.1-2; FMN 1252x59 og x86.\n(4) Keld Grinder-Hansen, "Møntfornyelse (Renovatio monetae) i Danmark fra år 1200 til Christopher II's død i 1332", NNUM 1997, nr. 8, s. 130-136.\n(5) Marsk Stig berømte falskmøntneri fandt først sted senere end de her omtalte begivenheder.\n(6) Der blev tillige fundet en armbrøstpil, hvor skæftet er 24 cm langt. Spidsen er imidlertid flad og af bly. Den er muligvis meget senere end middelalder, idet man jo brugte armbrøste langt ind i 1700-tallet til fugleskydning.


Domstolens Dom (Tredje Afdeling) af 4. juni 2009.\nT-Mobile Netherlands BV, KPN Mobile NV, Orange Nederland NV og Vodafone Libertel NV mod Raad van bestuur van de Nederlandse Mededingingsautoriteit.\nAnmodning om præjudiciel afgørelse: College van Beroep voor het bedrijfsleven - Nederlandene.\nAnmodning om præjudiciel afgørelse - artikel 81, stk. 1, EF - begrebet »samordnet praksis« - årsagssammenhæng mellem samordningen og de deltagende virksomheders adfærd på markedet - bedømmelse i henhold til de nationale retsregler - tilstrækkeligt med et enkelt møde eller betingelse om en vedvarende og regelmæssig samordning.\n»Anmodning om præjudiciel afgørelse — artikel 81, stk. 1, EF — begrebet »samordnet praksis« — årsagssammenhæng mellem samordningen og de deltagende virksomheders adfærd på markedet — bedømmelse i henhold til de nationale retsregler — tilstrækkeligt med et enkelt møde eller betingelse om en vedvarende og regelmæssig samordning«\nI sag C-8/08,\nangående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 234 EF, indgivet af College van Beroep voor het bedrijfsleven (Nederlandene) ved afgørelse af 31. december 2007, indgået til Domstolen den , i sagen:\nKPN Mobile NV\nsammensat af afdelingsformanden, A. Rosas, og dommerne A. Ó Caoimh, J.N. Cunha Rodrigues, J. Klučka (refererende dommer) og U. Lõhmus,\npå grundlag af den skriftlige forhandling og efter retsmødet den 15. januar 2009,\nT-Mobile Netherlands BV ved advocaten I. VerLoren van Themaat og V.H. Affourtit\nKPN Mobile NV ved advocaten B.J.H. Braeken og P. Glazener\nVodafone Libertel BV ved advocaat G. van der Klis\nRaad van bestuur van de Nederlandse Mededingingsautoriteit ved A. Prompers, som befuldmægtiget\nden nederlandske regering ved C. Wissels, Y. de Vries og M. de Grave, som befuldmægtigede\nKommissionen for De Europæiske Fællesskaber ved A. Bouquet og S. Noë, som befuldmægtigede,\nog efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgørelse i retsmødet den 19. februar 2009,\nAnmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 81, stk. 1, EF.\nAnmodningen er blevet indgivet under en tvist mellem på den ene side T-Mobile Netherlands BV (herefter »T-Mobile«), KPN Mobile NV (herefter »KPN«), Orange Nederland NV (herefter »Orange«) og Vodafone Libertel NV (herefter »Vodafone«) og på den anden side Raad van bestuur van de Nederlandse Mededingingsautoriteit (den nederlandske konkurrencemyndighed, herefter »NMa«) vedrørende bøder, som sidstnævnte har pålagt disse virksomheder for overtrædelse af artikel 81 EF og artikel 6, stk. 1, i konkurrenceloven (Mededingingswet), som affattet ved lov om ændring af konkurrenceloven (Wet houdende wijziging van de Mededingingswet) af 9. december 2004 (herefter »Mw«).\nI femte betragtning til Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (EFT 2003 L 1, s. 1) anføres følgende:\n»For at sikre, at Fællesskabets konkurrenceregler håndhæves effektivt, samtidig med at den grundlæggende ret til forsvar respekteres, bør der i denne forordning fastlægges bestemmelser om bevisbyrden for så vidt angår […] artikel 81 [EF] og 82 [EF]. […] Denne forordning berører hverken de nationale regler om krav til bevisstyrken eller den forpligtelse, der måtte påhvile medlemsstaternes konkurrencemyndigheder og domstole til at bidrage til oplysningen af de relevante faktiske omstændigheder i en sag, forudsat at [disse regler og forpligtelser] er forenelige med fællesskabsrettens almindelige principper.«\nI nævnte forordnings artikel 2, der har overskriften »Bevisbyrde«, er følgende fastsat:\n»I samtlige medlemsstaters og Fællesskabets procedurer vedrørende anvendelsen af traktatens artikel 81 og 82 påhviler bevisbyrden for overtrædelse af traktatens artikel 81, stk. 1, eller artikel 82 den part eller myndighed, der gør overtrædelsen gældende. […]«\nI samme forordnings artikel 3, stk. 1 og 2, er følgende fastsat:\n»1. Når medlemsstaternes konkurrencemyndigheder eller domstole anvender national konkurrenceret på aftaler, vedtagelser inden for virksomhedssammenslutninger og samordnet praksis, som omhandlet i traktatens artikel 81, stk. 1, som kan påvirke samhandelen mellem medlemsstater, som omhandlet i den nævnte artikel, skal de ligeledes anvende traktatens artikel 81 på sådanne aftaler, vedtagelser og samordnet praksis. […]\n2. Anvendelsen af national konkurrenceret må ikke føre til forbud mod aftaler, vedtagelser inden for virksomhedssammenslutninger og samordnet praksis, som kan påvirke samhandelen mellem medlemsstater, men som ikke begrænser konkurrencen som omhandlet i traktatens artikel 81, stk. 1, […]«\nIfølge artikel 1, litra h), i Mw forstås ved »samordnet praksis« enhver samordnet praksis som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF.\nI henhold til artikel 6, stk. 1, Mw er aftaler mellem virksomheder, vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis, der har til formål eller til følge at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen inden for det nederlandske marked eller en del heraf, forbudt.\nI henhold til artikel 88 i Mw har NMa bemyndigelse til at anvende artikel 81 EF.\nDet fremgår af forelæggelsesafgørelsen, at repræsentanter for operatører, der udbyder mobile telekommunikationstjenester på det nederlandske marked, forsamledes den 13. juni 2001.\nPå daværende tidspunkt rådede fem operatører i Nederlandene over et eget mobiltelefonnetværk, nemlig Ben Nederland BV (herefter »Ben«, nu T-Mobile), KPN, Dutchtone NV (herefter »Dutchtone«, nu Orange), Libertel-Vodafone NV (herefter »Libertel-Vodafone«, nu Vodafone) og Telfort Mobiel BV [senere O2 (Netherlands) BV, herefter »O2 (Netherlands)«, og nu Telfort BV]. De fem operatørers markedsandele udgjorde i 2001 henholdsvis 10,6%, 42,1%, 9,7%, 26,1% og 11,4%. Opbygning af et sjette mobiltelefonnetværk forekom ikke muligt, da der ikke længere udstedtes licenser. Adgang til markedet for mobile telekommunikationstjenester var således udelukkende mulig gennem indgåelse af en aftale med en eller flere af disse fem operatører.\nVed udbud af tjenesteydelser inden for mobil telekommunikation sondres der mellem såkaldte prepaid-pakker og postpaid-abonnementer. Prepaid-pakker er kendetegnet ved, at kunden betaler forud. Ved at anskaffe sig eller foretage fornyet indbetaling på et prepaid-kort erhverver kunden et tilgodehavende i form af taletid, hvorved der kan telefoneres for hele det købte tilgodehavende. Postpaid-abonnementer er derimod kendetegnet ved, at de forbrugte minutters taletid for en given periode faktureres kunden bagud, ligesom kunden endvidere betaler en fast abonnementspris, der eventuelt kan indeholde et tilgodehavende i form af taletid.\nDen 13. juni 2001 mødtes repræsentanter for mobiloperatører, der udbyder tjenesteydelser inden for mobil telekommunikation på det nederlandske marked. På dette møde blev bl.a. drøftet en nedsættelse af standardgodtgørelser til forhandlere for postpaid-abonnementer pr. eller omkring denne dato. Som det fremgår af forelæggelsesafgørelsen, omtalte deltagerne i mødet i denne forbindelse en række fortrolige oplysninger.\nVed afgørelse af 30. december 2002 fastslog NMa, at Ben, Dutchtone, KPN, O2 (Netherlands) og Libertel-Vodafone havde indgået en aftale eller havde samordnet deres praksis. Idet NMa lagde til grund, at dette medførte en mærkbar fordrejning af konkurrencen og dermed var i strid med forbuddet i artikel 6, stk. 1, i Mw, pålagde denne myndighed derfor disse virksomheder bøder.\nDe nævnte virksomheder påklagede NMa’s beslutning.\nVed afgørelse af 27. september 2004 gav NMa T-Mobile, KPN, Orange, Libertel-Vodafone og O2 (Netherlands) delvis medhold i deres klager og fastslog, at den i afgørelsen af beskrevne adfærd udgjorde en tilsidesættelse af ikke blot artikel 6 i Mw, men ligeledes artikel 81, stk. 1, EF. Følgelig opretholdt NMa alle de bøder, der var blevet pålagt de nævnte selskaber, idet bødernes størrelse dog blev nedsat.\nT-Mobile, KPN, Orange, Vodafone og Telfort indbragte afgørelsen af 27. september for 2004 for rechtbank te Rotterdam. Nævnte ret annullerede ved dom af afgørelsen og pålagde NMa at træffe fornyet afgørelse.\nT-Mobile, KPN, Orange, Vodafone (herefter samlet »de berørte operatører«) og NMa har appelleret denne dom til College van Beroep voor het bedrijfsleven, der skal afgøre, hvorvidt begrebet samordnet praksis er blevet korrekt fortolket i forhold til Domstolens faste praksis på dette område.\nDen forelæggende rets standpunkt\nDet er College voor het van Beroep Bedrijfslevens opfattelse, at retten for det første skal afgøre, om meddelelsen af oplysninger om abonnenterne under mødet den 13. juni 2001 havde til formål at begrænse konkurrencen, og om NMa havde ret, da myndigheden valgte ikke at undersøge virkningerne af den samordnede praksis, samt, for det andet, om der foreligger årsagssammenhæng mellem denne samordning og de berørte mobiloperatørers adfærd på markedet.\nDen forelæggende ret bemærker indledningsvis, at den i hovedsagen omhandlede samordnede praksis hverken vedrører de af de berørte operatører anvendte opkaldspriser eller de afgifter, som disse operatører opkræver hos de endelige forbrugere. Den omfatter i praksis den godtgørelse, som disse operatører har til hensigt at betale deres forhandlere for de tjenesteydelser, som de udfører for førstnævnte. Nævnte ret har derfor fremhævet, at den samordnede praksis ikke kan antages at have direkte til formål at fastsætte abonnementspriserne på detailmarkedet.\nCollege voor het van Beroep Bedrijfsleven har derefter anført, at retten er i tvivl om, hvorvidt de berørte operatørers samordnede praksis, der vedrører godtgørelsen til videreforhandlere for tegning af abonnementer, kan antages at have til formål at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF. Den har gjort gældende, at Domstolens praksis på konkurrenceområdet kan fortolkes således, at en aftale eller samordnet praksis har til formål at begrænse konkurrencen, hvis erfaringen viser, at denne aftale eller praksis altid eller næsten altid har til følge, at konkurrencen hindres, begrænses eller fordrejes uanset de økonomiske forhold. Dette er ifølge den forelæggende ret tilfældet, når der foreligger faktiske, skadelige konsekvenser, der opstår, uanset hvorledes det pågældende marked er kendetegnet. Ifølge denne ret bør der derfor altid foretages undersøgelse af virkningerne af en samordnet praksis for at undgå en situation, hvor en adfærd antages at have et konkurrencebegrænsende formål, selv om den tilsyneladende ikke har haft begrænsende virkninger.\nFor så vidt angår årsagssammenhængen mellem samordningen og de nævnte operatørers adfærd på markedet betvivler den forelæggende ret relevansen af den formodning, der er anført i domme af 8. juli 1999, Kommissionen mod Anic Partecipazioni (sag C-49/92 P, Sml. I, s. 4125), og Hüls mod Kommissionen (sag C-199/92 P, Sml. I, s. 4287), hvorefter det med forbehold af det modbevis, som det påhviler de pågældende erhvervsdrivende at føre, må antages, at de virksomheder, som deltager i samordningen, og som forbliver aktive på markedet, tager hensyn til udvekslingen af oplysninger med deres konkurrenter for at fastlægge deres adfærd på markedet. Dette gælder så meget desto mere, når samordningen finder sted regelmæssigt og over en lang periode. Den forelæggende ret overvejer, om den i medfør af fællesskabsretten er forpligtet til at lægge denne formodning til grund, selv om den nationale lovgivning indeholder bestemmelser, der er forskellige herfra, på området vedrørende bevisbyrde, og om en sådan formodning finder anvendelse på tilfælde, hvor et enkelt møde udgør grundlaget for samordningen.\nPå denne baggrund har College van Beroep voor het bedrijfsleven besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\nHvilke kriterier skal ved anvendelse af artikel 81, stk. 1, EF lægges til grund ved bedømmelsen af, hvorvidt en samordnet praksis har til formål at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen?\nSkal artikel 81 EF fortolkes således, at bevis for årsagssammenhængen mellem samordningen og adfærden på markedet ved den nationale rets anvendelse af denne bestemmelse skal føres og bedømmes i henhold til reglerne i national ret, såfremt disse regler ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for tilsvarende søgsmål på grundlag af national ret, og ikke i praksis gør det umuligt eller uforholdsmæssigt vanskeligt at udøve de rettigheder, der tillægges i henhold til Fællesskabets retsorden?\nGælder der ved anvendelsen af begrebet former for samordnet praksis i henhold til artikel 81 EF en formodning for årsagssammenhæng mellem samordning og adfærd på markedet, selv når samordningen er enkeltstående, og de virksomheder, der deltager i samordningen, forbliver aktive på markedet, eller kun i de tilfælde, hvor samordningen forekommer over en længere periode og har fundet sted med en vis regelmæssighed?«\nDet bemærkes indledningsvis, at begrebet »aftale« og begrebet »samordnet praksis« set fra et subjektivt standpunkt omfatter former for hemmelig forståelse, som er af samme karakter, og som kun adskiller sig fra hinanden ved deres grad og den form, hvorunder de kommer til udtryk (jf. i denne retning dommen i sagen Kommissionen mod Anic Partecipazioni, præmis 131).\nSåledes som generaladvokaten har anført i punkt 38 i forslaget til afgørelse, finder de kriterier, der ifølge Domstolens praksis skal lægges til grund ved bedømmelsen af, om en adfærd har til formål eller til følge at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen, anvendelse, uanset om der er tale om en aftale, en vedtagelse eller en samordnet praksis.\nDet bemærkes i denne henseende, at Domstolen allerede har fremlagt en række kriterier til brug for vurderingen af, om en aftale, en vedtagelse eller en samordnet praksis er konkurrencebegrænsende.\nFor så vidt angår definitionen på en samordnet praksis har Domstolen fastslået, at en sådan praksis består i en form for koordinering mellem virksomheder, hvorved disse ikke går så langt som til at afslutte en egentlig aftale, men dog bevidst erstatter den risiko, der er forbundet med normal konkurrence, med indbyrdes praktisk samarbejde (jf. dom af 16.12.1975, forenede sager 40/73-48/73, 50/73, 54/73-56/73, 111/73, 113/73 og 114/73, Suiker Unie m.fl. mod Kommissionen, Sml. s. 1663, præmis 26, og af , forenede sager C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 og C-125/85 — C-129/85, Ahlström Osakeyhtiö m.fl. mod Kommissionen, Sml. I, s. 1307, præmis 63).\nVedrørende bedømmelsen af, om en samordnet praksis er konkurrencebegrænsende, skal der bl.a. lægges vægt på de formål, der herved tilsigtes opfyldt, og den økonomiske og retlige sammenhæng, hvori den indgår (jf. i denne retning dom af 8.11.1983, forenede sager 96/82-102/82, 104/82, 105/82, 108/82 og 110/82, IAZ International Belgium m.fl. mod Kommissionen, Sml. I, s. 3369, præmis 25, og af , sag C-209/07, Beef Industry Development Society og Barry Brothers, Sml. I, s. 8637, præmis 16 og 21). Selv om parternes hensigt ikke er afgørende for vurderingen af, hvorvidt en samordnet praksis er konkurrencebegrænsende, er der intet til hinder for, at Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller Fællesskabets retsinstanser tager den i betragtning (jf. i denne retning dommen i sagen IAZ International Belgium m.fl. mod Kommissionen, præmis 23-25).\nFor så vidt angår afgrænsningen mellem samordnet praksis, der har et konkurrencebegrænsende formål, og samordnet praksis, der har en konkurrencebegrænsende virkning, skal det bemærkes, at konkurrencebegrænsende formål og virkning ikke er kumulative betingelser, men derimod alternative, ved bedømmelsen af, om en praksis falder ind under forbuddet i artikel 81, stk. 1, EF. Ifølge fast retspraksis siden dommen af 30. juni 1966, LTM (sag 56/65, Sml. 1965-1968, s. 211, org.ref.: Rec. s. 337, på s. 359), medfører det alternative forhold i denne betingelse — hvilket ses af bindeordet »eller« — at det er nødvendigt først og fremmest at tage den samordnede praksis’ egentlige formål i betragtning, hvorved der må tages hensyn til den økonomiske sammenhæng, hvori den skal gælde. Hvis en analyse af indholdet af den samordnede praksis imidlertid ikke med tilstrækkelig klarhed viser, at konkurrencen vil lide skade, må der foretages en undersøgelse af dens virkninger, og for at den kan anses for forbudt, må der foreligge omstændigheder, der tilsammen viser, at konkurrencen faktisk er blevet hindret eller mærkbart indskrænket eller fordrejet (jf. i den retning dommen i sagen Beef Industry Development Society og Barry Brothers, præmis 15).\nDet skal endvidere fremhæves, at det ved vurderingen af, om en samordnet praksis er forbudt i medfør af artikel 81, stk. 1, EF, ikke er nødvendigt at tage hensyn til dens konkrete virkninger, når det fremgår, at den samordnede praksis har til formål at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen inden for det fælles marked (dom af 13.7.1966, forenede sager 56/64 og 58/64, Consten og Grundig mod Kommissionen, Sml. 1965-1968, s. 245, org.ref.: Rec. s. 429, på s. 496, og af , sag C-105/04 P, Nederlandse Federatieve Vereniging voor de Groothandel op Elektrotechnisch Gebied mod Kommissionen, Sml. I, s. 8725, præmis 125, samt dommen i sagen Beef Industry Development Society og Barry Brothers, præmis 16). Sondringen mellem »overtrædelser med konkurrencebegrænsende formål« og »overtrædelser med konkurrencebegrænsende virkning« skyldes den omstændighed, at visse former for hemmelige aftaler mellem virksomheder i sagens natur kan betragtes som skadelige for de normale konkurrencevilkår (jf. dommen i sagen Beef Industry Development Society og Barry Brothers, præmis 17).\nPå denne baggrund er det i modsætning til, hvad den forelæggende ret har anført, ikke nødvendigt at undersøge virkningen af en samordnet praksis, hvis det allerede er godtgjort, at den har et konkurrencebegrænsende formål.\nHvad angår vurderingen af, om en samordnet praksis som den, der er omhandlet i hovedsagen, har et konkurrencebegrænsende formål, skal det — således som generaladvokaten har anført i punkt 46 i forslaget til afgørelse — for det første bemærkes, at for at en samordnet praksis kan anses for at have et konkurrencebegrænsende formål, er det tilstrækkeligt, at den kan påvirke konkurrencen negativt. Med andre ord skal den samordnede praksis blot konkret — dvs. under hensyntagen til den pågældende retlige og økonomiske sammenhæng — kunne hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen inden for fællesmarkedet. Hvorvidt og i hvilket omfang en sådan konkurrencebegrænsende virkning imidlertid rent faktisk indtræder, kan højst være relevant for udmålingen af eventuelle bøder og bedømmelsen af retten til erstatning, herunder med tillæg af renter.\nDet skal for det andet vedrørende udveksling af oplysninger mellem konkurrenter bemærkes, at de for begrebet samordnet praksis forudsatte kriterier koordination og samarbejde skal forstås ud fra den grundtanke, der ligger bag traktatens konkurrencebestemmelser, hvorefter enhver erhvervsdrivende uafhængigt skal tage stilling til den politik, han vil føre på det fælles marked (jf. dommen i sagen Suiker Unie m.fl. mod Kommissionen, præmis 173, dom af 14.7.1981, sag 172/80, Züchner, Sml. s. 2021, præmis 13, dommen i sagen Ahlström Osakeyhtiö m.fl. mod Kommissionen, præmis 63, og dom af , sag C-7/95 P, Deere mod Kommissionen, Sml. I, s. 3111, præmis 86).\nSelv om dette krav om uafhængighed ganske vist ikke udelukker de erhvervsdrivendes ret til rationelt at tilpasse sig deres konkurrenters konstaterede eller antagelige adfærd, udelukker det imidlertid kategorisk enhver direkte eller indirekte kontakt mellem sådanne erhvervsdrivende, der er egnet til enten at have indflydelse på en eksisterende eller potentiel konkurrents adfærd på markedet eller over for en sådan konkurrent at afsløre den adfærd, som man selv har bestemt sig for at udvise, eller som man overvejer at udvise på dette marked, når sådanne kontakter har til formål eller til følge, at der opstår konkurrencevilkår, som ikke svarer til det pågældende markeds normale vilkår i betragtning af produkternes eller de præsterede tjenesteydelsers art, størrelsen og antallet af virksomheder på markedet samt dettes omfang (jf. i denne retning dommen i sagen Suiker Unie m.fl. mod Kommissionen, præmis 174, Züchner-dommen, præmis 14, og dommen i sagen Deere mod Kommissionen, præmis 87).\nI præmis 88 ff. i dommen i sagen Deere mod Kommissionen har Domstolen således fastslået, at en udveksling af oplysninger om markedet på et stærkt koncentreret oligopolistisk marked som det i hovedsagen foreliggende vil give virksomhederne kendskab til deres konkurrenters placeringer på markedet og deres forretningsstrategi og således sandsynligvis mærkbart vil begrænse den konkurrence, der findes mellem de erhvervsdrivende.\nDet følger heraf, at en aftale om udveksling af oplysninger mellem konkurrenter kan være i strid med konkurrencereglerne, såfremt den formindsker eller fjerner usikkerhedsgraden vedrørende det relevante markeds funktion og følgelig begrænser konkurrencen mellem virksomhederne (jf. dommen i sagen Deere mod Kommissionen, præmis 90, og dom af 2.10.2003, sag C-194/99 P, Thyssen Stahl mod Kommissionen, Sml. I, s. 10821, præmis 81).\nHvad for det tredje angår muligheden for at antage, at en samordnet praksis har et konkurrencebegrænsende formål, selv når denne praksis ikke direkte er knyttet til detailpriserne, skal det bemærkes, at ordlyden af artikel 81, stk. 1, EF ikke giver mulighed for at antage, at denne bestemmelse kun forbyder samordnet praksis, som har en direkte indvirkning på den pris, som den endelige forbruger betaler.\nDet fremgår derimod af artikel 81, stk. 1, litra a), EF, at en praksis kan have et konkurrencebegrænsende formål, hvis den består i »direkte eller indirekte fastsættelse af købs- eller salgspriser eller af andre forretningsbetingelser«. Således som den nederlandske regering har gjort gældende i sit skriftlige indlæg, fremgår det i hovedsagen for så vidt angår abonnenter således, at godtgørelsen til videreforhandlere har afgørende betydning for fastsættelsen af den pris, som den endelige forbruger betaler.\nSåledes som generaladvokaten har anført i punkt 58 i forslaget til afgørelse, har artikel 81 EF under alle omstændigheder i lighed med traktatens øvrige konkurrenceregler ikke kun til formål at beskytte konkurrenters eller forbrugeres umiddelbare interesser, men derimod at beskytte strukturen på markedet og dermed konkurrencen som sådan.\nI modsætning til, hvad den forelæggende ret synes at mene, er konstateringen af, at en samordnet praksis har et konkurrencebegrænsende formål, ikke betinget af, at der foreligger en direkte forbindelse mellem denne og detailpriserne.\nHvad det fjerde angår Vodafones argument, hvorefter den i hovedsagen omhandlede samordnede praksis ikke kan have til formål at begrænse konkurrencen, eftersom forhandlernes standardgodtgørelse under alle omstændigheder ville blive nedsat på grund af markedsforholdene, fremgår det ganske vist af denne doms præmis 33, at kravet om de erhvervsdrivendes uafhængighed ikke udelukker deres ret til rationelt at tilpasse sig deres konkurrenters konstaterede eller antagelige adfærd.\nSelv om ikke alle tilfælde, hvor virksomheder udviser parallel adfærd på markedet, nødvendigvis skyldes, at konkurrenterne har samordnet deres praksis, bør en udveksling af oplysninger, der kan fjerne betydelige usikkerhedsmomenter hos parterne med hensyn til tidspunktet for, omfanget af og fremgangsmåden i forbindelse med den tilpasning, der skal foretages af den berørte virksomhed, imidlertid antages at have et konkurrencebegrænsende formål, således som generaladvokaten har anført i punkt 66-68 i forslaget til afgørelse, herunder når tilpasningen, som i hovedsagen, vedrører nedsættelse af videreforhandlernes standardgodtgørelse.\nDet tilkommer den forelæggende ret at kontrollere, hvorvidt udvekslingen af oplysninger på mødet den 13. juni 2001 kunne fjerne sådanne usikkerhedsmomenter i tvisten i hovedsagen.\nHerefter skal det første spørgsmål besvares med, at en samordnet praksis har et konkurrencebegrænsende formål som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF, når den på grund af sit indhold og de formål, der herved tilsigtes opfyldt, og den retlige og økonomiske sammenhæng, hvori den indgår, konkret kan hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen inden for fællesmarkedet. Det er ikke nødvendigt, at konkurrencen faktisk hindres, begrænses eller fordrejes, eller at der foreligger en direkte forbindelse mellem denne samordnede praksis og detailpriserne. Udveksling af oplysninger mellem konkurrenter har et konkurrencebegrænsende formål, når de kan fjerne usikkerhedsmomenter med hensyn til de berørte virksomheders påtænkte adfærd.\nMed det andet spørgsmål ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, hvorvidt den nationale ret i forbindelse med undersøgelsen af den årsagssammenhæng mellem samordningen og de heri deltagende virksomheders adfærd på markedet, der skal foreligge, for at en samordnet praksis som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF kan anses for godtgjort, er forpligtet til at anvende den formodning om årsagssammenhæng, der er fastslået i Domstolens praksis, og hvorefter virksomhederne, for så vidt som de forbliver aktive på markedet, tager de med konkurrenterne udvekslede oplysninger i betragtning, eller om den kan anvende de nationale bevisbyrderegler.\nSåledes som generaladvokaten har bemærket i punkt 76 i forslaget til afgørelse, tager dette spørgsmål sigte på at afklare, om den formodning, som Fællesskabets retsinstanser anvender, også påhviler nationale myndigheder og domstole, når de anvender artikel 81, stk. 1, EF.\nIfølge den forelæggende ret er de nationale domstole forpligtede til at anvende denne formodning, hvis den kan anses for at udgøre en del af begrebet samordnet praksis som omhandlet i artikel 81, stk.1, EF. Derimod gør retten gældende, at hvis denne formodning skal betragtes som en procedureregel, kan den nationale domstol undlade at anvende den i medfør af princippet om medlemsstaternes processuelle autonomi.\nT-Mobile, KPN og Vodafone har bemærket, at der ikke findes noget forhold i artikel 81 EF eller Domstolens retspraksis, der kan underbygge konklusionen, hvorefter formodningen om årsagssammenhæng udgør en integrerende del af begrebet samordnet praksis som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF. Selskaberne er af den opfattelse, at det følger af fast retspraksis, at det, når der ikke findes fællesskabsretlige bestemmelser på området, tilkommer hver enkelt medlemsstat i sin interne retsorden at udpege de kompetente retter og fastsætte de processuelle regler for sagsanlæg til sikring af beskyttelsen af de rettigheder, som fællesskabsretten medfører for borgerne, men disse regler må dog ikke være mindre gunstige end dem, der gælder for tilsvarende søgsmål på grundlag af national ret (ækvivalensprincippet), og de må heller ikke i praksis gøre det umuligt eller uforholdsmæssigt vanskeligt at udøve de rettigheder, der tillægges i henhold til Fællesskabets retsorden (effektivitetsprincippet).\nDerimod er det den nederlandske regerings og Kommissionens opfattelse, at formodningen om årsagssammenhæng er blevet indført som en del af begrebet samordnet praksis som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF, og ikke som en processuel regel, der er uafhængig af dette begreb, således at denne formodning også er bindende for de nationale domstole.\nDet skal i den forbindelse indledningsvis bemærkes, at artikel 81 EF for det første skaber umiddelbare virkninger i forholdet mellem private og fremkalder rettigheder for borgerne, som de nationale domstole skal beskytte og, for det andet, at den udgør en ufravigelig retsgrundsætning, der er uomgængeligt nødvendig for udførelsen af de opgaver, der er blevet betroet Det Europæiske Fællesskab, og som skal anvendes af egen drift af de nationale domstole (jf. i denne retning dom af 1.6.1999, sag C-126/97, Eco Swiss, Sml. I, s. 3055, præmis 36 og 39, og af , forenede sager C-295/04 — C-298/04, Manfredi m.fl., Sml. I, s. 6619, præmis 31 og 39).\nVed anvendelsen af artikel 81 EF er Domstolens fortolkning heraf således bindende for alle medlemsstaternes domstole.\nHvad angår den af Domstolen i forbindelse med fortolkningen af artikel 81, stk. 1, EF opstillede formodning om årsagssammenhæng skal det indledningsvis bemærkes, at Domstolen, således som det fremgår af selve ordlyden af denne bestemmelse, har fastslået, at begrebet samordnet praksis forudsætter både samordning mellem de berørte virksomheder og en adfærd på markedet, der ligger i forlængelse af denne samordning, samt årsagsforbindelse mellem samordningen og adfærden. Domstolen har derefter udtalt, at det imidlertid må antages — med forbehold af det modbevis, som det må påhvile de pågældende erhvervsdrivende at føre — at de virksomheder, som deltager i samordningen, og som forbliver aktive på markedet, tager hensyn til udvekslingen af oplysninger med deres konkurrenter for at fastlægge deres adfærd på markedet. Dette gælder så meget desto mere, når samordningen finder sted regelmæssigt og over en lang periode. Domstolen har endelig konkluderet, at en sådan samordnet praksis er omfattet af artikel 81, stk. 1, EF, selv når den ikke har haft konkurrencebegrænsende virkninger på markedet (jf. dommen i sagen Hüls mod Kommissionen, præmis 161-163).\nDet skal herefter konstateres, at formodningen om årsagssammenhæng følger af artikel 81, stk. 1, EF, således som bestemmelsen er blevet fortolket af Domstolen, og at den følgelig udgør en integrerende del af den gældende fællesskabsret.\nHerefter skal det andet spørgsmål besvares med, at den nationale domstol i forbindelse med undersøgelsen af den årsagssammenhæng mellem samordningen og de heri deltagende virksomheders adfærd på markedet, der skal foreligge, for at en samordnet praksis som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF kan anses for godtgjort, med forbehold af det modbevis, som det må påhvile de sidstnævnte at føre, er forpligtet til at anvende den formodning om årsagssammenhæng, der er fastslået i Domstolens praksis, og hvorefter nævnte virksomheder, for så vidt som de forbliver aktive på markedet, tager de med konkurrenterne udvekslede oplysninger i betragtning.\nMed det tredje spørgsmål ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, hvorvidt der ved anvendelsen af begrebet samordnet praksis i henhold til artikel 81, stk. 1, EF i alle tilfælde gælder en formodning om årsagssammenhæng mellem samordningen og de berørte virksomheders adfærd på markedet, selv når samordningen kun er støttet på et enkelt møde.\nT-Mobile, KPN og Vodafone mener i det væsentlige, at det ikke er muligt at udlede af ovennævnte domme i sagerne Kommissionen mod Anic Partecipazioni og Hüls mod Kommissionen, at formodningen om årsagssammenhæng er gældende i alle tilfælde. Ifølge virksomhederne anvendes denne formodning kun, når de faktiske og øvrige omstændigheder er identiske med dem, der fremgår af de nævnte domme. De gør i det væsentlige gældende, at det kun er i tilfælde af, at virksomhederne mødes regelmæssigt og er bekendt med de fortrolige oplysninger, som de har udvekslet på tidligere møder, at det kan formodes, at disse virksomheder har reguleret deres adfærd på markedet på grundlag af denne samordning. Det er endvidere deres opfattelse, at det ville være ulogisk at antage, at en virksomhed ville kunne støtte sin adfærd på markedet på oplysninger, der er blevet udvekslet på et enkelt møde, og så meget desto mere, når mødet havde et lovligt formål, således som det er tilfældet i hovedsagen.\nDen nederlandske regering og Kommissionen har derimod gjort gældende, at det klart fremgår af retspraksis, navnlig af dommen i sagen Kommissionen mod Anic Partecipazioni og af dommen i sagen Hüls mod Kommissionen, at formodningen om årsagssammenhæng ikke afhænger af antallet af møder, der udgør grundlaget for samordningen. De har bemærket, at nævnte formodning er berettiget, hvis de kontakter, der har fundet sted, henset til deres sammenhæng, indhold og hyppighed, er tilstrækkelige til at føre til koordinering af adfærd på markedet, der kan hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF, og såfremt de berørte virksomheder endvidere er forblevet aktive på markedet.\nIfølge den nederlandske regering udgør tilfældet i hovedsagen den perfekte illustration af den faktiske omstændighed, at et enkelt møde er tilstrækkeligt til, at der foreligger en samordning. For det første gjorde mødet den 13. juni 2001 det muligt for de berørte operatører at foretage samordning af nedsættelsen af godtgørelsen til videreforhandlerne. For det andet gjorde dette møde det også muligt at fjerne usikkerhedsmomenterne vedrørende spørgsmålet om, hvilke operatører der havde til hensigt at nedsætte gebyrer for etablering af nye kundeforhold, hvornår og i hvilket omfang operatørerne vil gøre dette, og hvornår andre operatører ville gøre det samme.\nDet skal i denne henseende bemærkes, at det følger af præmis 121 i dommen i sagen Kommissionen mod Anic Partecipazioni og af præmis 162 i dommen i sagen Hüls mod Kommissionen, at Domstolen udelukkende har forbundet anvendelsen af nævnte formodning med, at der foreligger en samordning, og med den omstændighed, at virksomheden er forblevet aktiv på markedet. Tilføjelsen af udtrykket »[d]ette gælder så meget desto mere, når samordningen finder sted regelmæssigt og over en lang periode«, underbygger ikke antagelsen, hvorefter formodningen om årsagssammenhæng udelukkende finder anvendelse i tilfælde af, at virksomhederne mødes regelmæssigt, men skal nødvendigvis fortolkes således, at denne formodning styrkes, når virksomhederne har samordnet deres adfærd regelmæssigt gennem en længere periode.\nEnhver anden fortolkning ville i realiteten føre til den konklusion, at et enkelt tilfælde af udveksling af oplysninger mellem konkurrenter aldrig kan udgøre samordning i strid med traktatens konkurrenceregler. Afhængigt af markedets opbygning er det ikke utænkeligt, at en enkelt kontakt, som det er tilfældet i hovedsagen, i princippet kan bidrage til, at de pågældende virksomheder samordner deres adfærd på markedet, og føre til et praktisk samarbejde i stedet for konkurrence og de risici, som den indebærer.\nSåledes som den nederlandske regering med rette har gjort gældende, og som generaladvokaten har anført i punkt 104 og 105 i forslaget til afgørelse, har både genstanden for den samordnede praksis og de relevante markedsvilkår betydning for, hvor ofte, med hvilke intervaller og i hvilken form konkurrenter skal have indbyrdes kontakt, for at det fører til en samordning af deres adfærd på markedet. Hvis de deltagende virksomheder aftaler et kartel med et komplekst system for en samordnet praksis vedrørende en lang række aspekter af deres adfærd på markedet, er regelmæssige kontakter over en længere periode muligvis nødvendige. Er formålet derimod, som i hovedsagen, kun en punktuel samordning, der omfatter en enkeltstående tilpasning af praksis vedrørende et enkelt konkurrenceparameter, kan en enkeltstående kontakt mellem konkurrenter danne et tilstrækkeligt grundlag for at opfylde det af de deltagende virksomheder forfulgte konkurrencebegrænsende formål.\nDet bør derfor lægges til grund, at det afgørende ikke er antallet af møder mellem de berørte virksomheder, men om det eller de tilfælde af kontakt, der har fundet sted, giver dem mulighed for at tage hensyn til udvekslingen af oplysninger med deres konkurrenter for at fastlægge deres adfærd på det relevante marked og bevidst vælge et praktisk samarbejde i stedet for at udsætte sig for risikoen for konkurrence. Hvis det kan godtgøres, at virksomhederne har foretaget samordning og er forblevet aktive på markedet, er det berettiget at kræve af dem, at de fører bevis for, at denne samordning ikke har haft indflydelse på deres adfærd på det nævnte marked.\nHerefter skal det tredje spørgsmål besvares med, at for så vidt som den virksomhed, der deltager i samordningen, forbliver aktiv på det relevante marked, finder formodningen om årsagssammenhæng mellem samordningen og denne virksomheds adfærd på dette marked anvendelse, selv når samordningen kun er støttet på et enkelt møde mellem de berørte virksomheder.\nEn samordnet praksis har et konkurrencebegrænsende formål som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF, når den på grund af sit indhold og de formål, der herved tilsigtes opfyldt, og den retlige og økonomiske sammenhæng, hvori den indgår, konkret kan hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen inden for fællesmarkedet. Det er ikke nødvendigt, at konkurrencen faktisk hindres, begrænses eller fordrejes, eller at der foreligger en direkte forbindelse mellem denne samordnede praksis og detailpriserne. Udveksling af oplysninger mellem konkurrenter har et konkurrencebegrænsende formål, når de kan fjerne usikkerhedsmomenter med hensyn til de berørte virksomheders påtænkte adfærd.\nDen nationale domstol er i forbindelse med undersøgelsen af den årsagssammenhæng mellem samordningen og de heri deltagende virksomheders adfærd på markedet, der skal foreligge, for at en samordnet praksis som omhandlet i artikel 81, stk. 1, EF kan anses for godtgjort, med forbehold af det modbevis, som det må påhvile de sidstnævnte at føre, forpligtet til at anvende den formodning om årsagssammenhæng, der er fastslået i Domstolens praksis, og hvorefter nævnte virksomheder, for så vidt som de forbliver aktive på markedet, tager de med konkurrenterne udvekslede oplysninger i betragtning.\nFor så vidt som den virksomhed, der deltager i samordningen, forbliver aktiv på det relevante marked, finder formodningen om årsagssammenhæng mellem samordningen og denne virksomheds adfærd på dette marked anvendelse, selv når samordningen kun er støttet på et enkelt møde mellem de berørte virksomheder.


Katinka blev 'fuldstændigt væltet omkuld' af kærlighedsroman fra 1800-tallet | Bøger | DR\nKatinka blev 'fuldstændigt væltet omkuld' af kærlighedsroman fra 1800-tallet\nKatinka deler navn med hovedpersonen i en af Herman Bangs berømte romaner, som hun har læst en del gange efterhånden.\nEn af Katinka Bjerregaards yndlingsbøger er Herman Bangs 'Ved vejen', som hun læste i gymnasiet. (Foto: Andreas Hüttel)\n07. juni 2018 kl. 18.00\n- Jeg blev fuldstændigt væltet omkuld af, at man kunne skrive, som han gjorde.\nSådan beskriver sangerinden Katinka Bjerregaard første gang, hun læste ’Ved vejen’ af Herman Bang, som har mere end 100 år på bagen.\n27-årige Katinka Bjerregaard, der er kendt som forsanger og sangskriver i kvartetten Katinka, gik dengang i gymnasiet og var ’seriøst den eneste i klassen, der syntes, den var spændende’, fortæller hun.\n- Jeg havde ikke læst noget som ham før, siger hun og fortæller, at hun nok har nået at læse bogen 4-5 gange siden.\nOg naar hun selv kom tilsengs og laa i Mørket ved Siden af Bai, der sov dybt, kunne hun ikke falde i Søvn og følte et Ubehag, saa hun stod op igen og gik ind i Stuen. Der sad hun saa, ved Vinduet, Nattoget suste forbi, og den store Stilhed laa igen over Marken. Ikke en Lyd, ikke et Vindpust i Sommernatten. Det første graa Skær af Dagen kom; og en kold og fugtig Luft slog op fra Engene. Og det blev lysere og lysere, mens Lærkerne begyndte at synge. Huus holdt saa meget af at se det blive Morgen, sagde han.\nDet er kun omkring et år siden, at hun sidst læste ’Ved vejen’.\nFøles som hjem\n'Ved vejen' handler om stationsforstanderfruen Katinka Bai, som Katinka Bjerregaards far i øvrigt var inspireret af, da han navngav sin datter.\nKatinka Bai lever i et trist og kærlighedsløst ægteskab, og hun længes efter spænding og lidenskab i sit liv. Det får hun, da hun møder Hr. Huus, som hun bliver vildt forelsket i, men affæren ender med at blive en kort fornøjelsen for hende.\n- Det er nok en af de bøger, jeg har læst flest gange. Den føles som hjem. Jeg var også nødt til at tage den med på højskole for nogle år siden, fordi det bare er en bog, jeg gerne vil have med mig rundt, forklarer Katinka Bjerregaard om 'Ved vejen'.\nRomanen udkom første gang i 1886 som en del af novellesamlingen 'Stille Existenser' og regnes i dag for et hovedværk i Herman Bangs forfatterskab og en af dansk litteraturs store klassikere.\nKvinders indre liv\nKatinka Bjerregaard er især fascineret af den måde, historien dyrker ensomhed og den umulige kærlighed på. Og så kan hun rigtig godt lide Herman Bangs fokus på at skrive fra en kvindes perspektiv.\n- Han skriver om kvinder i en tid, hvor kvinders indre liv, deres drømme og håb og ikke var noget, som jeg tror, at ret mange mandlige forfattere interesserede sig for.\n- Herman Bang gjorde det til sit livsværk at fortælle om de her mennesker, de stille eksistenser, som ellers ikke havde en stemme i livet. Han beskriver, hvad det er, der foregår inden i dem og giver dem et liv, som vi kan dele med dem.\nTrangen til at skrive om alt det, der rumsterer indeni, kan Katinka Bjerregaard også godt genkende fra sig selv:\nLæs også:Sort neglelak og vampyrtænder. Kendt komiker imiterer hurtigsnakkende forfatter\n- Jeg giver også plads til de små, grimme tanker og ord til det, der buldrer i maven.\nSubtilt og lækkert\nHerman Bangs omhyggelige sprog og bevidsthed om sin egen magt som fortæller er også noget af det, der fænger Katinka Bjerregaard ved forfatterskabet. Hun oplever det sådan, at han med få ord kan få sine læsere til at føle og mene bestemte ting i forhold til karaktererne.\n- Vi tror, vi selv bestemmer noget som læsere og får lov til at danne vores egne meninger, men det er i virkeligheden Herman Bang, der bestemmer.\n- Jeg har læst meget, men jeg tror ikke, der er nogen anden forfatter, som gør det så subtilt og lækkert som ham, siger Katinka Bjerregaard.\nHun fremhæver sin sang ’Du tænker ikke’, der handler om ’at eksplodere indefra’, som en sang, der tematisk ligger i tråd med ’Ved vejen’ og hovedpersonens indre lidenskab. En lidenskab, der aldrig rigtigt bliver forløst.\n- Katinka er ved at drukne indefra. Ingen ser hende som den person, hun er - og så visner hun. Og det er i hvert fald noget, jeg også bruger i mine sange.\nHerman Bang blev inspireret til at skrive ’Ved vejen’ fra en virkelig oplevelse - og den historie har Katinka brugt i en af sine sange.\nHør hende fortælle om sangen ’Du rejser’, som indeholder en lille hilsen til Herman Bang\nKatinka Bjerregaard kan godt se lidt af sig selv i Katinka Bai-karakteren, men til forskel fra stationsforstanderfruen med det lange blik, så er hun bedre til at få afløb for sine følelser, mener hun selv.\n- Min gymnasielærer sagde, at vi begge var gode og kloge kvinder. Men jeg var lidt mere larmende end Katinka Bai, siger hun.\n- Jeg har råbt lige siden, jeg kunne. Jeg er meget bevidst om det, når jeg læser bøger som 'Ved vejen' om de kvinder, der ikke fik lov til at råbe eller kæmpe for det, de gerne ville.\nHør Katinka fortælle mere om sit forhold til Herman Bang i ’Øgendahl og de store forfattere’.


Problemet med venner er, at de jo altid giver én ret - En håndbog for voksne, der ønsker at være med til at spille unge gode ...\nSom bogens titel antyder, ved unge godt, at der er temaer, som det ikke giver den store mening at drøfte med sine venner. Vennerne er jo det samme sted i livet og vil som udgangspunkt være enige med en! Der kan også være temaer, som man heller ikke har lyst til at drøfte med sine forældre eller lærere. Forældrene har jo følelser involveret, og lærerne skal give karakterer.\nI fritidslivets aktiviteter møder unge imidlertid nogle voksne, der netop ikke har noget på dem og ikke nødvendigvis skal opnå noget med dem. De er af samme grund betydningsfulde voksne, der potentielt kan gøre en forskel i unges liv!\nHvilke voksne efterspørger unge da? De efterspørger:\nVoksne, der ikke blot tror en masse om unge og handler ud fra bestemte mønstre.\nVoksne, som tør forlade rollen som eksperten, der ved alt.\nVoksne, der ikke blot driver aktiviteten ud fra en fast overbevisning.\nVoksne, som uden berøringsangst giver noget af sig selv og tør spørge ind til unges livsprojekter.\nKort sagt efterspørger unge i vid udstrækning nysgerrige voksne, der tør spille sig på banen i deres liv – i tryg forvisning om at unge sagtens kan sige fra, hvis det ”bliver for meget”, og det gør det reelt sjældent!\nI denne bog – som baserer sig på feltstudier og interviews med unge og voksne i ungdomsklubber, idrætsforeninger, ungdoms- og musikskoler, det uniformerede børne- og ungdomsarbejde m.v. – vil der bl.a. blive sat fokus på, hvad det betyder at være en betydende voksen i unges liv, og hvordan vi kommer fra de fine intentioner til en konkret praksis.\nForfatter: Søren Østergaard / Nanna Muusmann\nHome Bog & Papir Bøger Faglitteratur Samfund Problemet med venner er, at de jo altid giver én ret - En håndbog for voksne, der ønsker at være med til at spille unge gode ... Ungdomsanalyse.Nu


Sundhedssamtale på din virksomhed - landing page - Optimal kost\nSundhedssamtale til dine medarbejdere.\nHop med på den nye trend med mere SUNDHED på arbejdspladsen.\nJeg tilbyder samtaler med dine medarbejdere for at forebygge sygdom og stress. Vi sætter fokus på, hvad den enkelte har brug for at opnå et stærkt og sundt helbred.\nSæt fokus på SUNDHED og opnå:\nEt højere produktionsniveau\nAt kunne præstere bedre i arbejdsmæssige sammenhænge\nAt skabe et sundere trivselsmiljø\nSæt SUNDHED på dagsordnen.\nJeg elsker at bidrage til mere fokus på SUNDHED på virksomheder.\nI mine år som socialrådgiver har jeg arbejdet med sygemeldte, og interessen for at nedbringe sygefravær på virksomheder er stor. Derudover er det også bare sådan, at når man indtager sundere mad på sit arbejde, så vil der kunne præsteres bedre og dine medarbejdere vil opleve en bedre hverdag.\nDet psykiske arbejdsmiljø bliver optimeret, der bliver lavet færre fejl og produktiviteten vil øges.\nJeg tror på, at det er rigtig mange medarbejdere, som vil kunne optimere deres egen sundhed igennem mine samtaler. Rigtig mange ønsker at leve sundere og ønsker at præstere bedre, men ved ikke helt, hvordan man lige kommer igang. Det kan også være svært at vide, hvad man skal sætte fokus på først. Igennem mine samtaler finder vi ind til, hvad behovet er og sammen finder vi en plan.\nDer er kan være tale om en eller flere samtaler. Alt efter behov og sammen finder vi en plan, som passer til den enkelte.\nSammen sætter vi SUNDHED på dagsordenen – på den gode måde.\nDet skal nemlig give MENING!\nKontakt mig og vi finder en plan.\nJeg tilbyder også en dag med SUNDHED på din arbejdsplads.\nDen kan se sådan ud:\nVi starter ud med fælles morgenmad.\nJeg udarbejder menu hertil.\nOplæg med baggrund i OPTIMALKOST livsstilen.\nVi slutter af med fælles frokost.\nJeg udarbejder menu hertil og vi omsætter teori til praksis.\nDet kan også sættes sammen til et fyraftensmøde:\nDerudover bliver der udleveret relevant materiale og der kan også tilbydes personlig kostvejledning til medarbejderne efterfølgende.\nSammen sætter vi SUNDHED på dagsordnen – på den gode måde.\nFundamentet i mit arbejde som kostvejleder er OPTIMALKOST livsstilen. Livsstilen indeholder en visuel tallerkenmodel, som jeg kalder for K-modellen. Den er et redskab, som hjælper dig med at sammensætte dine måltider dagen igennem optimalt. Du skal ikke veje maden eller tælle kalorier. Du skal blot bruge din sunde fornuft.\nOPTIMALKOST livsstilen sætter fokus på levende og nærende mad. MAD – som styrker krop og sind. Jeg sætter fokus på at gøre vores SUNDHED SIMPEL. Det skal være simpelt at leve sundt!\nOPTIMALKOST livsstilen indeholder også forslag til måltider, som kan bruges til hele familien.\nDet er vigtigt for mig, at vi samtidig gør vores mad lækker og indbydende.\nVi skal tilberede lækre salater og tilføre vores mad mange forskellige smage.\nOg vi skal spise MAD for at leve..\nSUNDHED er SÅ mange ting.\nJeg vil gerne sætte fokus på SUNDHED på arbejdspladsen, men SUNDHED indeholder SÅ mange forskellige elementer.\nDer er også mulighed for at introducere medarbejderne for forskellige træningsmetoder og øvelser, powerwalking samt meditation og åndedrætsøvelser.\nAlt sammen elementer – som styrker krop og sind og som forebygger stress.\nI disse forløb kan vi derfor også sætte fokus på forebygge stress samt bekæmpe livsstilssygdomme som fx. for højt kolesterol og blodtryk samt diabetesproblemer.\nVi sammensætter et program, som matcher Jeres BEHOV og som giver MENING for netop JER!\nInspiration til måltiderne.\nElsker at inspirere.


Disse punkter bør dit autoværksted i Aalborg tjekke af - SpeedyNews.dk\nCecilie Mortensen | oktober 17, 2021\nNår du står i en situation, hvor din bil skal køres på et autoværksted, så er det selvfølgelig med at finde det helt rette sted. Det at komme i de bedst mulige hænder vil nemlig have en betydning for, hvor godt du kan køre videre. Og derudover kan det få en betydning for, om du har lyst til at komme igen. Lad os derfor også kaste et blik på punkter, som dit kommende autoværksted i Aalborg gerne må leve op til.\nTing som dit autoværksted i Aalborg gerne må leve op til\nKan autoværksteder servicere og håndtere dit bilmærke?\nNoget som altid vil være relevant at forholde sig til er, hvorvidt dit autoværksted i Aalborg kan håndtere dit bilmærke. Sæt dig derfor også gerne ind i, hvad dit kommende autoværksted er ekstra dygtige til. I sidste ende kan det nemlig blive en stor fordel for dig.\nHar autoværkstedet prioriteret godt og nyt testudstyr?\nEn anden ting dit autoværksted gerne må leve op til er, at de har godt og ikke mindst nyt test- og værkstedsudstyr til rådighed. Det kan nemlig have noget at sige for det arbejde, de kan udføre for dig.\nEr autoværkstedet fleksible omkring afhentning af din bil?\nNår din bil skal repareres, serviceres eller lignende, så kan det være rart, at du kan hente den på skæve tidspunkter. For når du skal på arbejde eller lignende, så kan det være svært at hente din bil i autoværkstedets åbningstimer. Derfor kan du også gå med et autoværksted i Aalborg, som tilbyder, at du kan hente din bil uden for lukketid.\nHar autoværkstedet et godt ry?\nNoget der selvfølgelig også er værd at undersøge er, om autoværkstedet generelt har et godt ry. For når du alligevel skal ud og betale en god sum pengene for reparationer, hvorfor så ikke ende ved et firma, hvor oplevelsen og arbejdet er godt.\nVælg et autoværksted i Solrød strand\nDerfor bør du undervognsbehandle din bil\nSkrothandler i København: Sådan vælger du et firma »\n« Skal du have fingrene i en kabinescooter? Følg disse råd