Opsætning af email i Mozilla Thunderbird | Surftown Dashboard\nOpsætning af email i Mozilla Thunderbird\nMozilla Thunderbird er et gratis mailprogram, der findes til de fleste styresystemer. Hvis din computer ikke kom med et mailprogram, så anbefaler Surftown du henter Thunderbird og bruger det.\nThunderbird kan hentes fra Mozilla Foundations website: https://www.mozilla.org/thunderbird/\nDokumentation og generel vejledning til brug af Thunderbird findes også hos Mozilla: https://support.mozilla.org/products/thunderbird\nDenne vejledning viser hvordan man sætter sin mailkonto hos Surftown op til brug med Thunderbird.\nFør du går igang så skal du have din emailadresse og din mailadresses kodeord klart. Hvis du ikke har oprettet en mailadresse endnu, så kan du gøre det ved at følge denne vejledning.\nHvis du har glemt din mailadresses kodeord så kan du nulstille den via vores kontrolpanel. Vi har en vejledning her.\nOpsætning af emailkonto\n1. Hvis det ikke er første gang du starter Thunderbird på din computer, skal du trykke på menupunktet Mail på forsiden for at åbne mailopsætningen. Hvis det er første gang du starter Thunderbird på din computer, vil du komme direkte til pop-up vinduet i trin 2.\n2. Her skal du vælge at du vil benytte din eksisterende mailadresse.\n3. På næste skærm, så skal du først indtaste det navn du vil have skal stå som afsender, når du sender en mail. Derefter skal du indtaste din emailadresse og din mailadresses kodeord. I vores eksempel har vi brugt Surftown som navn og mail@surftownrocks.dk som emailadresse. Når du har indtastet oplysningerne så skal du trykke på fortsæt.\n4. Efter nogle sekunder vil Thunderbird vise de indstillinger den har fundet frem til.\nHvis mail.surftown.com efterfulgt af STARTTLS fremgår under ind- og udgående server, og din mailadresse fremgår under brugernavn, så skal du blot trykke på Opret konto. kontoen vil nu være oprettet i Thunderbird.\nHvis der fremgår et andet servernavn, eller hvis brugernavnet ikke er det samme som din mailadresse, så skal du i stedet trykke på Manuel konfiguration.\n5. Inde i den manuelle konfiguration, så skal du indtaste følgende oplysninger:\nGodkendelse: Almindelig adgangskode\nI feltene for brugernavn så skal du indtaste din mailadresse. I vores eksempel nedenunder har vi brugt mail@surftownrocks.dk.\nAfslut ved at vælge Opret konto.


Harald nyborg baldakin – Cykelhjelm med led lys\nKøb BALDAKIN HVID online på harald-nyborg. Altid stort udvalg i øvrige elartikler og el-artikler hos Harald Nyborg. Køb SUPERROOF UDHÆNG 800X1400MM online på harald-nyborg. Altid stort udvalg i øvrigt havetilbehør og havetilbehør hos Harald Nyborg. Kegleformet baldakin Farve: Hvid.\nBredde cm, Længde 1cm, Model Rebecca, Materiale Hærdet glas, Mærke FH, Type Udhæng. REBECCA 12fra danske SUPERROOF er i et moderne . Sammenlign priser og læs anmeldelser af baldakin Lamper. Klik her og find den bedste pris nu!\nDanske kroner (DKK) DKK (DKK) Forside Information Om os Kataloger Cookies Kontakt Kontakt Find os Brands Trolla Superroof Greenhand. BALDAKIN HVID – køb på nettet og få leveret til døren. Køb BALDAKIN HVID online på harald-nyborg. Altid stort udvalg i øvrige elartikler og el-artikler hos . Harald Nyborg Dør Udhæng UDSALG og gode Tilbud!\nSalerunner er Danmarks største UDSALGS-site, og i dag har vi 5312produkter med rabat. Wigo Rolli markisettelt i pæn stand med sider, front og stænger, mtr. Det du søger hedder en baldakin og kan købes i både bauhaus, jem og. Det hedder et udhæng, og kan købes i Harald Nyborg til omkring en .


Sådan her plejer jeg mit hår for tiden | Kassandra Gold Sådan her plejer jeg mit hår for tiden – Kassandra Gold\nGodaften <3 En ting jeg ofte bliver spurgt ind til det er hvordan man kan tjene penge online - og\nHej honeys <3 Her på det seneste har jeg brugt nogle hårprodukter fra Avezu og dem er jeg blevet ret vild med – så derfor ville jeg da også lige dele dem med Jer herinde, istedet for at holde dem for mig selv hehe. Jeg er begyndt at bruge en shampoo og balsam fra dem, samt en hårkur og derudover også en olie. Hvis der er noget som mit hår virkelig har brug for så er det helt klart olie. Jeg syntes at hår det bliver så tørt og hø-agtigt når man har fået det afbleget, men denne olie er god til at holde det flot og blødt. Produkterne er fra Avezu’s macadamia hårpleje serie og de er så gode 🙂\nDerudover så har jeg jo også noget extensions fra dem som jeg nogle gange bruger hvis jeg skal være lidt ekstra dolled up – og dertil ville jeg lige tippe Jer om den smarte “børste” som jeg bruger til at toupere håret med inden jeg sætter extensions fast 🙂\nJeg syntes at den fungerer meget bedre end en normal kam – og det værste er altså bare hvis ens extensions er ved at falde ud. Men så er det godt at man jo lige kan toupere håret godt og grundigt så det vil sidde fast hehe 🙂 I kan se alle produkterne og hvor de kan købes inde hos Avezu <3\nGodaften <3 En ting jeg ofte bliver spurgt ind til det er hvordan man kan tjene penge online - og ja, det er der forskellige …


Kierkegaard og Brandes og redelighed\nIvan Z.Sørensen: Vist er Georg Brandes da kritisk over for Kierkegaard – som kristen forfatter. Som erklæret »videnskabsmand« kunne Brandes udstikke religionen som »menneskehedens grundulykke.« Men Brandes lægger ikke skjul på sin beundring for Kierkegaard i andre henseender.\nKarikatur af Søren Kierkegaard. Fold sammen\nTorsdag d. 11. april 2013, kl. 22.30\nIvan Z. Sørensen, gymnasielærer, forfatter og foredragsholder\nSøren Kierkegaard »kan være meget for mange, der står ham fjernt i tro.« Disse ord fra filosoffen Harald Høffding er gode at holde sig til her i jubilæumsåret, hvor det fyger med meninger om, hvordan Kierkegaard bør læses og forstås – og også hvordan han ikke bør læses.\nKierkegaard bør læses som en kristen forfatter, fastslår præsten Anders Kingo i et interview i Berlingske Tidende (1/3), og Kingo har i den senere tid fået megen spalteplads i flere aviser.Hans budskab er, at hvis man ikke læser Kierkegaard kristeligt, så forstår man ikke, hvad han mente, så er man ikke tro mod ham. Ophavsmanden til alle de fejlagtige måder at læse Kierkegaard på, er Georg Brandes, som med sin Kierkegaard-bog fra 1877 ligefrem, ifølge Kingo, begik »et karaktermord på Søren Kierkegaard.« Brandes’ »kulturradikale børn« har siden gjort Kierkegaard »tandløs, ’interessant’, salonfähig, ufarlig.«\nOm Brandes kunne man dog også sige, at han kan give mange meget (Karen Blixen er en af dem), selvom man måske ikke i alle henseender deler hans verdensanskuelse. I nogle årtier har Georg Brandes imidlertid hos mange især affødt en ordentlig omgang galde. Lad mig her ydmygt, og i Høffdings ånd, pege på et par andre – givende – måder at læse såvel Kierkegaard som Brandes på. Først Brandes.\nVist er Brandes da kritisk over for Kierkegaard – som kristen forfatter. Som erklæret »videnskabsmand« kunne Brandes udstikke religionen som »menneskehedens grundulykke.« Men Brandes lægger ikke skjul på sin beundring for Kierkegaard i andre henseender. Lars Christiansen har i sin kronik i Berlingske 23/2 taget Brandes’ Kierkegaard-bog under behandling på en sober måde. Anders Kingo, derimod, hævder, at Brandes blot ville bane vej for sit eget projekt: Det moderne gennembrud.\nMen hvis man – også ud fra en læsning af andre værker af Brandes – skulle opliste hans hjerteanliggender, så var »det moderne gennembrud« ikke det vigtigste, det var derimod:\n• en »virkelighedskær« litteratur. Det var det, han oprindeligt forstod ved »naturalisme«. • dernæst frihed. Det kan undre, at danske liberalister og (trykke)frihedskæmpere aldrig har taget frihedselskeren Brandes til deres hjerter. • for det tredje personligheden. Og her er vi tilbage ved Kierkegaard.\nBrandes var anfægtet af Kierkegaard hele livet igennem. Et fælles anliggende for dem var personlighedens udarbejdelse – og faren for dens nedbrydning. Under indflydelse af det moderne. Brandes registrerer (i Hovedstrømningerne, 1873) en tendens til, at man i litteraturen »opløser selve den menneskelige personlighed.« Det samme har Kierkegaards pseudonymer registreret. I Enten-Eller er der en konstant bekymring for, at mennesket ikke kan samle sig, at man så at sige »bliver flere,« at livet bliver én stor maskerade; en tendens til, at man således mister »det inderste, helligste i et menneske, personlighedens bindende magt.« Derfor er projektet for etikeren i Enten-Eller, Assessor Wilhelm, personlighedens udarbejdelse, det at have sig selv som opgave, selvudvikling, at vælge sig selv.\nBrandes er på sin vis en inkarnation af Kierkegaards etiker, Assessor Wilhelm – i henseende nemlig til det væsentlige for etikeren: »Men er mennesket nu end mangfoldigt ved naturnødvendighed og af naturen splittet og delt, så er det dog som sund, livskraftig personlighed ét.« Mener Brandes. Og: »Stræben, vilje, beslutning gør mennesket helt.« Det er jo, i parentes bemærket, også denne den etiske side af Kierkegaard, der i jubilæumsåret er rigtig trendy: alskens kurser i Kierkegaard og coaching, Kierkegaard og ledelse, Kierkegaard og mindfulness… Vel næppe programsat af Brandes’ »kulturradikale børn.«\nTruslen mod personligheden stammer, for både Kierkegaard og Brandes, fra det moderne. Dvs. alt det som satte sig i sindene som følge af det frembrusende moderne samfund: industrialismen, kapitalismen, urbaniseringen… Hvad det moderne fører med sig mentalt, kan belyses ved Kierkegaard og Brandes’ brug af de store tyske digtere, Goethe og Heine. Brandes sætter dem begge højt, men den første er den største. Han sammenligner dem på denne måde: »En stil er et udtryk for en personlighed og et våben i den litterære kamp. Goethes stil er med al dens storhed for usammensat til at gribe det moderne. Men Heines stil, dette våben (…), var fremfor nogen egnet til at binde an med det moderne liv i dets hårdhed og hæslighed, dets ynde og uro og rigdom på skærende kontraster.«\nMen, skriver Brandes, »Heine var ikke lykkelig og ikke stor nok til at nå til forsoning med eksistensen.«\nHer er Brandes helt på linje med Kierkegaard, for hvem Heine er eksemplet på det tungsind, »der er så almindelig i vor tid.« Men Heine er samtidig Kierkegaards eksempel par excellence på den humoristiske livsanskuelse; det »mellem-stadium,« som han sætter som et grænseområde mellem det etiske og det religiøse. Og her er vi ved noget af det, som Kierkegaard har givet mig. Uanset om visse kristne så vil mene, at jeg har snydt mig selv for nogle dybder i Kierkegaards forfatterskab.\nHumoristen er den, der med et vemodigt smil har sagt nej tak til evigheden, har vendt den ryggen. Afkaldet på evigheden er det, der forlener humoristen med vemod – den vemodige tone, man netop hører i Heines lyrik.\nHeine er den moderne, han er humoristen – han er en af de forargede. Jf. Jesus-ordene: »Salig er den, der ikke forarges på mig.« Men Kierkegaard er så storsindet, at han kan respektere »de forargede.« Pseudonymet Hilarius Bogbinder skriver (med en elegant sammenligning) om Heine m.fl.: »de vide som oftest meget god besked om det religiøse, dvs.: de vide med bestemthed, at de ikke ville have med det at gøre. Dette er et stort fortrin (…). En ulykkelig, en jaloux elsker kan vide lige så god besked om det erotiske som den lykkelige, og således ved også en forarget på sin vis lige så god besked som en troende om det religiøse. Da nu vor tid kun sjældent opviser en i stor forstand troende, så må man altid være glad ved, at der er nogle ret flinke forargede.«\nKingo og hans ligesindede er utvivlsomt gode troende. Men det er ikke sandt, at vi – de forargede, kulturradikale og andet godtfolk – kun beskæftiger os med det æstetiske og det psykologiske hos Kierkegaard. Jeg, en forarget, er f.eks. meget optaget af ordene i Kierkegaards journal om »Sagen«: Sagen er, skriver han i opposition til teologerne, at »Det Ny Testamente er yderst let at forstå. Men vi mennesker, vi er ret nogle udspekulerede gavtyve, vi lader som kunne vi ikke forstå det, fordi vi godt forstår, at var det således straks til at forstå, så måtte vi straks til at gøre derefter.«\nAt gøre derefter! Det er jo den skinbarlige katolicisme. Noget som gode protestanter ikke befatter sig med. Troen er nok.\nVidere om sagen: »Jeg slår det Ny Testamente op, jeg læser: ’vil du være fuldkommen, da sælg alt dit gods og giv det til de fattige og kom og følg mig’. Store Gud, alle kapitalisterne, embedsmændene og pensionisterne ikke mindre, hele (menneske)slægten, på tiggerne nær: vi vare solgte – hvis ikke videnskaben var.«\nI vore dage kan man sige, at de, der forenkler kristendommen for os og ’redder os’ fra Det ny Testamentes strenge krav (om at efterfølge Jesus), bl.a. er de evangelisk-lutherske korsriddere i kultur- og åndskampen, for hvem det ikke er noget problem at kalde sig kristen – helst en dansk én af slagsen.\nFor sagen er jo endvidere for Kierkegaard: Det er en vanskelig sag at være kristen. Så vanskelig, at han selv i et avisindlæg må indrømme: »Jeg tør ikke kalde mig kristen!« Trøstende ord for os, der bestræber os på at være ’ret flinke forargede’.\nMen hvad vil han så, Kierkegaard? Han vil redelighed! Dvs.: man må indrømme, at det at være kristen er en vanskelig sag, det er ikke noget, man bare skilter med at være – eller forlanger at andre skal være. Redelighed. Det var da måske noget, mange her til lands kunne få øjnene op for ved at læse Kierkegaard i dag. Kapitalisterne, embedsmændene, politikerne, videnskabsmændene og - damerne, teologerne, protestanterne…\nKierkegaard, for Søren!\nKierkegaard & mig\nIngen penge til Kierkegaard\nGuldalderens kreative genier\nKierkegaard har ikke tabt pusten i udlandet\nDet kulturradikale Danmark\nKierkegaard-fejring savner finansiering


Den private sektor hårdest ramt af mangel på uddannede - PDF\nDownload "Den private sektor hårdest ramt af mangel på uddannede"\n1 Den private sektor hårdest ramt af mangel på uddannede AE s arbejdsmarkedsfremskrivning til 22 viser, at efterspørgslen efter personer med en videregående uddannelse stiger med hele 28. personer i de næste 1 år. Da udbuddet af videregående uddannede kun stiger med knap 1. personer, vil der i fremtiden mangle 18. personer med videregående uddannelse. Da den private sektor tegner sig for 7 pct. af stigningen i efterspørgslen, vil manglen på uddannet arbejdskraft især ramme den private sektor. af chefanalytiker Frederik I. Pedersen 22. november 21 Analysens hovedkonklusioner AE s 22-fremskrivning viser, at efterspørgslen efter personer med en videregående uddannelse stiger med hele 28. personer de næste 1 år. Da udbuddet af videregående uddannede kun stiger med knap 1. personer, vil der være en generel mangel på videregående uddannede på 18. personer. Da den private sektor tegner sig for 7 pct. af stigningen i efterspørgslen, vil manglen på uddannet arbejdskraft især ramme den private sektor. Efterspørgslen efter faglært arbejdskraft stiger med knap 1. personer. Udbuddet af faglærte falder 2. personer, hvilket ligeledes peger på en generel mangel inden for denne uddannelsesgruppe. Manglen på uddannet arbejdskraft vil skade produktiviteten og derfor vækstmulighederne i økonomien. Ikke alene er der en direkte effekt, idet højere uddannede har et højere produktivitetsniveau. Der er også en indirekte effekt idet højere uddannede løfter produktiviteten mere generelt i virksomhederne og muliggør investeringer i ny teknologi og omlægning til mere effektive arbejdsgange. At der er en stor indirekte effekt her, bekræftes af analyser i den nye Vismandsrapport. I forhold til regeringens vækstdagsorden starter man med at skyde sig selv i foden, når man vil spare mere end mia. på uddannelse og forskning de kommende år. Kontakt Chefanalytiker Frederik I. Pedersen Tlf Mobil Kommunikationschef Janus Breck Tlf Mobil Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Reventlowsgade 14, 1 sal. 161 København V\n2 AE s 22-fremskrivning viser, at der vil være en samlet stigning i efterspørgslen efter personer med en videregående uddannelse på hele 28. de næste 1 år, mens der vil være en stigning i efterspørgslen efter faglært arbejdskraft på knap 1. personer. Det fremgår af figur 1A og 1B. Figurerne viser samtidig, at den private del af økonomien står for næsten 7 pct. af stigningen i efterspørgslen efter de videregående uddannelser svarende til 2. personer. Til gengæld falder den private efterspørgsel efter faglært arbejdskraft en smule frem mod 22. Figur 1A. Faglærte frem mod 22 Figur 1B. Videregående uddannede frem mod personer 1 1. personer 1 1. personer 3 1. personer Efterspørgsel i alt Efterspørgsel privat Udbud (mulig efterspørgsel) Efterspørgsel i alt Efterspørgsel privat Udbud (mulig efterspørgsel) Anm.: Den private efterspørgsel er afgrænset ift. erhvervet offentlige tjenester. Kilde: AE AE fremskriver ligeledes udbuddet af uddannet arbejdskraft. Selvom udbuddet af videregående uddannede stiger med knap 1. de næste 1 år, kan det, som det fremgår af figur 1B, slet ikke følge med efterspørgslen. Fremskrivningen peger derfor på en samlet mangel på personer med en videregående uddannelse i størrelsesorden 18. personer frem mod 22. Da næsten ¾ af efterspørgslen efter videregående uddannede ligger i den private del af økonomien, vil det især være de private virksomheder, der kommer til at lide under denne mangel. Udbuddet af faglært arbejdskraft falder med godt 2. personer. Det viser figur 1A. Fremskrivningen peger dermed også på en samlet mangel på faglært arbejdskraft frem mod 22. Det gælder også i den private sektor, selvom efterspørgslen falder en smule her. Mangel på uddannede vil bremse væksten Det kan få alvorlige konsekvenser for dansk økonomi, at virksomhederne ikke kan få den uddannede arbejdskraft, de har behov for. Det vil skade produktiviteten og derfor vækstmulighederne i økonomien. For det første har højere uddannede et højere individuelt produktivitetsniveau end lavere eller ikkeuddannede. Det afspejler sig i de relative lønninger og optræder i vækst- og produktivitetsregnskaberne som bidraget fra arbejdskraftens uddannelsesniveau eller kvalitet. Som det fremgår af figur 2, har der været et generelt positivt bidrag fra uddannelsesniveauet til produktivitetsudviklingen i snæver forstand i de private virksomheder fra , om end bidraget er blevet gradvist mindre. 2\n3 Figur 2. Snævert produktivitetsbidrag fra arbejdskraftens kvalitet i den private sektor bidrag pct.enheder,3 bidrag pct.enheder,3,2,2,1, Anm.: Beregnet som simple gennemsnit over de forskellige perioder. Kilde: AE på baggrund af Danmarks Statistik produktivitetsregnskab, september 21. I 197 erne lå bidraget på ¼ procentenhed om året, i 198 erne på godt,1 procentenhed, i 199 erne på godt,1 procentenhed om året, mens vi i 2 erne har haft et bidrag på knap procentenhed om året. Til sammenligning kan nævnes, at arbejdsmarkedets bidrag til den samlede BNP-vækst i perioden fra (antallet af rå præsterede arbejdstimer) i gennemsnit har ligget på -,1 procentenhed om året. For det andet ligger der en række indirekte effekter fra uddannet arbejdskraft på produktiviteten. Således kan en ny og bedre uddannet person på en arbejdsplads også forbedre sine kollegaers produktivitet ved at lære fra sig, forbedre arbejdsdelingen eller være med til at øge omstillingen i virksomheden generelt. Samtidig kan mere og højere uddannet arbejdskraft være en forudsætning for investeringer i ny teknologi, med forøgelse af kapitalapparatet og produktiviteten til følge. Hvis indførelsen af ny teknologi samtidig medfører omstilling til mere effektive arbejdsgange, ligger der en yderligere kilde til øget produktivitet fra uddannelse. Stor indirekte effekt fra uddannelse De Økonomiske Vismænd har i efterårsrapporten 21 netop en interessant analyse af de indirekte effekter af uddannelse på produktiviteten. Produktiviteten er her forstået som det smalle produktivitetsbegreb, totalfaktorproduktiviteten (TFP), der viser den effektivitet, med hvilken produktionsfaktorerne finder anvendelse i virksomhederne. Vismændene ser, med udgangspunkt i mikrodata, på sammenhængen mellem virksomhedernes TFPniveau og de beskæftigedes uddannelsesniveau inden for industri, bygge- og anlæg samt private service virksomheder. Og konklusionen er klar for alle tre erhverv: jo større andel af uddannede, jo højere er TFP-niveauet i virksomheden. 3\n4 Ud fra analyseresultaterne regner vismændene sig endvidere frem til, hvad uddannelsesudviklingen for de beskæftigede har betydet for TFP-produktiviteten (svarende til den indirekte effekt) inden for de tre private hovederhverv fra 1988 til 27. Det er vist i figur 3. Figur 3. Uddannelsesbidrag til TFP-væksten i private hovederhverv årligt vækstbidrag pct.enheder, årligt vækstbidrag pct.enheder,,4,4,3,3,2,2,1,1 Fremstillingsindustri Privat Service Bygge- og anlæg Kilde: AE pba. Vismandsrapport efteråret 21. Inden for fremstillingsindustri beregnes således, at det stigende uddannelsesniveau har løftet TFP med,26 pct. per år. Og inden for private serviceerhverv beregnes, at faldet i andelen af ufaglærte og faglærte samt stigningen i andelen af personer med en videregående uddannelse har løftet TFP med,46 pct. per år. Inden for bygge- og anlægssektoren, hvor uddannelsesniveauet kun er steget i mindre grad, udregnes at det trods alt øgede uddannelsesniveau har løftet TFP med,1 pct. per år. Så ikke alene er der, som det fremgår af vækst- og produktivitetsregnskaberne i figur 2, tale om et direkte bidrag til produktivitetsvæksten fra et stigende uddannelsesniveau. Der ligger også et større indirekte bidrag fra uddannelsessammensætningen til produktiviteten via TFP-udviklingen. De i figur 3 viste resultater svarer i nutidskroner til et årligt velstandsløft på cirka 2 mia. kr. alene fra TFP. Det bliver til mange penge, når man ser over den 2-årige periode. Det virker samtidig underordnet, når Vismændene stiller spørgsmål ved årsagssammenhængene i deres mikroanalyse: Er det uddannelse, der skaber høj produktivitet, eller er det høj-produktive virksomheder, der efterspørger højt uddannet arbejdskraft? Hvis høj-produktive virksomheder ikke kan få den uddannede arbejdskraft, de ønsker, så investerer de formentlig heller ikke i den nyeste teknologi (produktivitetseffekt via kapitalapparat) og undlader derfor også at omstille produktionen i en mere effektiv retning (produktivitetseffekt via TFP). Der er altså ingen tvivl om, at de traditionelle vækstregnskaber undervurderer effekten af uddannelse. 4\n5 I ovenstående lys virker det helt uforståeligt, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti de kommende år vil spare over mia. på uddannelse og forskning som følge af udmøntningen af den såkaldte Genopretningspakke og Finanslovsforhandlingerne for 211. I forhold til regeringens vækstdagsorden starter man med at skydes sig selv i foden. Boks 1. Antagelser bag fremskrivningerne Fremskrivningen af efterspørgslen efter arbejdskraft er baseret på en fortsættelse af de historiske tendenser, hvad angår erhvervsfordeling og erhvervenes efterspørgsel efter de forskellige typer af uddannet arbejdskraft. Fremskrivningen er lavet, så den på makroniveau afspejler AE s seneste konjunkturvurdering fra september 21 og AE s langsigtede fremskrivning af strukturerne på arbejdsmarkedet. Den offentlige sektor vokser på linje med regeringens mellem- og langfristede antagelser. Fremskrivningen af udbuddet (mulige efterspørgsel) af arbejdskraft er lavet på baggrund af AE s uddannelsesmodel, som bruger de seneste overgangssandsynligheder (eksempelvis sandsynligheden for at en person med en gymnasial eksamen tager en given universitetsuddannelse) til at udregne de unges fremtidige uddannelsesmønster og derfor udviklingen i arbejdsstyrkens uddannelsessammensætning. Derudover er der korrigeret for, at ledigheden normaliseres fra det nuværende høje niveau til et lavere strukturelt niveau. I fremskrivningen regnes efterspørgslen efter arbejdskraft og udbuddet af arbejdskraft således som uafhængige størrelser. I den virkelige økonomi må efterspørgslen selvfølgelig tilpasse sig til udbuddet (import af arbejdskraft ikke medtaget) virksomhederne kan ikke ansætte flere faglærte og videregående uddannede, end der er. Fremskrivningen skal derfor ses som et scenario, der viser mismatch mellem det, der ønskes, og det der kan lade sig gøre med de forudsætninger, der er lagt til grund. Der er ikke tale om en prognose. Det skal bemærkes, at der under overfladen kan gemme sig en større mangel på personer med specifikke typer af uddannelse, mens der kan være overskud af andre. Fx vil den overordnede mangel på faglært arbejdskraft ikke være jævnt fordelt på uddannelsesgrupper. Samtidig fortsætter fremskrivningen den tendens, der har været til, at stillinger, der tidligere var skræddersyet til en faglært, fremover i stigende grad varetages af personer med en videregående uddannelse. Det gælder fx inden for bankvæsnet, hvor mange i dag har en kort videregående uddannelse som markedsføringsøkonom, finansøkonom, HD eller lignende. Bortset fra, at korte videregående uddannelser typisk er mere bogligt orienterede, er der på uddannelseslængden ikke den store forskel til de faglærte uddannelser.\nMiraklet på arbejdsmarkedet gav for lidt vækst\nMiraklet på arbejdsmarkedet gav for lidt vækst Danmark fik hverken vækst- eller velstandsmæssigt nok ud af miraklet på det danske arbejdsmarked fra 2004-2008, fordi produktiviteten faldt. Det er der både


Farveprøver Tonemix, St. Astier\nDU STÅR HER:Facader ▸ Kalk og mørtler ▸ Målarkalk og St. Astier▸ Farveprøver Tonemix, St. Astier\nDu finder de 24 standardfarver på Farvekortet under MERE OM PRODUKTET. Du skal dog være opmærksom på, at farvekortet er vejledende, da skærmopløsningen kan ændre farven i forhold til virkeligheden, derfor er det en god idé at bestille en farveprøve.\nFarveprøver på tonemix leveres i 1-2 kg.\nIndfarvet mørtel er en af de nemmeste og mest vedligeholdelsesfri måder at farve din bygning på. Når mørtlen er gennemfarvet, undgår du et ydre farvelag som slides ned, som det ellers sker ved kalkning/maling.\nSelv om du ønsker at kalke/male, er det alligevel en god idé at indfarve den underliggende puds eller vandskuring i samme nuance som malingen/kalken. Derved vil nedslidningen blive mindre synlig, da der slides ind til et lag i samme farve.\nSt. Astier NHL mørtel kan indfarves i specialfarver til specielle projekter eller i 24 forskellige standardfarver. Farverne leveres som tonemix i små poser, hvor mængden af farvestof er tilpasset 25kg, hvilket svarer til en pose NHL-mørtel.\nFarverne ligger inden for det afdæmpede og naturlige spektrum. Akkurat som med alle andre St. Astier-produkter, er pigmenterne fremstillet af rene naturmaterialer – her i form af naturlige franske jordfarver, der hverken indeholder kemi ellertilsætningsstoffer.\nHvis du senere skulle ønske en ny overfladefarve, kan den indfarvede mørtel uden problemer overmales med kalkmaling.


Maveric præsentation: Ændring af kroppens kemi | LifeWave Splash – LifeWave Patches – LifeWave, Inc\nMaveric præsentation: Ændring af kroppens kemi\napril 20, 2017 ProdukterLifeWave Inc\nForuden at anvende Maveric, er der andre måder hvorpå du kan genskabe den ungdommelige følelse, som du havde da du var i tyverne, samtidig med du forbedrer dit generelle helbred. Ved at kombinere enkle livstil ændringer med bestemte LifeWave produkter, kan du ændre din krops kemi, så du opnår nogle fordelagtige resultater (se nedenfor).\nBrug CORSENTIALS: Fra en vigtig støtte til immunsystemet, til at reducere og håndtere stress, er dette det bedste produktsystem til at forbedre ens generelle helbred.\nMotion: Moderat motion og modstandstræning (isometrisk, vægte, yoga, osv.) hjælper med at eliminere mavefedtet, som samler sig over tid. Se venligst WinFit for vores anbefalede tilgang til at tabe uønsket fedt, tone din krop, og føle dig fyldt med energi.\nUndgå at spise for meget af bestemte madvarer: Nogle er kendt for at øge østrogen, og reducere testosteron. Eksempler inkluderer soja produkter, alkohol, vegetabilske olier der har et højt indhold af polyumættede fedtsyrer, og transfedt (kager, tærter, margarine, mikroovn popcorn, osv.).\nPrøv at få en bedre nattesøvn: Jo mere du mangler søvn, jo højere er dine niveauer af stress hormonet kortisol. Dette er vigtigt, for en ubalance i din kortisol, kan skabe træthed, depression, og få dig til at tage på. Mangel på søvn kan også medføre et utal af alvorlige lidelser og sygdomme. Se venligst Silent Nights, LifeWave’s løsning uden stoffer og stimulanser, for en bedre nattesøvn.\n← Medlemsanerkendelse\tMaveric kampagne: Køb 2 få 1 gratis! →


Sådan doserer du Bach draaber\nBemærk: Søg læge hvis du er syg!\nBlomsterremedier er KUN skabt til at afbalancere ganske almindelige hverdagsfølelser.\nDe kan derfor ikke anvendes som erstatning for lægelig behandling eller diagnose.\nSå hvis du har længerevarende symptomer eller føler, at du er syg, bør du altid konsultere din læge.\nTag dråberne i et glas vand.\nMax 7 forskellige blomsterrmedier.\nNår du har valgt den rette kombination, tages to dråber i et glas vand af hvert remedium.\nDu kan vælge op til 7 forskellige remedier i samme glas vand.\nEKs: Du er meget utålmodig (=Balsamin), Du kritiserer andre (=Bøg), Du lytter ikke til din intuition, men spørger hele tiden om andres mening (=Cerato), Du har edderkoppe-fobi (=Abeblomst), Du har ingen selvtillid og opgiver at søge andre stillinger (Lærk), Du kan ikke komme op om morgene og udsætter dagens opgaver (=Avnbøg).\nDrik af vandet i små slurke.\nBehandlingsflaske til længere tids brug.\nTil lidt længere brug (op til 3 uger) er det en stor fordel at komme to dråber af hvert remedie i en 30 ml flaske*) med kildevand samt 1-2 tsk. cognac.\nIndtag af denne blanding fire dråber i munden minimum fire gange om dagen, indtil bedring opnås.\nDu kan roligt tage dette så ofte, du har brug for det. Bach-dråberne kan ikke overdoseres. Men man skal kunne tåle den smule alkohol, de er konserveret i.\nEllers brug fordampningsteknikken, så alkoholen fordampes.\nHold dråberne i munden et lille øjeblik, før de synkes.\nNB: Dosering af Bachs Rescue - Nødhjælpsdråberne:\nMed hensyn til Bachs Rescue Remedy - Nødhjælpsremediet er doseringen lidt anderledes, nemlig fire dråber i vand, der drikkes langsomt lidt efter lidt, eller fire dråber dryppet direkte på tungen.\nhusk at blomsterremedie-energierne er konserveret i alkohol.\nKog vandet og hæld det i et lille glas vand, inden du kommer dråberne i (skal være meget varmt).\nSå vil alkoholen fordampe uden at det går ud over remediernes virkning.\nFra den afkølede flaske tager du 4 dråber og giver dit spædbarn i munden.\nEller på en lille teske.\nEller ved at komme de 4 dråber på fontanel, hals og hænder (på pulsområder).\nDråberne kan også dryppes i en sutteflaske eller i et barns frugtsaft.\nIngen inter-aktion med medicin\nBEMÆRK: Remedierne kan tages ved siden af anden medicin - også homøopatiske midler - uden nogen negativ virkning.\n*) Du kan købe 30 ml. pipetteflasker i en Helsekost eller hos Helsam.dk. Husk at købe: 1) flasken 2) pipettelåg 3) Bachetiketter.\nAlt dette kan du nemt og billigt købe hos Helsam, når du har gennemført et Trin 1 i DK hos en godkendt Bach-lærer.\nLæs om fordelene ved Kursus Bach Trin 1 her.\nFor hverdagens humørsvingninger/-tilstande.\nTil hverdagens svingninger, så som midlertidig træthed eller frustration, kan nogle få dråber af det egnede remedie tages i vand, frugtjuice, te eller andet og drikkes i små hyppige slurke.\nAt tage dråberne koncentreret.\nHvis der ikke er adgang til væske, tages to dråber af remediet (fire af Rescue Remedy) direkte fra lagerflasken, men det vil betyde direkte indtagelse af alkohol. Undgå at berøre pipetten med munden af hygiejniske årsager.\nHvor længe skal jeg tage dråberne?\nDet varierer afhængig af personen og omstændighederne.\nHvis du f.eks. har et pludseligt anfald af depression, skulle det lette omgående efter to dråber Mustard (Agersennep), og hvis du vågner med en typisk 'mandag-morgen-følelse', skulle to dråber Hornbeam (Avnbøg) hjælpe dig til at møde dagen med energi.\nHvis derimod den følelsesmæssige tilstand ligger dybere, kan det tage dage eller uger at mærke bedring, ja måske endda helt op til 6 uger før du mærker bedring.\nDråberne virker nemlig altid mildt og blidt og tager den tid det tager at rense sindet og afbalancere tilstanden.\nDine omgivelser opdager måske forandringen meget før dig selv.\nGenerelt virker remedierne blidt, og forandringen sker i trit med, hvad du naturligt kan klare.\nHvor længe skal du tage dråberne?\nNår du begynder at mærke fysisk og psykisk lettelse, kan det være tid at holde op med remedierne.\nHvis der ikke er bedring efter to uger, må du revurdere dit valg af remedier.\nDer kan være aspekter, du har overset.\nHvis der kun er ringe bedring, så fortsæt eller vurder, om der skal føjes endnu et remedie til blandingen.\nDet sker ofte efter brug af remedier i en måneds tid, at der dukker andre sider af personligheden op, som behøver hjælp. (Princippet med at du "skræller løget" - løg-metoden).\nDer kan da være brug for et andet remedie eller en anden blanding.\nMennesker, eller dyr, der er overfølsomme overfor alkohol, (f.eks. pga. antabus eller særlig medicin) skal tage særlige forholdsregler. Hvis man er i tvivl om man kan tåle den smule alkohol, som reglerne er lagret på, så må man spørge sin læge.\nMen ellers kan man spørge en reg. bachterapeut, hvordan man sikkert kan tage remedierne, selvom man er overfølsom for alkohol.\nRemedierne har ingen skadelige bivirkninger, men som alle andre former for naturmedicin kan de få underliggende symptomer til at komme op til overfladen.\nDet kan medføre udslæt, når kroppen renses for affaldsstoffer eller en bevidsthed om følelser, som man har undertrykt.\nDette er en vigtig del af helbredelsesprocessen og er kun kortvarig.\nHusk: Bachs Rescue til reaktioner. .\nHvis du oplever sådanne reaktioner, så tage 4 dråber Bachs Rescue-dråber i et glas vand efter behov og indtil reaktionen er klinget af igen.\nHusk, hvis du føler dig syg, bør du altid opsøge din læge.\nFortsæt samtidig med de remedier, der har fremkaldt reaktionen, så der fås hjælp af den positive kvalitet i remediet.\nDette kan tage op til 8 dage, men du vil få hjælp ved at indtage Rescue.\nSå er der kun tilbage at ønske dig: Rigtig god fornøjelse med at genvinde et godt velbefindende med Bach Blomsterdråber. Husk også at hjælpe andre med at få det bedre, det giver stor glæde!


home Låsesmed Har du brug for en låsesmed på Østerbro?\nIndbrud bliver set oftere på Østerbro, idet tyvene ved at det er en rig by. Det kan være meget bekymrende for beboerne, da man på den måde skal sikre huset yderligere. Det er ligeledes blevet nemmere for tyve at bryde ind, idet teknologien konstant udvikler sig. Der vil derfor være flere værktøjer og måder at komme ind på og det kan være skræmmende, da man på den måde ikke ved, hvordan og hvorledes man skal sikre sin bolig.\nDet går især op for en, når mange af ens naboer har været udsat for et indbrud. For så ved man det er tæt på og det kan derfor være svært at forlade sit hus. For man ved aldrig hvornår uheldet slipper ud og man skal derfor altid være forberedt.\nSå hvis du ikke allerede har fået gjort noget ved din boligs sikkerhed, skal du klart gøre noget ved det nu. Det er derfor bare at få fat i en låsesmed på Østerbro med det samme! Det kan dog være svært for mange at finde en låsesmed på Østerbro, da der ikke er det største udvalg. De allerede eksisterende låsesmede er ofte meget bookede, idet der er så mange henvendelser og der vil derfor først være tid til en selv efter flere måneder. Det kan være frustrerende at vente, når man ved at tyvene lusker derude. Man skal derfor finde en låsesmed på Østerbro, som kan hjælpe en så hurtigt som muligt.\nDer er heldigvis en løsning, da Secure Partner er kommet til Østerbro. Det er en erfaren låsesmed og du vil derfor altid være sikker på, at du kan få den retmæssige hjælp.\nDet er derfor bare at ringe til Secure Partner, hvis du vil have hjælp til en tyverisikring med det samme!


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Debat - Svar til Eva Pedersen ang. Slotsbryggen\nSvar til Eva Pedersen ang. Slotsbryggen\nGrunden til at der ikke er renset mere op er fordi at tilladelsen fra Svana kun tillader dumpning af havneslam for ca 2000 m3 i denne omgang.\n07. juli 2017 kl. 17:43 Af Thomas Tranberg\nOprensede kommunen mere end de 2000 m3 ville de overtræde deres tilladelse, de næste dumpninger af havneslam i havet må først ske i vinterhalvåret hvor havvandet ikke er så varmt og da slammet indeholder næringsstoffer (rester af lort fra renseanlægget) som giver forøget alge vækst i havet.\nSom jeg har forstået tilladelsen kan næste oprensning/dumpning kun ske i vinter-halvåret 2018, dog kunne man oprense det hele på een gang hvis man lod havneslammet rense på landjord f.eks i pilerense bede som jeg synes er den bedste løsning eller kørte det til deponi.\nDet som er meget mærkeligt er at kommunen har meddelt at det er "muldjord" der ligger i havnen, det ved jo alle at det ikke passer - det er meget nemt, bare brug 1 stk. gratis værktøj nemlig næsen så ved man straks bedre.\nJeg har mange gange tænkt på at overrække borgmesteren en beplantning med havneslammet, nu hvor at kommunen siger at det er "muldjord".\nPersonligt synes jeg at dumpningen af havneslammet er helt hen i vejret, da det nederste lag indholder tungmetaller og mikroplast i alle niveau'er. Så snart havneslammet bliver dumpet bliver mikroplasten frigivet til havet hvor fiskene optager plasten som senere ender på vores madbord.


Johansens Journaler: Atter husejere\nEller i hvert fald fra 1/12-2013! Vi har simpelthen købt et (forhåbentligt) fabelagtigt hus i Hvidovre, som vi glæder os til at flytte ind i til december. Det har været en lang proces at få huset i hus(!) men nu er blækket tør på papirerne og "the deal is done!". Vi er begyndt at indrette huset mentalt og tæller ned til d. 1/12.\nHuset ligger på en lille villavej meget tæt på børnenes skole og ligger faktisk under en kilometer fra vores gamle hus. Så vi bliver i nærområdet, akkurat som vi ønskede os.\nDet har som sagt været en meget lang og ikke mindst hård proces, der har stået på siden juli måned og det har fyldt ENORMT meget. Jeg tror ikke, at vi er gode til at være boligsælgere og -købere, så det er dejligt, at det nu er på plads for de næste mange år.\nHuskøbet har været en af årsagerne til, at der har været meget stille på bloggen. En anden årsag er, at vi godt kan mærke de mere end tre timers transport om dagen. Men nu håber jeg, at vi får lille overskud på den mentale konto. Om ikke ikke andet, så for et par måneder, for mon ikke vi får nok at se til med et brugt hus fra 1955?\nBy the way, Rasmus ønsker sig et par blå Kansasbukser i julegave. Jeg ønsker mig et lammeskind til min gyngestol...\nEtiketter: Flytning, Hus og have, YES


Udgivet: 29 november, 2013\nDer var lagt op til i TV2, at imam Khalil Jaffar Mushib ville tale direkte til den unge digter Yahya Hassan ved fredagsbønnen – Ekstra Bladet var med til bønnen – men digteren blev ikke nævnt med et ord\n– Vi nævnte aldrig Yahyas navn. Vi gjorde ham aldrig til et eksempel for en muslim. Han er en ung mand, der fortæller om sine idéer. Jeg gav et råd til forældrene om, at når man bygger en ny generation op, så skal man tage sig af dem. Det er et råd til alle, også mig selv, sagde imamen efter bønnen til Ekstra Bladet.\n– Ingen vil høre på, hvad han siger, lyder det fra imamen.\n– Jeg har hørt ham. Det er hans privatliv, hvis han laver noget. Det blander jeg mig ikke i, siger en muslimsk mand, der ikke ønsker at stå frem med navn eller billede.\n– Han (Yahya Hassan red.) er fortabt, og en lille ting i en stor verden. Han burde have noget hjælp. Han siger nogle forkerte ting, lød det fra en gruppe muslimske mænd.\nGennem Facebook er der blevet fremsat 27 trusler mod den 19-årige digter – og én af dem er blevet vurderet til at være så alvorlig, at politiet nu har valgt at rejse tiltale.


Skrivechallenge på Forfatterhouse\nKursusplanen for efteråret 2021 er lige på trapperne – og vi glæder os så meget til at præsentere jer for den!\nKurser på Forfatterhouse Om Forfatterhouse Log ind for medlemmer\nSkal du skrive i din sommerferie? Meld dig nu!\nSkrivechallenge Juli 2021\nI juli måned har vi en fire ugers skrivechallenge på Forfatterhouse. Når vi holder sommerskrivechallenge på Forfatterhouse, skaber vi et fælles rum, hvor vi mødes på Zoom og skriver hver formiddag i fire uger fra 9:30 - 12:00.\nHvis du har været til en af vores write-ins, har du sikkert oplevet den digitale synergi, det ekstra boost af vedholdenhed og koncentration, det giver at skrive samen med andre – den ekstra lille stædighed, der kan være en stor hjælp, når Facebook, Instagram, vasketøjet eller andre overspringshandlinger kalder på vores opmærksomhed.\nKøb billet til skrivechallengen 999,- kr.\nTid: 4. juli - 30. juli\nDeltagere: Alle kan deltage\nVært: Malene Kirkgaard\nFor ikke medlemmer 999,- kr\nKickoff og status hver søndag. Write-ins alle hverdage, Spørg Om Alt hver uge. Besøg af redaktør Martin Graae Jørgensen og forfatter Solvej Balle.\nGratis skrivechallenge: Bliv medlem af Forfatterhouse 169,- kr. om måneden uden bindning.\nStruktur og fællesskab giver en god skrivesommer\nEn skrivechallenge er et tilbud om at skabe en ramme til din skrivesommer. Du sidder ikke alene og skriver, vi mødes alle hverdage. Det er nogle gange en stor hjælp med den lille ekstra forpligtelse, det giver, når andre bemærker, hvis man ikke er på sin skrivepind.\nDet er også en hjælp til at lave aftaler med venner og familie. Man kan aftale, at i de uger, skriver man hver formiddag. Man deltager i en skrivechallenge, og det er vigtigt at møde op og være med – også for de andres skyld.\nOg så er der den digital synergi af koncentration. Det er nogle gange helt magisk at opleve, hvor meget det hjælper ens egen koncentration at vide, at vi er mange, der sidder og skriver samtidig. Det er nu, vi skriver, og alle de andre ting, vi burde eller kunne gøre, de må vente.\nBliv medlem af Forfatterhouse og få gratis skrivechallenge: 169,- kr. om måneden\nKøb billet kun til skrivechallenge 999,- kr.\nKickoff søndag den 4. juli kl. 20:00 på Zoom\nProgram for skrivechallenge juli 2021\nKickoff: Søndag den 4. juli kl. 20:00\nFørste uge: 5. - 11. juli\nMandag den 5. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nTirsdag den 6. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nOnsdag den 7. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nTorsdag den 8. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nTorsdag den 8. juli: 20:00 - 21:00 besøg af redaktør Martin Graae Jørgensen fra Turbine.\nFredag den 9. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nSpørg Om Alt: Torsdag den. 8. juli: 12:30\nStatus og skrivemål for næste uge: Søndag den 11. juli kl. 20:00\nAnden uge: 12. - 18. juli\nMandag den 12. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nTirsdag den 13. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nOnsdag den 14. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nTorsdag den 15. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nFredag den 16. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nSpørg Om Alt: Onsdag den. 14. juli: 12:30\nStatus og skrivemål for næste uge: Søndag den 18. juli kl. 20:00\nTredje uge: 19. - 25. juli\nMandag den 19. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nTirsdag den 20. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nOnsdag den 21. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nTorsdag den 22. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nFredag den 23. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nSpørg Om Alt: Tirsdag den. 20. juli: 12:30\nStatus og skrivemål for næste uge: Søndag den 25. juli kl. 20:00\nFjerde uge: 26. juli - 1. august\nMandag den 26. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nTirsdag den 27. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nOnsdag den 28. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nOnsdag den 28. juli: 20:00 - 21:00 forfattersamtale med Solvej Balle\nTorsdag den 29. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nFredag den 30. juli: 9:30 - 12:00 Write-in\nSpørg Om Alt: Mandag den. 26. juli: 12:30\nAfrunding, evaluering og hvad nu: Søndag den 1. august kl. 20:00\nFå programmet som en PDF – lige til at hænge på køleskabet!\nSkal jeg være med alle fire uger for at deltage?\nVores skrivechallenge er fleksibel. Du bestemmer selv, hvor mange uger du vil være med og hvor mange dage i ugen, du vil deltage. Det er noget af det, vi taler om til kickoff. Det er godt at sætte sig et realistisk mål, og hvis man kun kan være med en eller to uger – eller bare nogle dage – så er det også superfint.\nHvis du har spørgsmål eller der er noget, du er i tvivl om, så er du velkommen til at skrive til os på [email protected]\nJeg håber at se dig til en inspirerende og produktiv Skrivechallenge juli 2021\nBliv medlem og få gratis skrivechallenge for 169,- om måneden\n© 2021 Forfatterhouse\nVi er i fuld gang med vores skrivechallenge, men du er velkommen til at hoppe på og være med resten af måneden!


Frivilligrådet samler civilsamfundet om fritidsaktiviteter til ukrainske børn - Ikast-Brande Netavis\nForeningsnyt • 10.05.22\nFrivilligrådet samler civilsamfundet om fritidsaktiviteter til ukrainske børn\nFrivilligrådet har fået til opgave at facilitere et nationalt partnerskab med særligt fokus på fritidsaktiviteter til de mange ukrainske børn, der kommer til landet. Partnerskabet mødes første gang til et virtuelt møde torsdag den 12. maj, der efterfølges af en spørgeskemaundersøgelse på tværs af fritidsaktivitets-områderne.\n”Alle ukrainske børn skal have mulighed for at gå til en fritidsaktivitet.”\nSådan lød udmeldingen fra regeringen om det nye nationale partnerskab, Frivilligrådet er blevet bedt om at stå i spidsen for. Civilsamfundet og landets frivillige er allerede i fuld gang med arbejdet med at sikre fritidsaktiviteter til ukrainske børn – derfor er partnerskabet et godt næste skridt, lyder det fra rådets formand, Anna Bjerre:\n”Hvis der er én ting, der kendetegner civilsamfundet og de mange fantastiske frivillige, vi har i Danmark, så er det, at vi tilsammen nærmest har superkræfter! Det så vi fx under corona-krisen, hvor frivillige organisationer og foreninger spillede en essentiel rolle i at holde samfundets sociale hjul i gang. Og vi ser det nu i modtagelsen af ukrainerne rundt i Danmark: Civilsamfundet træder frem! Derfor er det rigtigt set af regeringen at tage initiativet til dette partnerskab. For er der nogen, der kan løfte opgaven med at sikre fritidsaktiviteter til de ukrainske børn, så er det civilsamfundet og de frivillige i Danmark,” siger Anna Bjerre.\nFrivilligrådet har tidligere anbefalet regeringen – på baggrund af erfaringerne fra corona-tiden – at have fokus på tidlig inddragelse af civilsamfundet såvel som koordinering og videndeling. Derfor glæder regeringens initiativ Anna Bjerre:\n”I Frivilligrådet ser vi frem til at varetage opgaven med at facilitere partnerskabets vigtige og meningsfulde arbejde. Partnerskabet vil forhåbentlig komme de ukrainske børn, som er flygtet fra krigens rædsler, til gode, ved at tilbyde dem en lille smule normalitet i deres nye tilværelse her i Danmark,” siger Anna Bjerre.\nSocial- og Ældreminister Astrid Krag siger: ”Mange ukrainske børn er kommet til Danmark med hovedet fuld af oplevelser fra krigen og frygt for, hvad der skal ske far derhjemme. Vi ved, at fællesskaber, kammeratskaber og fritidsliv er med til at øge børns trivsel. Derfor er det mit håb, at alle ukrainske børn kan gå til noget, og at de og deres familier inviteres med ind i fællesskaberne i foreningerne. Danmark har et unikt og stærkt foreningsliv, og jeg er sikker på, at Frivilligrådet og partnerskabet kan lykkes med at give de ukrainske børn nogle positive oplevelser i hverdagen.”\nKulturminister Ane Halsboe-Jørgensen siger: ”Krig og rædsel fylder meget for de ukrainske børn, som kommer hertil. Det er vigtigt, at vi giver dem mulighed for at tænke på noget andet og have det sjovt med for eksempel en fritidsaktivitet. Vi har i Danmark stærke traditioner for foreninger, der engagerer sig i samfundsudviklingen. Derfor glæder jeg mig over, at vi med et nationalt partnerskab kan få arbejdet på skinner, så børnene kan komme ud og have det sjovt og opleve det sammenhold og fælleskab, som foreningerne giver.”\nAlle relevante aktører inviteres til partnerskabsmøde\nEn lang række aktører på tværs af relevante fritidsaktivitets-områder som sport, kultur og det sociale er blevet inviteret med i partnerskabet. Partnerskabet skal fx bidrage til at styrke den nationale koordinering og videndeling; og til at identificere udfordringer og barrierer i arbejdet med at inkludere de ukrainske børn i fritidsaktiviteter rundt omkring i landet.\n”Jeg ser frem til at få samlet partnerskabet første gang og tage hul på drøftelserne om, hvordan vi bedst styrker koordinering og videndeling – og få identificeret de nuværende barrierer. Det er vigtigt, at vi hurtigst muligt får skabt et overblik over de nuværende aktiviteter – og dem, der er planlagt for sommeren, så vi kan lokalisere eventuelle mangler i tilbud og dækning,” siger Anna Bjerre.\nPartnerskabet mødes første gang den 12. maj. Efter mødet vil Frivilligrådet iværksætte en større spørgeskemaundersøgelse på tværs af sektorer for yderligere at afdække fritidsaktivitets-tilbuddene til de ukrainske børn.


Language of document : Spanish Danish German Greek English French Italian Dutch Portuguese Finnish Swedish ECLI:EU:C:1998:172\n»Ophavsret og beslægtede rettigheder - udlejnings- og udlånsrettigheder - gyldigheden af direktiv 92/100/EØF«\nI sag C-200/96,\nangående en anmodning, som Landgericht Köln (Tyskland) i medfør af EF-traktatens artikel 177 har indgivet til Domstolen for i den for nævnte ret verserende sag,\nMusic Point Hokamp GmbH,\nat opnå en præjudiciel afgørelse vedrørende gyldigheden af artikel 1, stk. 1, i Rådets direktiv 92/100/EØF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (EFT L 346, s. 61),\nsammensat af præsidenten, G.C. Rodríguez Iglesias, afdelingsformændene C. Gulmann, H. Ragnemalm, M. Wathelet og R. Schintgen samt dommerne G.F. Mancini, J.C. Moitinho de Almeida, P.J.G. Kapteyn, D.A.O. Edward, J.-P. Puissochet (refererende dommer), G. Hirsch, P. Jann og L. Sevón,\n- Metronome Music GmbH ved advokat Hartwig Ahlberg, Hamburg\n- Music Point Hokamp GmbH ved advokat Martin Matzat, Münster\n- den tyske regering ved kontorchef Alfred Dittrich, Forbundsjustitsministeriet, bistået af fuldmægtig Sabine Maass, Forbundsøkonomiministeriet, som befuldmægtigede\n- den franske regering ved kontorchef Catherine de Salins og ekspeditionssekretær Philippe Martinet, begge Juridisk Tjeneste, Udenrigsministeriet, som befuldmægtigede\n- den italienske regering ved afdelingschef, professor Umberto Leanza, Juridisk Tjeneste, Udenrigsministeriet, som befuldmægtiget, bistået af statens advokat, Giorgio Ferri\n- Det Forenede Kongeriges regering ved Lindsey Nicoll, Treasury Solicitor's Department, som befuldmægtiget, bistået af barrister Eleanor Sharpston\n- Rådet for Den Europæiske Union ved juridisk konsulent Bjarne Hoff-Nielsen, og Stephan Marquardt, Rådets Juridiske Tjeneste, som befuldmægtigede\n- Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber ved juridisk konsulent Jürgen Grunwald og Berend Jan Drijber, Kommissionens Juridiske Tjeneste, som befuldmægtigede,\nefter at Metronome Musik GmbH, Music Point Hokamp GmbH, den tyske regering, den italienske regering, Rådet og Kommissionen har afgivet mundtlige indlæg i retsmødet den 21. oktober 1997,\nog efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgørelse den 22. januar 1998,\nVed kendelse af 18. april 1996, indgået til Domstolen den 13. juni 1996, har Landgericht Köln i medfør af EF-traktatens artikel 177 forelagt et præjudicielt spørgsmål vedrørende gyldigheden af artikel 1, stk. 1, i Rådets direktiv 92/100/EØF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (EFT L 346, s. 61, herefter »direktivet«).\nDette spørgsmål er blevet rejst under en sag mellem Metronome Musik GmbH (herefter »Metronome«), som fremstiller lydbærere og navnlig compact discs, og Music Point Hokamp GmbH (herefter »Hokamp«), som navnlig driver virksomhed med udlejning af compact discs.\nIfølge direktivets artikel 1, stk. 1, skal medlemsstaterne indføre ret til at tillade eller forbyde udlejning og udlån af originalværker og eksemplarer af ophavsretligt beskyttede værker samt af andre frembringelser. Ifølge samme artikels stk. 4, medfører salg eller anden form for distribution ikke, at rettighederne udtømmes. Endelig bestemmes det i artikel 2, stk. 1, at eneretten til at tillade eller forbyde udlejning og udlån tilkommer ophavsmanden, for så vidt angår hans originalværk eller eksemplarer heraf, den udøvende kunstner, for så vidt angår optagelsen af hans fremførelse, fremstilleren af fonogrammer, for så vidt angår hans fonogrammer, og producenten af den første optagelse af en film, for så vidt angår den originale film eller eksemplarer heraf.\nDet fremgår af direktivets artikel 9, at spredningsretten, som ikke berører de særlige bestemmelser om udlejnings- og udlånsrettigheder, og navnlig rettighederne ifølge artikel 1, stk. 4, og som er en eneret til at gøre de omhandlede genstande tilgængelige for almenheden ved salg eller på anden måde, først udtømmes, når genstanden for første gang sælges i Fællesskabet af rettighedshaveren eller med dennes tilladelse.\nEndelig åbner artikel 13, som vedrører direktivets tidsmæssige anvendelse, mulighed for, jf. dens stk. 3, at medlemsstaterne kan bestemme, at rettighedshaverne anses for at have givet tilladelse til udlejning eller udlån af en frembringelse, som er blevet stillet til rådighed for tredjemand eller er erhvervet inden den 1. juli 1994, som var datoen for direktivets iværksættelse.\nDirektivet er i Tyskland blevet gennemført ved lov af 23. juni 1995 (BGBl. I, s. 842), som ændrede Urhebergesetz af 9. september 1965 (lov om ophavsret, BGBl. I, s. 1273, herefter »UrhG«). Denne lov ophævede navnlig muligheden for udlejning af »viderespredninger«, som var lovlige i det omfang, det oprindelige\nværk eller eksemplarer heraf var blevet bragt i omsætning med tilladelse fra indehaveren af spredningsretten.\nMetronome, som har fremstillet compact disc'en »Planet Punk«, som er indspillet af gruppen »Die Ärzte« og udgivet den 15. september 1995, anmodede, med henvisning til de nye bestemmelser i UrhG, Landgericht Köln om at nedlægge forbud mod Hokamp's udlejning af denne compact disc.\nDen 4. december 1995 afsagde Landgericht Köln en foreløbig kendelse, som forbød sagsøgte at udleje eller udlåne compact disc'en i Tyskland.\nHokamp rejste imidlertid indsigelse mod dette forbud og gjorde herved gældende, at de nævnte bestemmelser i direktivet og i UrhG, som gennemfører direktivet, er i strid med de grundrettigheder, som følger af fællesskabsretten og af forfatningsretten, herunder særligt retten til fri erhvervsudøvelse.\nVed gennemgangen af dette anbringende har Landgericht Köln været i tvivl om gyldigheden af at indføre en eneret til udlejning, som navnlig kunne risikere at hindre udøvelsen af et erhverv, som hidtil havde været frit. På denne baggrund har den nationale ret forelagt Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»Er indførelsen ved artikel 1, stk. 1, i Rådets direktiv 92/100/EØF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret af en eneret til udlån under tilsidesættelse af princippet om udtømmelse af spredningsretten forenelig med fællesskabsretten, navnlig Fællesskabets grundrettigheder?«\nMetronome, den tyske, den franske, den italienske og Det Forenede Kongeriges regering, samt Rådet og Kommissionen er af den opfattelse, at direktivet er gyldigt. De har i det væsentlige gjort gældende, at eneretten til udlejning, som i øvrigt følger af en række internationale konventioner indgået af Fællesskabet og medlemsstaterne, opfylder formål af almen interesse inden for den intellektuelle ejendomsret og ikke strider mod selve indholdet af retten til fri erhvervsudøvelse.\nHokamp har derimod gjort gældende, at indførelsen af en sådan ret i medfør af direktivet skal betragtes som ugyldig, eftersom den strider mod de grundrettigheder, som tilkommer virksomheder der driver udlejningsvirksomhed, herunder retten til fri erhvervsudøvelse, og idet den fordrejer konkurrencen i de medlemsstater, hvor denne aktivitet er uafhængig af fremstillere af fonogrammer.\nDet bemærkes for det første, at det fremgår såvel af forelæggelseskendelsens præmisser som af ordlyden af det forelagte spørgsmål, at den nationale ret rejser tvivl om, hvorvidt tilsidesættelsen af princippet om udtømmelse af spredningsretten ved indførelsen af eneretten til udlejning er gyldig, når genstande, som er beskyttet af ophavsretten, udbydes til salg af rettighedshaveren eller med dennes tilladelse.\nDette princip fremgår af Domstolens faste praksis, hvorefter EF-traktatens artikel 36 kun tillader, at princippet om frie varebevægelser fraviges af hensyn til de i medlemsstaternes lovgivninger anerkendte industrielle og kommercielle ejendomsrettigheder, i det omfang disse fravigelser er begrundet i hensynet til beskyttelse af de rettigheder, der udgør denne ejendomsrets særlige genstand. Derimod har den ved en medlemsstats lovgivning om industriel og kommerciel ejendomsret sikrede eneret netop udtømt sine virkninger, når en vare lovligt er bragt på markedet i en anden medlemsstat af rettens indehaver selv eller med dennes samtykke (jf. navnlig domme af 20.1.1981, forenede sager 55/80 og 57/80, Musik-Vertrieb membran og K-tel International, Sml. s. 147, præmis 10 og 15, og af 22.1.1981, sag 58/80, Dansk Supermarked, Sml. s. 181, præmis 11).\nImidlertid har Domstolen i dommen af 17. maj 1988 (sag 158/86, Warner Brothers og Metronome Video, Sml. s. 2605) udtalt, at litterære og kunstneriske værker kan udnyttes kommercielt på anden måde end ved salg af de fysiske bærere, som de er fremstillet af. Dette gælder således for udlejningen af videokassetter, som henvender sig til et andet publikum end salgspublikummet, og som udgør en væsentlig potentiel indtægtskilde for ophavsmænd til film.\nI denne forbindelse har Domstolen udtalt, at det ikke er muligt at sikre ophavsmænd til film et vederlag, som står i forhold til det faktiske antal udlejninger, og som sikrer disse ophavsmænd en tilfredsstillende del af udlejningsmarkedet, såfremt de kun har ret til honorar i forbindelse med deres samtykke til salg til såvel almindelige privatpersoner som udlejere af videogrammer. Lovgivninger, som indfører en særlig beskyttelse af retten til udlejning af videokassetter, forekommer derfor begrundet i hensynet til beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret, jf. traktatens artikel 36 (dommen i sagen Warner Brothers og Metronome Video, a.st., præmis 15 og 16).\nI samme dom tilbageviste Domstolen endvidere argumentet om, at en ophavsmand, som havde udbudt et videogram med en film til salg i en medlemsstat, hvor lovgivningen ikke gav ham nogen eneret til udlejning, måtte acceptere konsekvenserne af sit valg og konsumtionen af sin ret til at modsætte sig udlejning af videogrammet i en hvilken som helst anden medlemsstat. I tilfælde, hvor en national lovgivning giver ophavsmænd en særlig ret til udlejning af videogrammer, ville denne ret således miste sit indhold, hvis rettighedsindehaveren ikke kunne bestemme over udlejning (præmis 17 og 18).\nSom generaladvokaten har fremhævet i punkt 14 i forslaget til afgørelse, kan det forhold, at fysiske bærere er bragt i omsætning, således per definition ikke lovliggøre andre udnyttelser af det beskyttede værk, såsom udlejning, som grundliggende adskiller sig fra salg og fra enhver anden lovlig spredningshandling. På samme måde som for retten til offentlig fremførelse af et værk (jf. dom af 13.7.1989, sag 395/87, Tournier, Sml. s. 2521, præmis 12 og 13) er retten til\nudlejning et af de prærogativer, der tilkommer ophavsmanden og producenten på trods af salget af de fysiske bærere, som indeholder værket.\nDet er således berettiget, når der i direktivet sondres mellem på den ene side virkningerne af den særlige ret til udlejning og udlån, som er beskrevet i direktivets artikel 1, og på den anden side virkningerne af spredningsretten, som er beskrevet i artikel 9, og som er defineret som en eneret til at gøre de pågældende genstande tilgængelige for almenheden, navnlig ved salg. Hvor den førstnævnte ret ikke udtømmes ved salg eller anden form for distribution, udtømmes den sidstnævnte ret, når genstanden for første gang sælges i Fællesskabet af rettighedshaveren eller med dennes tilladelse.\nFællesskabsrettens indførelse af en eneret til udlejning kan således ikke udgøre en overtrædelse af princippet om udtømmelse af spredningsretten, hvis genstand og anvendelsesområde er forskellig fra enerettens.\nEndvidere bemærkes, at det fremgår af fast retspraksis, at såvel princippet om ejendomsrettens ukrænkelighed som princippet om ret til frit at udøve et erhverv er et led i de almindelige fællesskabsretlige grundsætninger. De nævnte rettigheder er imidlertid ikke absolutte rettigheder, men skal ses i sammenhæng med deres funktion i samfundet. Ejendomsretten og retten til frit at udøve et erhverv kanderfor underlægges begrænsninger, forudsat at sådanne begrænsninger er nødvendige for at tilgodese almene hensyn, som Fællesskabet forfølger, og forudsat at begrænsningerne ikke, når henses til deres formål, indebærer et uforholdsmæssigt og uantageligt indgreb over for det centrale indhold af den beskyttede rettighed (jf. navnlig dom af 17.10.1995, sag C-44/94, Fishermen's Organisations m.fl., Sml. I, s. 3115, præmis 55).\nDirektivet har til formål at indføre en harmoniseret retsbeskyttelse i Fællesskabet for så vidt angår retten til udlejning og udlån og visse ophavsretsbeslægtede rettigheder inden for den intellektuelle ejendomsret. I henhold til direktivets tre første betragtninger har denne harmonisering til formål at eliminere forskellene i de nationale lovgivninger, som kan skabe hindringer for samhandelen samt konkurrencefordrejninger til skade for det indre markeds gennemførelse og funktion. Det fremgår nærmere af direktivets fjerde, femte og syvende betragtning, at udlejningsretten, som følge af, at piratvirksomhed udgør en stigende trussel, spiller en stadigt større rolle for den økonomiske og kulturelle udvikling inden for Fællesskabet, idet den skal sikre ophavsmænd og udøvende kunstnere et rimeligt vederlag og dække de særdeles store og risikobehæftede investeringer navnlig til fremstilling af fonogrammer og film.\nSådanne formål er i overensstemmelse med de formål af almen interesse, som Fællesskabet forfølger. I denne forbindelse skal det særligt bemærkes, at beskyttelsen af den litterære og kunstneriske ejendomsret, som er omfattet af den industrielle og kommercielle ejendomsret, jf. traktatens artikel 36, er et af de hensyn af almen interesse, som kan begrunde en indskrænkning i varernes fri\nbevægelighed (jf. dommen i sagen Warner Brothers og Metronome Video, a.st., præmis 11). Endvidere bemærkes, at Fællesskabets kulturelle udvikling er et af de formål, der er opregnet i EF-traktatens artikel 128, som affattet ved traktaten om Den Europæiske Union, og som særligt har til formål at støtte kunstneriske og litterære frembringelser.\nHvad nærmere angår tilkendelsen af en eneret til udlejning til fremstillere af fonogrammer, som anfægtes af sagsøgte i hovedsagen, forekommer denne at være begrundet i hensynet til at beskytte de særdeles store og risikobehæftede investeringer, som kræves for at fremstille fonogrammer, og som er af afgørende betydning for, at ophavsmændene kan hellige sig skabelsen af nye værker. Som generaladvokaten har anført i punkt 26 i forslaget til afgørelse, udgør tilkendelsen af en eneret til producenterne formentlig den mest effektive beskyttelse, navnlig henset til udviklingen af nye teknologier og til den stigende trussel fra piratvirksomhed, som fremmes af den ekstremt lette adgang til at kopiere lydbærere. Uden denne eneret ville vederlaget til dem, som investerer i skabelsen af produkterne, ikke længere kunne sikres på betryggende vis, hvilket uvægerligt ville få konsekvenser for skabelsen af nye værker.\nDesuden, og som det allerede er blevet fremhævet af de fleste procesdeltagere, er forpligtelsen til at indføre en eneret for fremstillere af fonogrammer og alle andre rettighedshavere til fonogrammer, til at tillade eller nægte erhvervsmæssig udlejning af disse produkter, i overensstemmelse med de kombinerede betingelser i artikel 11 og 14 i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (»TRIPS«), som er indeholdt i et bilag til overenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen, undertegnet i Marrakech den 15. april 1994 og godkendt ved Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994), for så vidt angår de områder, der hører under Fællesskabets kompetence (EFT L 336, s. 1).\nSåledes kan det almindelige princip om fri erhvervsudøvelse ikke fortolkes uden hensyntagen til de grundlæggende principper, som er knyttet til beskyttelsen af den intellektuelle ejendomsret og de internationale forpligtelser, som Fællesskabet og medlemsstaterne har indgået inden for dette område. Eftersom der ikke er grundlag for at antage, at de forfulgte formål skulle kunne nås gennem foranstaltninger, som i højere grad beskytter den fri erhvervsudøvelse for personer eller virksomheder, som har specialiseret sig inden for erhvervsmæssig udlejning af fonogrammer, kan konsekvenserne af indførelsen af en eneret til udlejning ikke antages at være uforholdsmæssige eller uantagelige.\nDet bemærkes endvidere, at direktivet, når der ses bort fra de overgangsforanstaltninger, som er anført i artikel 13, ikke fører til afskaffelse af enhver mulighed for udlejning. Således kan professionelle udlejere forhandle med\nrettighedshaverne om, på betingelser, som er acceptable for begge parter, at få tilladelse til at udleje de omtvistede genstande eller at indgå en licensaftale.\nMed hensyn til det anbringende, som er fremført af sagsøgte i hovedsagen, og hvorefter et generelt udlejningsforbud fra bestemte grupper af fremstillere af fonogrammer ville fordreje konkurrencen, skal det blot bemærkes, at hvis dette skulle være tilfældet, ville sådanne fordrejninger ikke være direkte konsekvenser af de omtvistede bestemmelser, som hverken har til formål eller til følge at gøre de pågældende i stand til systematisk at forbyde udlejning af deres produkter med det eneste formål at udelukke konkurrenter fra udlejningsmarkedet.\nDen forelæggende ret skal derfor gives det svar, at gennemgangen af det præjudicielle spørgsmål intet har frembragt, der kan rejse tvivl om gyldigheden af direktivets artikel 1, stk. 1.\nDe udgifter, der er afholdt af den tyske, den franske, den italienske, og Det Forenede Kongeriges regering, samt af Rådet for den Europæiske Union og af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, som har afgivet indlæg for Domstolen, kan ikke erstattes. Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagens omkostninger.\nvedrørende det spørgsmål, der er forelagt af Landgericht Köln ved kendelse af 18. april 1996, for ret:\nGennemgangen af det præjudicielle spørgsmål har intet frembragt, der kan rejse tvivl om gyldigheden af artikel 1, stk. 1, i Rådets direktiv 92/100/EØF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret.\nMoitinho de Almeida Kapteyn Edward\nPuissochet Hirsch Jann Sevón


Sådan får du en god høst af blommer: fodring af blommer\nBlomme tilhører uhøjtidelige frugttræer. Det kræver ikke særlig omhu og opmærksomhed. Men vejroverraskelser kan skade et rigeligt blomstrende træ. Uventet sne og frost på majdage i den midterste bane vil føre til en minimal blommehøst. Erfarne landmænd og derimod økologiske fans anbefaler at bruge gødning og mulching. De mener, at dette vil bidrage til at få gode resultater, selv under ugunstige klimatiske forhold..\nMulching og fodring af blommer i det tidlige forår\nDen første vigtige periode med plejetræspleje kommer umiddelbart efter, at sneen smelter. Dyrkere skal skabe gunstige betingelser for røddernes vækst og udvikling. Mulching frugttræer vil hjælpe denne proces, vil være i stand til at varme rodsystemet, og det vil begynde sin kraftige aktivitet..\nMed ankomsten af det tidlige forår udføres mulching af blommens rodzoner. Et tykt lag kompost eller rådnet gødning lægges ud i stammecirklerne. Mulchens farve i dette tilfælde er af stor betydning, da solens stråler tiltrækkes af mørke farver. Det betyder, at solen vil varme de muldede områder godt op, og rødderne vil begynde aktivt at tage alle de nødvendige næringsstoffer fra jorden..\nHvis rodsystemet fungerer aktivt, blomstrer træet ikke kun frodigt, men vil snart modtage en stor mængde æggestokke. I fremtiden kan de muldede områder bruges til at plante blomster eller siderater. Disse planter vil ikke kun dekorere stedet, men vil også bevare jordens fugtighed og give mange flere fordele..\nFor at give træet maksimal hjælp og støtte er mulching alene ikke nok. Bladdressing er også nødvendig. Frugttræer under blomstringen, især i ustabilt og ofte koldt vejr, har brug for yderligere næringsstoffer.\nFra begyndelsen af blomstringen til dannelsen af æggestokken skal frugttræer sprøjtes med særlige biologiske produkter en gang om ugen. Du kan selv tilberede sprayblandingen. Dette kræver en liter vand, en spiseskefuld “Extasol” og et par “Healthy Garden” granulat. Denne blanding vil styrke plantens immunitet, blive en stimulans for dens hurtige vækst og udvikling af frugter, forhindre skadedyr og blive en profylakse mod forskellige sygdomme..\nSådan bio-sprøjtning og mulching garanterer frugttræets beskyttelse mod ugunstige vejrforhold, modstandsdygtighed over for forårsfrost og pludselig sne. Træer er pålideligt beskyttet og kan derfor give det maksimalt mulige frugtsæt og i fremtiden en rig høst..\nBlommedressing efter blomstring\nEfter blomstringens afslutning og færdiggørelsen af æggestokken på blommetræer begynder den næste lige så vigtige periode. Det er på frugtudviklingstidspunktet, at træet får brug for endnu flere næringsstoffer. Rod- og bladfodring hjælper med at kompensere for deres mangel. Sprøjtning med biologiske produkter skal fortsættes. Og som roddressing kan du bruge “brød” -gødning, som hældes i træstammerne en gang om ugen..\nDet tilberedes sådan: I nogen tid skal du indsamle og tørre alt kornaffald, læg dem derefter i en stor spand (fyld ca. en tredjedel af det), fyld alt med varmt vand og tilsæt en halv liter dåse gødning og aske. Lad hele denne blanding trække i en dag. Den færdige topdressing skal fortyndes med vand før vanding (for en del af gødningen – ti dele vand). Gødning er ønskelig at anvende på våd jord..\nMulching og fodring af blommer om efteråret\nNår den sidste afgrøde i denne sæson er høstet, kan du gå videre til det næste trin i plejen af blommetræer. Lige nu lægges frugtknopper til det næste år, og træet har stadig brug for støtte i form af topdressing..\nDe biologiske produkter, der blev sprøjtet, kan nu spildes direkte i stamcirklerne (før den første frosts begyndelse). Med ankomsten af alvorligt koldt vejr, muld jorden igen omkring træerne. Brug rådnet gødning som mulch. Dette vil hjælpe træerne med at beskytte sig mod forskellige sygdomme og bevare den nødvendige fugtighed for planten..\n5 regler for vellykket frøplantegravning\nPlantning af buske om efteråret\nSukka -apinan mestarikurssi\nHalloween tekvicové remeslá\nكرسي بذراعين مستدير\nبلاط الأرضيات الخزفي الحجري: إيجابيات وسلبيات\nΓιατί τα φύλλα κυκλάμινου κιτρινίζουν;\nالتفاصيل الدقيقة لعملية ربط البطانة بالمشابك\nЛепило “Bustilat”: технически характеристики и приложение