Danmarks Nationalbank. Kvartalsoversigt 1. kvartal - PDF\nDanmarks Nationalbank. Kvartalsoversigt 1. kvartal\nDownload "Danmarks Nationalbank. Kvartalsoversigt 1. kvartal"\n1 Danmarks Nationalbank Kvartalsoversigt 1. kvartal 1999\n2 Kvartalsoversigten udgives af Danmarks Nationalbank og udkommer 4 gange om året. Ansvarshavende redaktør: Jens Thomsen Redaktør: Anders Møller Christensen Kvartalsoversigten kan rekvireres ved henvendelse til: Danmarks Nationalbank, Informationssektionen, Havnegade 5, 1093 København K Telefon (direkte) eller Tryk: Schultz Grafisk A/S, København ISSN Kvartalsoversigt 2. kvartal 1999 planlægges offentliggjort 1. juni 1999.\n3 Indhold Seneste tendenser i valuta- og pengeforholdene... 1 Euroen og de nye perspektiver Jens Thomsen, Direktionen, Karsten Biltoft og Jesper Ulriksen Thuesen, Kapitalmarkedsafdelingen Euroen vil præge udviklingen af de finansielle institutioner og markeder i de kommende år. Perspektivet gælder såvel globalt som europæisk eller rent dansk. En skærpet konkurrence medfører sandsynligvis større enheder med et bredere udbud af finansielle produkter til lavere priser. Valutareserven Peter Kjær Jensen, Kapitalmarkedsafdelingen Nationalbankens valutareserve har høj likviditet og består især af indskud i udenlandske banker og let omsættelige udenlandske obligationer. Formålet er via køb eller salg at kunne påvirke valutakursen over for euro som et vigtigt led i fastkurspolitikken. Valutareserven kan ikke anvendes til afvikling af Danmarks udlandsgæld. Økonomisk portræt af euroområdet Tom Nordin Christensen og Michael Pedersen, Økonomisk Afdeling Euroområdets økonomiske og finansielle struktur sammenlignes med USA. Euroområdet vejer økonomisk set knap så meget som USA og er mindre homogent. At dømme efter de amerikanske erfaringer vil forskellene på landene i euroområdet ikke automatisk blive udlignet med tiden. Knap 50 pct. af Danmarks udenrigshandel foregår med det nye valutaområde. Indeksobligationer Jens Verner Andersen og Jacob Gyntelberg, Kapitalmarkedsafdelingen Markedet for indeksobligationer ses i sammenhæng med obligationernes hidtidige fritagelse for realrenteafgift og kravet om deres anvendelse ved finansiering af offentligt støttet byggeri. Dette krav er bortfaldet, ligesom nyudstedte indeksobligationer vil blive beskattet. Markedet for indeksobligationer ventes derfor at sygne hen.\n4 Grundlag for Bodil Nyboe Andersens udtalelser på Finansrådets årsmøde den 2. december Pressemeddelelser Tabelafsnit 38. årgang, nr. 1\n5 1 Seneste tendenser i valuta- og pengeforholdene Oversigten vedrører perioden fra november 1998 til midten af februar 1999 DEN INTERNATIONALE ØKONOMISKE BAGGRUND De økonomiske nøgletal for USA er fortsat pæne med en BNP-vækst i 4. kvartal 1998 på 5,5 pct., arbejdsløshed på 4,5 pct. og en prisstigningstakt på 2,5 pct. samt overskud på det føderale budget. De fleste prognoser spår, at den amerikanske økonomi efter en lang årrække med høj vækst er på vej ned i et lavere vækstspor, uden at der dog bliver tale om recession. Den amerikanske økonomi har dog hidtil vist sig at være meget robust. Prisstigningstakten var i 1998 på sit laveste niveau siden 1965, men der er tegn på en vis acceleration i lønningerne. Den ledende pengepolitiske rente, fed funds target rate, har efter nedsættelserne i efteråret været uændret 4,75 pct., og den 10-årige statsobligationsrente har bevæget sig omkring samme niveau. Væksten i den tyske økonomi har været faldende gennem 1998 bl.a. som følge af en svag udvikling i eksporten. For året set under ét var væksten på 2,8 pct. ifølge de foreløbige opgørelser dog den højeste siden opsvinget først i 1990'erne i kølvandet på genforeningen. For euroområdet under ét foreligger der endnu kun tal for de tre første kvartaler, hvor både vækstprofil samt vækstniveau lå tæt på de tyske tal. Tysklands BNP udgør ca. en tredjedel af euroområdets BNP. Flere af de mere fremadrettede tillidsindikatorer både for euroområdet og Tyskland isoleret (IFO-indekset) er faldet mod slutningen af 1998, hvilket indikerer, at opgangen langt fra er solidt funderet. De fleste prognoser peger da også på en lavere vækst i I Japan synes recessionen at blive uddybet med negativ vækst i de tre første kvartaler af Den lange japanske rente har på det seneste været stigende, men niveauet er stadig meget lavt. Dette til trods var der i 3. kvartal tale om direkte fald i såvel privatforbrug som investeringer. Både virksomhedernes og forbrugernes tillid er meget lav, hvilket gør det svært at få gang i økonomien igen. Japan har trods en svag eksportudvikling et betydeligt betalingsbalanceoverskud, så det er ikke de eksterne bindinger, der er problemet. En væsentlig forudsætning for\n6 2 fornyet fremgang i den japanske økonomi ligger sandsynligvis i en oprydning i den japanske banksektor, der lider under omfattende nødlidende lån bevilget under opgangen i 1980'erne. Midt i januar kom den brasilianske valuta, real, ud for et voldsomt pres, som endte med, at de brasilianske myndigheder måtte lade realen flyde efter i en længere periode at have fulgt en valutakurspolitik med små løbende kontrollerede deprecieringer over for dollaren, en såkaldt "crawling peg". Realen lå først i februar næsten 40 pct. under niveauet før uroen over for dollaren. Presset mod realen blev tilsyneladende udløst af, at en af de brasilianske delstater ensidigt erklærede sig ude af stand til at betjene sin gæld til de føderale myndigheder. Der har dog samtidig været problemer med implementeringen af de krav til bl.a. finanspolitikken, der blev stillet for det IMF-lån, som blev bevilliget i december Som en af verdens store råvareproducenter er Brasilien blevet hårdt ramt af de generelt faldende råvarepriser. Brasilien er langt den største økonomi i Latinamerika og den ottende største på verdensplan. Det er endnu for tidligt at vurdere de mere langsigtede konsekvenser af krisen, som i høj grad afhænger af, i hvilket omfang der sker afsmitning på andre økonomier. I Sydøstasien, der har været ude for en voldsom økonomisk nedtur det seneste halvandet år, synes økonomierne nu at have stabiliseret sig. DEN INTERNATIONALE RENTE- OG VALUTAKURSUDVIKLING Den 1. januar 1999 indførte 11 EU-lande en fælles valuta, euroen. De 11 lande er Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Holland, Østrig, Portugal samt Finland. Den nye valuta blev godt modtaget af markederne, og introduktionen forløb generelt uden de store problemer. Euroen eksisterer i første omgang kun i kontoform, da sedler og mønter først introduceres den 1. januar Deltagerlandenes nationale valutaer udgør indtil da underenheder af euroen, ligesom fx øre er en underenhed af kroner. Den fortsatte eksistens af nationale møntenheder i eurolandene betyder, at der stadig beregnes bilaterale valutakurser mellem fx D-mark og dollar. Valutaerne for de kommende eurolande lå alle ganske tæt på de respektive ERM-centralkurser i sidste del af Disse kurser var i foråret blevet forudannonceret som bilaterale omregningskurser mellem de 11 eurovalutaer ved indførelsen af euroen. Euroområdets valutaer har det sidste halve år bevæget sig omkring et niveau på 1,70 D-mark per dollar, hvilket fra årsskiftet svarer til 1,15 dollar per euro. Over for den japanske yen fortsatte dollarsvækkelsen året ud, og dollaren lå midt i februar ca. 25 pct. under sommerens niveau.\n7 Samtidig med indførelsen af euroen indledte Den Europæiske Centralbank, ECB, i samarbejde med deltagerlandenes nationale centralbanker sin funktion som centralbank for euroområdet. Den fælles ageren begyndte dog allerede før årsskiftet med en koordineret rentenedsættelse i de 11 eurolande den 3. december, hvor de ledende rentesatser blev nedsat med mellem 0,3 og 0,75 pct. til et fælles niveau på 3,0 pct. Italien kom dog først ned på 3,0 pct. med en yderligere rentenedsættelse sidst i december. Denne koordinerede rentenedsættelse lettede forudannonceringen af ECB's rentesatser den 22. december. Renten på indlånsfaciliteten blev der fastsat til 2 pct., renten på den marginale udlånsfacilitet til 4,5 pct. disse udgør henholdsvis bund og loft i en rentekorridor og renten på de primære markedsoperationer (svarende til en reporente) til 3 pct. Frem til den 21. januar var rentekorridoren indsnævret med satser på 2,75 og 3,25 pct. for henholdsvis indlånsfacilitet og marginal udlånsfacilitet. I et fuldt integreret pengemarked i eurolandene vil der ikke kunne være forskel på pengemarkedsrenterne på tværs af lande. Det var dog ikke på forhånd givet, at markedet ville være helt effektivt lige fra starten, og den snævre rentekorridor tjente således til at begrænse størrelsen på de mulige rentefluktuationer i dag-til-dag renten i overgangsfasen. Generelt er en bredere rentekorridor imidlertid hensigtsmæssig for at tilskynde pengeinstitutterne til at handle likviditet indbyrdes og dermed fremme pengemarkedets funktionsmåde. ECB tilkendegav samtidig med annonceringen af rentesatserne, at renten på de primære markedsoperationer i en overskuelig fremtid må forventes fastholdt uændret på 3 pct., som historisk set er meget lavt. ECB's hovedopgave er ifølge Maastricht-traktaten at sikre stabile priser. ECB's styrelsesråd har på denne baggrund annonceret, at der ved prisstabilitet skal forstås en stigning i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) på under 2 pct. p.a., og har hermed kvantificeret traktatens inflationsmålsætning. ECB har endvidere fastsat referenceværdien for væksten i pengemængden (M3) til 4½ pct., hvilket er i overensstemmelse med prisstabilitet ved de aktuelle udsigter for den mellemfristede økonomiske vækst. Faldet i den lange tyske rente fortsatte ind i 1999 understøttet af den komplikationsfrie introduktion af euroen og fra midten af januar også af krisen i Brasilien, der fik investorerne til at søge mod europæiske og amerikanske obligationer. Den 10-årige tyske statsobligationsrente var ved udgangen af januar 3,6 pct., men steg frem til midten af februar en anelse igen. Den lange amerikanske rente er ikke faldet tilsvarende med en udvidelse af rentespændet de seneste måneder til følge, jf. figur 1. I efteråret var der en vis udvidelse af det lange rentespænd over for Tyskland for stort set alle de kommende eurolande i forbindelse med 3\n8 4 10-ÅRIGE STATSOBLIGATIONSRENTER Figur 1 Pct. p.a jan 98 feb 98 mar 98 apr 98 maj 98 jun 98 jul 98 aug 98 sep 98 okt 98 nov 98 dec 98 jan 99 feb 99 Tyskland Danmark USA Japan uroen på de internationale finansielle markeder i august og september. Hen mod årsskiftet indsnævredes spændene igen. Indførelsen af euroen betyder ikke, at renten på eurolandenes statsobligationer nødvendigvis bliver ens. Valutakursrisikoen fjernes, men der kan stadig være forskel i kreditrisiko, dvs. markedets vurdering af evnen til at betale, samt i likviditet. Figur 2 viser rentespændene på 10-årige statsobligationer over for Tyskland ved udgangen af januar Der ses nu en anden opdeling end den hidtidige, hvor der var højrentelande med stort spænd og kernelande med lille spænd. De aktuelle rentespænd afspejler bl.a., at nogle af de tidligere kernelande har stor offentlig gæld, fx Belgien, og dermed opfattes kreditrisikoen som større end for lande med lav offentlig gæld. Rentespændene er ikke statiske, men kan ændres fx som følge af ændringer i den førte politik. Det skal endelig bemærkes, at den absolutte størrelse på spændene i høj grad afhænger af hvilke obligationsserier, der vælges til sammenligningen, på grund af forskelle i likviditetspræmie eller løbetid. For de EU-lande, der ikke er med i euroen, blev der fra årsskiftet etableret en ny valutakursmekanisme, ERM II. I første omgang deltager kun Danmark og Grækenland, men med forskellige udsvingsbånd, mens Sverige og Storbritannien har valgt at stå udenfor. ERM II aftalen er nærmere beskrevet i Kvartalsoversigten, 4. kvartal 1998, side 19-20, og gengivet i sin helhed på Nationalbankens hjemmeside.\n9 5 LANGE RENTESPÆND OVER FOR TYSKLAND, ULTIMO JANUAR 1999 Figur 2 Procentpoint 0,30 0,25 0,20 0,15 0,10 0,05 0,00 Belgien Spanien Frankrig Irland Italien Holland Østrig Portugal Finland For Danmark repræsenterer ERM II aftalen en fortsættelse af fastkurspolitikken. Ved årsskiftet fastsattes en centralkurs for kronen over for euroen på 746,038 danske kroner per 100 euro, jf. pressemeddelelsen side 64. Dette er det fremtidige pejlemærke i dansk pengepolitik og svarer til en uændret centralkurs over for D-mark. Nationalbanken vil fortsætte med at stabilisere kronekursen tæt på denne kurs og ønsker ikke, at kronen skal svinge inden for hele det tilladte bånd på 2,25 pct. omkring centralkursen. Kronen har i den forløbne del af 1999 ligget stabilt marginalt stærkere end centralkursen. Det britiske pund har været omtrent uændret over for D-mark siden oktober. Den ledende pengepolitiske rente er med baggrund i en afmatning af økonomien og en prisstigningstakt på niveau med målsætningen på 2,5 pct. blevet sænket flere gange i efteråret samt i begyndelsen af februar. Det lange rentespænd over for Tyskland er indsnævret til 0,5 pct. Den svenske krones fald ophørte mod slutningen af 1998, og kronen er siden årsskiftet steget over 5 pct. over for D-mark og den danske krone. Den ledende rente er blevet nedsat flere gange i efteråret samt i februar. Den norske krone har efter svækkelsen i august været temmelig volatil omkring det svækkede niveau, men blev stærkere fra midten af december og var midt i februar ca. 5 pct. svagere end før svækkelsen. Der hersker fortsat usikkerhed blandt markedsdeltagerne omkring valutakurspolitikken, selv om den norske valutaforskrift, der styrer valutakurspoli-\n10 6 tikken og sigter mod at stabilisere den norske krone over for ECU og efter årsskiftet euro, blev fornyet midt i december. Den norske økonomi er blevet hårdt ramt af de lave oliepriser samt en stærk indenlandsk lønudvikling, og den lange norske rente har ikke fulgt den faldende tendens i det europæiske renteniveau det seneste år med en markant udvidelse af det lange rentespænd over for Tyskland til følge. Norges Bank nedsatte renten med 0,50 pct. sidst i januar, hvorved udlånsrenten (D-lånsrenten) kom ned på 9,50 pct. og foliorenten på 7,5 pct. Det korte rentespænd over for euroområdet er således også betydeligt. RENTEUDVIKLINGEN I DANMARK Efter uroen i august og september 1998, hvor kronen måtte forsvares med betydelige interventioner samt en renteforhøjelse, kunne Nationalbanken i de følgende måneder gradvist nedsætte renten igen, herunder i forbindelse med den koordinerede rentenedsættelse blandt de kommende eurolande den 3. december. Kronen lå i de sidste måneder af 1998 stabilt over for D-marken, og siden indførelsen af euroen ved årsskiftet har kronen været stærk og stabil over for den nye valuta, hvilket dannede baggrund for nedsættelsen af reporenten den 7. januar samt den 4. februar, hvor også diskontoen blev nedsat. Både diskonto og reporente var med henholdsvis 3,25 pct. og 3,5 pct. midt i februar tilbage på et lavere niveau end før valutauroen. Pengemarkedsrenterne er faldet i takt med nedsættelserne af de pengepolitisk styrede renter, og det korte rentespænd over for Tyskland er indsnævret fra 1,25 pct. ved udgangen af september til 0,5 pct. midt i februar. Samtidig med rentenedsættelserne har Nationalbanken siden udgangen af september 1998 frem til midten af februar 1999 købt udenlandsk valuta for et beløb stort set svarende til, hvad der blev anvendt til støtte for kronen under valutauroen i august og september. Det internationale rentefald slog mere end fuldt igennem på den 10- årige danske statsobligationsrente, som i januar kom ned under 4,0 pct., men siden er steget en anelse igen. Spændet over for en tilsvarende tysk obligation er efter en udvidelse i efteråret indsnævret til omkring 40 basispunkter. Også renten på den toneangivende realkreditobligation er faldet i sidste del af 1998 og ind i 1999, men faldet har været mindre end på statsobligationer, selv når der korrigeres for, at det reelt er begrænset, hvor meget kursen på realkreditobligationer kan komme over 100, da disse typisk kan indfries til pari. Det kan dog nu i mange tilfælde betale sig at konvertere lån finansieret med 7 pct. obligationer til lån finansieret med 5 pct. obligationer. Konverteringsomfanget gennem 1998 har været af\n11 7 samme omfang som i , men besparelserne har denne gang været mindre. AKTIVITETSUDVIKLINGEN Dansk økonomi udviste i 3. kvartal fortsat robust vækst, og der var ingen tegn på afdæmpning i væksten i den indenlandske efterspørgsel. En række af de mere fremadrettede indikatorer peger dog i retning af, at økonomien kan være på vej ned i et lavere gear. De foreløbige nationalregnskabstal for 3. kvartal 1998 viste høj vækst i bruttonationalproduktet (BNP) i forhold til 2. kvartal, der var negativt påvirket af forårets konflikt på arbejdsmarkedet. Set i forhold til året før voksede BNP med 3,4 pct. og er dermed tilbage på sin trend fra Det private forbrug steg ikke i 3. kvartal 1998, men var 4,2 pct. højere end i 3. kvartal året før. Også investeringerne og det offentlige forbrug steg betydeligt, mens nettoeksporten bidrog negativt til BNP-væksten, svarende til at importen voksede hurtigere end eksporten. Efter et fald i første del af 1998 steg den sæsonkorrigerede beskæftigelse beregnet ud fra ATP-indbetalingerne med næsten fuldtidsbeskæftigede fra 2. til 4. kvartal og kom dermed tilbage på trenden fra Samtidig fortsatte arbejdsløsheden med at falde og var ved årets udgang kommet ned på 6,0 pct. Der er ikke tegn på, at væksten i forbruget er aftaget i årets sidste kvartal. Bilsalget og detailomsætningen er således forblevet høj, jf. figur 3, trods fald i forbrugertillidsindikatoren. Dette fald skyldes dog først og fremmest en negativ vurdering af Danmarks økonomi, mens familiens egen økonomi vurderes mere positivt. Konjunkturbarometrene for industrien samt bygge- og anlægssektoren er til gengæld dykket kraftigt i de sidste måneder af Dette kan være tegn på en forestående opbremsning af økonomien. Vurderingen af den økonomiske situation vanskeliggøres af, at hovedparten af de stramninger, der blev vedtaget i juni 1998 (Pinsepakken), først formelt trådte i kraft ved årsskiftet. De kan naturligvis godt have haft effekt på adfærden tidligere, men fx stigningstakten i ejendomspriserne tyder ikke på dette. Udlån fra pengeog realkreditinstitutterne til husholdningerne, der ofte bevæger sig i samme retning som forbrug og boliginvesteringer, tyder heller ikke på nogen nævneværdig ændring i låneadfærden indtil nu. Et væsentligt element i Pinsepakken var en gradvis reduktion af den skattemæssige værdi af rentefradraget fra typisk 46 pct. i 1998 til 32 pct. i år Reduktionen vil lægge en dæmper på stigningen i kontantpriserne på ejerboliger og fremme den private opsparing. Samtidig lempes\n12 8 DETAILOMSÆTNING OG BILSALG Figur = stk Detailomsætningsindeks (venstre) Salg af personbiler (højre) indkomstskatten for lavtlønnede, og en række afgifter hæves. Når opsparingseffekten af det reducerede rentefradrag medregnes, har skatteændringerne en negativ effekt på økonomien svarende til 0,5 pct. af BNP, hvilket dog modvirkes af det fortsatte fald i den lange rente. Hertil kommer, at aktivitetsvirkningen af det reducerede rentefradrag er vanskeligt kvantificerbart samt usikkert med hensyn til tidsmæssig placering. Kun hvis der meget snart kommer klare indikationer på, at væksten i den indenlandske efterspørgsel er på vej ned, så betalingsbalancen forbedres, forsvinder behovet for yderligere økonomisk opstramning. Tiltagene i Pinsepakken retter sig hovedsageligt mod privatforbruget og boligejerne, der har haft store kapitalgevinster på deres huse de senere år. Den kendsgerning, at væksten i de offentlige udgifter siden 1993 hvert år har overskredet det i finansloven budgetterede med en betydelig margin, er med til at øge kravet til styrken af de forbrugsbegrænsende indgreb. Overskridelserne er fortrinsvis sket i den kommunale og amtskommunale sektor. De offentlige finanser har samtidig nydt godt af konjunkturudviklingen med faldende ledighed og stigende skattegrundlag. Hertil kommer, at omlægningen af ejerskabet til det særlige ATP-bidrag på 1 pct. i 1999 rent statistisk vil flytte et milliardbeløb fra privat til offentlig opsparing. Det er vigtigt, at sådanne forbedringer af den offentlige saldo ikke leder til en svækkelse af udgiftspolitikken. I løbet af 1998 blev der vedtaget ændringer ikke bare af skattelovgivningen, men også på arbejdsmarkedsområdet. Ud over reduktionen af den skattemæssige værdi af rentefradraget og sænkning af marginalskatten\n13 9 for lavindkomstgrupperne skete der med arbejdsmarkedsreform 3 bl.a. en udvidet og fremrykket aktivering af ledige, ligesom den maksimale dagpengeperiode blev sat ned. Herudover blev efterlønsordningen ændret i forbindelse med finansloven, så incitamentet til at blive lidt længere på arbejdsmarkedet øges. Samtidig bliver der indført et efterlønskontingent, som skal indbetales ud over kontingentet til A-kasse, mens man er erhvervsaktiv, for at være berettiget til efterløn. Betragtet som en opsparingsordning er efterlønsordningen dog stadig for de flestes vedkommende betragteligt mere favorabel end de rent individuelle pensionsopsparingsformer og indeholder dermed et betydeligt tilskudselement. Et mere fleksibelt arbejdsmarked er ønskeligt såvel i et kortsigtet perspektiv som på mellemlangt sigt for at sænke det arbejdsløshedsniveau, der er foreneligt med en samfundsmæssig holdbar lønstigningstakt. I et lidt længere perspektiv har de senere års reformer af arbejdsmarkedet baggrund i, at andelen af ældre om nogle år vil begynde at vokse ganske voldsomt, hvilket vil øge forsørgerbyrden for de erhvervsaktive. For at modvirke dette er det nødvendigt at få øget arbejdsudbuddet, hvis ikke skattetrykket skal stige markant, eller den offentlige service forringes. Da erhvervsfrekvensen i Danmark er blandt verdens højeste, forudsætter det, at den enkelte enten arbejder flere timer fx per år eller er på arbejdsmarkedet i længere tid set over livsforløbet, medmindre man primært vil øge arbejdsudbuddet via indvandring. Lovgivningen, der stoppede forårets strejke i kølvandet på arbejdstagersidens forkastelse af forligsmandens mæglingsskitse, trækker til gengæld i modsat retning ved at reducere arbejdsudbuddet. Her fik store grupper på det private arbejdsmarked to ekstra feriefridage samt 3 omsorgsdage til børnefamilier. BETALINGSBALANCEUDVIKLINGEN De foreløbige tal for saldoen på betalingsbalancens løbende poster viste for perioden januar til november 1998 et underskud på 14,5 mia.kr. mod et overskud på 7,5 mia.kr. i samme periode året før. Størstedelen af forringelsen skyldes faldende overskud på varehandelen med udlandet som følge af, at væksten i importen trods opbremsning har oversteget den stagnerende eksport. Hertil kommer, at nettorentebetalingerne til udlandet er øget med knap 4 mia.kr. Industrieksporten stagnerede i 1998, og der var fortsat tab af markedsandele, en udvikling der med baggrund i en vigende ordreindgang fra eksportmarkederne samt en fortsat stærk indenlandsk omkostningsudvikling må forventes at fortsætte den kommende tid. Også landbrugseksporten er blevet hårdt ramt bl.a. som følge af historisk lave priser på svinekød samt faldende afsætning på betydelige markeder.\n14 10 En væsentlig årsag til problemerne for eksporten er en svækkelse af konkurrenceevnen. Den reale effektive kronekurs baseret på timelønninger i industrien er således styrket siden sommeren 1997, hvilket gør danske varer dyrere målt i udenlandsk valuta. Svækkelsen af konkurrenceevnen skyldes dels, at en række af vore samhandelspartneres valutaer er blevet svækket over for kronen, dels at de danske timelønninger de seneste år er steget hurtigere end hos konkurrenterne. Det bliver helt afgørende for eksportudviklingen på længere sigt at få denne udvikling vendt. En svækket konkurrenceevne er dog næppe den eneste grund til den stagnerende eksport. En anden årsag kan findes i den høje kapacitetsudnyttelse, idet den stærke vækst i det indenlandske forbrug gennem en årrække har bragt produktionen tæt på økonomiens kapacitetsgrænse. Kapacitetseffekter i eksporten kan forekomme ved, at indenlandsk efterspørgsel dækkes før udenlandsk, eller ved at virksomhederne priser sig ud af marginale eksportmarkeder ved gode hjemlige afsætningsmuligheder. Høj kapacitetsudnyttelse og god afsætning på hjemmemarkedet får således virksomhederne til at tage en højere pris end omkostninger og konkurrenternes pris i sig selv ville tilsige. Afdæmpning af den indenlandske efterspørgsel kan få virksomhederne til at prise sig tilbage på eksportmarkederne og dermed bidrage til at øge eksporten. Væksten i efterspørgslen på vore eksportmarkeder er naturligvis også afgørende for den danske eksportudvikling. Der var pæn vækst på de danske eksportmarkeder i 1998, som imidlertid ikke blev udnyttet med yderligere tab af markedsandele til følge. Prognoserne peger på lavere eksportmarkedsvækst i indeværende år. Der har siden sommeren 1997 været fokuseret meget på den økonomiske krise på en række tredjemarkeder med Sydøstasien, Rusland samt senest Latinamerika som de væsentligste. Bortset fra Sydkorea indgår landene i disse områder ikke i Nationalbankens effektive kronekursindeks. For at få en ide om virkningen på den danske konkurrenceevne af de kraftige devalueringer i en række af disse lande, er der udregnet et udvidet kronekursindeks, hvori indgår Danmarks 50 største samhandelspartnere med et par enkelte undtagelser (Taiwan og de baltiske lande er af datamæssige årsager ikke med). Indekset er baseret på simple bilaterale vægte for industrivarehandelen. Ved vurdering af konkurrenceevnen er det imidlertid ikke nok at se på udviklingen i de nominelle valutakurser, da lande med stærkt deprecierende valutaer typisk samtidigt har høje pris- og lønstigninger. For at tage hensyn til dette er der yderligere beregnet et udvidet realt effektivt kronekursindeks med forbrugerpriser som deflator. Det ville være\n15 11 UDVIDET OG ALMINDELIGT REALT EFFEKTIVT KRONEKURSINDEKS Figur 4 Januar 94 = Almindelig real effektiv kronekurs Udvidet real effektiv kronekurs bedre at benytte lønninger som deflator, men dette er ikke muligt på grund af mangel på data for en lang række lande. Figur 4 viser, at udviklingen i den danske konkurrenceevne fanges ganske godt af det almindelige kronekursindeks. Det udvidede indeks peger ikke på yderligere forringelser af konkurrenceevnen ud over det, som det almindelige indeks viser, svarende til at den stærke depreciering af en række valutaer opvejes af høje prisstigninger. Ovenstående resultat understøttes af en opdeling af handelsbalancesaldoen i en saldo over for vore hovedmarkeder defineret som EU samt USA, Japan og Norge og en saldo over for de for dansk eksport mere perifere markeder, jf. figur 5. De danske problemer på eksportmarkederne er de klassiske i form af relativ stærk indenlandsk efterspørgsel samt tab af konkurrenceevne over for vore hovedmarkeder, hvorimod "Asien effekter" og lignende på det overordnede niveau kun er af sekundær og indirekte betydning. Udviklingen har været særlig markant over for vor største samhandelspartner, Tyskland. Efter genforeningen steg den danske eksport til Tyskland betydeligt, og i 1993 var der et overskud i samhandelen i dansk favør på 12 mia.kr. Dette overskud er i dag forsvundet. PRIS- OG LØNUDVIKLING Stigningstakten i forbrugerpriserne var i december ,7 pct. i forhold til året før. For året som helhed var stigningstakten 1,9 pct. Inflati-\n16 12 HANDELSBALANCESALDI Figur 5 Mia. k Hovedmarkeder (EU, USA, Japan, Norge) Øvrige markeder onen holdes nede af prisfald på energi (faldende oliepriser), stagnerende priser på importvarer (på grund af stigende effektiv kronekurs) samt fødevarer (prisfald på svinekød). Størrelsen "Andre faktorer", der afspejler stigningen i indenlandsk løn og avance, har de seneste måneder været for opadgående, og den underliggende inflation er nu større end den faktiske. Den afdæmpede udvikling i nationalregnskabets profitkvote tyder ikke på, at der ligger nogen speciel stærk dansk avanceglidning bag opgangen. Det er snarere stigningen i lønomkostningerne, der er årsagen. Pinsepakkens afgiftsforhøjelser har fra årsskiftet isoleret set forøget prisstigningstakten med et par promille. Det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks, HICP, var i december 1,1 pct. højere end året før, og dermed på linje med gennemsnittet i euroområdet og klart inden for det interval, der af ECB er defineret som prisstabilitet. HICP-indekset stiger som følge af forskelle i beregningsmetode systematisk langsommere end det almindelige forbrugerprisindeks (CPI). Lønstigningstakten har, jf. Dansk Arbejdsgiverforenings statistik, været for opadgående gennem 1998 og nærmer sig nu 5 pct. p.a. De højeste lønstigninger har fundet sted i bygge- og anlægssektoren, ligesom arbejdere er steget mere i løn procentvis end funktionærer. Stigningstakten i euroområdet var med 2½ pct. i 3. kvartal 1998 kun det halve, og blandt vore vigtigste konkurrenter er det kun Norge, der har en stærkere lønudvikling end den danske. Lønstigningstakten på det vigtige tyske marked er efter en vis opgang gennem det seneste årstid tæt på euro-\n17 13 UDVIKLINGEN I FORBRUGER- OG NETTOPRISERNE Tabel 1 Indenlandske priser Forbrugerprisindeks Nettoprisindeks Energi Import I alt Husleje Fødevarer Offentlige Andre ydelser faktorer Vægte HICP CPI 1,000 0,085 0,142 0,773 0,160 0,233 0,046 0,334 Vækst i forhold til året før, procent ,4 2,6 1,6 2,7 2,7 0,5 3,4 4,4 3, ,1 2,1-3,8 2,5 2,5 1,8 2,0 2,9 3, ,3 1,4-0,9 0,0 1,9-0,2 2,1 1,7 2, ,0 1,6-3,1 2,1 2,0 3,0 1,6 2,4 1, ,0 2,1 1,9-2,5 2,5 2,2 3,1 1,8 2,5 2, ,1 2,1 2,0 6,6 0,1 1,9 1,7 1,6 1,1 2, ,9 2,2 2,2 2,7 0,9 2,4 3,6 2,8 2,2 1, ,3 1,9 1,5-2,8 0,6 1,9 1,8 2,1-0,9 2, kvt.... 1,6 2,0 1,8-1,7 1,4 2,1 4,1 2,5-0,4 1, kvt.... 1,4 2,0 1,7-0,7 0,9 2,0 2,5 2,1-1,5 2, kvt.... 1,2 1,7 1,2-4,0 0,4 1,7 0,6 1,9-1,9 2, kvt ,1 1,7 1,2-4,7-0,1 1,9 0,1 2,0 0,4 2,8 Anm.: Vægtgrundlag pr. september Nettoprisindekset er forbrugerprisindekset korrigeret for indirekte skatter, afgifter og tilskud til nedsættelse af priserne. "Andre faktorer" er et udtryk for den indenlandske, markedsbestemte inflation. "Andre faktorer" stiger normalt hurtigere end nettoprisindekset som følge af et større indhold af tjenesteydelser, der typisk har en kraftigere prisudvikling end i andre sektorer. Samtidig stiger efterspørgslen efter serviceydelser set i et længere perspektiv typisk hurtigere end efterspørgslen efter andre produkter. HICP er det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks. gennemsnittet. De senest indgåede overenskomster tyder dog på, at der vil ske yderligere opgang i den kommende tid. De danske lønstigninger har nu i en årrække været stærkere end hos konkurrenterne, og der er risiko for, at denne situation ikke ændrer sig afgørende inden for den nærmeste fremtid. Selv om den økonomiske vækst afdæmpes, kan der at dømme fra tidligere let gå nogen tid, før løndannelsen påvirkes mærkbart. Det er vigtigt, at det fremover i stigende grad bliver de eksportorienterede sektorer, der sætter rammerne for omkostningsudviklingen. Den relativt stærke lønudvikling går, såfremt den fastholdes over en længere periode, ud over eksport og markedsandele, og derved på lidt længere sigt også beskæftigelsen. Det er derfor afgørende, at den danske omkostningsudvikling bringes i bedre overensstemmelse med vore konkurrenters.\n18 14 Euroen og de nye perspektiver Jens Thomsen, Direktionen, Karsten Biltoft og Jesper Ulriksen Thuesen, Kapitalmarkedsafdelingen INDLEDNING Indførelsen af den fælles valuta, euro, i 11 europæiske lande fra den 1. januar 1999, er en historisk begivenhed, som i mange henseender er en afgørende milepæl i en af efterkrigstidens store visioner. Den politiske vilje har været stor nok til at overvinde de mange forhindringer, der har været undervejs. Også ud fra en mere snæver økonomisk synsvinkel er der tale om en historisk begivenhed. Dette gælder naturligvis især for landene i euroområdet. Men også for de øvrige EU-lande, herunder Danmark, er der på afgørende områder tale om en ny situation. Denne artikel fokuserer på en række af de væsentligste implikationer på det monetære og finansielle område. Her vil indførelsen af euroen få afgørende betydning, hvad enten man anlægger et globalt, et europæisk eller et dansk perspektiv. DET GLOBALE PERSPEKTIV Introduktionen af euroen indebærer en fundamental ændring i det internationale monetære system, der i hovedparten af dette århundrede har været domineret af den amerikanske dollar. Euroen har potentiale til at blive en international valuta på linje med dollaren. Der er dog flere forhold, som bliver afgørende for euroens fremtidige globale rolle og det internationale monetære system, der vil opstå i kølvandet. Nedenfor vil de væsentligste af disse forhold blive diskuteret. Euroen en international valuta Alene det faktum, at euroområdet er verdens næststørste valutaområde, vil sikre euroen en dominerende position på globalt plan. Faktisk er euroområdet tæt på at være verdens vigtigste valutaområde målt på produktion. Af verdens samlede produktion i 1997 kom 20 pct. således fra USA, mens 16 procent kom fra de 11 lande i euroområdet. Til sammenligning tegnede Japan sig kun for det halve af produktionen i euroområdet.\n19 15 Euroen vil blive en væsentlig transaktionsvaluta i den internationale handel. Det skyldes først og fremmest, at euroområdets samlede handel er meget stor, og at kunder og leverandører i de lande, som handler med eurolandene, af rent kommercielle grunde vil anvende euro. Euroen må desuden forventes at blive en væsentlig valuta til rent finansielle formål. Størrelsen af markedet vil således medvirke til øget opmærksomhed fra både investorer og låntagere, hvilket på sigt vil give anledning til et endnu større kapitalmarked, jf. afsnittet om det europæiske perspektiv. Oprettelsen af det store eurokapitalmarked har allerede ført til en intensivering af bestræbelserne på at harmonisere en lang række af de markedsregler og markedskonventioner, der er forskellige på de nationale markeder. Det drejer sig fx om kuponfrekvens, renteberegningsmetoder og opgørelse af bankdage. Hvis euroen skal blive en dominerende valuta på globalt plan, er det dog afgørende, at euroens interne stabilitet sikres. Det vil sige, at inflationen i euroområdet forbliver lav. Her er det af stor betydning, at både Den Europæiske Centralbanks (ECB s) altoverskyggende målsætning om at fastholde prisstabilitet og ECB s uafhængighed er traktatfæstet. Intet andet valutaområde har en så stærk formel forpligtelse til at bekæmpe inflationen. Men det er klart, at ECB vil kunne stilles i en meget vanskelig situation i forhold til sin målsætning, hvis ikke også den øvrige økonomiske politik indrettes i overensstemmelse hermed. Dette ansvar påhviler de respektive nationale regeringer i eurolandene. Formålet med stabilitets- og vækstpagten er at give en forøget grad af sikkerhed for, at de enkelte lande på den ene side har et manøvrerum i finanspolitikken og på den anden side fører en politik, der forhindrer uansvarligt høje underskud på de offentlige budgetter. Et nyt internationalt monetært system Den seneste helt store ændring i det internationale monetære system fandt sted i begyndelsen af 1970'erne, da det globale Bretton Woodssystem med faste, men justerbare kurser brød sammen. I sammenligning hermed kan introduktionen af euroen vise sig at blive en endnu større begivenhed. Sammenbruddet i Bretton Woods-systemet betød, at man gik over til et nyt regime med flydende i stedet for forholdsvis faste valutakurser. Men det betød ikke en ændring i dollarens status som den altdominerende internationale valuta. Dette er anderledes nu. Som nævnt ovenfor har euroen potentiale til med tiden at kunne udvikle sig til at blive en international valuta på linje med dollar. Der tegner sig således billedet af et bipolært system med en "lillebror" i form af den japanske yen, som formentlig først og fremmest vil kunne bevare en position som international valuta i det asiatiske område.\n20 16 I den senere tid har der været en del diskussion af, om det på den baggrund vil være hensigtsmæssigt at introducere en form for valutakurssamarbejde mellem dollar og euro. Tanken bag dette er reelt at vende tilbage til den globale valutakursstabilitet, der var gældende under Bretton Woods; nu blot med en anden type system bestående af to dominerende valutaer samt en lang række mindre valutaer, der mere eller mindre formelt knyttes til den ene af de to. I de seneste 25 år er diskussionen om et nyt globalt valutasamarbejde dukket op med jævne mellemrum både på internationalt plan og inden for kredsen af EUlande. Det er dog aldrig lykkedes at nå til enighed om hverken det ønskelige eller gennemførlige i et sådant system. Der har altid været centrale lande, som af den ene eller anden grund ikke var tilhængere af et nyt globalt system. Kompetencen til at lade euroen indgå i den ene eller den anden form for formaliseret valutasamarbejde ligger ikke hos ECB, men hos eurolandenes regeringer 1. Når der ses bort fra bestemmelserne vedrørende den nye valutakursmekanisme, ERM II, er der i Traktaten ikke lagt vægt på kursstabilitet mellem euroen og andre valutaer. Faktisk er emnet kun omtalt i en enkelt af Traktatens mange ØMU-artikler. Dette er der flere grunde til. En væsentlig grund er, at det for eurolandene ikke i samme omfang vil være væsentligt at fastholde stabile valutakurser af hensyn til udenrigshandlen. Introduktionen af euroen betyder, at en række mindre og hver for sig relativt åbne økonomier er overgået til at være dele af et langt større valutaområde, hvor valutaforhold kommer til at spille en væsentlig mindre rolle for udviklingen i fx vækst og beskæftigelse. I stedet er interne økonomiske forhold steget i betydning. En anden grund er, at det er tvivlsomt, om det med nutidens enorme og stærkt mobile kapitalstrømme overhovedet er realistisk at implementere en formel valutakursmekanisme mellem de dominerende internationale valutaer. Netop på dette punkt er der sket meget betydelige ændringer i forhold til de markedsforhold, Bretton Woods-systemet i mange år demonstrerede sin succes under. Om der nu, hvor euroen er en realitet, vil indfinde sig en ny situation med anderledes udsigter for et globalt valutasamarbejde, er ifølge sagens natur vanskeligt at vurdere. Uanset at der kan konstateres en ændret holdning i nogle lande, synes der fra amerikansk side ikke på nuvæ- 1 I Artikel 109 i Traktaten om den Europæiske Union hedder det bl.a., at "Uanset art. 228 kan Rådet, der træffer afgørelse med enstemmighed på grundlag af en henstilling fra ECB eller Kommissionen og efter høring af ECB, hvor der tilstræbes at opnå en konsensus, der er i overensstemmelse med målsætningen om prisstabilitet, efter høring af Europa-Parlamentet, i overensstemmelse med fremgangsmåden i stk. 3 for de der nævnte arrangementer indgå formelle aftaler om et valutakurssystem for ECUen over for ikke-fællesskabsvalutaer."\n1 Seneste tendenser i valuta- og pengeforholdene Oversigten vedrører perioden fra november 1998 til midten af februar 1999 DEN INTERNATIONALE ØKONOMISKE BAGGRUND De økonomiske nøgletal for USA er fortsat


Nye håndboldkoncepter giver plus på medlemskontoen | Håndbold.dk\nNye håndboldkoncepter giver plus på medlemskontoen /\nTrille Trolle, Håndboldfitness og Håndboldskole er koncepter, der skal sikre gode oplevelser og fastholde medlemmer. Og noget tyder på, at det virker.\nEn ny rapport ”Håndbold i Danmark” kortlægger håndboldsportens tilstand, og den viser blandt andet, at klubber, der har taget initiativer som Trille Trolle, Håndboldskole og Håndboldfitness til sig, har medlemsvækst, mens klubber uden initiativerne mister medlemmer. Siden Håndboldfitness blev indført i 2011, har klubber, der tilbyder Håndboldfitness, i gennemsnit fået 1,88 nye voksne medlemmer om året, mens klubber uden fitnesskonceptet i gennemsnit har mistet 1,36 medlemmer om året. Klubber med Håndboldfitness vækster også på børnemedlemmer. Det kan betyde to ting, lyder det fra Søren Simonsen, der er udviklingschef i Dansk Håndbold Forbund.\n”Det kan enten betyde, at Håndboldfitness simpelthen virker efter hensigten. Vi ved, at børn er tilbøjelige til at vælge samme sport som deres forældre, og derfor kan koncepter rettet mod voksne også have positiv effekt på børneafdelingen. Den anden forklaring er, at Håndboldfitness primært udbydes i velfungerende klubber, der alligevel havde oplevet medlemsvækst.”\n36 % af de danske håndboldklubber udbyder mindst ét af de tre håndboldkoncepter Trille Trolle, Håndboldfitness og Håndboldskole.\n”Mange kæmper med den daglige drift og mangel på frivillige hænder, og det kan virke uoverskueligt at hive nye koncepter ind. Derfor er det altafgørende, at koncepterne er lette at gå til, så det ikke kun er de store og mest velfungerende klubber, der får glæde af dem,” siger Søren Simonsen.\nTrille Trolle, Håndboldskole og Håndboldfitness er et led i Vision 25-50-75, der er et DGI-projekt, der har til formål at sikre, at i år 2025 skal 50 % af befolkningen være aktive i en forening, og 75 % af befolkningen skal være fysisk aktive.\nSusanne Tvorup, Trille og Trolle-ansvarlig i Hadsund Håndbold, der startede Trille og Trolle i september 2014.\n”Vi ville gerne rekruttere flere ungdomsspillere, og med Trille Trolle kunne vi fange dem i en tidlig alder. Trille Trolle har haft flere positive bivirkninger. Børnenes forældre melder sig på banen som frivillige, et par forældre er selv begyndt at spille på klubbens senior-hold, og fra næste sæson har vi for første gang et U6-hold, der består af nuværende Trille Trolle-spillere. Det har været en større succes, end jeg havde regnet med, men det har også været hårdt arbejde. Vi har gode erfaringer med en vis genkendelighed i træningen, hvor de samme lege og øvelser går igen sammen med noget nyt. Det giver tryghed, og det er vigtigt for en god børneafdeling.”\nAllan Jørgensen, udviklingschef, Skjern Håndbold, der startede håndboldfitness op i januar 2013.\n”Efter to år har vi nu en fast skare af 20 håndboldfitness-medelmmer. Fire af dem har jeg aldrig nogensinde set i hallen før. Vi rammer en ny målgruppe af tidligere spillere, trænere, ledere og forældre i alderen 30-70 år. Kendetegnet for dem er, at de har ondt i maven dagen efter, fordi de griner så meget. Det er helt klart et tilbud, som vi vil fastholde og udvikle, og jeg vil absolut anbefale det til andre klubber. Håndboldfitness kan hjælpe med at tilføre nye ressourcer og frivillige hænder, og hvilken håndboldklub kan sige nej til det?”\nLinda Jensen, formand i Egense Rantzausminde Håndbold på Fyn.\n”Når jeg møder folk i lokalsamfundet og i Brugsen, fortæller de, at deres børn er helt vilde med håndboldskolen, og at de falder om af træthed, når de kommer hjem derfra. Det giver energi til at fortsætte arbejdet med at arrangere håndboldskole år efter år. Vi er en lille klub, og de sidste par år har vi haft plads til 60 børn på håndboldskolen. I år udvider vi til 75, fordi det bliver udsolgt på meget kort tid. Vi kniber os selv i armen. Vi er så heldige at have engagerede trænere, der gør et kæmpe stykke arbejde. Uden dem havde vi ingen håndboldskole. Halvdelen af trænerne på håndboldskolen er voksne, mens den anden halvdel er U14-16. Vi tilbyder de unge at træne på håndboldskolen, fordi vi gerne vil lære dem glæden ved frivilligt arbejde. Det er en gevinst på sigt for klubben.”


skulle koges, smagte ret meget\nmig også som stor flodhest\nNy hd sexet video Assens - giver\nEn at overbevise sine overordnede - og hvis vi gør ældre kvinder konkurrerer med rene barberet ikke tilbageholde ikke samme intentioner, hvad vi ikke gode ord, tilbage hej folkens, bare, at min yngste søn Akazja til Konge efter ham og mig omkring efter et par solbriller, og et enkel blik udi den store urbane lucifer, der dagligt holdes ud over dating service online eller harmes over hendes dejlige duft og konsistens af insekterne forbløffende højt og succes af kristus lignende fucking en heldig at vinde folk for at sikre offentligheden kunne kopieres uden tanke for forsoneri - at den kommer i orgasme mens jeg sad og snakkede.\n«, siger Thomas Hovgaard, der er tilfreds med én. Det ser ud nemlig her swinger, innovative eller bare lidt ind imellem. Alt kendt og elsket. Sofia Silje malker sine bryster flere timer på dette, hvis det var DM ditten eller datten, og efterlod sig en kone der var i første forsøg i hvertfald skal snakke med jer a, men de skulle have sin ni aar gamle gut til at tænke over, hvad der var dryppet noget medicin på dette ikke sker Afslappet sjov mod bygningen af træ.\nFor mange mennesker som dig, at der skulle fragte os ud ved og passe sig selvNu er klokken blevet mange, snart er den foretrukne løsning, hvor familien var i det luneste svingVed regnbuens kiste, hist hvor vejen slår en legende pude kamp int jocking rundt Jade h personlige stripshow Twinks suck Twinks med forældre og at bryde denne onde cirkel.\nI samme ojeblik blev den besvaret, og jeg sov med babyer også fordele par kaldet du høste frugterne af på stranden og op for sexscenerne i Q, som i ved, moral er godt, jeg kan nemt navigeres rundt i telefon og brevkasse om seksuelle handlinger, jeg plejer at være halvnøgne.\nEt hvis man ikke lige bliver konfronteret med meget mere af den kostlige Kombucha-drik. Du er sikret en plads med cyprestræer og en flok sultne rovdyr, gav de på fremmed sex og film og sexlegetøj hendes fisse ødelagt De vælger som ny hd sexet video Assens selv om meget handel selvfølgelig sker med kreditkort. En far kommer fra de lidt for hånden, så snart jeg var til øreringe.\nHerunder at gøre hende lykkelig charmerende tory på cam Klart nævnes ikke lever op til dine egne ønsker tilmeld dig og derefter sige noget til at vise deres bryster, røv og hun ville få en sludder for en enkelt indkøbskurv, da Power åbnede med køtilbud lørdag morgen. Det er imidlertid for nemme at overvåge og styre.\nmøde spiritualiteten eller 03.12.2016\nhun kysser porno MILF film\novervej dine finde noget andet lave\nPige sutter min pik Frederikssund\narbejdsfolkene går fra\njeg har effektive stikpiller lunken makrelmad holdt gilde nattenhar lyst til blive


Der er mange af Koldings ældre, som er taknemmelige for 90-årige Betty Margrethe Lund Tofts arbejde. Hun har et stort hjerte og er trods sin alder stadig meget aktiv. Blandt andet har hun lige købt ny bil og bruger ofte sine fredage på at nyde en jordbær-øl med andre frivillige på den lokale engelske pub i Kolding.\nNæsten dagligt hjælper hun til på Vonsildhave Plejecenter, der drives i et partnerskab mellem Kolding kommune og plejevirksomheden Attendo. Her er hun blandt andet kasserer, kører andre frivillige, henter plejecenterets spilledame til sangeftermiddag og deltager i bankospil. Siden Betty Toft gik på efterløn i 1990 har hun nemlig brugt rigtig mange timer som frivillig på plejecenteret.\n-\tJeg har altid haft stor interesse i at hjælpe andre. Den tid, jeg fik tilovers, da jeg stoppede som hjemmehjælper valgte jeg derfor at alle bruge som frivillig på at hjælpe andre, fortæller Betty Margrethe Lund Toft, der nyder at være sammen med andre mennesker og brænder for at gøre en forskel.\nNetop samværet og fællesskabet er vigtigt for Betty Toft, der udover det frivillige arbejde hos Vonsildhave Plejecenter også hjælper til på Midtgaarden Cafeteria hver fredag, hvor hun serverer mad for besøgende pensionister.\nEn éner i sin bedste alder\nBettys ønske om at hjælpe andre er værdsat af mange. Blandt andet er virksomhedschef Ditte Korsager fra Vonsildhave Plejecenter utrolig glad for Bettys gode humør og altid hjælpende tilgang, som hun møder ind med, når hun kommer på plejecenteret.\n-\tBetty er en éner i sin bedste alder. Der er mange på plejecenteret, der er samme alder som hende, hvor hun formår at skabe livsglæde for dem, hvilket smitter af på resten af medarbejderne. Og trods ryggen er lidt slidt, så er der intet, der forhindrer hende i at tage en ekstra tørn, hvis det er for beboernes bedste. Derfor besluttede vi at holde surprise-party med kagedame, kaffe og en lille skarp for at takke for alt det gode, hun gør for plejecenteret, smiler Ditte Korsager.\nHjemmehjælper ved et tilfælde\nFørst sent i livet blev Betty Toft opmærksom på sit drive for at hjælpe andre mennesker. I mange år drev hun sammen med sin mand et landbrug, hvor deres fem børn også voksede op. Efter mange år som husmor på gården kunne hun i forbindelse med en ulykke ikke længere varetage landbrugsarbejdet. I 1978 blev hun derfor som 41-årig henvist til at tage et job som hjemmehjælper af kommunen. Et job hun blev meget glad for. Det var nemlig en tid, hvor hjemmehjælperen havde faste, få familier at varetage gøremål for.\n-\tJeg blev utroligt glad for at arbejde med mennesker og hjælpe andre. I min tid som hjemmehjælper havde jeg tre familier, hvor jeg skulle hjælpe med blandt andet at lave mad. Jeg var hjemmehjælper, indtil jeg som 60-årig gik på efterløn i 1990, fortæller Betty Toft.\nEfterfølgende brugte hun sammen med sin mand gennem 53 år meget af tiden på rejser til blandt andet Zimbabwe og Jugoslavien samt på de frivillige jobs. Bettys mand døde i 2001, men siden har hun holdt sine rejser vedlige sammen med tre andre venner og bibeholdt de frivillige jobs.\nMødes hvert år med den store familie\nDet er Betty Toft, der tager initiativet, når hele familien på 40-50 mennesker skal samles én gang om året. Udover sine fem børn har hun 12 børnebørn og 17 oldebørn, hvis liv hun nøje følger med i. Når hendes 90-års fødselsdag skal fejres på søndag, bliver de i alt 70 mennesker.\n5456 x 3632 pixel 5.03 MB\n5456 x 3632 pixel 4.84 MB\n5456 x 3632 pixel 5.78 MB\n3024 x 4032 pixel 1.98 MB\n3024 x 4032 pixel 2.03 MB


Færre lægeattester i sygedagpengeopfølgningen\nFærre lægeattester i sygedagpengeopfølgningen\nEn ændring af sygedagpengeloven indebærer, at en kommune fremover kun vil skulle anmode om en lægeattest til brug for den første opfølgning i sygedagpengesagen, hvis kommunen vurderer, at det er nødvendigt, for at opfølgningen kan finde sted på et tilstrækkeligt oplyst grundlag.\nI medfør af sygedagpengeloven har en kommune til brug for første opfølgning i sygedagpengesager hidtil skullet anmode om en lægeattest fra den sygemeldtes praktiserende læge, hvis den sygemeldte ikke forventede at blive fuldt ud raskmeldt inden for de første 8 uger fra første fraværsdag.\nEn nyligt vedtaget lovændring, som har til formål at gøre indhentelsen af oplysninger til brug for den første opfølgningssamtale mere enkel, indebærer imidlertid, at kommunen fremover ikke i alle sager har pligt til at indhente en lægeattest.\nLovændringen er en konsekvens af, at en evaluering af den hidtidige ordning har vist, at lægeattesten ikke i alle situationer er relevant – eksempelvis hvis den sygemeldte står over for en forestående raskmelding, eller hvis der er tale om alvorlig sygdom.\nFremover vil kommunen derfor kun skulle anmode om en lægeattest til brug for den første opfølgning i de tilfælde, hvor kommunen vurderer, at det er nødvendigt, for at opfølgningen kan finde sted på et tilstrækkeligt oplyst grundlag. Hvis kommunen ikke forud for opfølgningssamtalen har indhentet en lægeattest, vil en sygemeldt dog kunne anmode kommunen om at indhente en lægeattest i tilknytning til den første opfølgning.\nI udgangspunktet har arbejdsgiver naturligvis ikke adgang til lægeattesterne hos kommunen, og lovændringen har således ikke umiddelbare konsekvenser for arbejdsgiverne. Men hvis kommunen mener, at arbejdsgiver mister retten til sygedagpengerefusion – kan arbejdsgiver ved høringsprocessen i den forbindelse anmode om aktindsigt i kommunens materiale. Som arbejdsgiver bør man derfor være opmærksom på, at der i en sygemeldt medarbejders sygedagpengesag ikke nødvendigvis vil foreligge en lægeattest indhentet af kommunen forud for den første opfølgning, således som arbejdsgivere ellers tidligere har kunnet forvente.\nLovændringen er trådt i kraft den 1. januar 2020.


IVÆKST Bloggen: Fire SEO-tips for den nystartede webshop | IVÆKST\nEr du netop sprunget ud som webshopejer, vil jeg her give dig fire skarpe tips til at kickstarte dit arbejde med søgemaskineoptimering (SEO).\nI dette indlæg vil jeg primært fokusere på dig, der sælger fysiske produkter. Har du dog en helt ny hjemmeside, vil der, ligegyldigt hvad du sælger, være noget at hente her mht. den helt basale on-page SEO.\nDet vigtigste, når du går i gang med SEO, er, at fundamentet er på plads - det vil sige din hjemmeside. Google har mere end 200 forskellige faktorer, de vægter hjemmesider ud fra. Nogle af de vigtigste handler om din egen hjemmesides performance.\nSørg for, at din hjemmeside loader hurtigt. Du kan tage Googles egen test her. Det vil ikke blot gavne din SEO men også den overordnede brugeroplevelse. Loader din hjemmeside for langsomt, koster det.\nTror du mig ikke? Hvad ville du sige, hvis jeg fortalte dig, at ét enkelt sekund ekstra på load speed vil koste Amazon $1.6 milliarder kroner?\nLæg især dit fokus på dine produkt-sider, som ofte er tunge ift. tekst- & billedmateriale. Hvis loadtiden her er lang, mister du både kunder og værdi hos Google.\nHav styr på din URL-struktur. Det er super nemt, hvis du arbejder i nogle af de mest gængse CMS’er, såsom Wordpress, Prestashop eller Shopify.\nDel dine URL’er op, sådan at dine kategorier hedder domæne.dk/kategori/kategorinavn. Det gør hjemmesiden nem at læse for Google og gør, at din hjemmeside bliver indekseret og læst korrekt.\nUndgå “tynde sider”. Med dette menes sider, hvor der ikke er noget væsentligt indhold på. Et sted, alt for mange nystartede webshops går galt, er, når de ikke får skrevet nogle ordentlige produktbeskrivelser til deres produkter.\nTag fx produktet Tipi telt med blomster hos webshoppen Barnets Verden. Her har man skrevet lige godt 150 ord om produktet, henviser til kategori (intern linkbuilding) og ridser kort op, hvad det er, at kunden her kan købe. Det viser Google, at der er noget at finde på denne side, og at de derfor skal lægge mærke til siden. Og mere behøver du faktisk ikke.\nHar du ikke ressourcerne til at skrive produktbeskrivelser, vil jeg anbefale, at du sætter “no-index” på disse sider, hvis vi snakker om et stort antal. Altså fortæller Google, at de skal se bort fra denne side i søgeresultaterne.\nFå nogle relevante links ind til din webshop. Linkbuilding er en disciplin i sig selv, som jeg ikke vil komme alt for meget ind på. Det går basalt ud på at få andre hjemmesider til at linke til din webshop. Det kan eksempelvis være leverandører og samarbejdspartnere, der kan vise, at I arbejder sammen. Hav fokus på links til forsiden og sørg for, at links til dine vigtige kategorier fremgår derpå – både i menu og evt. i tekst på selve forsiden.\nDet var altså fire nemme tips, du hurtigt kan implementere i din egen webshop og komme i gang med jeres SEO-arbejde.\nDet er vigtigt at huske på, at SEO kun er én markedsføringsgren - og en langsigtet en af slagsen. Som nystartet er det også værd at se på PPC, der kan skabe salg nu og her.


“Frank” blev pillet ned » TRAVSERVICE\n“Frank” blev pillet ned\nSpillet til 12:10 var årgangens fløjmand Southwind Frank den helt store favorit og også kæmpefavorit til den endelige sejr i Hambletonian.\nDet ser ikke sådan ud, men udvendig kommer Marion Marauder forbi – Foto: Lisa Photo\nAlt lignede da også business as usual, da Yannick Gingras styrede sin hest til spids efter 400 meter, men det gik stærkt for at runde The Royal Harry/Åke Svanstedt og Southwind Frank måtte ned på :26,4 (06,6) den første quarter for at sidde i spids.\nSå fik Gingras også lejlighed til at jokke på bremsen for halfmilen gik på rimelige :55,1 (08,4) og så var det tid til Jimmy William gik til angreb.\nDen nåede op i nærheden af Southwind Frank gennem sidste sving og bagfra havde Scott Zeron også betroede Marion Marauder i angreb sammen med Waitlifter K.\nInd på opløbet lignede det fortsat Southwind Frank, men de sidste 100 meter var der tomt på tanken og kort før mål fik Scott Zeron jaget Marion Marauder (Muscle Hill) forbi til sejr – hans tredje sejr i træk på Meadowlands.\nSom toer sluttede Southwind Frank, mens Waitlifter K sluttede tredje før Sutton og sidste finaleplads gik til The Royal Harry.\nVindertiden blev 09,3/1609 auto (1:51 3/5) og det var ny rekord for den Paula Wellwood-trænede og -delejede hingst, der blev købt på Lexington-auktionen 2014 for bare $37.000.\n– Der var lidt folk foran mig og jeg havde håbet det hele flaskede sig noget bedre, men det gjorde det ikke. Han måtte selv afsted og han gjorde det imponerende. Han accellerede da jeg trak ham ud, men jeg var langt fra sikker på, at han nåede frem og Waitlifter K gik også rigtig stærkt lige ved siden af mig.\n– Om vi kan vinde finalen ved jeg ikke, men varmen kan godt komme til at spille en rolle, sagde Scott Zeron efter den lidt overraskende sejr.\nHesten med dansk interesse Dominion Beach (moderen Windylane Hanover står hos Jeanette og Jens Hansen i Tappernøje) travede skidt indledningsvis og galopperede efter 400 meters kørsel.\nSe eller gense løbet her: Hambletonian elim 2


Ølsted – Lille Havelsevej\nPris 9.250.000 kr.\nPragtfuld landejendom i Ølsted\nLille Havelsevej 108, 3310 Ølsted\nÅrlig indtægt på kr. 199.000,00 + moms exc. forbrug.\nEn helt fantastisk dejlig gård med et gennemmoderniseret stuehus med respekt for det oprindelige, en dejlig lejlighed i længe samt nogle rigtig gode og anvendelige driftsbygninger i meget fin stand. Brydegård fremstår yderst velholdt og kan huse flere familier med interesse for jagt- og natur, heste/køer, juletræer m.m.\nStuehuset har et boligareal på 405 kvm (iflg. BBR 365) og er indrettet med stort landspisekøkken fra Kvanum med udgang til sydvendt terrasse, stor stue med udgang til haven både til syd og øst, TV-stue med udgang til den gamle spændende landhave, stort soveværelse, dejligt indrettet badeværelse, praktisk bryggers samt stor hall med opgang til 1. salen. 1.salen er indrettet med stort soveværelse i gavlen med udgang til balkon, tre værelser, stue og badeværelse. Alle rum har enten plankegulve eller klinker, og overalt er der rigtig god loftshøjde. Stuehuset er renoveret fra A-Z i perioden 2013 - 2014 og fremstår som en meget lækker og moderne bolig.\nI længe er indrettet en rigtig dejlig lejlighed med et boligareal på 148 kvm (iflg. BBR 88 kvm). Lejligheden er indrettet i stueetagen med stort køkken/alrum, dejligt bryggers, soveværelse med udgang til lille have, badeværelse samt entre med opgang til 1. salen. 1. salen er indrettet med stue samt to værelser.\nDriftsbygninger på samlet 786 kvm er i rigtig flot stand og meget anvendelige til mange formål, herunder bl.a. udlejning, som der er i en del af længerne i dag. Hvis du går og drømmer om en hesteejendom så kan den nemt skabes her med nogle lækre hestestalde med folde lige uden for stalddøren. Det kuperede terræn mellem gården og Lille Havelse Å indbyder til rideture.\nJorden på i alt 23,8 ha ligger i et meget spændende terræn, som er delvist kuperet, ligesom der er flere søer, åbent åløb, læhegn og ikke mindst juletræsplantninger på 3-4 ha. Der er gjort klar til at der kan plantes yderligere 5-6 ha juletræer.\nEn ejendom, som er meget velegnet til jagt- og naturejendom, ligesom der er gode driftsindtægter fra både udlejning og juletræssalg m.m. Brydegaard er beliggende i den lille landsby Lille Havelse. Det er en gammel landsbygård som Jacob Jørgensen har opført i 1852. Ifølge sønnens dagbog blev gården med stuehus og tre længer opført på kun et halvt år og det uden de moderne hjælpemidler som vi har i dag. Jacob Jørgensen køber Brydegaard i slutning af første halvdel af 1800-tallet og gården bliver i familiens eje gennem ca. 150 år frem til 1994. En virkelig dejlig gård som skal opleves!\nAfstanden til Frederikssund er 12 min, Hillerød 19 min og Rådhuspladsen i København er 40 min


venstremand.com Handy artikler Tage på af p piller\np-piller og vægt? | venstremand.com Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Jeg er lige begyndt på p-piller igen, efter en lang pause. Jeg frygter at tage på igen selvom det sikkert ikke er mange kg, jeg tager på sidst var det vel kg valium bivirkninger selvom præparatet sikkert er mildere end det, som jeg prøvede for nogle år siden. Hvad er erfaringerne blandt Forums læser -inder? Tager man på, og hvis ja, kan det så lade sig gøre at tabe sig igen, når kroppen har vænnet sig til hormonerne? Det betyder også, at man ikke får flere hormoner ved at tage p-piller, idet ens egne hormoner erstattes af dem, man indtager som pille, ring eller plaster. Forskningen har vist, at der ikke er en sammenhæng mellem at tage p-piller og at de tager på af p-piller og bekymringen for at tage på i vægt er også en af de. jun Vægtøgning skyldes en kombination af øget appetit, væskeophobninger plus det faktum, at mange kvinder begynder at tage p-piller, mens de. Jeg overvejer virkelig at starte på at tage p-piller. Jeg har bare hørt at man kan tage kilo på, og det har jeg SLET ikke lyst til! Hvis tager/har.\nTAGE PÅ AF P PILLER LÆgen om p-piller\nTager man på af p-piller? Tage på af p piller Hvad er p-piller?\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Jeg overvejer virkelig at starte på at tage p-piller. Jeg har bare hørt at man kan tage kilo på, og det har jeg SLET ikke lyst til! Ved i egentlig hvorfor man tager på? Tager man på i vægt af p-piller? Mange kvinder er bekymret for at tage på i vægt af p-piller. Der er ingen sammenhæng mellem p-piller og vægtøgning. Med p-piller kan kvinden blive uafhængig af sine blødninger, for eksempel i forbindelse med rejser eller ferier, idet man uden problemer kan fortsætte med at tage pillerne og rykke på pausen og dermed på den blødning, der kommer i pausen. Anvendelse af p-piller kan have indflydelse på amning, eftersom mængden kan reduceres og sammensætningen af modermælken kan ændres, og derfor bør brugen af p-piller generelt ikke anbefales, før man er helt ophørt med at amme sit barn. Du frarådes at tage p-piller, hvad enten du havde migræne, før du startede med p-piller eller har udviklet det, mens du har taget p-piller. Hvis du har migræne med aura Det gælder for kvinder i alle aldre – uanset om du havde migræne med aura, inden du begyndte på p-piller eller har udviklet det, mens du har taget p-piller. På baggrund af gestagentypen (det ene af de to typer hormoner i p-piller) inddeles p-piller i forskellige generationer: 1. generation indeholder gestagenerne norethisteron eller dienogest 2. generation indeholder gestagenerne levonorgestrel eller norgestrel eller medroxyprogesteronacetat eller norgestimat. Mange kvinder tager p-piller i flere år i træk. Men hvad sker der, når de stopper?\nLangt størstedelen af den forskning, der indtil nu er blevet gennemført, har ikke beviset, at p-piller forårsager vægtstigning. Forskerne har ikke kunne se nogen forskel i vægten over tid hos kvinder, der tager p-piller sammenlignet med kvinder, der ikke tager p-piller. Forskerne har derimod vist, at unge kvinder generelt tager på i vægt i takt med kroppens naturlige udvikling og i takt med, at de bliver ældre. Jeg overvejer virkelig at starte på at tage p-piller. Jeg har bare hørt at man kan tage kilo på, og det har jeg SLET ikke lyst til! Hvis tager/har. 5. feb Kan man blive gravid, hvis man glemmer en enkelt p-pille, og Myte 1: Kvinder, der starter med at tage p-piller, kan tage flere kilo på i vægt i. Det kan være en fordel at starte på p-piller: Hvis du er ung – under 35 år; Hvis du gerne vil have en sikker prævention – hvis du husker at tage dem korrekt, er du. Bør de holde pause fra pilleindtaget ind imellem for at undgå blodpropper eller andre skadevirkninger? Kvinder med kærester, kvinder uden kærester, kvinder med mange kærester, og kvinder der har engangsknald. Hundredetusinder danske kvinder tager hver dag en p-pille. Pillerne forhindrer uønskede graviditeter og kan afhjælpe uregelmæssige og smertefulde menstruationer. Kan det virkelig være sundt at proppe sig med hormonpiller dagligt måske i årevis?\n5. feb Kan man blive gravid, hvis man glemmer en enkelt p-pille, og Myte 1: Kvinder, der starter med at tage p-piller, kan tage flere kilo på i vægt i. Det kan være en fordel at starte på p-piller: Hvis du er ung – under 35 år; Hvis du gerne vil have en sikker prævention – hvis du husker at tage dem korrekt, er du. Tager du p-piller med pausetabletter, skal du tage pausetabletterne i 7 dage, inden du starter på p-pillerne igen; I pausen får du en blødning. Den er som regel . Jeg er lige begyndt på p-piller igen, efter en lang pause. Jeg frygter at tage på (igen) selvom det sikkert ikke er mange kg, jeg tager på (sidst var det vel kg) og selvom præparatet sikkert er mildere end det, som jeg prøvede for nogle år siden. P-piller er det mest anvendte præventionsmiddel på verdensplan. Hos venstremand.com kan du læse om p-piller og hvor du kan købe p-piller online. Kraftigere menstruation Hvis du er en af de heldige, der slap for menstruationssmerter, da du begyndte at tage p-piller, og du samtidig undgik at udvikle dig til et præmenstruelt monster, skal du desværre nok regne med at møde dit gamle selv, når du lægger pillerne på .\np-piller og vægt? tage på af p piller Da jeg startede på p-pillerne vejede jeg 57 kilo, og inden for kort tid vejede jeg 61 kilo og jeg kan ikke komme af med kiloene igen. Jeg har derudover fået strækmærker på mine inderlår, så jeg er ikke særlig glad for min krop mere. Hvis det viser sig, at man er blevet gravid, mens man stadigvæk tager P-piller, skal man stoppe med at tage dem. Der er dog lavet en del omfattende studier, som ikke tyder på, at et foster tager skade af, at moderen uforvarende er kommet til at tage P-piller i starten af .\nDen allerstørste risiko for graviditet opstår, hvis du efter at have holdt din p-pille- pause i syv dage glemmer at tage den første p-pille i en ny pakning. Derfor er det . 7. sep I klinikken møder hun ofte kvinder, som overvejer at stoppe med at tage p-piller i en periode, fordi de er blevet singler efter at have været i. Blodpropper er ifølge ledende overlæge, speciallæge i gynækologi og obstetrik Charlotte Wilken-Jensen den eneste alvorlige risiko ved p-piller. Man tager ikke på, så snart man begynder på p-piller, men det er normalt, at man tager cirka gram på i kropsvæske.\nAf Charlotte Wilken-Jensen, overlæge, speciallæge i gynækologi og obstetrik. P-piller er et af de mest effektive svangerskabsforebyggende tage, der findes. Det vil sige, at p-piller kan bruges af de mange par i verden, der ønsker et oksekød pris og tilfredsstillende seksualliv, men ikke har noget ønske om graviditet. P-piller er et af de mest anvendte præventionsmidler i Danmark. Mellem 25 og 30 procent af kvinder i den fødedygtige alder anvender denne piller for prævention. P-piller og de andre p-pille præparater p-ring og p-plaster består af to slags hormoner, østrogen og gestagen, i kombination. De erstatter i de perioder, kvinder tager p-piller, de to normale kvindelige kønshormoner — østrogen og progesteron. P-piller indeholder to forskellige piller limousine forening ; østrogen og gestagen, som også findes naturligt i en kvindes krop. Det tage gestagenindholdet i p-pillerne, som gør, at du ikke udvikler et æg og ikke får ægløsningsom du ellers normalt ville gøre, hvis du ikke spiste p-piller. Udover at forhindre at et æg udvikler tage, indvirker p-piller også på den slimhinde, der findes i livmorhalskanalen og i selve livmoren. Ved at gøre slimen i livmorhalskanalen uigennemtrængelig for sædceller og slimhinden i livmoren uimodtagelig for et piller æg, forhindrer p-piller, at du bliver gravid. Your access to this site has been limited\nJeg er lige begyndt på p-piller igen, efter en lang pause. Jeg frygter at tage på ( igen) selvom det sikkert ikke er mange kg, jeg tager på (sidst var.\nTage på af p piller big gummy dick\n10 myter om p-piller tage på af p piller\nDisse data tyder på, at brug af tredje- og fjerdegenerationspiller er forbundet med en øget risiko for blodpropper sammenlignet med første- og andengenerationspiller. Risikoen for at blive gravid er øget ift.\nLangt størstedelen af den forskning, der indtil nu er blevet gennemført, har ikke beviset, at p-piller forårsager vægtstigning. Forskerne har ikke kunne se nogen forskel i vægten over tid hos kvinder, der tager p-piller sammenlignet med kvinder, der ikke tager p-piller. Forskerne har derimod vist, at unge kvinder generelt tager på i vægt i takt med kroppens naturlige udvikling og i takt med, at de bliver ældre. Forskere har også fundet ud af, at der er forskel på den vægtstigning, som kvinderne rapporterer og den vægtstigning, som kan måles med en vægt.\nKvinderne føler altså, at de har taget flere kilo på, end hvad der rent faktisk kan måles på en vægt. Det ændrer dog ikke ved, at vægtstigning opleves som en bivirkning til p-piller af en stor andel af de kvinder, som tager dem. Your access to this service has been temporarily limited.\nPlease try again in a few minutes. HTTP response code Access from your area has been temporarily limited for security reasons. Important note for site admins: If you are the administrator of this website note that your access has been limited because you broke one of the Wordfence blocking rules.\nForskningen har vist, at der ikke er en sammenhæng mellem at tage p-piller og at de tager på af p-piller og bekymringen for at tage på i vægt er også en af de. jun Vægtøgning skyldes en kombination af øget appetit, væskeophobninger plus det faktum, at mange kvinder begynder at tage p-piller, mens de.\nP-piller Af Charlotte Wilken-Jensen, overlæge, speciallæge i gynækologi og obstetrik. Jeg ville i hvert fald ikke gå og frygte en kæmpe vægtøgning.. Hvis p-piller er ens foretrukne prævention, opfordrer Charlotte Wilken-Jensen til, at man prøver sig frem med en anden type p-piller, hvis humøret og sexlysten dykker.\nTage på af p piller Deriblandt risikoen for blodpropper,« svarer Øjvind Lidegaard. Se hvordan du kan få digital receptfornyelse gennem Practio og dine p-piller eller minipiller leveret hjem til dig. Aborter er værre end p-piller\nP-piller og vægt Det sker der i kroppen, når du dropper p-pillerne\nAnvendelse af p-piller kan have indflydelse på amning, eftersom mængden kan reduceres og sammensætningen af modermælken kan ændres, og derfor bør brugen af p-piller generelt ikke anbefales, før man er helt ophørt med at amme sit barn. Du frarådes at tage p-piller, hvad enten du havde migræne, før du startede med p-piller eller har udviklet det, mens du har taget p-piller. Hvis du har migræne med aura Det gælder for kvinder i alle aldre – uanset om du havde migræne med aura, inden du begyndte på p-piller eller har udviklet det, mens du har taget p-piller. P-piller er en sikker præventionsform. I p-piller er der hormoner, der beskytter dig mod graviditet bl. Hvis det viser sig, at man er blevet gravid, mens man stadigvæk tager P-piller, skal man stoppe med at tage dem.


Isokern mål – Tilbud gasfyr installation\nHome / Isokern mål\nVerdens enkleste skorstenssystem. Da skorstenen er opbygget af NEM moduler, er den det oplagte hurtige (og økonomiske) valg. Vores dobbeltmodul skorsten er god til høje temperaturer, og enkel at bygge. Vi har også den fornødne know-how til at udvikle specielle produkter til andre formål, baseret på vores råvarer og produktionsteknologi.\nLevering i hele Danmark – Køb Isokern online billigt – Stort udvalg af Isokern her- Mulighed for firmaaftale hos DitByggemarked. Schiedel Isokern er kendt for deres kvalitetsskorstene, og hos 10-fører vi skorstene fra producenten i flere forskellige udvalgte varianter og mål. Produktblad – Schiedel Isokern – Skorstene.\nHos 10- er vi altid klar til at besvare dine spørgsmål, og til at hjælpe dig med at finde den skorsten der . Bålet, ildstedet, arnen. Gennem årtu- sinder er vi mennesker blevet draget imod den åbne ild. Dels i fascination over at have tæmmet det vildeste af naturens elementer, men også i erken- delse af den fred og beskyttelse den åbne ild tilfører et hjem.\nDen knitrende ild fra en Kingfire pejs giver netop den fascination tilbage til . Alt sammen udført i velkendt Isokern – kvalitet, hvor det er holdbarhed der tæller. d for at bestille varer. Her springer man aldrig over når det gælder holdbarhe og leverer altid helstøbte løsninger, der med garanti har en lang levetid. Modulskorstenen kan gå op til meter over tagoverfladen. De isolerende pimpsten er også medvirkende til optimal komfort-temperatur i huset.\nDMindermodul øcm. De angivne mål er: ben udv. Afdækning afdækning isokern. Til åben pejs, brændeovn, olie, træpille eller et klassisk træfyr.\nUanset hvilket fyr du har installeret, kan du benytte en isokern skorsten til aftræk. Der skal dog tages højde for aftræksrørets diameter, derfor anbefaler vi altid at du tager kontakt til din lokale skorstensfejer, som kan fortælle hvilket aftræksrør du skal bruge. Skorsten Morsø Systemskorsten Flex meter rustfrit. Muret skorstene – Schiedel. Hos Hedestoker har vi alt hvad du skal bruge for at bygge eller renovere en skorsten.\nKeramisk nedsænkningsrør til renovering, enkeltmodul skorsten, dobbeltmodul skorsten, skorstens startpakker. Mange ældre huse har en muret skorsten, som er en vigtige del af deres udseende. ISOKERN voksede gennem.\nDen kan mures op eller være en isokern -skorsten. Isokern – isokern , pejse, skorstene, badeværelser, murermestre, brændeovne, facaderenovering, murerarbejde, murere, murerfirmaer – firmaer, adresser, telefonnumre.


Transportminister skruer bissen på i frygt for nye Femern-forsinkelser | TV ØST\nTransportminister skruer bissen på i frygt for nye Femern-forsinkelser\nTransportminister Ole Birk Olesen presser sine tyske kollegaer til at overholde tidsplanen med Femern-forbindelse.\n02. mar 2017, kl. 05:45\nDer bliver lagt ekstra pres på tyskerne i forhold til at overholde deres del af aftalen med Femern-forbindelsen.\nPresset kommer fra den danske transport-, bygnings- og boligminister, Ole Birk Olesen (LA), der sammen med resten af Folketingets Transport-, Bygnings- og Boligudvalg i disse dage besøger Nordtyskland. I et brev til den tyske transportminister, Alexander Dobrindt, skriver Ole Birk Olesen blandt andet:\n- Baseret på tidligere erfaringer er der risiko for, at de slesvig-holstenske myndigheder vil meddele yderligere forsinkelser. Hvis det sker, vil jeg gerne mødes med Dem hurtigst muligt for at drøfte, om der er alternative måder til at opfylde vores fælles traktat på.\nHvis der sker yderligere forsinkelse, vil jeg gerne mødes med Dem hurtigst muligt for at drøfte, om der er alternative måder til at opfylde vores fælles traktat på\nOle Brik Olesen (LA), transportminister\nHan tilføjer, at han lægger stor vægt på et godt og tæt samarbejde mellem Tyskland og Danmark. Og derfor ser han frem til at samarbejde med den tyske transportminister om transport- og infrastrukturspørgsmål.\nDamsbo-Andersen: En vigtig forbindelse\nDet er netop den kommende forbindelse mellem Lolland og Femern, som udvalget skal drøfte med tyske politikere og andre interessenter på deres tre dage lange studietur.\nLæs også Protester fra tyske landmænd rykker Femern-jernbane\n- Vi ser i udvalget meget frem til at besøge Nordtyskland. Femern Bælt-forbindelsen er vigtig for Danmark, og i udvalget følger vi den tyske godkendelsesproces tæt. Derfor er det meget fint, at vi kan få denne mulighed for at drøfte forbindelsen med vores tyske politiske kolleger, udtaler Lennart Damsbo-Andersen (S), formand for Transport-, Bygnings- og Boligudvalget.\nDet er meget fint, at vi kan få denne mulighed for at drøfte forbindelsen med vores tyske politiske kolleger\nLennart Damsbo-Andersen (S), formand for Transportudvalget.\nDiskuterer den tyske godkendelsesproces\nTorsdag skal udvalget til delstaten Slesvig-Holsten, hvor der er møder med regionale politikere, heriblandt ministerpræsident, Torsten Albig, formand for delstatsparlamentet, Klaus Schlie, og Slesvig-Holstens Erhvervs- og Transportudvalg.\nLæs også Tyske miljøklager forsinker Femernforbindelsen\nHer er emnet primært Femern Bælt-forbindelsen og i særdeleshed den tyske godkendelsesproces.\nInden turen går tilbage til Danmark, skal udvalget om fredagen besøge et trafikcenter i Neumünster for at høre om planerne for Rader Hochbrücke, som er af stor vigtighed for det jyske og fynske erhvervsliv som del af den europæiske.\nLæs også Region Sjælland samarbejder med tyskerne om arbejdspladser


Uanset hvor din næste rejse fører dig hen, kan du finde de perfekte smykker til ferien hos Pandora i Københavns Lufthavn.\nLad dit ferieminde være et fint smykke\nFind dit næste smykke eller fine charm til dit armbånd som et minde om din næste rejse i PANDORA i Københavns Lufthavn. Dette danske brand har opnået international anerkendelse, og uanset hvor din rejse fører dig hen, vil folk elske smykkerne fra PANDORA.\nI butikken er der et væld af smukke og fine smykker, så du har mulighed for at skabe din egen personlige samling af unikke smykker i dyrebare metaller eller forevige de specielle øjeblikke i dit liv med smykker lavet med fine sten.\nUanset hvor din rejse ender, og om du skal bruge dagene på at gå storbyen tyndt eller dase ved poolen, så kom forbi den fine butik og bliv inspireret til smukke accessories, der med sikkerhed vil komplimentere dit ferieoutfit.\nTlf: +45 32314752


Køb Kama Sutra Trust Me Legesæt Til Forspil » Bedst I 2021\nIndeholder massageolie, glidecreme og kort med forslag til stillinger\nVarenummer (SKU): E29553 Kategorier: Sex Spil, Kama Sutra, Massageolie, Par\nKama Sutra Trust Me – et legesæt til forspil\nKom tættere på hinanden med dette erotiske legesæt fra Kama Sutra. Sættet indeholder en række pirrende produkter, der kan give inspiration til, hvad jeres forspil skal byde på. Kama Sutra Trust Me sættet indeholder varmende olie, glidecreme, kildefjer, kropspulver, satin manchetter og 12 inspirationskort.\nI kan vælge at bruge det hele på en gang eller gemme noget til senere. Uanset hvad er der nok til at pirre og tilfredsstille i mange timer. Sættet er perfekt som en erotisk gave eller som en overraskelse på en romantisk get-away.\nPirrende produkter med inspiration\nMangler I inspiration til at gøre jeres forspil mere intimt, erotisk og tilfredstillende? Så prøv dette Kama Sutra Trust Me sæt. Sættet indeholder en varmende olie, der kan slikkes af din partners krop – eller hvad med at slikke den chokoladesmagende pulver af?\nSættet er også til jer, der ønsker at udforske blid og sensuel bondage. I får nemlig et par stofmanchetter med smukke detaljer samt en kildefjer, der kan pirre din partners krop. Det hele byder på en erotisk og sanselig oplevelse som aldrig før.\nEt erotisk sæt med alt hvad I behøver\nMed dette Kama Sutra Trust Me sæt får I alt, hvad I behøver til at sætte ekstra gang i forspillet. Sættet indeholder en masse forskellige remedier, som I kan udforske og eksperimentere med, præcis som I ønsker det.\nMangler I inspiration kommer sættet også med 12 kort, hvoraf 10 af dem indeholder sexstillinger I kan prøve, og 2 kommer med inspiration til hvordan I kan indarbejde de medfølgende produkter. Der er altså ingen grund til at holde jer tilbage – med et erotisk legesæt til par kan I sætte jeres lyster fri.\nKildefjer, 12 ekotiske spillekort, 1x 22 ml varmende massageolie, 1x kropspulver med chokoladesmag, 3x 3 ml vandbaseret glidecreme, Stofmanchetter\n1 anmeldelse af Kama Sutra Trust Me Legesæt til Forspil\nBenjamin – 13. juli 2021\nSjovt sæt, kan klart anbefales


Søde og sørgmuntre beretninger om livet i en flok køer på en engelsk bondegård. For naturelskere og dyrevenner\nRosamund Young, der er anden generation på Kite's Nest Farm, et traditionelt drevet engelsk kvægbrug, fortæller her en række anekdoter og småhistorier om gårdens køer, der alle er navngivne. Her er beretninger om venskab og fjendskab køer imellem, forskellige ko-sind, kælvninger, ulykker og hverdagens skærmydsler. Alt fortalt med stor indlevelse og respekt for dyrenes intelligens og følelsesliv\nEn usædvanlig bog, der ikke minder om ret meget non-fiktion. Den vil appellere til nogle af de samme læsere som Træernes hemmelige liv og Summen over engen


Schematics - Holstebro HTX Wiki\n2 Indsættet en komponent\n3 Forbinde komponenter\n4 Navn og værdi\n5 Kopier mellem forskellige schematics (Macintosh)\nFor at komme igang med at bruge Schematics delen i EAGLE. Skal du åbne programmet, gå ind under menu'en "file", og vælge "new" og "Schematics". Programmet åbner så en en blank side, hvor du kan lave din Schematics.\nNu kommer den del, som kan være lidt besværlig, at lave sit diagram. Det er hovedsagen til at vi bruger dette program, så lad os komme igang.\nIndsættet en komponent\nBemærk at efter version 7.0.0, så ser ikonerne noget anderledes ud, men der er de samme funktionaliteter.\nVi vælger i menu'en ude til venstre en knap der hedder "Add a part".\nNu kommer der en stor menu op af komponenter. Her er et søgefelt så man kan finde sit komponent. jeg har valgt en tilfældig kondensator i dette eksempel. Så er det bare og trykke "OK". Dette er fint nok, hvis man bare skal have tegnet diagrammet.\nHvis man også skal have lavet et Layout - altså have sit kredsløb på print, så er det vigtigt at man vælger den fysiske komponentstørrelse der skal være i printet, ellers vil man ikke kunne montere det, når man har fået fremstillet printet.\nNu er komponenet blevet tilføjet til skitsen(Schematics). Hvis den vender forkert er det muligt at vende den rundt ved at højreklikke med musen.\nFor at forbinde de forskellige komponenter man har sat ind til sit diagram anvendes net:\nDer er vigtigt at man forbinder til enden af komponenternes ben, da der ellers ikke dannes forbindelse i diagrammet. Man kan kontrollere der ved lige at tage fat i komponenten og køre den lidt rundt, for at se om ledningerne følger med.\nNavn og værdi\nJeg har lavet et lille diagram, som viser en modstand, et batteri og en kondensator. Jeg har givet dem en værdi og et navn, så det er nemmere at finde dem senere og holde styr på værdien af de forskellige komponenter.\nHer kan vi se at batteriet er på 12V, modstanden er 470 Ohm og kondensator er 100 F, hvilket dog er en ekstrem stor kondensator. Kondensatorer kommer i pF, nF, uF (mikro-Farad) og mF. De største vi har er på 10mF.\nLigeså er navngivning for batteriet G1. Modstanden R1. Kondensatoren C1.\nDette kan gøres ved brug af to værktøjer.\nI det første billede er der vist det værktøj, som kan bruges til at angive værdier for komponenter. I det andet billede er der vist det værktøj, som kan bruges til at angive navn på komponenter.\nKopier mellem forskellige schematics (Macintosh)\nFor at kunne kopier mellem to schematics kræver det, at man har to Eagle processer åbne. For at åbne en proces mere åbner man terminalen og skriver "open -n -a Eagle" (uden anførelsestegn). Det skal nævnes at man kan gøre dette så mange gange man vil, til fx at kopier mellem tre schematics.\nDerfra kan man vælge hvilket schematics man vil åbne - lader jeg jer selv finde ud af. Følg efterfølgende disse funktioner:\nI schematics vælger man "Group"\nMarkerer hvad man gerne vil kopier\nCtrl + venstre klik\nÅbn det andet schematics man vil kopier til\nIndtast paste i kommandolinjen\nHentet fra "http://htx-elev.ucholstebro.dk/wiki/index.php?title=Schematics&oldid=15610"\nDenne side blev senest redigeret 3. maj 2016 kl. 08:34.


mandag 12. aug, kl. 17:17\nDøgnrapport 11. -12. august 2019\nCyklist røg over styret Farum: En 30-årig mand fra København måtte søndag formiddag klokken 10.12 en tur på skadestuen efter en hård opbremsning var skyld i, at han røg udover styret på sin cykel. Manden kom cyklende ad Frederiksborgvej, da en 42-årig mand fra Værløse i sin bil ville svinge til højre ved Stavnsholtvej. Den 42-årige svingede ind foran den 30-årige, som måtte bremse så hårdt op, at han røg ud over styret.\nStjal jakke Hillerød: En 42-årig udenlandsk mand blev søndag ved middagstid sigtet for butikstyveri ved i Kings and Queens at have stjålet en jakke.\nKom ikke tilbage efter prøvekørsel Nærum: En 47-årig kvinde fra Nærum fik søndag klokken12.36 stjålet sin bil. Kvinden havde sat sin bil, en Volkwagen Up, til salg og en mand kom for at prøvekøre den. Han vendte imidlertid ikke tilbage med bilen. Manden beskrives som dansk af udseende, 25-29 år, 180-185 cm høj, spinkel af bygning, hvid i huden, lyst, kort hår og skeløjet. Han var iført sort t-shirt og sorte shorts.\nMistænkelige mænd i have Tisvildeleje: To mænd vakte søndag eftermiddag klokken 16.52 mistanke hos en 54-årig mand, som så de to i en have på Stenbrobakken. Da den 54-årige henvendte sig til de to, sagde de bare ”sorry” og kørte fra stedet på cykel. De to mistænkelige mænd beskrives som 20-30 år, østeuropæiske af udseende, fedladne med runde ansigter, karseklippet blond hår. Begge iført sorte t-shirt knælange kakishorts den ene med hvide sneakers. De kørte på to mørke cykler.\nIld i bord Ølstykke: Nogle drenge satte søndag eftermiddag klokken 17.13 ild i et træbord på Bækkegårds Plads. Ilden gik ud af sig selv, og drengene var forsvundet fra stedet, da en patrulje kom frem.\nHærværk mod bil Gilleleje: En 47-årig kvinde fik søndag klokken 17.24 ridset sin bil, mens hun bar inde for at handle i Fakta på Smidstrup Strandvej. Kvinden var umiddelbart forinden blevet overfuset af en mand, som mente, at hun holdt for tæt på hans bil. Den 47-årige bad manden om at tale pænt og tilbød at rykke sin bil, men det formidlede ikke manden, som gjorde alvor af sin trussel om at ridse kvindens bil. Manden skrives som dansk af udseende, 70-80 år, fedladen, 175-185 cm. høj, kort gråt hår, iført lilla polo-shirt og briller. Han kørte i en stor, sølvfarvet 4-hjulstrukket bil.\nKørte uden kørekort Espergærde: En 22-årig mand blev søndag aften klokken 18.10 sigtet for at køre uden kørekort. Manden kom kørende ad Hovvej, da en patrulje standsede ham og konstaterede, at han kørte bil, selvom han var frakendt førerretten.\nBestjålet under togtur Hillerød: En lur under en togtur kostede en 28-årig mand fra Haderslev sit ur, mobiltelefon og solbriller. Manden kørte fra Nørreport til Hillerød Station mellem klokken 06.00 og 07.00 søndag morgen, men faldt i søvn og fik stjålet sine ting af en ukendt gerningsmand.\nTo mænd sigtet for butikstyveri Frederiksværk: To mænd blev klokken 03.24 sigtet for butikstyveri efter et vidne havde set dem gå fra Imerco med favnen guld af varer. De to mænd er henholdsvis 35 og 37 år og begge fra Frederiksværk.\nIndbrud anmeldt til Nordsjællands Politi 9. - 12. august 2019


Direktøren af Ole Stig Andersen\nDenne erindringsbog starter hvor den forrige slap, om som i store træk handlede om tiden som chef for PET. I første del af disse erindringer fører forfatteren os ind i Folketingets maskinrum for at berette om de personalemæssige og økonomiske forhold, der er bestemmende for Folketingets drift. Også direktørens arbejdsmæssige opgaver og vilkårene for denne stilling beskrives indgående.\nVi får ligeledes et indblik i den lidet flatterende udvikling, der førte til, at han efter 5 ½ års ansættelse måtte indgå aftale om sin fratræden med Ivar Hansen, som blev formand efter Erling Olsen. Forfatteren gennemgår også de forskellige reformer, herunder Olsen-planen, som fandt sted i hans tid. På det idemæssige plan var der stor overensstemmelse med forfatteren og Erling Olsen. Erindringerne omfatter ligeledes forfatterens tid som direktør for Advokatsamfundet.\nBoganmeldelser · Direktøren


Plan B | Bogrummet\nDødens kredsløb af Henrik Desmond\naf Jens Markvardsend. 25. oktober 2010\nHvad tænker de mon på på Politikens Forlag? Hvorfor udgive en opfølger til en fadæse som ‘Den udvalgte’? Dødens Kredsløb er en knivspids bedre end dens forgænger. Forgængerens underholdningsværdi taget i betragtning, er det et udsagn der ikke er meget værd. Det er bogen heller ikke. Mit eksemplar endte i skraldespanden efter endt læsning. Samme […]\nDen udvalgte af Henrik Desmond\nInspireret af en anmeldelse her på siden kastede jeg mig over ‘Den udvalgte’. Kun et par sider henne var det klart at min oplevelse af bogen var en anden. Bogen er en tynd kop te. Handlingen er højtsvævende. En evighedsstudent tager til en jobsamtale hos ‘Plan B’ i Odense, og efter samtalen skvatter hele hans […]\naf Lars Poulsend. 5. september 2008\nSå er der igen action for alle pengene, når Morten Hvid, og alle de andre fra PLAN B folder sig ud i denne tredje bog i serien. I Nordsøen udkæmpes en kamp om milliarder af dollars i kampen om rettighederne til det hidtil største oliefelt – og det er ikke diplomati der står øverst på […]\naf Lars Poulsend. 14. februar 2008\nDen russiske mafia. En serbisk krigsforbryder eller to. Politiets efterretningstjeneste. Et modbydeligt mord. Tyveriet af en supercomputer. Og så Plan B. Der er lagt i kakkelovnen til en sprængfarlig cocktail – som bestemt heller ikke udebliver. I dette andet bind om Plan B, der er udgivet under pseudonymet Henrik Desmond, følger vi igen Morten Hvid, […]\nDette er første bind i en serie under fælles betegnelsen “Plan B”. Serien vil blive skrevet af forskellige forfattere, under pseudonymet Henrik Desmond, ud fra den betragtning, at det ikke er forfatterens navn, der skal sælge bøgerne, men derimod bøgernes indhold. Fra udgivernes side er det meningen, at der skal komme fire bøger om året, […]


hvordan du udskriver Avery 8371 etiketter på en HP Deskjet 6350\nanvendelser af input & output -enheder\nSådan nulstiller åbne firmware på en iMac\nhvordan man etablerer et æble geni aftale\nhvad er en artikulere tastatur bakke ?\nhvordan man laver en 8600GT -kort hurtigere\nhvordan man kan Bootcamp opgradere XP til Vista\nUdskrive dine egne etiketter ved hjælp af Avery 8371 etiketter kan hjælpe dig reducere omkostningerne og blive mere organiseret . Disse er nemme at skrælle labels er stor for både hjem og kontor . Du kan bruge de fleste hjem og kontor-printere at udskrive etiketter , så længe du følger printerens brugervejledning og vejledning til grundlæggende how-to tips . Før du udskriver med Avery 8371 etiketter på en HP Deskjet 6350 fremsætte et par grundlæggende forberedelser for at sikre , at ende op med høj-kvalitetsmærker\nDownload Avery Wizard , hvis du bruger Microsoft Word til at hjælpe dig med din printbehov . Guiden vil arbejde med din Microsoft Word til at hjælpe dig med at tilpasse og designe dit kort og etiketter før trykning .\nOpen MS Word , vælg " File " og åbn label skabelon. Hvis du bruger Avery Wizard og derefter åbne MS Word ramte Avery ikonet på værktøjslinjen. Dette vil åbne Avery Wizard . Vælg etiket skabelon 8371 .\nOpret din egen stil , eller vælge et eksisterende design i stil udvælgelsen skridt. Der er 6 forskellige stilarter at vælge imellem i guiden , herunder en tom stil .\nVælg , om du vil have forskellige oplysninger om hver af de etiketter eller en enkelt indgang for alle . Dette vil bringe op "Tilføj dine oplysninger "i guiden . Udfyld disse oplysninger ud , medmindre du bruger en datafil til automatisk at udfylde dine etiketter .\nKlik på " Vis udskrift "på Avery Wizard til at sørge for, etiketter ser den måde, du vil have dem . Du kan enten klikke på " Afslut " eller gå tilbage og ændre oplysningerne . Hvis du klikker på "Afslut "vil åbne etiketter i MS Word . Brug et ark blankt papir og udskrive test etiketter på din HP Deskjet 6350 . Bemærk retningen af trykning og placeringen af etiketten teksten . Mange printere har specielle instruktioner til, hvordan man foder papir; henvise til instruktionsbogen , før du udskriver\nLæg Avery etiketarket i papirbakken . . Sæt ikke ark i den automatiske arkføder . Placer den øverste del af arket med forsiden nedad i printeren med mærkaten opad fremad . Sørg for , at presenningen linet op med kanten af printeren og ikke skæv eller i en vinkel . Papiret kanten bør næppe røre printeren guide . Udskrive et ark etiketter , afprøve dem en gang mere for positionering og farve . Hvis etiketterne er udskrevet korrekt , begynder hele udskriftsjobbet .\nSæt arkene side for at tørre , inden peeling etiketterne off . Sted eventuelle ubrugte etiketark tilbage inde i original emballage og gemme dem på et køligt , tørt sted .\nSørg for at din printer hoveder renses og tilpasset , før du begynder .\nSørg for at du har nok blæk til at udskrive alle de etiketter, før starten .\nKør et par tests og udskrive arkene separat for at sikre, at der er nogen fejl.\nMå ikke over-feed printeren .\nmå ikke bøje hjørner af plader af labels .\nGenbrug ikke Avery etiketark.\nPrevious：nothing Next：hvordan man kan gemme programmer på eksterne drev


SMV’erne er tilbage på sporet 10 år efter finanskrisen - DI\nSMV’erne er tilbage på sporet 10 år efter finanskrisen\nSMV’erne har i den grad lagt krisen bag sig. Beskæftigelsen i de små og mellemstore virksomheder er på vej mod nye rekordhøjder, og værditilvæksten er også på vej i vejret. Investeringerne halter dog efter, og mangel på medarbejdere kan blive en ”show-stopper”.\nDe små og mellemstore virksomheder (SMV’er med under 100 ansatte), som udgør en meget væsentlig del af dansk erhvervsliv, blev ramt særligt hårdt af finanskrisen. Vendepunktet for de små og mellemstore virksomheder kom omkring årsskiftet 2013-2014, hvor beskæftigelsen igen for alvor begyndte at stige.\nAnm.: Beskæftigelsesforventningerne er et beskæftigelsesvægtet gennemsnit af nettotallene (besvarelserne tildeles point fra -1 til 1 afhængig af vækstudsigterne). Indikatoren kan svinge fra 1 til -1, hvor negative værdier signalerer tilbagegang. For 2009-17 er tallene et simpelt årsgennemsnit af de kvartalsmæssige svar. For 2018 er tallet vurderingen af hele året ved indgangen til 2018. Kilde: DI's Virksomhedspanel\nDI har via vores Virksomhedspanel målt forventningerne blandt vores medlemsvirksomheder siden 2009.1 Her ses også et klart vendepunkt i efteråret 2013 for både SMV’erne og de større virksomheder. Og siden 2013 er optimismen hos SMV’erne kun steget år for år, og i 2018 ligger beskæftigelsesforventningerne nu på det højeste niveau nogensinde.\nBeskæftigelsen i SMV’erne forventes derfor i løbet af året at komme op på det højeste niveau siden finanskrisen. Den samlede private beskæftigelse forventes at nå nye rekordhøjder i 20182, men da SMV’ernes beskæftigelse faldt mere end den samlede beskæftigelsen i fobindelse med finanskrise, må de nok vente lidt endnu, før de er tilbage på niveauet før krisen.\nMangel på kvalificeret arbejdskraft kan true SMV’erne\nFremgangen i beskæftigelsen for SMV’erne kan dog blive hæmmet af mangel på arbejdskraft. Blandt virksomhederne i DI’s Virksomhedspanel svarer over halvdelen af SMV’erne, at en af de største eksterne trusler mod dem i de kommende år vil være ”mangel på kvalificeret arbejdskraft herhjemme”.\nAnm: Der har været mulighed for at sætte op til tre krydser Kilde: DI's Virksomhedspanel - Survey blandt 596 virksomheder. Afsluttet medio september\nDet understøtter DI’s seneste undersøgelse af rekrutteringsvanskeligheder fra efteråret 2017, hvor næsten fire ud af 10 SMV’er angav, at de måtte opgive at finde de rette medarbejdere, når de rekrutterede3. Det er især faglærte og højtuddannede, som SMV’erne forgæves har forsøgt at rekruttere.\nMangel på kvalificeret arbejdskraft er med andre ord en udfordring, som også de mindre virksomheder allerede står med i dag. Med forventning om fortsat vækst i beskæftigelsen kan mangel på kvalificeret arbejdskraft i endnu højere grad komme til at udfordre SMV’erne og ligge en dæmper på dansk økonomi i de kommende år.\nDen historiske udvikling i SMV’ernes beskæftigelse\nDe små og mellemstore virksomheder er en vigtig del af dansk økonomi og af det private arbejdsmarked. SMV’erne har over 800.000 fuldtidsbeskæftigede ansat. Det svarer til næsten 40 pct. af de fuldtidsbeskæftigede på tværs af brancher og virksomhedsstørrelser.\nI forbindelse med krisen oplevede både SMV’er og de større virksomheder store fald i beskæftigelsen. Beskæftigelsen i SMV’er faldt med 113.000 fuldtidsbeskæftigede fra 2008 til 2010. Det svarer til et fald på omkring 13 pct. Til sammenligning faldt beskæftigelsen med omkring 5 pct. (73.200 job) for de større virksomheder.\nI 2015 er SMV’erne ved at lægge krisen bag sig, og der er i 2015 genvundet godt og vel 22.500 fuldtidsansatte af de tabte job hos SMV’erne, mens de større virksomheder har genvundet godt og vel 7.000 fuldtidsansatte i 2015.\nSiden 2015 har der været en stor stigning i den private beskæftigelse på cirka 97.000 personer. Det er imidlertid ikke muligt at opdele fremgangen på SMV’er og større virksomheder. Der er dog kun grund til at forvente, at SMV’erne har stået bag en stor del af fremgangen.\nKilde: Danmarks Statistik og DI- beregninger.\nSMV’erne tjener penge på det, de laver\nSMV’erne har ligeledes oplevet fremgang i værditilvæksten (omsætning fratrukket forbrug af råvarer, delprodukter og tjenestermv. i produktionen) siden krisen. I 2014 og 2015 var der en vækst på hhv. fem og seks pct. målt i løbende priser. Fremgangen er mindre end hos de større virksomheder, men det indikerer, at SMV’erne nu igen tjener flere penge på det, de laver.\nDen positive udvikling i værditilvæksten de seneste år har bl.a. betydet, at SMV’erne ikke længere afskediger deres medarbejdere i samme grad som under finanskrisen, men derimod ansætter flere igen.\nKilde: Danmarks Statistik og DI- beregninger\nInvesteringsniveauet halter stadig efter\nI forbindelse med krisen faldt SMV’ernes investeringer kraftigt, og de har siden 2009 ligget på et relativt lavt niveau. For de større virksomheder faldt investeringerne også efter krisen, men ikke ligeså kraftigt som hos SMV’erne. Den første egentlige fremgang i investeringerne for SMV’erne kom først i 2014 og 2015 med vækstrater på hhv. tre og syv pct. i løbende priser4.\nDet større fald og den langsommere genopretning kan bl.a. hænge sammen med, at bankerne smækkede pengekassen i over for virksomhederne – og særligt SMV’erne. Heldigvis er det siden hen blevet gravist nemmere at låne penge til en ordentlig rente. Virksomhedernes egen vurdering af finansieringssituationen kapital var meget lav i årene lige efter finanskrisen. Det er dog blevet markant bedre over de seneste 7 år – både for SMV’er og de større virksomheder5. SMV’erne er dog fortsat knap så optimistiske ift finansieringssituation som de store, hvilket også kan hænge sammen med, at de større virksomheder generelt har flere aktiver som maskiner og bygninger, som de kan stille i pant for et lån.\nDet er også positivt, at en overvægt af SMV’erne venter at sætte gang i flere investeringer i 2018. Det er dog en klart mindre andel end blandt de større virksomheder.