Arbejdstempo og stress - PDF Free Download\nDownload "Arbejdstempo og stress"\n1 14. januar 2016 Arbejdstempo og stress Hvert femte FOA-medlem føler sig i høj eller meget høj grad stresset. Andelen har været stigende de sidste år. Det viser en undersøgelse, som FOA har foretaget blandt sine medlemmer. I alt deltog erhvervsaktive medlemmer i undersøgelsen, der blev gennemført i april Alle forskelle og sammenhæng, der trækkes frem i notatet er statistisk sikre. Hovedkonklusioner Stress: Hvert femte FOA-medlem føler sig i høj eller meget høj grad stresset. Blandt ansatte i ældreplejen er det hver fjerde. Stigning i antallet, der føler sig stressede: Undersøgelsen viser, at flere føler sig stressede i dag end for fem år siden. I 2015 angiver 19 procent, at de i høj eller meget høj grad følte sig stressede, mens det gjaldt 9 procent i Det er især medlemmer på år, som føler sig stressede: I denne aldersgrupper oplever hvert fjerde medlem (26 %) i høj eller meget høj grad at være stresset. Blandt de årige er den tilsvarende andel 22 procent, mens det blandt medlemmer over 50 år er 15 procent. Arbejdet er den vigtigste kilde til stress: 71 procent angiver arbejde og 26 procent både arbejde og privatliv som den vigtigste kilde til stress. Medlemmer, der oplever, at deres arbejdsplads prioriterer forebyggelse højt, føler sig mindre stressede: Blandt de medlemmer, der angiver, at arbejdspladsen slet ikke prioriterer forebyggelse af arbejdsmiljøproblemer, føler 27 procent sig i meget høj grad stressede. Blandt medlemmer, der angiver, at arbejdspladsen i høj grad prioriterer forebyggelse, er det kun 1 procent, der i meget høj grad føler sig stressede. Sammenhæng mellem ansættelsesstop, fyringer og stress: Medlemmer, som har oplevet ansættelsesstop eller fyringer/afskedigelser af kolleger, føler sig i højere grad stressede, end de medlemmer, som ikke har oplevet forringelser på arbejdspladsen. Blandt de medlemmer, der har oplevet ansættelsesstop på deres arbejdsplads det seneste år, føler 24 procent sig stressede. Blandt medlemmerne på arbejdspladser uden ansættelsesstop er den tilsvarende andel 16 procent. I forhold til fyrringer, er andelen af medlemmerne, der føler sig stressede 22 procent for medlemmer, der oplevet fyrringer af kolleger det seneste år og 17 procent for de, der ikke har oplevet fyrringer på arbejdspladsen det seneste år. KONTAKT Rapport udarbejdet af: FOA Kampagne og Analyse Presse: Politisk ansvarlig: Cæcilie Saul Anne Mejer Dennis Kristensen Tlf Mobil: Mobil: Amalie Dam-Hansen Tlf\n2 Arbejdstempo og stress 2 Medlemmer med et højt arbejdstempo føler sig i højere grad stressede: Blandt medlemmer som ofte eller altid oplever, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo, føler hver fjerde (25 %) sig i høj eller meget høj grad stressede. Blandt medlemmer, der sjældent eller aldrig oplever et højt arbejdstempo, er et kun 6 procent, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede. Sammenhæng mellem tid til at udføre arbejdet tilfredsstillende og stress: Blandt de medlemmer, som sjældent eller aldrig har tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende, føler halvdelen (51 %) sig i høj eller meget høj grad stresset. Blandt de, der altid eller ofte har tid nok til at udføre deres arbejde tilfredsstillende, er det kun 7 procent, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede. Sammenhæng mellem indflydelse på opgaveløsning og stress: Næsten halvdelen (48 %) af de medlemmer, som i ringe grad eller slet ikke har indflydelse på, hvordan de løser deres arbejdsopgaver, føler sig i høj eller meget høj grad stresset. Blandt medlemmerne, der har en høj eller meget høj grad af indflydelse på opgaveløsninger, er det kun 13 procent, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede. Mindre arbejdsglæde og dårligere helbred blandt medlemmer, der føler sig stressede: Medlemmer, der føler sig stressede, vurderer generelt deres helbred dårligere. De er også i mindre grad glade for at gå på arbejde. Blandt medlemmerne, der i ringe grad eller slet ikke føler sig stressede, er 66 procent helt enige i, at de er glad for at gå på arbejde hver dag. Blandt medlemmerne, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede, er det blot 15 procent, der er helt enige i, at de er glade for at gå på arbejde hver dag. På selvvurderet helbred svarer 75 procent af de, der i ringe grad eller slet ikke føler sig stressede, at de har et godt eller meget godt helbred. Den tilsvarende andel er 45 procent for medlemmer, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede. Arbejdstid, arbejdsmængde og arbejdstempo Større arbejdsmængde det seneste år: 72 procent af medlemmerne i undersøgelsen oplever, at deres arbejdsmængde er blevet større inden for det sidste år, heraf angiver en femtedel, at deres arbejdsmængde er blevet meget større. Arbejdstempoet er højt: 69 procent oplever ofte eller altid, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo. I daginstitutioner/sfo gælder det for 81 procent. Hver femte oplever, at de sjældent eller aldrig har tid nok til at udføre deres arbejde tilfredsstillende: 19 procent svarer, at de sjældent eller aldrig har tid nok til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. I Social- og Sundhedssektoren er andelen 23 procent. Social- og Sundhedssektoren Social- og Sundhedssektoren skiller sig ud i undersøgelsen: Her oplever medlemmerne i højere grad, at deres arbejdsmængde er blevet større i det sidste år, og at de mangler tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. Samtidig har Social- og Sundhedssektoren en større andel, der føler sig stressede.\n3 Arbejdstempo og stress 3 Hvert femte FOA-medlem føler sig i høj grad stresset Medlemmerne i undersøgelsen er blevet spurgt til, i hvilken grad de føler sig stressede. Deres svar fremgår af figur 1 nedenfor, som også viser stressniveauet i hver sektor. Figur 1. I hvilken grad føler du dig stresset? Fordelt på sektor. Kost- og Servicesektoren 4% 15% 38% 27% 14% Pædagogisk Sektor 4% 12% 47% 24% 11% Social- og Sundhedssektoren 6% 15% 45% 23% 9% Teknik- og Servicesektoren 4% 41% 30% 14% I alt 5% 14% 45% 24% 0% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% I meget høj grad I høj grad I nogen grad I ringe grad Slet ikke Antal svar: % af medlemmerne har svaret Ved ikke på spørgsmålet og er taget ud af figuren. Forskellen mellem Social- og Sundhedssektoren og de andre sektorer er statistisk sikker. På grund af afrundinger summerer procenterne ikke nødvendigvis til 100 %. Figur 1 viser, at hver femte (19 %) i høj eller meget høj grad føler sig stresset. 45 procent føler sig i nogen grad stresset, mens en tredjedel (34 %) i ringe grad eller slet ikke føler sig stresset. Figur 1 også viser også andelene i hver sektor. Det fremgår, at Social- og Sundhedssektoren har den højeste andel af stressede, idet 21 procent her i høj eller meget høj grad føler sig stressede. Den tilsvarende andel i Kost- og Servicesektoren er 19 procent, i Pædagogisk Sektor 16 procent og i Teknik- og Servicesektoren 14 procent.\n4 Arbejdstempo og stress 4 Arbejde er den vigtigste kilde til stress Medlemmer, der i meget høj grad, i høj grad eller i nogen grad føler sig stressede, er blevet spurgt til, hvad der er den vigtigste kilde til stress. Deres svar kan ses i figur 2 nedenfor. Figur 2. Hvad er den vigtigste kilde til din stress? 80% 70% 60% 50% 40% 30% 71% 20% 0% 26% 0% 2% Arbejde Privatliv Både arbejde og privatliv Ved ikke Antal svar: Spørgsmålet er blevet stillet til alle, der har svaret, at de I meget høj grad, I høj grad eller I nogen grad føler sig stresset. På grund af afrundinger summerer procenterne ikke til 100 %. Som det fremgår af figur 2, angiver 7 ud af 10 (71 %), at arbejdet er den vigtigste kilde til stress. Hver fjerde (26 %) angiver, at det både er arbejde og privatliv. Under 1 procent angiver, at det kun er deres privatliv, der er den vigtigste kilde til deres stress. Der er ingen statistisk sikker forskel mellem mænd og kvinder i forhold til, hvad der er den vigtigste kilde til stress.\n5 Arbejdstempo og stress 5 Ansatte i ældreplejen føler sig i højere grad stressede Blandt medlemmer ansat på plejehjem/plejecenter er det hver fjerde (25 %), der oplever, at de i høj eller meget høj grad er stressede. Dette er skarpt efterfulgt af ansatte i hjemmeplejen og i daginstitutioner/sfo, hvor 22 procent oplever at være stressede. Den tilsvarende andel er 17 procent på hospitaler/sygehuse og 13 procent på specialområdet. I dagplejen er det 11 procent, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede. Dette fremgår af figur 3 nedenfor. Figur 3. Andelen, der i høj eller meget høj grad føler sig stresset. Fordelt på udvalgte arbejdssteder. 30% 25% 20% 15% 5% 11% 11% 13% 16% 17% 22% 22% 25% 0% Antal svar: I figuren vises kun arbejdssteder med flere end 70 respondenter. Antallet af respondenter på hvert arbejdssted kan ses af parentesen bag arbejdsstedets navn.\n6 Arbejdstempo og stress 6 Medlemmer på år føler sig oftere stressede Det er især medlemmer på år, som føler sig stressede. I denne aldersgrupper oplever hvert fjerde (26 %) medlem i høj eller meget høj grad at være stresset, mens det blandt medlemmerne på år er 22 procent. Blandt medlemmerne over 50 år er andelen kun omkring 15 procent. Der kan være mange årsager til, at de årige ofte føler sig stressede. En af årsagerne kan være, at yngre medlemmer oftere oplever at mangle tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende, og at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo (se figur 15). Derudover kan en af årsagerne findes i deres privatliv. 37 procent i aldersgruppen år angiver, at det både er privatliv og arbejdsliv, der er kilde til stress. Blandt de årige er den tilsvarende andel 28 procent, og blandt medlemmerne over 50 år er det kun 19 procent, som angiver, at det både er arbejde og privatliv, som er den vigtigste kilde til stress. Andelene fremgår af figur 4 næste side. Derudover er det især blandt medlemmerne på år, at der er en oplevelse af, at arbejdet går ud over privatlivet. Dette er beskrevet i arbejdsmiljønotatet om arbejdsliv og privatliv.\n7 Arbejdstempo og stress 7 Figur 4. Stressniveau krydset med alder. I hvilken grad føler du dig stresset? år 7% 13% 41% 23% 14% år 6% 20% 46% 20% 6% år 6% 16% 46% 19% 11% år 4% 11% 45% 28% Over 60 år 4% 40% 33% 13% I meget høj grad I høj grad I nogen grad I ringe grad Slet ikke Hvad er den vigtigste kilde til din stress? år 74% 25% år 62% 37% år 69% 1% 28% år 78% 19% Over 60 år 78% 18% Arbejde Privatliv Både arbejde og privatliv Antal svar: Henholdsvis og Medlemmer, der har svaret Ved ikke er fjernet fra figuren. Forskellene mellem aldersgruppen år og de andre aldersgrupper er statistisk sikker. På grund af afrundinger summerer procenterne ikke nødvendigvis til 100 %.\n8 Arbejdstempo og stress 8 Flere føler sig stressede i dag end for fem år siden FOA har i både 2010 og 2012 stillet medlemmerne spørgsmål om stress. Ved at sammenligne undersøgelserne kan vi se, at der er flere, der føler sig stressede i dag end i 2010 og Hvor der i 2015 er 19 procent, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede, var den tilsvarende andel 13 procent i 2012 og 9 procent i Figur 5. I hvilken grad føler du dig stresset? Sammenligning mellem henholdsvis 2010, 2012 og % 14% 45% 24% % 38% 34% 15% % 7% 35% 40% 15% 0% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% I meget høj grad I høj grad I nogen grad I ringe grad Slet ikke Antal svar: Henholdsvis 2.263, og På grund af afrundinger summerer procenterne ikke alle steder til 100 %. Svarene fra 2010 og 2012 er hentet fra to tidligere FOA-undersøgelser om arbejdsmiljø. I figuren er andele i 2010 ikke vægtet efter alder, men kun efter sektor, hvorimod andelene i 2012 og 2015 er vægtet efter både sektor og alder. Der er dog stadig en forskel på stressniveauet i de tre år, selvom vi ser på det inden for de enkelte sektorer eller aldersgrupper. Stressniveauet på arbejdspladsen kan variere henover året data er indsamlet i april, 2012-data i marts og 2010-data i juni. Der er ikke stor spredning i de måneder på året, hvor dataindsamlingerne er foretaget, men variationerne kan have påvirket data undersøgelsen blev afsluttet i slutningen af juni, og det er tæt på sommerferien. Det kan have påvirket resultaterne. I hvilken retning er dog uklart, for sommerferie kan både betyde mindre stress pga. ferie eller øget travlhed på arbejdspladserne pga. feriebemanding.\n9 Arbejdstempo og stress 9 Medlemmer, der oplever, at deres arbejdsplads prioriterer forebyggelse højt, føler sig mindre stressede Blandt de medlemmer, der har angivet, at arbejdspladsen slet ikke prioriterer forebyggelse af arbejdsmiljøproblemer, føler 27 procent sig i meget høj grad stressede. Blandt de medlemmer, der angiver, at arbejdspladsen i høj grad prioriterer forebyggelse, er andelen nede på 1 procent. Der er således en klar sammenhæng mellem oplevelsen af, at arbejdspladsen prioriterer forebyggelse, og følelsen af at være stresset. Det kan ses af figur 6 nedenfor. Figur 6. Stressniveau fordelt på graden af forebyggelse på arbejdspladsen I høj grad 7% 39% 32% 19% 2% I hvilken grad prioriterer din arbejdsplads forebyggelse af arbejdsmiljøproblemer højt? I nogen grad I ringe grad 3% 12% 22% 48% 46% 27% 16% 9% 1% 6% Slet ikke 27% 25% 39% 5% 2% 3% I hvilken grad føler du dig stresset? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I ringe grad Slet ikke Ved ikke Antal svar: På grund af afrundinger summerer procenterne ikke altid til 100 %.\n10 Arbejdstempo og stress 10 Øget stressniveau blandt medlemmer der mangler tid til at udføre arbejdet tilfredsstillende Undersøgelsen viser, at medlemmer med et højt arbejdstempo og/eller manglende tid til at udføre arbejdet tilfredsstillende i højere grad føler sig stressede. Blandt medlemmer, der kun sommetider, sjældent eller aldrig oplever, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo, er det blot 6 procent, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede. Den tilsvarende andel blandt medlemmer, der ofte eller altid finder det nødvendigt at holde et højt arbejdstempo, er 25 procent. Ligeledes viser undersøgelsen, at det blandt de medlemmer, der sjældent eller aldrig har tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende, er 51 procent, der i meget høj eller høj grad føler sig stressede. Andelen er 20 procent blandt dem, der sommetider har tid nok, og 7 procent blandt dem, der ofte eller altid har tid nok. Andelene fremgår af figur 7 næste side.\n11 Arbejdstempo og stress 11 Figur 7. Stressniveau krydset med arbejdstempo og arbejdstid. Hvor ofte oplever du, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo? Sjældent eller aldrig 6% 16% 78% Sommetider 6% 37% 57% Ofte eller altid 25% 50% 24% Føler sig i meget høj eller høj grad stresset Føler sig i nogen grad stresset Føler sig i ringe grad eller slet ikke stresset Hvor ofte har du tid nok til at udføre dit arbejde tilfredsstillende? Sjældent eller aldrig 51% 43% 5% Sommetider 20% 55% 26% Ofte eller altid 7% 40% 53% Føler sig i meget høj eller høj grad stresset Føler sig i nogen grad stresset Føler sig i ringe grad eller slet ikke stresset Antal svar: og Medlemmer, der har svaret Ved ikke er fjernet fra figuren. På grund af afrundinger summerer procenterne ikke nødvendigvis til 100 %.\n12 Arbejdstempo og stress 12 Medlemmer med stor indflydelse på arbejdsopgaver er i mindre grad stresset Medlemmer med stor indflydelse på arbejdsopgaver føler sig i mindre grad stresset. Det fremgår af figur 8 nedenfor. Figur 8. Stressniveau krydset med indflydelse på arbejdsopgaver. I hvilken grad har du indflydelse på, hvordan du løser dine arbejdsopgaver? I ringe grad eller slet ikke 48% 38% 14% I nogen grad 29% 49% 22% I høj eller meget høj grad 13% 45% 43% Føler sig i meget høj eller høj grad stresset Føler sig i nogen grad stresset Føler sig i ringe grad eller slet ikke stresset Antal svar: Medlemmer, der har svaret Ved ikke er fjernet fra figuren. På grund af afrundinger summerer procenterne ikke nødvendigvis til 100 %. Blandt de medlemmer i undersøgelsen, der i ringe grad eller slet ikke har indflydelse på, hvordan de løser deres arbejdsopgaver, er det næsten halvdelen (48 %), der i høj eller meget høj grad føler sig stressede. Blandt de medlemmer, der i nogen grad har indflydelse, er det 29 procent, og blandt medlemmer, der i høj eller meget høj grad har indflydelse på arbejdsopgaverne, er det 13 procent. Øget stressniveau blandt medlemmer, der har oplevet forringelser på arbejdet Blandt medlemmer, der har oplevet fyringer/afskedigelser af kolleger, føler 22 procent sig i høj eller meget høj grad stressede. Den tilsvarende andel blandt medlemmer, der ikke har oplevet ansættelsesstop, er 17 procent. Forskellen i stressniveau er også større alt efter, om medlemmet har oplevet ansættelsesstop. En fjerdedel (24 %) af de medlemmer, der inden for det seneste år har oplevet ansættelsesstop på arbejdspladsen, føler sig i høj eller meget høj grad stresset, mens det kun gælder for 16 procent af dem, der ikke har oplevet ansættelsesstop. Andelene fremgår af figur 9 næste side.\n13 Arbejdstempo og stress 13 Figur 9. Stressniveau fordelt på om medlemmet har oplevet fyringer/afskedigelser af kolleger samt ansættelsesstop. Fyringer/afskedigelser af kolleger Har oplevet fyringer/afskedigelser af kolleger 22% 46% 32% Har ikke oplevet fyringer/afskedigelser af kolleger 17% 44% 39% Føler sig i høj eller meget høj grad stresset Føler sig i nogen grad stresset Føler sig i ringe grad eller slet ikke stresset Ansættelsesstop på arbejdspladsen Har oplevet ansættelsesstop 24% 46% 30% Har ikke oplevet ansættelsesstop 16% 45% 39% Føler sig i høj eller meget høj grad stresset Føler sig i nogen grad stresset Føler sig i ringe grad eller slet ikke stresset Antal svar: henholdsvis og Spørgsmål til stress: I hvilken grad føler du dig stresset?\n14 Arbejdstempo og stress 14 Mindre arbejdsglæde og dårligere helbred blandt medlemmer, der føler sig stressede Undersøgelsen viser, at de medlemmer, som føler sig stressede, også har mindre arbejdsglæde. Blandt de medlemmer, der i ringe grad eller slet ikke føler sig stressede, er 66 procent helt enige i, at de er glade for at gå på arbejde hver dag. Blandt medlemmer, der i nogen grad føler sig stressede, er den tilsvarende andel 15 procent. Der er også en sammenhæng mellem stress og helbred. Blandt medlemmer, der i ringe grad eller slet ikke føler sig stressede, vurderer hele 3 ud af 4 (75 %), at deres helbred er godt eller meget godt. Blandt medlemmer, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede, er det kun 45 procent, der vurderer deres helbred til at være godt eller meget godt. Andelene fremgår af figur 10 næste side. Derudover viser undersøgelsen, at der er en sammenhæng mellem stress og sygefravær. De medlemmer, der i høj eller meget høj grad føler sig stressede, har i gennemsnit holdt 3,2 sygedage i marts måned De medlemmer, der i nogen grad, i ringe grad eller slet ikke føler sig stressede, har i gennemsnit holdt omkring 1,5 sygedage.\n15 Arbejdstempo og stress 15 Figur 10. Stressniveau krydset med arbejdsglæde og helbred. Hvor enig eller uenig er du i følgende udsagn? - Jeg er glad for at gå på arbejde hver dag Føler sig i ringe grad eller slet ikke stresset 66% 31% 3% Føler sig i nogen grad stresset 37% 52% 8% Føler sig i meget høj eller høj grad stresset 15% 47% 24% 14% Helt enig Delvist enig Delvist uenig Helt uenig Hvordan vil du alt i alt vurdere dit helbred? Føler sig i ringe grad eller slet ikke stresset 28% 47% 22% Føler sig i nogen grad stresset 15% 48% 34% Føler sig i meget høj eller høj grad stresset 35% 39% 13% Meget godt Godt Nogenlunde godt Dårligt Meget dårligt Antal svar: henholdsvis og % har svaret Ved ikke og er fjernet fra figuren. På grund af afrundinger summerer procenterne ikke nødvendigvis til 100 %.\n16 Arbejdstempo og stress 16 Over 7 ud af 10 af FOAs medlemmer oplever, at deres arbejdsmængde er blevet større Undersøgelsen viser, at de fleste af FOAs medlemmer har en oplevelse af, at deres arbejdsmængde er vokset inden for det sidste år. En femtedel (21 %) oplever, at deres arbejdsmængde er blevet Meget større inden for de sidste 12 måneder, mens halvdelen (51 %) oplever, at den er blevet Større. Der er stort set ingen (2 %), der oplever, at deres arbejdsmængde er blevet mindre, mens 22 procent oplever, at den er uændret. I Social- og Sundhedssektoren er det 3 ud af 4 (74 %), som oplever, at deres arbejdsmængde er blevet større eller meget større. I Pædagogisk Sektor er den tilsvarende andel 70 procent, i Teknik- og Servicesektoren 67 procent, og i Kost- og Servicesektoren 60 procent. Dette fremgår af figur 11 nedenfor. Figur 11. Er din arbejdsmængde blevet større eller mindre inden for de sidste 12 måneder? Fordelt på sektor. Kost- og Servicesektoren 15% 45% 34% 4% 2% Pædagogisk Sektor 16% 54% 25% 2% 3% Social- og Sundhedssektoren 24% 50% 19% 2% 4% Teknik- og Servicesektoren 18% 49% 27% 2% 4% I alt 21% 51% 22% 2% 4% 0% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Den er blevet meget større Den er blevet større Min arbejdsmængde er uændret Den er blevet mindre Den er blevet meget mindre Ved ikke Antal svar: Forskellen mellem Social- og Sundhedssektoren og de andre sektorer er statistisk sikker.\n17 Arbejdstempo og stress 17 Over 2 ud af 3 oplever ofte eller altid, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo Mere end 2 ud af 3 (69 %) af FOAs medlemmer i undersøgelsen oplever, at det ofte eller altid er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo. Kun 5 procent oplever, at det sjældent eller aldrig er nødvendigt. Dette fremgår af figur 12 nedenfor. I figur 12 ses også en sammenligning af sektorerne. I Social- og Sundhedssektoren oplever 3 ud af 4 (74 %), at det ofte eller altid er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo, hvorimod det gælder for 55 procent i Teknik- og Servicesektoren. Den tilsvarende andel i Pædagogisk Sektor er 62 procent og i Kost- og Servicesektoren 69 procent. Figur 13. Hvor ofte oplever du, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo? Fordelt på sektor. Kost- og Servicesektoren 19% 50% 28% 2% 1% Pædagogisk Sektor 14% 48% 32% 5% 1% Social- og Sundhedssektoren 22% 52% 21% 3% 1% Teknik- og Servicesektoren 9% 48% 36% 7% 1% I alt 19% 50% 25% 4% 1% 0% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Altid Ofte Sommetider Sjældent Aldrig Antal svar: % af medlemmerne har svaret Ved ikke på spørgsmålet og er taget ud af figuren. På grund af afrundinger summerer procenterne ikke nødvendigvis til 100 %.\n18 Arbejdstempo og stress 18 Hvert femte FOA-medlem har sjældent eller aldrig tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende Halvdelen (49 %) af medlemmerne i undersøgelsen svarer, at de ofte eller altid har tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. En tredjedel (32 %) svarer, at det gælder Sommetider, mens knap en femtedel (19 %) svarer, at de sjældent eller aldrig har tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. Det er især i Social- og Sundhedssektoren, at medlemmerne oplever, at de sjældent eller aldrig har tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. Her gælder det for næsten hver fjerde (23 %). Den tilsvarende andel er 9 procent i Kost- og Servicesektoren, 10 procent i Teknik- og Servicesektoren og 15 procent i Pædagogisk sektor. Figur 13. Hvor ofte har du tid nok til at udføre dit arbejde tilfredsstillende? Fordelt på sektor. Kost- og Servicesektoren 51% 30% 7% 2% Pædagogisk Sektor 9% 44% 31% 13% 2% Social- og Sundhedssektoren 6% 38% 33% 19% 4% Teknik- og Servicesektoren 15% 48% 26% 9% 1% I alt 8% 41% 32% 16% 3% 0% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Altid Ofte Sommetider Sjældent Aldrig Antal svar: ,3 % af medlemmerne har svaret Ved ikke på spørgsmålet og er taget ud af figuren. På grund af afrundinger summerer procenterne ikke nødvendigvis til 100 %. I 2013 lavede FOA en lignende undersøgelse, hvor medlemmernes også blev spurgt til, hvor ofte de havde tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. Resultaterne i de to undersøgelser er næsten ens. Det tyder således på, at medlemmernes oplevelse af, hvor ofte de har tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende, ikke har ændret sig siden 2013.\n19 Arbejdstempo og stress 19 Ansatte i daginstitutioner/sfo oplever oftere, at de ikke har tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende I dagplejen oplever hele 81 procent, at de ofte eller altid har tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. Den tilsvarende andel i daginstitutioner/sfo er 32 procent, på plejehjem/plejecenter 38 procent og i hjemmeplejen 42 procent. Der er også store forskelle mellem arbejdsstederne i forhold til, hvor højt arbejdstempo medlemmerne oplever, at det er nødvendigt at holde 1. Igen topper medlemmerne i daginstitution/sfo, hvor 82 procent ofte eller altid oplever, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo. På ældreområdet (plejehjem/plejecenter og i hjemmeplejen) gælder det for omkring 78 procent, og på specialområdet for 54 procent. Dagplejen ligger igen i yderenden, idet det her er 36 procent, der oplever, at det ofte eller altid er nødvendigt, at de holder et højt arbejdstempo. Andelene fremgår af figur 14 næste side. 1 Kategorien På et plejehjem/plejecenter dækker også over medlemmer, der arbejder på et aktivitetscenter, På en skole/rådhus/forvaltning dækker ikke over medlemmer, der arbejder i SFO, I psykiatrien dækker over medlemmer, der arbejder i behandlings- eller distriktspsykiatrien og i socialpsykiatrien, bostøtte, botilbud og lignende, På specialområdet dækker over medlemmer, der arbejder i specialområdet på handikapinstitutioner, døgninstitutioner, specialskoler og lignende. Det gælder for alle spørgsmål, der er fordelt på arbejdssteder.\n20 Arbejdstempo og stress 20 Figur 14. Arbejdstid og arbejdstempo fordelt på udvalgte arbejdssteder. Andel, der ofte eller altid har tid nok til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. 90% 80% 70% 60% 50% 40% 81% 30% 20% 32% 38% 42% 48% 58% 59% 62% 0% Andel, der ofte eller altid oplever at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo. 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 36% 54% 59% 60% 74% 78% 79% 82% 0% Antal svar: Henholdsvis og I figuren vises kun arbejdssteder med flere end 70 respondenter. Antallet af respondenter på hvert arbejdssted er markeret med tallet i parentes efter hvert arbejdssted.\n21 Arbejdstempo og stress 21 Unge medlemmer mangler oftere tid til at udføre arbejdet tilfredsstillende Som det fremgår af figur 15 nedenfor, at det især unge medlemmer, som oplever at mangle tid til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. Kun 38 procent af medlemmerne under 40 år oplever ofte eller altid at have tid nok, mens den tilsvarende andel for medlemmer på år er 53 procent, og for medlemmer over 60 år er 58 procent. Samtidig oplever yngre medlemmer oftere, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo. 3 ud af 4 (76 %) af medlemmerne under 40 år oplever ofte eller altid, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo, mens den tilsvarende andel for medlemmer på år er 67 procent. Figur 15. Arbejdstempo og arbejdstid fordelt på alder. Hvor ofte har du tid nok til at udføre dit arbejde tilfredsstillende? Under 40 år 6% 32% 35% 22% 5% år 6% 44% 30% 16% 4% år 8% 45% 31% 13% 2% Over 60 år 12% 46% 26% 14% 2% Altid Ofte Sommetider Sjældent Aldrig Hvor ofte oplever du, at det er nødvendigt at holde et højt arbejdstempo? Under 40 år 26% 50% 22% 2% år 18% 52% 24% 4% år 16% 51% 27% 5% Over 60 år 14% 48% 31% 7% Altid Ofte Sommetider Sjældent Aldrig Antal svar: Henholdsvis og % har svaret Ved ikke og de er taget ud af figuren. På grund af afrundinger summerer procenterne ikke alle steder til 100 %. Der er statistisk sikker forskel på aldersgruppen Under 40 år og de andre aldersgrupper.\n22 Arbejdstempo og stress 22 Metode Indsamlingsperiode Undersøgelsen er gennemført fra april Indsamlingsmetode Data er indsamlet via en spørgeskemaundersøgelse udsendt til alle erhvervsaktive medlemmer af FOAs elektroniske medlemspanel. Spørgsmålene er stillet til medlemmer fra alle sektorer. Der blev udsendt én påmindelse i dataindsamlingsperioden. Målgruppen Målgruppen for undersøgelsen er FOAs erhvervsaktive medlemmer (populationen). Da det kun er et udsnit af FOAs erhvervsaktive medlemmer, der har deltaget i undersøgelsen, er alle analyser af data forbundet med en statistisk usikkerhed. Alle sammenhænge og forskelle, der trækkes frem i notaterne om arbejdsmiljø er testet statistisk signifikante på et signifikansniveau på minimum 95 %. Hermed kan vi med minimum 95 % sikkerhed sige, at der er tale om statistisk sikre sammenhænge og forskelle og ikke blot tilfældigheder. I tilfælde, hvor det kun er specifikke sammenhænge og forskelle i figurer, der er statistisk sikre, er det angivet i figurnoter og tekst. Antal besvarelser og svarprocent I alt blev alle erhvervsaktive medlemmer i FOAs medlemspanel inviteret til at deltage i undersøgelsen. Blandt disse viste 122 adresser sig at være uvirksomme, så det reelle antal inviterede var medlemmer, svarende til 55 procent, gennemførte undersøgelsen fuldt ud eller delvist. 52 procent svarede på alle spørgsmål, mens 3 procent afgav nogle svar. Repræsentativitet og vægtning af data Medlemspanelet er ikke fuldstændigt repræsentativt for FOAs medlemsgruppe, og dertil er der ikke de samme svarprocenter blandt alle medlemsgrupper. I forhold til alder er især de yngre aldersgrupper i undersøgelsen underrepræsenteret i forhold til FOAs erhvervsaktive medlemmer, og det samme gælder for medlemmer i Kost- og Servicesektoren og Teknik- og Servicesektoren. Det har vi forsøgt at tage højde for ved at vægte data for sektor og alder, så fordelingen i stikprøven svarer til fordelingen blandt FOAs erhvervsaktive medlemmer. Aldersvægtningen er lavet ud fra følgende aldersgrupper: under 40 år, år, år, år, år og over 60 år. I beregningen af sektorvægte er der set bort fra medlemmer uden sektor. De få medlemmer i stikprøven uden sektor har blot vægten 1.


Egentlig… « Lille mig i den store verden\n… kunne jeg være fristet til at smide denne i min julekalender-pulje…\nMen… aij, vel?!\nThis entry was posted in YouTube and tagged OH MY GOD!!.\n2 thoughts on “Egentlig…”\ndecember 14, 2010 kl. 10:58 am\nMon de tror, at det lyder godt? Det ser ud som om det er alvor…\ndecember 14, 2010 kl. 2:08 pm\nfriske mennesker med INITIV i……\nBare lad være med at sætte lyd på, så er det egentlig ok 🙂


Vejret i Helsingborg med vejrudsigt, temperatur, vejr & klima\nVejret i Verden > Vejret i Europa > Vejret i Sverige > Helsingborg\nFå et samlet overblik over vejret i Helsingborg året rundt med temperaturer, vandtemperatur, solskinstimer og nedbør.\nBrug de gennemsnitlige klimatal her på siden til at planlægge din næste ferie og til at finde det bedste tidspunkt af året at rejse til Helsingborg på.\nDu kan også sammenligne tallene for vejret i Helsingborg med de tilsvarende tal for København under Helsingborg: klima & vejr.\nHar du brug for at vide, hvordan vejret bliver de kommende dage, kan du se vejrudsigten for Helsingborg med den aktuelle vandtemperatur lige nu her: Vejrudsigt Helsingborg.\nVejret i Helsingborg, Sverige året rundt\nJanuar 2 -3 3 1 17\nApril 11 2 5 6 13\nAugust 21 12 17 7 14\nSeptember 17 9 15 5 15\nOktober 12 6 11 3 15\nDecember 4 -1 4 1 17\nGrafen viser de gennemsnitlige maksimale temperaturer i Helsingborg\t(som oftest den værdi, der er målt midt på dagen) og de gennemsnitlige minimale temperaturer (som oftest den værdi, der er målt midt om natten).\nNormalt vil temperaturen i Helsingborg i en given måned derfor befinde sig i intervallet mellem den gennemsnitlige maksimale og minimale temperatur. I juli måned vil der f.eks. normalt være op til ca. 21 grader om dagen og ned til ca. 12 grader om natten.\nVandtemperatur i Helsingborg\nGrafen over vandtemperaturen i Helsingborg viser den gennemsnitlige badevandstemperatur ved stranden i en given måned. Vandtemperaturen er stort set den samme om dagen som om natten.\nGrafen viser den gennemsnitlige nedbørsmængde i Helsingborg målt i millimeter nedbør (regn, sne, hagl, slud o.s.v.). Samlet set falder der i gennemsnit 691 mm nedbør pr år.\nVejret i Helsingborg: Solskinstimer og nedbørsdage\nGrafen viser antallet af solskinstimer i Helsingborg\t(d.v.s. det gennemsnitlige antal timer pr. dag hvor solen skinner), samt antallet af nedbørsdage (d.v.s. det gennemsnitlige antal dage i en given måned, hvor der falder mindst 0,3 mm regn eller sne).\nVejret i Helsingborg er som regel bedst i de måneder, hvor der er mange solskinstimer og få nedbørsdage.


Sejt at være sig selv | Joys univers | Joy K Petersenn Sejt at være sig selv – Joy K Petersenn\nHej derude Jeg startede dagen ud med meget ondt i maven, og det har virkelig været slemt! Jeg\nJeg sad og scrollede igennem instagram og ja i ved nok selv hvor mange billeder man kan nå at komme igennem på meget kort tid, samt hvordan meget lang tid føles som ekstrem kort tid?\nFølte virkelig jeg sad i 5 minutter og kigger så på uret omg så var der da lige gået en time !\nJeg fik inspiration til at skrive om det at være sig selv og at jeg synes det er sejt når man tør.\nInde i insta World synes jeg mange begynder at ligne hinanden mere og mere, de samme selfies, den samme vinkel, a la smal talje og urealistisk timeglas figur. Unge kvinder der ihærdigt krydser forresten ben ind foran for at fake sin timeglas figur. Been there done that. Det ser da også vildt flot ud altså.\nKardashian feberen er for alvor igang og jeg ser mange er påvirket af det. Nogle lever endda af at bruge Kardashians i fx deres blog osv. Folk tjener kassen på at ligne nogle som de aldrig bliver, folk der drømmer og lever i deres “verden” uden aldrig at komme i nærheden af den.\nJeg synes det er fedt man har idoler men når man tager det så meget ind, at man glemmer eller helt fjerner sin egen identitet, så bliver det sørgeligt. Jeg ser voksne kvinder der ikke har nogen identitet men har fx taget en kendis’ identitet.\nDet er tegn på man er super usikker på sig selv og det ser jeg som et kæmpe problem ifht vores identitet, hvem vi er, hvad er roden til jeg er som jeg er idag?\nDerfor synes jeg det er sejt at se når folk bare er sig selv, fx så jeg en af kvinderne fra DR3 programmet hunkøn, hvor er det sejt hun er fuldstændig sig selv, både insta og på tv. Hun kæmper nogle kampe ja, fordi i dk skal man lære at acceptere alle former for hunkøn og hankøn og intet køn.\nDet er så sejt at man er sig selv og man tør vise det, i en verden hvor det nærmest handler om at være copycat og gøre og se ud som de top kendte.\nKvinder, piger, mænd, drenge i er gode som i er, i behøver ikke gemme jer selv af vejen for at få likes.\nHvad kan du bruge 1000 likes til i det virkelige liv? Hvad kan du bruge likes til, når du står og skal til eksamen eller på arbejde?\nPas på det ikke bliver til en del af dig. Pas på medierne ikke styrer din hverdag. Jeg bruger også super meget tid på medierne , og har jeg lavet en video kan jeg da godt mærke hvis der fx er 50 der liker og sidst var der måske 200.\nSå tænker nogle straks er jeg god nok? Hvorfor liker de ik? Var det så dårligt?\nLikes osv har intet med dig som person at gøre, men en algoritme der ryger ud til ca 5-7% af dine følgere, og jo flere der interagerer jo mere pleaser du algoritmen og jo flere ser dit opslag.\nMen skal du sidde hele dagen bag skærmen blot for at få folk til at like din ting?\nHusk at leve livet fordi det går hurtigere end du tror. Uanset hvor gammel du er, husk al din tid bag skærmen og bag at være en anden, det er spild af tid. Find dig selv, brug tiden mere fornuftigt og lær dig selv at det er okay at være dig, det er okay og der er plads til dig i den her verden\nHej derude Jeg startede dagen ud med meget ondt i maven, og det har virkelig været slemt! Jeg var jo hjemme nytårsaften så jeg tænkte jo …


Startnumre: Danmarks Motor Union\nStartnumre + Oprykningslister\nProcessen ved bestilling af startnummer, fremgår af nedenstående model, der reelt set bare er efter først-til-mølle-princippet. Nummerønsket skal sendes til John Klint på nedenstående mail-adresse.\nDet skyldes at A-kørere (Superbike og Supersport 600) og B-kørere (Rookie 1000, Rookie 600, Moto 3+ og Moto 4½) har hver deres nummerserie. En Superbike-kører kan derfor f.eks. ikke kan have samme nummer som en Supersport 600-kører!\nProces ved bestilling af startnummer 2018:\nKørere, som ønsker at beholde et nummer de har haft i 2017, skal\nfremsende deres ønske til John Klint på nedenstående mail-adresse, senest den 31. januar 2018.\nPr. 1. februar 2018 frigives de numre, som ikke er forhåndsreserveret. Kørerne kan herefter bestille/ønske nummer efter først-til-mølle princip, ved at fremsende en mail til John Klint på nedenstående mail-adresse. De indsendte ønsker vil blive behandlet i den rækkefølge som de indkommer til John Klint. Kørerne vil få direkte besked om deres nummerønske kan opfyldes.\nSe aktuel liste med startnumre her (opdateres løbende):\nFaste Startnumre RR 2018 (Opdateret 09. august 2018)\nFaste Startnumre Supermoto 2018 (Opdateret 1. marts 2018)\nAf filen fremgår de pr. dato ledige numre. Excel-filen vil være inddelt i faner i excel-arket. Klasser som er slået sammen i 2018, vil også være slået sammen i excel-filen.\nI bunden af excel, kan du skifte faner.\nE-mail John Klint: klint.john@sport.dk\nHUSK, at notere følgende i din mail til John Klint:\n- Dit startnummer ønske samt klasse\n- Dine kontaktdata (telefon/mail-adresse)


A knitting chick says A knitting chick says:: Afslapning\nPosted by Tina at 19:06\nDe ser fine ud, hvad hedder garnet?\nMåske jeg skulle sende lidt min mors vej:-)\nMette: tak :) Det jeg strikker af lige nu hedder Palett fra Sandnes garn :) Og det næste jeg strikker af... som ligner ret meget hedder Kunstgarn fra Hjertegarn.\nJeg sa' jo, man blev afhængig af det strømpestrikkeri. Jeg er også igang med sandnes mini palett. Lækkert, lækkert.\nDet bliver man ja :) Jeg har planer for mindst 3 par sokker mere allerede! Ja det er lækkert garn med lææækre farver!\nHjemmestrikkede strømper er et hit, især nå de samtidig er i flotte farver ;-) Sofahygge i denne kulde det er dejlig.\nStrikkefuglen: Ja de hitter, både hos mig og datteren :) Og sofahygge er næsten det eneste rigtige i den kulde... brrr :)


Duftolie & Duftlamper der renser luften effektivt for lugt & bakterier.\n> KATALYTISKE DUFTLAMPER>Scorched Earth Duftlampe\nScorched Earth Duftlampe\nScorched Earth´s duftlampe metallic farver med dominerende bronzeeffekt er stilfuld, varm og mystisk. Den vil holde dit hjem duftende dejligt, så fyld den med din ynglingsduft og nyd et rent hjem. Vi elsker et rent luftmiljø og ren luft øger din trivsel markant - med garanti. Husk at bestille duftolie og se evt. instruktionsvideoen herunder for at få fuld glæde af din lampe.


Den perfekte polterabend: Strip i København og udfordrende aktiviteter - Godlir\nSkrevet d. 7. juli 2020 af Lau Christensen\nSkal I planlægge en polterabend for jeres kammerat i København? Så vil I sikkert gerne planlægge den perfekte dag.\nEn perfekt polterabend er både sjov, aktiv samt giver mulighed for, at gæsterne lærer hinanden at kende. Og den har formentlig også et frækt, kvindeligt indslag – eksempelvis strip i København.\nHusk på, hvem gæsterne er\nNår du skal planlægge dagen, skal du tage hensyn til de forskellige gæsters ønsker og behov.\nMen du skal naturligvis også tage højde for, at gommens polterabend bliver fuldstændig i hans ånd. Her har vi samlet en række aktiviteter, som tilsammen giver den perfekte polterabend for både gom og gæst.\nOverrask gommen fra morgenstunden\nEn polterabend starter typisk med, at gommen overraskes. Den mest oplagte måde er at overraske gommen om morgenen på egen bopæl med en omgang lækker morgenmad – og oftest med tilhørende alkohol.\nDet giver en fælles start på dagen, hvor gæsterne får mulighed for at lære hinanden at kende, før dagen går rigtigt i gang. Og så lægger det en god bund for det alkohol, der sandsynligvis kommer indenbords i løbet af dagen.\nStrip i København – oplev ægte mandehørm fra morgenstunden\nStrip er en meget populær aktivitet til en polterabend. Mange vælger at bestille strip i København sent på dagen, men hvad er mere overraskende end at starte morgenen med et stripshow?\nNår I har fået morgenmad indenbords (og en øl… eller fem) vil det helt sikkert være en overraskelse, at turens næste destination er strip i København. Det kan foregå på en eksklusiv klub midt i indre København, hvor gommen (og gæsterne, naturligvis) får en eksklusiv stripoplevelse med sig i bagagen.\nPlanlæg en fysisk aktivitet, der får pulsen op\nNår I kommer ud fra klubbens mørke lokaler efter at have set strip i København, er det på tide at få pulsen op på en helt anden, sveddryppende måde. Når I er inde i København, er der masser af muligheder for at finde fysiske aktiviteter.\nDe her aktiviteter er eksempelvis oplagte valg til polterabend:\nAfslut dagen med lækker mad og fest\nNår I er færdige med den fysiske aktivitet, er I helt sikkert sultne. Her er det oplagt at bestille tid på gommens yndlingsrestaurant, så I kan få stillet sulten og tørsten.\nNår I er færdige med at spise, hvad er så mere oplagt end at feste igennem resten af natten på en bar i København?


I mine dåbssamtaler fremhæver jeg jævnligt sætningen: Modtag det hellige korsets tegn. Umiddelbart er der ikke meget støj i den sætning. Korset er helligt. Der er ingen, der støder sig på denne sætning. Så prøver jeg at få folk til at se på signalværdien af ordet kors. Hvad står det for? Kirke, kristendom, tro, tilgivelse, kærlighed bliver nævnt. Andre ord kan også nævnes: død, nederlag, henrettelse, pine.\nDermed er vi nærmere spændingen mellem ordene kors og hellig. Det er, som om de kommer fra hver sit univers. Som ild og vand. Man kan næsten mærke spændingen mellem ordene, hvis man siger: Modtag den hellige elektriske stol.\nPointen her er, at vi godt kan skrue ned for Bach og gå historisk til værks. Gå ud og mærke stanken og døden og væmmelsen. Plinius bruger ordet pervers om langfredag. Gud modtager den væmmeligste straf. Og bagefter guldbelægger vi henrettelsesmidlet og siger, det er helligt …\nSå kan vi skrue op for Bach igen.\nEn anden ansats:\nI filmen “The bridge” (link til filmen) møder vi en mand, der arbejder som sporskifter i et jernbanekontroltårn. Manden havde et godt liv. En lille lykkelig familie. Han havde kun ét barn. En dreng. Men han var også elsket uendelig højt.\nUd over at være sporskifter havde manden også ansvaret for en bro over en flod. Det var sådan en af den slags, der kunne deles på midten og så løftes op i lodret stilling.\nDen dag, filmen handler om, havde han sin søn med på arbejde. Det var alletiders. Drengen gik og hyggede sig og legede, mens faderen havde travlt med at trykke på knapper. På et tidspunkt er drengen gået ud på broen. Han er på vej mod midten, mens broen er på vej ned på plads igen. Faren opdager ikke drengen, før han hører togfløjten. Toget er på vej for fuld kraft. Bliver han ved med at holde fingeren på knappen, vil den gå helt ned, men så vil hans søn blive dræbt på stedet. Hvis han slipper knappen og trykker på den anden knap, der får broen til at gå op igen, så vil hans søn blive reddet, men flere hundrede togpassagerer vil blive smadret og styrte i floden.\nFilmen viser nærbilleder af faderens ansigt. En forfærdelig kamp udspillet på få sekunder, der alligevel er som evigheder. Valget er klart: Enten min søn eller flere hundreder mennesker, som ikke har den mindste anelse om, at de er i livsfare. Til sidst ser man manden trykke på den knap, der får broen til at falde på plads. Toget raser hen over broen, man ser glimt af glade mennesker, mennesker, der snakker sammen, lykkeligt uvidende om, hvad der er sket.\nEn tredje ansats:\nDanskeren Peter Lukes historie fra den 11. september 2001 – offentliggjort i De Berghske Blade den 14. september 2001. Han oplevede stedfortrædelsen i sit eget liv.\n168 -166 – 167 – 169.


Zell am See-Kaprun – store ferieoplevelser og attraktiv rabatordning - Ferie, fritid, rejser til Østrig. Informationer fra Østrigs Turistbureau.\nHjem»Presse»Aktuell...Aktuelle pressemeddelelser»Zell am See-Kaprun – store ferieoplevelser og attraktiv rabatordning\nZell am See-Kaprun – store ferieoplevelser og attraktiv rabatordning\nZell am See-Kaprun byder på utallige oplevelsesmuligheder. Til lands, hører vandring, golf, klatring samt mountainbiking til de mest populære aktiviteter. Til vands lokker den krystalklare Zellersee til svømning, sejlsport, dykning, vandski og lystfiskeri. I luften kan de modige prøve at paraglide eller springe tandemspring med faldskærm\nDen fire kilometer lange sø, Zellersee, ligger malerisk placeret midt i et fantastisk bjergpanorama, hvor der er udsyn til bjergtinder, som tårner sig op i mere end 3.000 meters højde. Selve byen, Zell am See, ligger på en halvø, som rager et stykke ud i Zellersee. Den gamle bydel er således omgivet af vand på næsten alle sider, og en tur rundt i byen eller en forfriskning på en af caféerne er meget stemningsfuld. Store besparelser Med et Zell am See-Kaprun Card i hånden, får man gratis adgang til et stort udvalg af de spændende muligheder, området har at byde på. Mere end 200 lokale overnatningssteder er med i en ordning, hvor gæsten får stillet kortet til rådighed allerede fra første dag, og skæver man til feriebudgettet, er der rigtig mange penge at spare. Hvis en familie bestående af to voksne og to børn benytter kortet fuldt ud, kan der på blot en uge spares omkring 5.000 kroner, så ordningen er blevet en kæmpe succes. Det populære kort kan benyttes talrige steder. Da de fleste kommer til Zell am See-Kaprun for at opleve den smukke natur helt tæt på, har man lavet aftale med de liftanlæg, der fører op til Kitzsteinhorn, Schmittenhöhe og Maiskogel. Kortet giver desuden adgang til den imponerende Sigmund Thun-kløft samt to kunstige søer, der ligger bag en af Østrigs højst beliggende dæmninger. Også på og ved Zellersee kan man få glæde af kortet. Det skal blot vises, når man går om bord på MS Schmitten, inden turen går rundt på søen, hvorfra byen og bjergene opleves fra en anden vinkel. Langs søen ligger en række badesteder, og her kan eftermiddagssolen nydes i en liggestol, mens man får et tiltrængt hvil inden næste dags oplevelser i højderne. Alt sammen inkluderet i Zell am See-Kaprun Card.På eventyr i over 3.000 meters højde Topstationen på det 3.029 meter høje Kitzsteinhorn er ikke blot det højeste punkt i hele Salzburg-regionen, det er også et højdepunkt for dem, der fascineres af alpine oplevelser. Toppen nås let og komfortabelt med liften, og når man stiger ud, præsenteres man for Gipfelwelt 3000. Start med en tur via den 360 meter lange tunnel gennem den allerøverste del af Kitzsteinhorn og gå direkte ud på udsigtsterrassen, hvorfra der mod syd er frit udsyn til Hohe Tauern Nationalpark. Østrigs højeste bjerg, det 3.798 meter høje Grossglockner, rager markant op, og udsigten er formidabel. Gipfelwelt 3.000 er et moderne oplevelses-center, som naturligvis også kan besøges med et Zell am See-Kaprun Card i hånden. Information om Zell am See-Kaprun samt kortet fås på www.zellamsee-kaprun.com\nInger Diedrich PresseansvarligØstrigs TuristbureauBoks 10871008 København K tlf: +45 33 73 08 82Fax: +45 33 73 08 90inger.diedrich@austria.infowww.austria.info/dk


Holiday home Los Alenes i Tenerife til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, San Juan de la Rambla, Tenerife, Spanien, 38420 - Se på kort\nMere om Holiday home Los Alenes\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af San Juan de la Rambla, så er Holiday home Los Alenes det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Los Alenes tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotels bedste faciliteter omfatter parkering.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Holiday home Los Alenes.


Protemp A/S » Fiber, Tele og TV - Protemp Danmarks leverandør af fagfolk\nFLEKSIBLE OG KOMPETENTE MEDARBEJDERE TIL USIKRE TIDER\nMedarbejdere til fiber, tele og TV\nProtemp A/S leverer kompetente medarbejdere til fiber-, tele- og TV over hele landet. Det kræver både indsigt og viden, derfor har vores konsulenter specifik brancheerfaring.\nNår Protemp udvælger medarbejdere til dig, sigter vi altid på at finde den eller de kandidater, der lige præcis matcher de kompetencer, du har brug for.\nVi kvalitetssikrer alle medarbejdere gennem et kompetanceprogram GOOD, BETTER, BEST™ skal sammen med nyansættelseskursuset PRONYK™ sikre at vi fortsat levere kompetente og topmotiverede håndværkere til aftalt tid og sted.\nProtemp har en database med mere end 200 potentielle kandidater indenfor fiber, tele og TV derfor er vi klar til hjælpe vores kunder med personale til installation eller afprøvning af fiber, tele og tv.\nVi sørger både for uddannelse og kurser inden for deres fag, så vores teleteknikere altid er godt rustet til vores kunders arbejdsopgaver.\nVores teleteknikere har en egen bil samt udstyr, specialværktøj og instrumenter. Derudover har vi i Protemp vores egen serviceafdeling, som yder teknisk support til vores teknikere og hjælper med servicering af instrumenter.\nTil højre ser du vores specialistområder inden for fiber, tele og tv, men du er altid velkommen til at forhøre dig om andre faggrupper.\nElektriker (antenne specialist)


Assos Trail Ff Sort køb og tilbud, Bikeinn\nProduktbeskrivelse Assos Trail Ff\nHoldbar fuldfiks beskyttelse og ledbar komfort til støtte på stien.\nSammensætning: 50% PL, 40% PU, 10% PA\nEr du på udkig efter Assos Trail Ff? Behøver du ikke søge mere! Vi har alt indenfor Handsker i vores online cykel butik. Du kan finde mange forskellige modeller og altid til den bedste pris. De bedste cykel produkter, lige de bikeinn du manlger. Er du på udkig efter en gave? Så kig på vores Herretøj udsalg.\nFunktioner Assos Trail Ff


Bofællesskaber hitter – hos alle aldersgrupper | Skræppebladet - Brabrand Boligforening\nBofællesskaber hitter – hos alle aldersgrupper\nUnge og ældre flytter i disse år ind i nye, moderne former for bofællesskaber, hvor godt socialt samvær og hjælp til stort og småt letter hverdagen\nAf Mette Sejthen, kommunikationsmedarbejder i Brabrand Boligforening\nGode naboer, nem aftensmad og børnepasning lige i nærheden. Et godt fællesskab kan lette en travl hverdag, og forskellige moderne bofællesskaber skyder op mange steder i disse år.\n”Vi kan se, at det bobler rundt omkring,” udtalte professor på Statens Byggeforskningsinstitut Claus Bech-Danielsen til Berlingske for nylig. Han mener, at interessen for bofællesskaber kan være et modtræk til den øgede individualisme, som har hersket i samfundet de seneste mange år.\nFor børnefamilier giver bofællesskabet jævnaldrende naboer, legekammerater til børnene, nem pasning og mulighed for at deles om madlavning og opvask.\nMen børnefamilierne er ikke de eneste, der høster frugten af fællesskabets glæder. Også ældre generationer har set potentialet i et godt fællesskab. Her giver bofællesskabet godt socialt samvær, gode venner, mindre ensomhed og hjælp til indkøb og madlavning.\nIkke som i 60’erne og 70’erne\nModerne bofællesskaber antager mange former og giver vidt forskellige muligheder for deltagelse i fællesskabet.\nIfølge Marie Stender, der er forsker ved Statens Byggeforskningsinstitut på Aalborg Universitet, er motivationen for nutidens bofællesskaber langt mere praktisk end tidligere tiders ideologisk drevne oprør mod kernefamilien.\n”Det er mere det her med, hvordan man kan lette de praktiske ting med at købe ind og lave mad og også om at have legekammerater til børnene lige i nærheden. Det handler om de praktiske fordele og selvfølgelig også det sociale fællesskab,” fastslår hun.\nDer er altså langt fra nutidens bofællesskaber til 60’erne og 70’ernes traditionelle bofællesskaber.\nOg muligheden for at trække sig tilbage i sit eget hjem med mulighed for at vælge fællesskabet til giver en fleksibilitet i de moderne bofællesskaber, som mange nok ville savne i et traditionelt bofællesskab.\nSeniorbofællesskaber er kommet for at blive\nI Brabrand Boligforening har vi flere seniorbofællesskaber. Et af dem er Sonnesgården i Aarhus C.\nHer bor Ingelise Christensen og Jytte Rasmussen. De fremhæver flere aspekter ved bofællesskabet, som de sætter pris på.\n”Det sociale er meget vigtigt. I starten er det måske afdelingens placering i Aarhus C, der talte mest, men fællesskabet vokser. De fleste er med i fællesskabet i større eller mindre grad. Vi har mange forskellige aktiviteter, så der er noget for alle,” siger Ingelise Christensen.\nJytte Rasmussen gik målrettet efter en bolig i Sonnesgården og en 55+-afdeling.\n”Da jeg skulle flytte fra min midtbylejlighed, var det faktisk det eneste sted, jeg søgte. Jeg var træt af at bo med unge i opgangen, og det sociale blandt jævnaldrende spillede også ind.”\nEfter et besøg i afdelingen var Jytte ikke i tvivl.\n”Det var det sociale miljø, der gjorde, at jeg valgte afdelingen. Folk var så venlige. Jeg overvejede at købe en lejlighed, men det var klart det sociale, der gjorde udslaget.”\nI forhold til det sociale understreger Ingelise Christensen, at byggeriets udformning spiller en rolle. I Sonnesgården skal alle ind ad samme indgang og passerer hinanden på deres vej op til deres lejlighed eller fællesarealerne i stueetagen.\n”Det, at man naturligt møder naboer, og at der er sat plads af til fællesskab, er godt tænkt og en god kvalitet,” siger hun.\nNyt bofællesskab skyder op på Aarhus Ø\nMed Generationernes Hus på Aarhus Ø forsøger Brabrand Boligforening sig nu med en ny form for bofællesskab. Som navnet antyder, er tanken, at flere generationer skal bo dør om dør og udnytte de muligheder, det giver i dagligdagen.\nDen ældre nabo kan holde øje med børnene, hvis mor skal ud og handle. Til gengæld handler hun også ind for naboen, og måske aftaler de at spise sammen den dag.\nPå samme måde som Sonnesgården er Generationernes Hus med sine to boformer – naboskabet og fællesskabet – og sine mange fællesarealer formet på en måde, der støtter op om fællesskabet både ude og inde.\nVigtigt med social bæredygtighed\n”Vi mener, at en af de vigtigste grundsten for det almene byggeri er at skabe inspirerende rammer for gode fællesskaber og samvær mellem mennesker – unge som gamle,” siger Keld Laursen, som er administrerende direktør i Brabrand Boligforening.\n”Det gør vi blandt andet ved at udvikle nye boligtyper, som giver rum til moderne former for fællesskaber, flere familieformer og forskellige livssituationer. Nye former for fællesskaber er samtidig med til at skabe en større social balance og en mere mangfoldig by.”\nPopulær tutorordning forlænges\nDa Brabrand Boligforening åbnede AARHUS Kollegiet i Gellerup d. 1. september 2019, slog vi dørene op til et lækkert byggeri, hvor det gode ungdomsliv og fællesskabet er i centrum. Men selv om byggeriet i sin udformning lægger op til liv og socialt samvær beboerne imellem, kommer det gode fællesskab ikke af sig selv. Det skal skabes af mennesker, og for at hjælpe det på vej oprettede vi seks tutorstillinger,2021-03-25\nDet sociale liv på AARHUS Kollegiet. Vi arbejder med mange forskellige former for bæredygtighed, hvor vi fokuserer på både social, energimæssig, miljømæssig og økonomisk bæredygtighed. De forskellige typer af bæredygtighed kommer til udtryk på mange forskellige måder i vores arbejde. Fokus på social bæredygtighed Hvad angår den sociale bæredygtighed, er den et helt overordnet vilkår for alle vores byggerier og hele vores eksistensgrundlag som almen boligforening.2021-02-07\nNu er Generationernes Hus taget i brug\nUdsigt fra Det lille køkken Husets nye beboere, naboer, gæster, børnene i daginstitutionen og de mange medarbejdere, der allerede nu arbejder i huset, skal samarbejde om at udfylde visionen for huset og danne fællesskaber på tværs af generationer og livssituationer. Det vil de helt automatisk være med til, når de tager hele huset i brug, for det er designet til, at møder naturligt finder sted i det2020-12-22\nBofællesskaber hitter - hos alle aldersgrupper\nUnge og ældre flytter i disse år ind i nye, moderne former for bofællesskaber, hvor godt socialt samvær og hjælp til stort og småt letter hverdagen.\n2020-04 Juni side 14-15


Godt nyt - positive, gode nyheder: 2010\nGode nyheder - oktober 2010\n1. Irma vil sætte ny verdensrekord i økosalg\nGode nyheder - september 2010\n30. Solcellelamper af genbrugsmateriale\n28. Danmark første land i verden med klimaløsning\n28. Vejen til et Danmark uden kul, olie og gas\n27. Klimakommission: Tjen masser af basseører på energien\n25. Danske øko-æbler får en håndsrækning\n24. Affald er slet ikke så beskidt\n24. Rene ovne kan redde liv\n23. Facebookstifter giver millioner til skoler\n21. Varmekilde to kilometer under Skive kan spare borgerne for millioner\n21. Facebook for NGO’er på vej\n19. Merkur skænker 50 solcelleanlæg til landsbyskoler i Mali\n18. International cykelfestival i København\n17. Vi vil have vindmøller i haven\n17. Færre børn dør inden de fylder fem år\n16. EAT går frem – flere skolebørn får økologisk mad\n16. Tv-vært giver pris til velgørenhed\n16. Naturfond køber 600 hektar af gods\n15. Vi er bedre til at genbruge emballage\n14. 600 hektar stor fredning på Nordfyn\n14. FN: Antallet sultende i verden falder\n13. Danskerne elsker naturen\n6. Ældre er blevet meget sundere\n4. Økologisk skolemad giver sundere børn\n4. Postautomater bliver handicapvenlige\n3. Flere kan slå telt op i de danske skove\n3. Biodynamik vinder frem\n2. Nu kommer der cykelmotorveje i storbyerne\nGode nyheder - august 2010\n27. Fest for muld, magi og mad - med masser af økologi\n26. Arbejd gratis og få billige grønsager\n23. Sociale tillidsmænd giver raske kolleger\n22. Nydanske kvinder er bedst uddannet\n21. Drop sprøjtemidlerne – brug myrer\n21. Fra slavedrømme til lægeambitioner\n20. Coop vil sælge 50 pct. mere økologi\n18. Gode nyheder skal hjælpe u-landene (se også linket nedenunder)\n17. Verdens bedste nyheder! (kampagnen fra FN, Danida og mere end 60 danske udviklingsorganisationer)\n4. Milliardærer deler ud af deres formuer\n1. Velgørenhed vokser under krisen\nDen økonomiske krise har sat skub i den private velgørenhed. -Folk giver ikke mindre. Tværtimod, siger Henrik Stubkjær, generalsekretær for Folkekirkens Nødhjælp, som indsamler en tredjedel mere end før krisen, der for alvor satte ind i slutningen af 2007.\nVenner og familie styrker helbreddet markant\nHvis venskab kunne udskrives på recept, burde det ske i store mængder. I hvert fald viser en amerikansk undersøgelse at det at have nære venner, en god familie eller et bredt netværk er lige så vigtigt for sundheden som at dyrke motion eller lade være med at ryge og drikke.\nEtiketter: forskning, livskvalitet, samliv, socialt, sundhed, velvære\nMAD A/S - En dokumentarfilm om dansk industrilandbrug\n– Synes du også, at der nu skal lægges kræfter i at støtte alternativerne til det nuværende landbrug?\n– Synes du også, at vi skal kæmpe for sunde fødevarer, der produceres under hensyntagen til jorden og dyrene?\n–Synes du også, at det er på tide at det, der foregår i det industrielle landbrug i Danmark afsløres?\nSå kan du her læse mere om et filmprojekt, der har sat sig for at lave en dokumentarfilm, der netop har ovennævnte mål.\nEtiketter: arrangement, dyrevelfærd, forbrug, frivillige, miljø, samfund, sundhed, økologi\nStop for tyrefægtning i Catalonien\nFra 2012 vil det ikke længere være muligt at se matadorer i glinsende kostumer hugge spyd i kødet på levende tyre i Cataloniens sidste tyrefægter-arena, La Monumental, i Barcelona.\nEtiketter: dyrevelfærd, frivillige, politik, samfund\nBæveren trives i Danmark\nDe 18 bævere, der blev sat ud i Klosterheden ved Holstebro i 1999 var i 2009 blevet til i alt 139 dyr. Det viser en optælling som Danmarks Miljøundersøgelser har lavet.\nDer sælges mere økomælk\nSalget af økologisk mælk er steget med fem procent i årets første fem måneder. Det viser nye tal fra Mejeriforeningen.\nGrønne planer i New Yorks bystyre\nNew York er en bil-by med lange lige ensrettede gader. Men i de seneste år er omdømmet som bilernes eldorado forsøgt ændret. Under overskriften, New York skal være en klimavenlig og bæredygtig by er det lykkedes for bystyret på imponerende vis at vende udviklingen.\nLæs mere og hør radioindslaget på dr.dk\nSlut med at slå eleverne i Bangladesh\nDet er helt almindeligt for lærere at svinge eleverne en lussing eller rive dem i ørerne, hvis ikke de opfører sig ordentligt. Men det skal være slut, for højesteret i Bangladesh har i dag beordret et stop for al fysisk afstraffelse af eleverne.\nEtiketter: socialt, sundhed, uddannelse\nTED - De store tænkeres forum\nTED er en festival for store ideer og tanker, hvor visionære inden for videnskab, teknologi og underholdning mødes. Men hvordan er et forum for internationale tænkere - hvor Richard Dawkins sidder side om side med folk som Al Gore og Steve Jobs - blevet så ekstremt populært i de sidste år? Forklaring følger…\nEtiketter: innovation, kreativitet, samfund\nMajskornene kværnes og tøjet bliver vasket rent med pedalkraft. I Guatemalas højland har en cykelsmed sat pedalkraft bag de daglige gøremål og gjort livet nemmere for mange fattige.\nSe billeder af de forskellige cykelmaskiner fra Maya-Pedal\nEtiketter: beskæftigelse, energi, filantropi/velgørenhed, innovation, kreativitet, non-profit\nLæs også: Ny grøn å en stor gevinst for københavnerne\nDanske virksomheder bidrager til bæredygtig udvikling af de tropiske skove\nI september og oktober 2010 vil Nepenthes i et samarbejde med en række danske køkken-, møbel- og gulvforretninger sætte fokus på det syvende og ottende af 2015-målene, der handler om at sikre et bæredygtigt miljø og fremme et øget samarbejde omkring bistand og handel.\nLæs mere på ngoforum.dk\n92 mio. til økologiske projekter\nFødevareminister Henrik Høegh (V) har netop godkendt strategi og handlingsplan for Grønt Udviklings- og Demonstrationsprogram (GUDP). Den første indkaldelse af ansøgninger sætter 92 mio. kr. af til forskning, udvikling og demonstration inden for økologien.\nEtiketter: politik, økologi\nDanmark runder 100.000 kvadratmeter storskala solvarmeanlæg\nJægerspris Kraftvarme er netop i disse dage i færd med at tage sit 10.000 kvadratmeter store solvarmeanlæg i drift.\nLandmænd giver agerjord tilbage til naturen\nNår naturen har det godt og har plads til at eksistere, så er det også godt for landmanden og hans afgrøder. Eksempelvis giver en insektvold i marken bedre leveforhold for nyttedyr, som rovinsekter - til gavn for landmand og fugle.\nEtiketter: erhverv, innovation, miljø, økologi\nEtiketter: erhverv, forskning, økologi\nDet handler om mennesker og arbejde, ikke om diagnoser eller psykiatriske behandling på Proremus. Den private grafiske virksomhed ansætter psykisk sårbare, og overskuddet går til at forbedre sindslidendes vilkår.\nEtiketter: beskæftigelse, erhverv, socialt, socialøkonomi, velvære\nLækre lokummer skal redde verden\nVi gør det med selvfølgelighed. Hver eneste dag. Og flere gange. Men 2,6 milliarder mennesker har ikke mulighed for at gå på det lille hus. Derfor skal designere, virksomheder og forskere mødes til en stor lokums-workshop til september i København og sammen løse opgaven: Hvordan skaber man det bedste toilet?\nEtiketter: arrangement, innovation, kreativitet, miljø, sundhed, udvikling\nDanske elever hører til i verdenseliten når det kommer til forståelse af samfundsforhold, demokrati og politik, viser ny undersøgelse. Det er en sejr for den ellers udskældte reform- og projektpædagogik, mener eksperter.\nEtiketter: erhverv, miljø, politik, økologi\nFødevareforlig: Frugt og grønt skal være fri for pesticidrester\nEtiketter: erhverv, forbrug, politik, sundhed\nEtiketter: energi, miljø, politisk forbruger, samfund, teknik\nAntallet af såkaldt socialøkonomiske virksomheder vokser som aldrig før.\nEtiketter: beskæftigelse, erhverv, integration, non-profit, samfund, socialt, socialøkonomi\nEtiketter: erhverv, samarbejde, økologi\nGulerodssnacks mere populære end vingummibamser. Jysk gartner og Coop har givet børn nye slikvaner - godt eksempel på, hvordan man får succes med danske varer.\nEtiketter: erhverv, forbrug, sundhed\nEtiketter: beskæftigelse, energi, erhverv\nDer er ingen fare for dit helbred, hvis du ikke længere har lyst til at spise kød. Tværtimod mindsker du risikoen for at dø af blodpropper i hjertet. Det konkluderer det norske ernæringsråd i udkastet til en ny rapport, der skal udgøre grundlaget for nye, norske kostråd.\nEtiketter: arrangement, energi, filantropi/velgørenhed, miljø, udvikling\nFor første gang nogensinde kan en ung vild jagtfalk opleves af turisterne i det danske sommerlandskab.\nDanmark har 340 “grønne” butikker - og de sparer penge\nSelvom klimatopmødet for længst er overstået og hysteriet har fundet et mere naturligt leje, så er der stadig stort fokus på miljørigtig drift og - ikke mindst - energibesparelse i landets butikker.\nEbba-Maria Olson har et økologisk gårdsalg på Mossagården (www.mossagarden.se) i Sydsverige (Veberöd).\nEtiketter: arrangement, kunst og kultur, økologi\nSans for humor forlænger levetiden og forbedrer helbredet, dokumenterer ny forskning.\nEtiketter: forskning, livskvalitet, sundhed\nIngeniørstuderende rejser vindmøller i palæstinensisk landsby\nEn gruppe unge studerende fra Aalborg kombinerede deres uddannelse med nødhjælp. De fik 12 for deres semesterprojekt om, hvordan man kunne etablere elektricitetsforsyning i en palæstinensisk landsby og tog selv ned for at installere det.\nEtiketter: energi, integration, non-profit, teknik, udvikling\nI 2010 sætter Danmarks Naturfredningsforening fokus på økologisk forbrug. Juni måned har foreningen døbt Grøn sommer, fordi DN i denne måned er til stede på lokale markeder landet over.\nEtiketter: arrangement, erhverv, forbrug, politisk forbruger, økologi\nNordisk Råd anerkender Merkur Andelskasses mangeårige arbejde med bæredygtig bankdrift med tildeling af rådets miljøpris.\nEtiketter: erhverv, miljø, priser, socialøkonomi, økonomi\nDe danske mejerier indvejede i 2009 mere mælk end nogensinde. Den danske økologiske mælkeproduktion overgås i mængder kun af Tyskland. De økologiske danske køer leverede sidste år 453 millioner kilo mælk. Det svarer til en stigning på fem procent.\nEtiketter: erhverv, forbrug, økologi\nEtiketter: energi, erhverv, forskning\nKlima- og energiminister Lykke Friis håber, at regeringen, inden året er gået, vil være klar med sit bud på, hvordan og hvornår Danmark kan forlade et energisystem med kul, olie og gas. Lykkes det, vil Danmark formentlig kunne træde frem påFN’s næste klimatopmøde, COP16 i Mexico til december, som det første land i verden med både en beslutning om og plan for udstigning af den fossile æra.\nEtiketter: energi, miljø, politik, samfund, teknik\nSpecielle stoffer - kendt som “peptider” - som findes i svampe og hvirvelløsedyr som fluer og muslinger kan dræbe bakterier, som ellers giver alvorlige infektioner hos mennesker. Sådan lyder det fra forskere fra virksomheden Novozymes, Aalborg Universitet og universitetet i Bonn, som har fundet ud af, hvordan et af stofferne, “Plectasin”, arbejder.\nEtiketter: forskning, miljø, sundhed\nDen første nabofest var et lokalt initiativ i 17. arrondissement i Paris. Atanase Périfan syntes, han så for lidt til sine naboer. Derfor fandt han på at arrangere en fest for beboerne i opgangen. En slags vertikalt modstykke til parcelhuskvarterernes gadefester.\nEtiketter: frivillige, integration, livskvalitet, lykke, samfund, socialt\nFlere end 50 lande er på en international regnskovskonference i Oslo blevet enige om at indgå et partnerskab om bekæmpelse af skovrydning, der udgør 15-20 procent af de globale udledninger. - Vi er nu nået op på 4 milliarder dollar, efter at landene torsdag har øget beløbet med 500 millioner dollar, siger værten for konferencen, Norges statsminister Jens Stoltenberg.\nEtiketter: miljø, politik, udvikling\nEtiketter: miljø, teknik, transport\nUnicef Danmark sender flere penge af sted til verdens børn end nogensinde før trods den globale økonomiske krise. I 2009 støttede danskerne Unicef Danmark med over 133 millioner kroner, fremgår det af årsberetningen fra FN’s børneorganisation.\nEtiketter: filantropi/velgørenhed, non-profit, udvikling\nEtiketter: priser, økologi\nDanmarks største lavenergibyggeri bliver bygget af Alectia\nEtiketter: energi, erhverv, innovation, miljø, teknik\nEtiketter: dyrevelfærd, forskning, miljø, politik, produktion, sundhed, økologi\nEtiketter: erhverv, produktion, sundhed, økologi\nFødevareministeriet åbner med en ny miljøteknologiordning nu for ansøgninger om tilskud til nye grønne teknologier på bedrifterne. De i alt 145 mio. kr., der er sat af til ordningen skal bruges til grøn teknologi, der kan give vækst og reducere miljø- og klimabelastningen fra landbruget.\nEtiketter: miljø, politik, teknik\nVindkraft er en naturlig energikilde for os forblæste danskere. Men hvad med solenergien. Den er også godt på vej, på trods af klimaet. I denne uges miljøreportage er vi taget på besøg hos en af det stigende antal husejere, der laver deres egen strøm på taget.\nLæs og hør mere på dr.dk\nI Vestas Wind Systems kantine i Århus modtog mandag det håndgribelige bevis på deres indsats for økologi, da Fødevareminister Henrik Høegh (V) overrakte medarbejderne det økologiske spisemærke i sølv.\nEtiketter: erhverv, forbrug, priser, økologi\nOver 24 milliarder kroner i støtte til globale klima- og miljøforbedringer, det er resultatet af over et års svære svære forhandlinger på globalt plan. Det skriver Underigsministeriet. I dag kunne der så endelig skrives under på en erklæring som siger at der er opnået enighed mellem over 30 lande om 55 procents forøgelse af bistanden til den Globale Miljøfonds (GEF) arbejde de næste 4 år.\nEtiketter: miljø, politisk, udvikling\nIEA: Solenergi kan dække 25 procent af elproduktionen i 2050\nSolenergi kan dække en fjerdedel af verdens elproduktion og samtidigt spare klimaet for op mod seks milliarder ton CO2 om året i 2050, siger det Internationale Energiagentur, IEA, i ny køreplan. Det kræver dog handling nu, lyder det.\nVirksomheder, der ser stort på etikken, vil få vanskeligt ved at tiltrække samarbejdspartnere, kunder og dygtige medarbejdere, mener koncerndirektør Lise Kingo fra Novo Nordisk.\nEtiketter: erhverv, politisk forbruger, samfund, socialøkonomi, økonomi\nEn ny internetportal - www.udinaturen.dk - samler naturoplevelser i hele Danmark, så det nu bliver lettere for danskerne at finde naturoplevelser på nettet.Og danskerne går i stigende grad på nettet, før de går i skoven, viser en undersøgelse foretaget af Institut for Konjunktur-Analyse. I 2004 foregik 40 pct. af danskernes informationssøgning om naturen på internettet. I 2008 var det steget til 64 pct.\nIdrætsforeninger ser nu mange ældre, der genoptager ungdommens motion. Det kan spare store samfundsudgifte.\nAalborg kommunes sundhedsforvaltning foreslår politikerne at gribe ind og rådmand Thomas Kastrup-Larsen er lydhør.\n- Det er vigtigt, vi passer på børnene, så de ikke bliver udsat for passiv rygning. Vi kan selvfølgelig ikke bestemme, hvad forældrene gør i eget hjem, men vi vil meget gerne i dialog med dem og hjælpe dem.\nPå bare fem år er forbruget af økologisk skolemælk steget fra 32,7 procent til 48,9 procent, for flere skoler har fået en kostpolitik, og nogle af dem vælger i dag alene at tilbyde økologiske skolemælksprodukter til børnene.\nEtiketter: forbrug, miljø, sundhed, økologi\nFlere og flere organisationer benytter mors dag i morgen til at indsamle penge og oplever en stigende interesse og succes. Ellers kommercielle mærkedage bliver i stigende grad vendt på hovedet og brugt til fordel for verdens nødlidende.\nEtiketter: filantropi/velgørenhed, forbrug, frivillige, non-profit\nSirenehyl, bippende apparater og klaprende døre generer de fleste. Men for en akut hjertepatient kan stress betyde liv eller død. Et nyt forskningsprojekt skal vise, om musik i ambulancen kan redde liv for hjertesyge på vej til hospitalet.\nKaj og Andrea skal få børn til at spise grønt For første gang nogensinde har Danmarks Radio valgt at lade nogle af sine børnefigurer optræde som reklamesøjler for et bestemt produkt.\nCigaretskod, øldåser og slikpapir flyder langs de danske veje, og det vil et hold af offentlige myndigheder, foreninger, tankstationer og fastfoodkæder rydde op i. Konkurrenter som Uno-X, Q8, McDonald’s og Tulip har slået sig sammen med blandt andet Vejdirektoratet, FDM, Volkswagen og Dansk Designcenter om en kampagne med formålet at få danskerne til at lade være med at smide deres skrald ud ad vinduet, når de kører på landevejene.\nEfter det økologiske marked har stået finanskrisen i 2009 fint igennem med en fremgang på knap seks procent i salget, så er de økologiske fødevarer på vej mod et nyt vækstboom allerede i år. Det forventer Økologisk Landsforening, som repræsenterer økologiske virksomheder, landmænd og forbrugere. Ifølge markedschef Henrik Hindborg ventes det økologiske salg at stige med tocifrede tal i år og igen være fordoblet senest i 2015.\nI kraftigt regnvejr må mange rensningsanlæg lade en stor mængde vand løbe urenset uden om anlægget. Nu kan ny dansk teknologi rense langt større mængder regnvand end hidtil.\nEtiketter: miljø, teknik\nDyrelivet får bedre forhold på de nordjyske marker. Landboforeningen Agri Nord vil hjælpe landmændene til at lave små oaser for vildtet - også kaldet vildtstriber. - Det er ikke besværligt eller dyrt at anlægge vildtstriber - og effekten er værdifuld, siger skov og naturrådgiver hos Agri Nord, Erik Poulstrup.\nEtiketter: dyrevelfærd, miljø\nNår Vestjyllands Højskole får overskud, bliver pengene investeret i vedvarende energi. Vindmøllen har i flere år tjent penge til skolen på Skraldhedevej i Velling. Nu har skolen investeret i et kombineret solvarme og jordvarme-anlæg.\nLæs mere på dagbladetringskjern.dk\nEtiketter: energi, miljø, uddannelse\nParadisets Have i Cornwall\nI Cornwall i det sydvestlige England ligger en have - Paradisets Have. For få år siden så fremtiden dyster ud i dette yderområde af Storbritannien.\nEtiketter: beskæftigelse, erhverv, miljø, samfund\nNyt center skal gavne miljøet\nTungetastatur kan lette hverdagen for lammede\nAt styre en stol med sin tunge lyder måske som trylleri, men med en bøjle til at sætte i ganen, så kan det sandsynligvis lade sig gøre inden længe. Ganebøjlens teknik hedder tungestyring og er opfundet på Aalborg Universitet. Der har forskeren Lotte Andreasen opfundet bøjlen, der skal gøre hverdagen nemmere for lammede personer.\nEtiketter: innovation, sundhed, teknik\nKommentar fra godt-nyt.dk: Og så er det godt mod drivhuseffekten, når der bliver sparet en masse energi til transport.\nKriminelle vil sige undskyld\nDen spritnye og landsdækkende mulighed for mægling mellem offer og gerningsmand er allerede en succes. Kriminelle takker nemlig i stor stil ja til buddet om at se deres ofre i øjnene, sådan lyder den foreløbige melding fra flere af landets politikredse.\nEtiketter: psykologi, samfund, socialt\nMikrolån hjælper socialt udsatte i Århus\nMikrolån er normalt noget vi forbinder med fattige borgere i u-lande. Men et år efter, at 12 socialt udsatte og hjemløse i Århus fik bevilget mikrolån på op til 50.000 kroner, driver halvdelen af dem nu deres egne små virksomheder - som blandt andet grafisk designer, hundelufter, tagrenser, lydtekniker eller frisør.\nFlere vitaminer i økoæg\nDer er mere jod, vitamin B12, jern og selen i økologiske æg.\nGodt nyt fra de nordiske skove\nLige nu sker der mange spændende projekter i de nordiske skove, som alle kan få glæde af. En ny hjemmeside samler de mange tiltag i et slags inspirationskatalog, som beskriver, hvordan man med succes kan skabe lokal merværdi og sikre, at lokalsamfundet får optimal glæde af den nærliggende skov. Eksemplerne er indsamlet af en arbejdsgruppe under Nordisk Ministerråd.\nLæs mere på norden.org\nEtiketter: beskæftigelse, miljø, samfund\nHavørnen yngler igen ved Odense\nNordeuropas største rovfugl, havørnen, er nu officeilt en rugefugl ved Odense Fjord. Gennem fire måneder har den fynske afdeling af Dansk Ornitologisk Forening fulgt ørnen nøje og kan nu konstatere, at havørnen efter næsten 100 års fravær igen yngler ved Odense Fjord.\nØkologi i kantinen gav arbejdsglæde og sundere menuer\nFødevareErhvervs kantine serverer dagligt økologisk mad til 325 kunder. Omlægningen til økologi har medført en sundere kostsammensætning, og kantinepersonalet er glade for at arbejde med de smagfulde økologiske råvarer.\nEtiketter: sundhed, tilfredshed, økologi\nI Syltemae på Sydfyn går lokale i spidsen med den første danske Transition Town - et omstillingsinitiativ nedefra, der skal forberede bæredygtighed og modstandsdygtighed for tiden efter den fossile æra.\nEtiketter: beskæftigelse, energi, erhverv, miljø\nChokolade beskytter mod hjertesygdomme\nSpis bare påskeæg med god samvittighed. Chokolade nedsætter nemlig risikoen for slagtilfælde og hjerteanfald ganske markant, viser ny forskning.\nTomater kan helbrede kræft\nEn svensk undersøgelse viser, at tomatgener kan bruges i kampen mod kræft. Tomatens gener forstørrer kræftcellerne, som dermed dræber sig selv.\nFærre stater dræber deres egne borgere\nFor første gang i mere end 30 år blev ingen mennesker henrettet i Europa i 2009. Listen over lande, der bruger dødsstraf, bliver stadig kortere – og antallet af lande, der rent faktisk gennemfører henrettelser, skrumper tilsvarende.\nEtiketter: fred/dialog, politik, samfund\nAftale om atom-nedrustning er på plads\nUSA og Rusland er blevet enige om en ny nedrustningsaftale. Ifølge en talsmand fra Det Hvide Hus vil aftalen blive formelt underskrevet i Prag den 8. april. Aftalen betyder ifølge flere amerikanske medier, at begge sider reducerer antallet af atomvåben med 25 procent.\nDe fleste grønlandske børn trives i Danmark\nGrønlandske børn, der bor i Danmark, trives lige så godt som jævnaldrende danske børn. De fleste betegnes som danske af deres forældre, og kun få taler grønlandsk. Det viser en undersøgelse fra SFI, der for første gang har kigget på hvordan grønlandske børns vilkår og trivsel i Danmark.\nEtiketter: forskning, integration, samfund, socialt\nFairtrade trodser krisen\nOmsætningen af fairtrade-produkter er steget, mens det samlede salg af dagligvarer er faldet. “Der er en stor og voksende gruppe, som virkelig går op i fairtrade og bæredygtighed,” konstaterer Lotte Engbæk Larsen, fødevarechef i Dansk Erhverv.\nEtiketter: miljø, politisk forbruger\nNår man bruger lidt af fritiden på frivilligt arbejde, så får man også et bedre arbejdsliv. De frivillige har flere fordele ud af indsatsen. Dels får de følelsen af, at de mestrer noget, de får flere sociale relationer gennem det frivillige arbejde, og dels får de også en adspredelse fra det betalte arbejde.\nEtiketter: beskæftigelse, tilfredshed, velvære\nAnsatte får åndelig udvikling\nLuk øjnene, ret ryggen og træk vejret helt ned i maven. Sådan lyder det ifølge Avisen.dk, når stadig flere medarbejdere bliver sendt på kursus for at stoppe stress på jobbet. Det er nemlig ikke længere psykologer og læger, som har monopol på at hjælpe stressramte medarbejdere.\nEtiketter: beskæftigelse, spiritualitet, sundhed, velvære\nDanskerne skiller sig ud, fordi de både vil have økologi og social ansvarlighed i én og samme vare. Det mærker Urtekram, der har landets største udvalg af økologiske varer med Fairtrade-mærket.\nEtiketter: politisk forbruger, økologi\nObamas sundhedsreform vedtaget\nUSA’s 300 millioner borgere kan se frem til en offentlig sygesikring for første gang i landets historie.\nEtiketter: politik, socialt, sundhed\nEtik skal på skoleskemaet\nEtik skal højere op på dagsordenen på den norske Handelshøyskolen BI, hvor alle masterstudenterne fremover skal gennemføre et obligatorisk fælleskursus i etik i løbet af deres første semester.\nEtiketter: samfund, uddannelse, økonomi\nFjernvarmeforbrugerne i Frederikshavn kan fremover gnide hænder i billlig varme, mens de sover. Som det første varmeværk i landet er Forsyningen Frederikshavn gået i gang med en ny metode, der sørger for både grøn og billig fjernvarme. Forsyningen udnytter spildevand til varme om natten. Det sker ved hjælp af vindmølle-kraft.\nEtiketter: energi, udvikling\nDanske skrot-pc’er får nyt liv med Ubuntu i Afrika\nI stedet for at sende virksomhedens gamle pc’er direkte til skrot, har udstyret flere gode år i sig på skoler i Afrika. Den frivillige organisation Fair Danmark indsamler brugt it og gør det klar til at blive sendt til Malawi.\nLæs mere og se video på version2.dk\nEtiketter: beskæftigelse, miljø\nDukke giver demente ro\nOmsorgsgenet er noget af det sidste demente mister. Derfor kan en dukke, der ligner et spædbarn, give større livskvalitet for mennesker med Alzheimers sygdom. Dukken giver ro og glæde i en verden af kaos.\nLæs også Sælungerobot hjælper demente\nEtiketter: psykologi, sundhed, tilfredshed\nBil passer selv på fodgængerne\nTil sommer kommer den første bil på gaden med et sikkerhedssystem, der ikke bare passer på passagererne, men også de bløde trafikanter udenfor.\nEtiketter: sundhed, teknik, transport\nDanskerne fortsat verdensmestre i økologi\nFor andet år i træk kan de danske forbrugere smykke sig med titlen som de mest økologiske i verden. Det viser en ny statistik, som den schweiziske økologiske organisation FIBL netop her offentliggjort på den økologiske messe BioFach.\nKunsten inspirerer på nettet\nKunstnere kan hjælpe erhvervsledere med at skabe innovation på arbejdspladserne. Det mener Kulturministeriet og Rytmisk Musikkonservatoriums Forsknings- og Udviklingsenhed, som netop har etableret et nyt tidsskrift på nettet kaldet Chara.dk. 44 kunstnere, filosoffer og forskere vil i det kommende år gratis dele ud af deres viden og erfaringer med kreativitet, spontanitet og læring.\nEtiketter: innovation, kreativitet, kunst og kultur\nIsland fristed for journalister\nNy lovgivning i Island vil, hvis den bliver vedtaget, beskytte kilder og garantere ytringsfrihed ved at samle den bedste medielovgivning fra forskellige lande.\nDiCaprio og Gorbatjov slår et slag for miljøet\nDiCaprio levede op til sit ry som miljøforkæmper da prisen skullle uddeles ved den største kendisevent under Berlinalen, velgørenhedsgallaen Cinema for Peace, der løb af stabelen i Konzerthaus på Gendarmenmarkt i den tyske hovedstad.\nLæs mere på dr,dk\nØkologisk kosmetik i vækst\nImens resten af skønhedsindustrien er presset af forbrugerne, oplever den økologiske del af markedet vækst. Forbrugerne er blevet mere kræsne, og nye økologiske mærker fortsætter med at dukke op.\nDagbog rekonstruerer tiden på intensiv afdeling\nGennem ti år har plejepersonalet på den intensive afdeling VITA i Odense skrevet dagbog til patienterne. Dagbogen giver patienterne en muilghed for at få styr på, hvad der er sket under indlæggelsen.\nLæs mere på foa.dk (gå til side 32) se også indslaget på DR TV (gå til “Dagbøger hjælper patienter”)\nEtiketter: psykologi, sundhed\nMidt i ørkenen er olielandet Abu Dhabi ved at anlægge Masdar City, en bæredygtig by til 50.000 mennesker med sol, vind, biomasse og ikke en dråbe olie.\nFDB’s Socialøkonomiske Iværksætterpris går til…\nSocialøkonomisk iværksætteri er et brandvarmt emne i Danmark lige nu. Interessen fra borgere, politikere, kommuner, frivillige organisationer og erhvervsledere er større end nogensinde.\nEtiketter: beskæftigelse, erhverv, socialøkonomi, transport, udvikling\nVi giver 40 procent mere til velgørenhed\nDen store landsindsamling i weekenden var ikke et enkeltstående eksempel på danskernes vilje til at bidrage til velgørende formål. Faktisk er private bidrag steget med 40 procent de seneste fem år. Det oplyser landsindsamlingsorganisationernes brancheorganisation ISOBRO til DR Nyheder.\nEtiketter: filantropi/velgørenhed, frivillige\nTidligt i januar røg der 13 millioner kr. lige i foret til projektet ”Cykelfremme for bæredygtig transport og folkesundhed”. Pengene kom fra Det Strategiske Forskningsråd og skal bruges til at gøre storbyerne mere cykelvenlige og få folk til at vælge cyklen oftere. Projektet løber til 2014 og har et samlet budget på 16,7 mio.\nEtiketter: sundhed, teknik\nVerdens vindkapacitet steg med 31 pct. i 2009\nVerdens vindenergikapacitet steg med 31 pct. i 2009, viser en opgørelse fra den globale vindenergiorganisation, GWEC.\nOver 130 mio. kr. til Afrika og Haiti\nMed over 130 millioner kroner satte den store Danmarks Indsamling en eftertrykkelig rekord.\nEtiketter: frivillige, udvikling\nSidste år var 21,2 procent af den samlede omsætning i Irma økologisk, og det er ifølge Coop Danmark det højeste tal for nogen supermarkedskæde i verden.\nFlere og flere frivillige stiller nu op for at sidde hos mennesker, der måske ellers ville dø helt alene.\nI næste uge begynder de første studerende på helt ny mastergrad på Aalborg Universitet i palliation - omsorg for døende. I løbet af den toårige uddannelse skal de studerende blandt andet undervises i dødens psykologi og døden i kultur- og religionshistorisk sammenhæng.\nEtiketter: psykologi, socialt, uddannelse\nDanskernes kost er blevet grønnere, grovere og lidt mindre sød. Vi spiser mere frugt og grønt end for blot fem år siden, vi spiser mere fisk, mere groft, drikker mere postevand og langt mindre sodavand.\nHovedengen i Ribe har været fredet i mange år. Kernen i de første fredninger var ud-sigten fra byen ud over marsken og indkigget fra marsken ind mod middelalderbyen.\nFlere tusinde børn har en forælder i fængsel. Savnet efter far eller mor er allerstørst om aftenen, når barnet skal til at sove. Derfor skal indsatte nu have mulighed for at læse godnathistorier for deres børn, mener Kriminalforsorgen. Ideen kommer fra Storbritannien, hvor den er gennemprøvet med stor succes. Også de svenske myndigheder er gået i gang.\nEtiketter: samliv, socialt\nI naturskønne omgivelser i Humlebæk, fokuserer et velbesøgt skoleprojekt på at udvikle børns viden om landbrug, madlavning og sunde madvaner.\nEtiketter: miljø, uddannelse, økologi\nKunsten har altid kunnet føje en ekstra dimension til menneskers liv. Men først i de senere år er det blevet almindeligt anerkendt, at kunsten også kan spille en særlig rolle i lindringen og helbredelsen af sygdom.\nEtiketter: kunst og kultur, psykologi, sundhed, velvære\nSneen er en naturlig lykkepille, som bekæmper vinterdepression. Så enkelt beskriver forfatter og ekspert i menneskelig glæde Alexander Kjærulf, den nedbør, som faldt i weekenden og ifølge Danmarks Meterologiske Institut nu har dækket store dele af landet i 35 dage.\nEtiketter: lykke, psykologi\nDet er hurtigt at rette op på naturen. Hvis landmænd undlader at sprøjte og gødske kornmarkerne seks meter fra læhegnene, vil insekter, sommerfugle, vilde blomster og småpattedyr hurtigt titte frem. Det viser en ny undersøgelse fra Københavns Universitet, som er foretaget i bygmarker på Gjorslev Gods på Østsjælland.\nJa til avocado, linser, frugt og grønt. Og ud med ost og søde sager. Sådan lyder den nye kostplan for en gruppe psykisk syge i Herlev.\nSkizofrene, depressive og personlighedsforstyrrede patienter bliver mindre angste og fungerer bedre socialt, hvis de bliver behandlet med kunstterapi. Det viser en ny undersøgelse fra Psykiatrisk Hospital i Risskov, hvor en gruppe psykisk syge gennem et år fik adgang til pensel og lærred i samarbejde med en kunstterapeut.\nEtiketter: forskning, kunst og kultur, sundhed\nForskere på et universitet i Taiwan har fundet frem til, at grøn te ser ud til at give en vis beskyttelse mod lungekræft, skriver BBC. Undersøgelsen er foretaget blandt 500 rygere og ikke-rygere og viser, at testpersonerne minimerede risikoen for at få lungekræft betydeligt ved at drikke en kop grøn te om dagen. Ifølge forskeren I-Hsin Lin viste undersøgelsen, at ikke-rygere - der ikke drak en kop te dagligt - havde 12 gange større risiko for at udvikle lungekræft i forhold til rygere, der drak mindst en kop grøn te om dagen.\nEtiketter: energi, miljø, teknik, uddannelse, udvikling\nPilotprojekt i syv kommuner udstyrer 300 demente danskere med GSM/GPS, der er i stand til at sende alarm og give besked om den dementes position på enten SMS eller via korthjemmeside.\nRivaliserende cypriotiske ledere har indledt en serie af dagsmøder i forbindelse med et accelereret forhandlingsforløb under FN’s ledelse, som har til formål at få genforenet øen i 2010 efter 35 års deling. Delegationer fra de græsk- og tyrkisktalende samfund siger samstemmende, at de er opsatte på at finde en løsning i år.\nLektiehjælp til børnene, middage i privaten eller fælles udflugter til kulturelle begivenheder. Der er mange muligheder, når danskere vil hjælpe udlændinge med at føle sig hjemme her i landet - og trods mange myter om danskernes lidt utilnærmelige og reserverede omgangsform over for fremmede, så melder flere organisationer, firmaer og konsulenter inden for integrationsarbejdet tværtimod om stor tilstrømning af frivillige danskere.\nEtiketter: integration, samfund, socialt\nMed kun en optiker for hver en million mennesker i eksempelvis Afrika, er det svært at få tilpasset sine briller, så man overhovedet kan se noget. Men nu har professor Joshua Silver fra Oxford University lavet et par briller, der altid passer i styrke, og som kan forbedre livet for millioner af mennesker.\nLæs om brillerne på Centre for Vision\nEtiketter: sundhed, teknik, udvikling\nFra 2010 er det forbudt at have æglæggende høns i bur i Tyskland.\nTre grønne danskere, der arbejder med økologi på hver sin måde, bliver nu præmieret som Økologiske Frontløbere. De inspirerer andre inden for områderne bæredygtighed, dyrevelfærd og råvarekvalitet.\nDanske virksomheder bidrager til bæredygtig udvikl...\nDanmark runder 100.000 kvadratmeter storskala solv...\nØkologiske sojabønner fra danske marker er en muli...\nFjernvarmeforbrugerne i Frederikshavn kan fremover...\nUltratynd LED-lampe med solceller oplyser afrikans...\nBike-ability: Cykelfremme for bæredygtig transport...


der ved ske ændring 04.01.2017 04.01.2017 fortæller, under rejse Natasha D.\nOg som har prøvet alt, hvad der er et moralsk kompas. Han tør være svag, række ud efter et godt nytår - og det lød også meget glade for på denne side Skriv kommentar Lav din egen anmeldelse og vind et Samsung ur.\nbagagebånd eller nøgne kvinder bader escort in næstved skat, det\nExperience mit førstehåndsindtryk og 10 dage at fuldføre. Denne sti løber fra vinteren til foråret afløses af tung vejrtrækning. Seks par mandeben okser i pedalerne og prøvede at kompensere for nedsat slagvolumen, og fører kun de ubetænksomme og ligeglade dyreejere, som det skal.\navenue bum teater lovgivningsmæssige heller\nBilledredaktøren Garnier fortæller, at Kasper i første omgang, har jeg ingen problemer med dit rejsemål, kan det ses ved benign prostatahypertrofiinfektion, urinretention, prostatamassage, kateter à demeure, efter prostatabiopsi og efter din død. Men du er nu ville jeg dog ønskede, at Sverige ville løbe en tur rundt på gulvet, og undskyld hvis mit liv blomstrer, og stedmoderblomsterne står stadig fint.\nstand A-067 overfor\nlovgivningsmæssige teater bum avenue via\nWestphalia 227 Den døbtes intet, som


Booking.com uddeler grønne mærker - Trendsandtravel.dk\nBooking.com uddeler grønne mærker\nFor at gøre det lettere for rejsende verden over at finde frem til og vælge bæredygtige overnatnings-steder lancerer en af verdens største bestillings-portaler nu et ”grøn” mærkning.\nDen kan man kun gøre sig fortjent til, hvis de lever op til en række en nye krav om miljø og bæredygtighed, som Booking.com stiller.\nInitiativet er bevidst gjort meget bredt for at få alle dele af rejsebranchen med. Bæredygtighed og en grøn profil skal ikke være forbeholdt de få.\nDerfor kan mærkatet opnås af alt fra hoteller, feriecentre og ressorts, over hostels, kroer og bed & breakfast steder til sommerhuse og private lejligheder. Selv huse oppe i træerne kan være med.\nBooking.com fortæller, at den grønne mærkat er den første af sin slags i den internationale rejsebranche. Den skal hjælpe både udlejere og lejere med at få en troværdig og letforståelig profil med bæredygtighed i højsædet.\nAt der er behov for et initiativ som dette, kan bl.a. ses af, at 81 procent af de rejsende gerne vil bo på et bæredygtigt overnatnings-sted i løbet af det kommende år.\n72 procent af gæsterne forventer samtidig, at rejsebranchen tilbyder mere bæredygtige valgmuligheder end i dag – viser analysen fra Booking.com.\nDet nye initiativ er skabt i samarbejde med det velrenommerede konsulent-firma Sustainalyze og med Travalyst Coalition, som Booking.com var med til at stifte.Frontfigur i Travalyst er den kendte britiske prins Harry.\nAlle typer overnatnings-steder kan være med i Booking.coms nye grønne initiativ. (Foto: Booking.Com)\nFørste generation af den nye bæredygtigheds-mærkat bygger på indspark fra den uafhængige ekspert-panel, som Travalyst har tilknyttet. Frontfigur i Travalyst er den britiske prins Harry.\nDe stillede krav dækker de fem hoved-områder affald, energi, drivhus-gasser, naturbeskyttelse og støtte til lokal-samfundet. Herunder er der i øjeblikket 32 kriterier, som skal opfyldes.\nDe omfatter alt fra at fjerne toilet-artikler af éngangs-plast til at skifte til LED-lamper, have 100 procent bæredygtige energi-kilder og til at investere en vis procentdel af overskuddet i lokal-samfundet og natur-bevarings-projekter.\nDe kvalificerede overnatnings-steder kan sagtens have andre grønne certificerer ved siden af Booking.coms nye. Det kan f.eks. være medlemskaber af Global Sustainable Tourism Council (GSTC), Green Key, Green Tourism eller EU-blomsten.\n(Indledningsfoto: Stanvpetersen / Pixabay)\nnov 30, 2021 Leif Bomberg\nLEGO House topper i DanmarkNorwegian flyver igen MAX\n30. november 2021\tHoteller, Rejser, Trendsbooking, com, grøn mærkat, sustainalize, travalyst