Polysil - Baden-Jensen\nMed sin unikke formel sikrer POLYSIL permanent vedhæftning af maling til polypropylen og de fleste andre plastmaterialer.\nPolysil udvikler konstant nye produkter, der er overbevisende - kvalitative og økonomiske.\nSom specialist i overfladebehandling af plast leverer Polysil effektive og miljøvenlige primere og 1-lags lakker.\nTil bilindustrien leverer Polysil universelt anvendelige primere, hvilket gør forbehandlingstrin som fx flammebehandling, fluorering og temperering unødvendig. Dette øger produktiviteten og sparer værdifuld arbejdstid\nMålet er procesoptimering!\nMed sin unikke formel sikrer POLYSIL permanent vedhæftning af maling til polypropylen og de fleste andre plastmaterialer. Ved bilreparationer handler det om at spare tid, men også om et permanent perfekt resultat af lakeringen.\nDin opgave er altid vigtig!\nPolysil udvikler individuelle løsninger, der er skræddersyet til de respektive krav. Intelligente løsninger skabes i tæt partnerskab med brugerne. Uanset om det er på basis af primere, enkeltlags maling eller tilsætningsstoffer og bindemidler - de har alle én ting til fælles: pålidelig vedhæftning med den aktive ingrediens Polysil.\nVi lagerfører et udvalg af Polysils produkter, og kan til enhver tid bestille de produkter, du specifikt ønsker at arbejde med.\nMed sin unikke formel sikrer POLYSIL permanent vedhæftning af maling til polypropylen og de fleste andre plastmaterialer\nN1110 Grundfylder/Primer Filler\nDen perfekte basis til en overlakering med alle kommercielt tilgængelige lakmaterialer. Ideel til bilreparatørerne og lakereværestederne. Leverer de bedste resultater på næsten al plast og andre materialer.\nN1112 Grundfylder/Primer Filler\nPOYSIL N1112-primeren fås kun i sort og blev specielt udviklet til forbehandlingsfri lakering af bilindustriens glasfiberarmeret løsdele af PP eller PP / EPDM kunststof. Den kan ligeledes anvendes til andre opgaver hvor glasfiberarmeret plast skal lakeres.\nN1114 EL ESTA Grunder\nElektrisk ledende 1-komponent primer der giver mulighed for overlakering med elektrostatik systemer. Specielt udviklet til industrielt anvendelse. Ved at undgå sprøjtetab er N1114 EL især effektivt til industriel lakering af små emner i store mængder.\nN1115 EL Elektrisk ledende Grunder\nDen elektrisk ledende, lysegrå primer POYSIL N1115 EL blev specielt udviklet til forbehandlingsfri lakering af PP eller PP / EPDM løsdele i bilindustrien, som efterfølgende skal overlakeres elektrostatisk med lyse farver.\nPolysil N1445 1K et-lags dæklak\nDen UV- og vejrbestandige 1-komponent etlags lak POLYSIL N1445 blev specielt udviklet til lakering af facadeelementer og andre genstande fremstillet af PP og andre kunststof typer der udsættes for eksterne klimatiske påvirkninger.\nPolysil N1446 1K et-lags dæklak\n1 lags lak til anvendelse på kunststof overflader indendørs.\nPolysil N1447 1K et-lags dæklak\nDenne 1K 1 lags strukturlak POLYSIL N1447 er specielt udviklet til en forbehandlingsfri reparationslakering af kunststofdele så som rå kofanger eller løsdele af PP, PP/EPDM, PVC mv.\nPolysil N1448 1K et-lags dæklak\nUV- og vejrbestandigt etlags lak til WPC (træ-polymer komposit). Fås i mange farver. Glansniveauer: fra silkemat til glans 70\nPolysil N3441 2K et-lags dørklak\n2K-etlags lak til indendørs anvendelse, med en særlig holdbarhed ved mekanisk påvirkning. Glansgrader; fra silke blank til højglans\nN3442 2K et-lags dørklak\nUV- og vejrbestandig 2K et-lags lak til udendørs brug, slid og slagfast. Glansgrader; fra silke blank til højglans\nPolysil N3443 2K et-lags dørklak\nEkstrem slagfast og slidbestandig 2K-High-Solid etlags lak til høj mekanisk belastning, for eksempel ved lakering af vaskemaskiner, stoler eller til højkvalitets lakeringer udendørs. Glansgrader; fra silke blank til højglans.\nPolysil N3444 Ec 2K et-lags dørklak\nSlidbestandig og rengøringsvenlig 2K-Easy-to-Clean-etlags lak. Ideel til lakering af arbejdsområder, bordplader og til medicinsk teknologi. Glansgrad: kun højglans.\nVOC-kompatibel rengøringsmiddel, specielt udviklet til afrensning af kunststofmaterialer inden lakering. Reducerer statiske opladning på overfladerne og reducerer dermed lakfejl som støvpartikler eller fnug under arbejdsprocessen. Kan bruges på næsten alle overflader takket være den ikke-aggressive formulering. Ikke egnet til bitumen.\nRFU 1K-Wischfüller til fjernelse af små ridser, småfejl og porer i kunststof overfladen.\n1K Sprøjtespartel POLYSIL N1117 blev udviklet som tyklagsfylder til at fjerne slibespor og fejl i plastiske overflader. Særlig efter reparationsarbejde. Mens POLYSIL N1116 viskerfylder anvendes til at reparere lejlighedsvis småfejl, kan POLYSIL N1117 påføres også på store arealer.\nVil du vide mere om Polysil produkterne?\nSå kontakt din lokale rådgiver. Her vil du blive vejledt i korrekte plastreparationer, værktøjer og produkter.\nEller ring til Kundeservice på 44 66 68 00


Teen Clean Blog - Artikler om Teen Clean Aps i 3460 Birkerød Teen Clean Blog - Artikler om Teen Clean Aps i 3460 Birkerød\nTeen i Huset\nDeltidsjob for voksne\nFritidsjob Birkerød | Søg fritidsjob Birkerød her | Vi søger flere assistenter\n/ Fritidsjob i Birkerød\n/ By\tAnders Sandfuss Christensen\n6 ting du kan gøre for at få mere ud af din private rengøring – Teen Clean\n6 ting du kan gøre...\nKender du det, at din private rengøringshjælp ikke rigtig når alt det du forventer?\nDet er der måske en grund til. Du kan nemlig gøre rigtig meget selv for, at din rengøringshjælp bliver mere effektiv, hver gang hun hjælper med rengøring hos dig.\nHer får du en checkliste på 6 ting du kan gøre, for at gøre din private rengøringshjælp mere effektiv, og give dig mere rengøring for pengene.\n6 ting du kan gøre for at få mere ud af din private rengøring\n1. Sørg for, at rengøringsmidlerne altid står det samme sted\nHvis din rengøringsassistent hver gang, skal lede efter rengøringsmaterialerne, bliver det hurtigt til mange minutters spildtid. Hvis du har rengøringsmidler stående mange forskellige steder i huset, er det også mere tidskrævende, fordi assistenten både skal finde det og aflevere det på flere forskellige steder i huset.\n2. Sørg for, at der er orden i rengøringsartiklerne\nHvis det roder meget i der hvor i opbevarer rengøringsmaterialerne, kan det koste flere minutters rengøring. Hvis i opbevarer jeres rengøringsmidler tæt pakket fx i en spand, en kasse eller i et skab, skal assitenten både lede længere efter tingene - og bruge tid på at pakke tingene tæt igen. Det koster tid i begge ender.\n3. Sørg for, at alle rengøringsmidler og materialer er indkøbt\nEn rigtig tidsrøver er, når assistenten leder forgæves efter rengøringsmiddel eller rengøringsmaterialer, som ikke findes. Husk løbende at tjekke niveuaet. Du kan også bede din assistent om at notere, hvis der mangler rengøringsmidler.\nSe liste over rengøringsmidler her.\nSe liste over rengøringsudstyr her\n4. Sørg for at rydde op, før din rengøringsassistent kommer\nHvis der står for mange ting i køkkenet, eller for mange ting på gulvene, så skal din rengøringsasisstent bruge tid på at flytte det rundt - tid som du måske hellere så, gik til gulvvask.\n5. Skriv en seddel til din assistent, hvis du har særlige ønsker\nDu kender bedst dig selv og dit eget hus, og det kan være svært at gennemskue, hvad du tænker, der er brug for i denne uge. Skriv en sætning eller to på en seddel eller i en meddelelses-bog, og kom med dine ønsker til dagens rengøring. Så sikrer du, at dine assistenter bruger tid på det, der betyder noget for dig.\n6. Bed din assistent om at efterlade klude i en spand\nHvis du alligevel vasker alle klude og viskestykker efter du har haft rengøring, er der måske ingen grund til, at din rengøringsassistent bruger tid på at hænge det op til tørre. Skriv det til din assistent, hvis du vil have dem til at efterlade de brugte ting i en spand.\nOvenstående kan hurtigt give dig op til 15 minutters "ekstra rengøring" ved en rengøring der varer 3 timer.\nPrivat rengøring Birkerød – 22 rengøringsassistenter fra Birkerød\n/ Rengøring 3460 Birkerød\nPrivat rengøring Birkerød - tilbydes nu af 22 energiske assistenter fra skolerne i Birkerød.\nVi dækker hele byen, og hjælper med privat rengøring i Birkerød alle ugens 7 dage på mere end 30 adresser.\nVi hjælper også med havearbejde, vinduespudsning, indkøb, oprydning, skift af sengetøj, tøjvask, madlavning, skopudsning med mere.\nPrivat rengøring Birkerød - trygt og lokalt\nAlle vores assistenter kommer fra skolerne i Birkerød og alle vores kunder er beliggende i Birkerød. Så vi er meget lokale 🙂\nOftest bor vores assistenter "lige rundt om hjørnet" - så I kan sagtens opleve at møde hinanden i supermarkedet eller på gaden. Det er en meget tryg ordning for alle.\nVores kunder er primært pensionister, børnefamilier og/eller folk der har travlt med karrieren. Derudover tilbyder vi erhvervsrengøring.\nFast aftale på privat rengøring i Birkerød\nPrivat rengøring i Birkerød tilbydes som fast aftale, dvs typisk én gang pr. uge eller én gang hver 14. dag.\nVi kan også hjælpe med større ad-hoc opgaver fx hovedrengøring, flytterengøring eller opstart af haven om foråret (minimum 5 timers varighed).\nHer kan læse mere om privat rengøring i Birkerød (klik)\nVi er forsikret og momsregistreret. Alle regninger kan trækkes fra via servicefradraget.\nVi træffes på tlf 7195 7193 - og glæder os rigtig meget, til at hjælpe Jer med rengøringen.\nBestil rengøringshjælp i Birkerød – 16 lokale assistenter fra Birkerød\nTeen Cleans rengøringshjælp i Birkerød udvides nu til hele Birkerød.\nVores rengøringshjælp i Birkerød kan nu komme flere Birkerød borgere til gode. Vi har fået tilgang af 8 nye assistenter, og hjælper nu helt fra Bistrup til Sjælsø .\nTidligere har vi primært hjulpet med privat rengøring i Bistrup, fordi vi startede i Bistrup. De nye assistenterne kommer fra Birkerød Privatskole, Birkerød Skole, Toftevangskolen, Sjælsøskolen, Bistrupskolen og fra Skjold Birkerød Fodboldklub. Derfor udvider vi nu til rengøringshjælp i Birkerød.\nVi hjælper vores kunder med rengøringshjælp, havearbejde, indkøb, oprydning, skift af sengetøj, tøjvask, madlavning, skopudsning med mere.\nVi hjælper alle ugens dage inklusiv weekender og er meget glade for at arbejde lørdag formiddag/middag.\nFørste gang vi kommer på besøg, vil der være voksen instruktør til stede. Vi hjælper med at lave en rengøringsplan for Jeres hus, så assistenterne har en klar arbejdsstruktur. Vi vil nemlig rigtig gerne være så effektive som vi kan, og hjælpe Jer mest muligt med jeres rengøringsbehov.\nFast aftale på rengøringshjælp i Birkerød\nRengøringshjælp i Birkerød tilbydes som fast aftale f.eks. én gang pr uge eller én gang hver 14. dag.\nVi kan også hjælpe med større ad-hoc opgaver fx hovedrengøring, flytterengøring, opstart af haven om foråret. Ved ad-hoc påtager vi os opgaver af minimum 5 timers varighed.\nHer kan læse mere om privat rengøring (klik)\nKontakt os, hvis du ønsker at hære nærmere om rengøringshjælp i Birkerød.\nRengøring Birkerød – Bestil rengøring hos Teen Clean Birkerød\nRengøring Birkerød fik liv under vingerne, da 6 piger fra Bistrupskolen begyndte at hjælpe med privatrengøring i Bistrup i foråret 2017 .\nInitiativet blev godt modtaget af de lokale beboere i Bistrup, og pigerne begyndte at komme fast i private villaer i Bistrup.\nVi vidste godt, at vi ikke var ISS - og det afspejlede prisen naturligvis også - men pigerne lærte hurgtigt at lave en god grundrengøring, som kunderne var glade for. Så vi besluttede os for at gå videre med virksomheden.\nSiden foråret 2017 er der kommet mange nye assistenter til - ja hele 22, som du kan læse om her.\nVi tilbyder derfor nu privat rengøring og erhvervsrengøring i hele Birkerød og hjælper både børnefamilier, pensionister og travle karrieremennesker.\nUd over rengøring tilbyder vi i dag også havearbejde, indkøb, børnepasning, madlavning, vinduespudsning og en række andre services i Birkerød.\nFast aftale på rengøring Birkerød\nPrivat rengøring tilbydes som fast aftale, dvs typisk én gang pr. uge eller én gang hver 14. dag.\nCopyright 2017 © Teen Clean ApS Lærkebakken 1 3460 Birkerød T: 71957193 CVR: 34219486 info(a)teenclean.dk


Bedste Christer » Fri fragt\nEn hel del shops på nettet foreslår i dag et stort udvalg af muligheder for fragt. Den mest moderne er for nærværende at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv afhenter de nyindkøbte produkter den dag der passer dig. Leveringsformen er altså virkelig simpel, og tit ydermere den prisbilligste leveringsmanér ved køb af Christer.\nDu bør på samme måde vælge at bestille levering til din lejlighed eller ud til dit arbejde. Metoden bliver jævnligt en lille smule dyrere, men derudover særligt uproblematisk. Den mindst kostelige fragtløsning kan ikke benægtes at være selv at hente produkterne, men den mulighed står og falder med at du befinder dig nær e-forhandlerens arbejdslager.\nFragtperioden på kan i nogle tilfælde være særdeles vigtig når vi har behov for din pakke omgående, og med det formål er det ret på sin plads at du dobbelttjekker den anslåede leveringstid på det respektive produkt.\nTemmelig mange e-shops garanterer 1 hverdags levering på mange af shoppens varer, eksempelvis Christer, som er forudsat at transaktionen realiseres før et bestemt tidspunkt, med det formål at de har mulighed for at nå at få pakken pakket før de pakkeansatte har fyraften.\nIndtil flere online forhandlere præsterer gratis fragt, men i de fleste tilfælde er det forudsat at der aftages for et fastsat beløb. Desuden skal du beslutte sig for den mindst kostelige leveringsversion, hvilket i de fleste tilfælde – uanset om man bor nær Hørsholm, Odder eller Grindsted – vil blive at få leveret din ordre til en pakkeshop.\nDet er ekstremt ligetil for almindelige dødelige at lave prissammenligning på flere online butikker, og med det motiv har langt de fleste e-forretninger set sig nødsaget til at trykke prisniveauet på deres produkter – til piger og drenge, lige så vel som til damer og herrer – markant, og endda nogle gange garantere levering uden omkostninger.\nDerfor kan det trods alt vise sig rentabelt at inspicere nogle forskellige shops på nettet efter udsalg på Christer inden du køber, så du er på den sikre side med at opnå den billigste pris.\nMan bør trods alt være så påpasselig, at ifald en internet butik afsætter produkter til en salgspris som anses for overordentlig overkommelig, bør det i nogle tilfælde være et symbol på en snydagtig e-forhandler. Køb med betalingskort er ikke desto mindre omfattet af Indsigelsesordningen, hvilket redder dig imod uægte online firmaer.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du benytte en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du ønsker at klare beløbet senere.\nForud for at nogen køber hos en internet handler bør de på en vis måde læse netbutikkens betingelser, men det er oftest ikke særlig morsomt.\nEt andet alternativ kan derfor være at tjekke hvorvidt online forretningen er medlem af e-mærket, grundet at det generelt er en indikation om at e-forretningen opretholder de gældende danske regler, udover at butikken hyppigt efterses af sagkyndige som er inde i lovgivningen. Desuden giver det dig mulighed for en hjælpende hånd, når du udsættes for udfordringer i forbindelse med din ordre.\nI øvrigt stiller vi forslag om at man er oppe på mærkerne omkring de mest vitale regler der kan håndhæves i forbindelse med ordren, f.eks. den byttepolitik forretningen tilbyder. I den sammenhæng er det ydermere relevant, at man til enhver tid opbevarer ens faktura e-mail, således man fremadrettet kan dokumentere sit køb af Christer, hvad end du shopper til en voksen eller et barn.\nTrustpilot byder på fuldt ud anstændige muligheder for at kontrollere en lang række andre køberes reflektioner og herved anbefales det, at du gennemgår online webshoppens vurderinger af Christer forinden du lægger din bestilling.\nFacebook tilbyder ligeledes uden sammenligning strålende muligheder for at få kendskab til online webshoppens pålidelighed. Foruden det møder vi nogle internet varehuse som giver folk mulighed for at registrere en omtale af deres købsoplevelse, som lige så vel burde drages fordel af til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside er finansieret af annoncer. Vi hjælper adskillige online virksomheder idet vi markedsfører virksomhedernes tilbud, og tager godtgørelse i tilfælde af at vores brugere gennemfører en handel.\nInformationer om tilbud og webshops opretholdes ofte, men vi påtager os ikke ansvaret for modifikationer der kan være foretaget siden vi nyligst opdaterede de viste informationer.


Ny DKK-opdrættet hund i Kongehuset - Hunden.dk\nEn lille hvid skønhed, der bærer navnet Cerise, har fundet vej til D.K.H Prins Joachim og Prinsesse Maries hjerter. Hunden, som er en bichon frisé er opdrættet i DKK-regi, og det glæder kennelklubben, at de kongelige vælger dansk, når de skal have nye hunde.\n– Dansk Kennel Klub ønsker tillykke med hvalpen og glædes over, at racen jo passer så fint til den aktive børnefamilie, der gerne tager hunden med ud at rejse. At det så også er en dansk opdrættet hund, er vi jo ekstra glade for, lyder det fra Liselotte Christensen, adfærdskonsulent i DKK.\nFamiliens tidligere hund hed apple, hvilket ikke var en hilsen til tech-selskabet af samme navn. Men ganske enkelt bare var æble på engelsk. Det franske ord cerise betyder kirsebær og på den måde fortsætter familien med at opkalde deres hunde efter havens lækkerier.\nLæs også: Farvel til de kongelige corgier\nVi ønsker familien stort tillykke med den finde nye hvalp.\nDu kan se den lille hund på Kongehusets instagramkonto, som du finder her\n22-05-2013 11:09, af Maja Golles\nTo franske bulldogger - først en hvalp, derefter dens mor - er blevet stjålet fra Jægerspris\nKvinde dumpede levende hvalp i container\n08-06-2011 11:10, af Anne Kristine Tollestrup\nPolitiet har netop lokaliseret og sigtet ejeren af den hundehvalp, der i sidste uge blev fundet i en affaldscontainer i Horsens.\nEfterlysning: golden retriever-hvalp\n19-09-2014 09:30, af Tine Luther\nEn golden retriever-hvalp forsvandt i går eftermiddag i Struer.


Hypnose & terapi til særligt sensitive børn og unge\nKendetegn, særligt sensitive børn og unge\nHerunder følger nogen kendetegn ved særligt sensitive børn og unge – måske kan du genkende en overvægt af punkterne hos dit eget barn?\nUtroligt følsomt sind, føler ting meget dybt\nReagerer over for høje lyde, lugt og mange mennesker på et sted\nBruger store ord I en tidlig alder\nReagerer ved for mange stimuli – enten ved at trække sig, eller ved at blive vred/ked af det\nKan føle hvordan stemningen er I et rum og reagerer på det\nTager sig god tid når han/hun føler, at det er nyt eller anderledes\nMeget intuitiv og tænker meget over livets store spørgsmål\nMeget følsom overfor smerte\nMærker når tøjet kradser, tager gerne tøjet af eller skifter tøj\nFår nemt hovedpine og/eller mavepine\nKan fornemme om andre taler sandt og reagerer på det\nBryder sig ikke om store ændringer og reagerer med det samme\nMeget følsom overfor skældud\nKeder sig let ved længerevarende opgaver\nSer ofte bedre måder at gøre tingene på\nAlle børn er sensitive, men man anslår i dag, at cirka hvert femte barn er særligt sensitivt.\nDet betyder, at de er født med et utrolig følsomt nervesystem. De der derfor ekstra modtageligt overfor indre og ydre stimuli af enhver art. Stimuli, der samtidig bearbejdes dybere og mere nuanceret, end hos andre børn.\nForskning I USA (ved Elaine N. Aron) har vist, at ca. 30% af børnene er ekstroverte (udadvendte) mens ca. 70% er introverte (indadvente)\nDe særligt sensitive børn overvældes ofte og har brug for at kunne trække sig tilbage og ”fordøje” alle de indtryk, de har fået.\nDenne tilbagetrækning misforstås ofte af omgivelserne.\nVi er tilbøjelige til at opfatte dem som mindre sociale – eller ”ikke sociale nok”. Eller at signalere, at der er noget galt med måden, de har brug for at forsvinder ind i deres egen verden på, så det mistolkes som en ”autist”præget adfærd.\nVi kommer også let til at mistolke de udadvendte sensitive børn som overvældes, og f.eks. kalder deres udadreagerende adfærd for ”ADHD”præget.\nDet er vigtigt at fastslå, at børnenes særlige sensitivitet er et medfødt karaktertræk og derfor IKKE nogen diagnose, som barnet skal ”behandles eller udredes for”.\nDette karaktertræk kan give nogle udfordringer for barnet og omgivelserne, men i endnu højere grad også nogle meget positive, berigende og lærerige oplevelser.\nKontakt mig for yderligere oplysninger eller en helt uforpligtende snak.\nBehandling af særligt sensitive børn og unge med Hypnose & Hypnoterapi – Hjælp til forandring i livet – vægttab, angst, stress og lavt selvværd.


Børn&Unge - 2014/10 - BUPL MENER: Brug din stemme på søndag\nBUPL MENER: Brug din stemme på søndag\nJeg tror dog på, at EU også består af mennesker af kød og blod, og de bliver påvirket af, hvad de ser og oplever.\nSøndag den 25. maj skal vi stemme ved valget til Europa-Parlamentet. Alle siger, at det er et vigtigt valg, men det er også et svært valg.\nJeg tror, der er mange, der som jeg ofte synes, at EU er en fjern, distanceret kolos, hvis relevans kan være svær at gennemskue. Ikke desto mindre er EU ikke til at komme udenom, når det handler om magten over og indflydelsen på vores liv, og derfor kæmper kandidaterne også om Danmarks 13 pladser i Europa-Parlamentet.\nHvad enten de forskellige kandidater til Parlamentet er for eller imod EU – for mere magt eller ej til EU – eller mener, at EU fylder for meget eller ej, er kampen om pladserne hård og intens lige nu. For alle kandidater ved, at uanset om de er begejstrede tilhængere, indædte modstandere eller bare kritiske, så har EU stor indflydelse på dagligdagen i de enkelte lande og naturligvis også i Danmark.\nDet ved vi også i BUPL, og derfor opfordrer vi alle vores medlemmer til at bruge deres stemme til søndagens parlamentsvalg.\nEU er en mastodont, som på godt og ondt blander sig i mange ting. Herunder arbejdsvilkår, rammerne og målsætningerne for pædagogikkens udførelse og sågar lønvilkår, når man ser det i et ligelønsperspektiv.\nDet har vi erfaret i BUPL, når vi med succes har lobbyet for at påvirke den ligelønspolitik, som Parlamentet har vedtaget, og som har medført, at det danske Folketing har måttet arbejde med emnet.\nMan kan naturligvis sætte store spørgsmålstegn ved EU som et folkeligt projekt. Dertil fylder mystiske historier om pengespild, bureaukrati og langsommelige beslutningsprocesser for meget i mediebilledet. Konsekvensen er, at vi bliver fremmedgjorte over for systemet. Det skyldes også den mangel på debat om EU, som er i den daglige politiske debat. Det er ikke de danske politikere og de danske medier, der fortæller os sandheden om, hvor meget EU fylder. Og det burde de gøre meget mere.\nJeg tror dog på, at EU også består af mennesker af kød og blod, og de bliver påvirket af, hvad de ser og oplever. Det er derfor ikke ligegyldigt, hvem vi sender af sted til parlamentet på søndag.\nDet skal være personer med pondus, format og vilje til at gøre en forskel på Danmarks vegne. Og det skal være personer med integritet og vilje til at gå på kompromis, men samtidig fastholde, hvad vi synes er en rigtig samfundsmodel og måde at indrette os på, både i Danmark og i resten af Europa.\nOg endelig skal det være personer, der ærligt og redeligt fortæller os sandheden om EU´s magt og indflydelse. Faktisk går der en lige linje fra EU til den måde, vi indretter og tænker de pædagogiske institutioner på i Danmark, som du kan læse Børn&Unges EU-tema side 18-19.\nDet vil jeg tænke på, når jeg sætter mit kryds på søndag.\nHermed ønskes alle en god valgdag.


Marketsquare: Sådan rekrutterer vi kreative - Bureaubiz\nMarketsquare: Sådan rekrutterer vi kreative\nMarketsquare er ikke kreativt kendt, så hvordan tiltrækkes og fastholdes kreative? Ved at gå anderledes til værks – og gamble lidt. Den kreative afdeling har rundet 25 medarbejdere, og nu vinder bureauet awards.\nFor snart tre år siden solgte Berlingske Media sit dengang 25 år gamle reklamebureau, Marketsquare, til Jens Thrane-Møller, Camilla Flindt Hjælmhof og Steen Halbye.\nDe ca. 900 annoncører i MyImage-analysen har tre år i træk fremhævet Marketsquare for at være bedst til forretningsforståelse, suppleret i 2020 med bedst til forbrugerindsigter og i seneste analyse; bedst til at samarbejde med andre bureautyper.\nMen den kreative profil har ikke været tilsvarende bemærket. Det er ved ændre sig, men det har i mere end én forstand krævet en kreativ tilgang. For hvordan rekrutterer man kreative personer til et bureau, der ikke er kreativt profileret?\n”Det var en udfordring ikke at kunne tiltrække dem, jeg umiddelbart gerne ville have. Men det er heldigvis gået ret godt med dem, vi har fået, selv om jeg måtte gamble lidt. Jeg har satset på folk, der ikke lignede the usual suspects. Folk, der ikke allerede havde vist deres værd. Folk uden den vanlige DMJX-portefølje,” siger David Asmussen, der tiltrådte som kreativ direktør for to år siden.\n”Vores kreative ambitioner er udtalte, og særligt når det gælder juniorer, handler det mere om deres ambitioner end om færdigheder. Samtidig har kreative også gamblet en smule med os: Vi fik f.eks. en art director fra Jung von Matt, der kom til Danmark og søgte fordomsfrit mellem bureauerne.”\nIngen sidder i team\nDavid Asmussen har været associate creative director på netværksbureauet JWT, der blev årets bureau i 2011 og 2013. Men der er en grundlæggende tilgang, der ikke er overført til bureauet i St. Kongensgade i København:\n”Jeg kommer fra en dedikeret teamstruktur, men på Marketsquare sidder ingen i team. Ingen har et ejerskab for kunden – bl.a. fordi mange af de kunder, vi har, er så store, at det kræver forskellige kompetencer, afhængig af opgaven. Det være sig employer branding, SoMe, design, kernefortællinger eller film,” siger David Asmussen.\nDet handler ifølge den kreative direktør også om at have respekt for discipliner. Marketsquare har én bundlinje, og det er medvirkende årsag til, at hverken spidskompetencer eller afdelinger modarbejder hinanden.\n“Dygtige kreative har man kun til låns”\nOg det handler om fastholdelse. Så meget, man nu kan tale om fastholdelse, når det handler om kreative:\n”Ud fra mit kendskab til de kreatives egoer så bygger de ikke bureauets profil. De bygger deres egen profil. Og dygtige kreative har man kun til låns. Dette lån kan forlænges, hvis de kreative får råderum,” siger David Asmussen og tilføjer:\n”At ingen er garanteret fast kunde, skaber en sult – eller formuleret mere konstruktivt: Det sikrer et fokus på alle opgaverne. Samtidig undgår man at sande til i repetitions-opgaver for den samme kunde. Den, der er mest interesseret i en given opgave, vil helt sikkert løfte den bedst.”\nSom eksempel nævner han en etiket til en ginflaske – et private label fra Meny ved navn ’11 & an apple’.\n”En medarbejder, der er specialiseret inden for fashion, bød sig til. Hun udtænkte en selvsiddende etiket formet som en æbleskræl – og demonstrerede, at hvis man skal gå fra grafik til design, skal man tilføje idé og innovation. Den kreative ambition var til stede, og så er det er min opgave at give den enkelte kreative muligheden for at vise sine skills,” siger David Asmussen.\nSøger flere seniorer\nPå det seneste har Marketsquare som bureau også vist sine skills. Det er blevet til priser ved så forskellige uddelinger som LIA og True Awards (begge for Ikea) samt DDA og Red Dot.\n”Effekt kan måles og dokumenteres, men når det gælder kreative, så er evnen til at vinde priser det eneste måleparameter. Og hvis en kreativ kan vinde en Red Dot på noget POS-materiale, så vil det helt sikkert have en afsmittende effekt både interne og eksternt” siger David Asmussen og tilføjer:\n”Vi arbejder ikke for at vinde awards, men hvis vores arbejde bliver belønnet, så er det ofte fordi, det virker.”\nMens juniorer i høj grad bedømmes på deres ambitioner, så er det for seniorer de målbare parametre, der tæller, når Marketsquare skal hyre – og netop seniorer er bureauet i markedet for at hente flere af. Bureauet nærmer sig 50 medarbejdere, og den kreative afdeling har rundet 25 medarbejdere.\n”Vi har en størrelse, hvor seniorer skal kunne løbe med bolden selv. Vi tilbyder dem råderum – og en stige, der er længere end på en del andre bureauer,” siger David Asmussen.


Veteranen fra 1864 – Lokalhistorisk Arkiv Ulkebøl\nHans Thomsen, Borrevej 7 i Sundsmark\nHøjdepunktet ved Genforeningsfesten i Dybbøl Skanser var overrækkelsen af et flag til kongen. Fire unge piger bar et gammelt Dannebrog, som den 85-årige veteran Hans Thomsen fra Sundsmark overrakte Chr. X. Kongen modtog det gamle Dannebrog med bevægelse, bøjede sig ned og kyssede flagdugen.\nHans P. Thomsen, som var født 10. juni 1835, blev opdraget i et gårdmandshjem, som var stærkt præget af flid og sparsommelighed.\nEfter dansk krigstjeneste i 1864 og herefter 27 ugers fangenskab i Magdeborg kom han tilbage til Sundsmark. Han blev indkaldt til preussisk militærtjeneste i 1870 uden at komme til at deltage i nogen kampe.\nThomsens rige evner blev taget i brug i det offentliges tjeneste til befolkningens store tilfredshed i næsten en menneskealder.\nHans Thomsen var kommuneforstander og sognerådsformand i 37 år og meddirektør ved Ulkebøl Sparekasse i lige så lang tid.\nHan var kirkeældste og kirkeregnskabsfører i 30 år, mangeårigt medlem af Sønderborg Provstis Synode, forligskommissær i 22 år og meget mere.\nHan glædede sig i sin høje alderdom over at opleve genforeningen. Hans Thomsen døde 87 år gammel. Hans jordefærd var en smuk højtidelighed. Den smukke lyse egetræskiste var dækket med et stort Dannebrogsflag.\nVed indgangen til Ulkebøl Kirke stod to menige soldater som præsenterede gevær og forsvarsbrødrenes fanebærer med sænket fane. Ved kisten holdt to gallaklædte officerer æresvagt med dragne sabler. Ved graven nedlage amtmand Lundby på vegne af Kongen og Dronningen en pragtfuld signeret laurbærkrans.\nHans Thomsen 1920\nHans Thomsen var også telegrafist\nHans Thomsen 1920 på Dybbøl\nHan gravsten er helt enkel – natursten med inskription\nHans Thomsens hjem indtil 1918\nDer er ingen begivenheder i arkivet i øjeblikket.\n© Ulkebøl Lokalhistorisk Arkiv 2021


Online indkøb vokser og vokser - AbSb\nEn stor portion forhandlere på nettet giver nu en lang række forskellige leveringstyper. En af de mest populære er efterhånden pakkeshops, hvor det er nemt for dig at hente ordren den dag der passer dig. Leveringsformen er nemlig særligt nem, og i mange tilfælde tilmed den mest letkøbte fragtmetode.\nDu kan derudover udse dig at vælge udbringning til din hjemmeadresse eller til når du er på job. Fragtløsningen viser sig beklageligvis et hak dyrere, men endda rigtig let gængelig. Den billigste leveringstype er uden tvivl at hente pakken selv, men det er betinget af at du befinder dig nær internet webshoppens lager.\nLeveringstiden er selvfølgelig ultra vital ifald vi står og skal bruge varerne nu og her, så af den grund er det forholdsvis passende at du studerer den forventede leveringstid for det aktuelle produkt.\nEn stor portion internet virksomheder garanterer levering efter en enkelt hverdag på en lang række varer, som dog betinges af at bestillingen anbringes forud for et givent klokkeslæt, så at de har en chance for at nå at få dit nye produkt pakket forud for at lagermedarbejderne har fyraften.\nVisse online selskaber garanterer gebyrfri levering, men ofte er det under betingelse af at du køber for et konkret beløb. Som alternativ kan du vælge den mest prisbevidste form for levering, der i mange tilfælde – uafhængig om man er nær Randers, Holbæk eller Hørning – vil blive at få dem til at bringe produkterne til en pakkeshop.\nEn tryghed om at online butikken følger de officielle regler\nDet er ret så hensigtsmæssigt for alle og enhver at søge sig frem til priser i blandt diverse netbutikker og ergo har adskillige internet forhandlere set sig nødsaget til at trykke salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til piger og drenge, og endvidere også til kvinder og mænd – eftertrykkeligt, og endda nogle gange sikre gebyrfri levering.\nDerfor kan det alligevel blive smart at studere diverse e-handler efter udsalg før du gennemfører dit køb, så du er skråsikker på at antage den prisbilligste pris.\nDu skal imidlertid ikke undervurdere, at ifald en webbutik afhænder deres produkter til en udsalgspris der kan virke kolossalt fordelagtig, så er det for det meste være et signal om en snydagtig internet webshop. Bestillinger med kort er imidlertid dækket ind under en ordning, der beskytter køberen imod uærlige internet firmaer.\nGenerelt anbefaler vi kortkøb eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du drage nytte af en afdragsordning som fx ViaBill, hvis du efterspørger at finansiere beløbet i flere bidder.\nForud for at folk køber på en butik behøver de principielt tyde netbutikkens forretningsbetingelser, dog er det uden tvivl et tidskrævende projekt.\nEt alternativ kan derfor være at kontrollere om netshoppen er e-mærke godkendt, hvilket længe har været et kendetegn for at internet forretningen opfylder de officielle regler, tillige med at e-butikken rutinemæssigt overvåges af eksperter der har meget erfaring med de gældende regler. Dette er desuden din chance for at få bistand, ifald du skulle få vanskeligheder med din shopping. Se mere.\nLigeså er det fornuftigt at kunden er vidende om de fundamentale regler gældende for bestillingen, for eksempel den ombytningsret online firmaet bruger. Her er det også afgørende, at man stadigvæk sikrer ens ordrekvittering, så man når som helst vil kunne dokumentere sin ordre, uanset om man søger produkter til en herre eller dame.\nLevering til din bolig eller til når du er på job\nTrustpilot bringer dig ret så hensigtsmæssige chancer for at tyde en hel del nuværende brugeres observationer og af den grund foreslår vi, at du læser e-shoppens ratings før du lægger din bestilling.\nFacebook leverer desuden adskillige troværdige metoder til at få et kig ind i internet virksomhedens kundefokus. Derudover ser vi nogle shops på nettet hvor det er muligt at levere en anmeldelse af virksomhedens service, som ydermere bør udnyttes til at få et indblik i kundernes tilfredshed.\nDenne side finansieres af annoncer. Vi hjælper adskillige online webshops når vi promoverer virksomhedernes varer, og tager provision når en af vores besøgende fuldfører en bestilling.


Om billedsamtaler med børnene – Galleri Damskov\nOm billedsamtaler med børnene\nFor et par år siden skrev jeg denne artikel i Skolekunstforening MidtVest’s medlemsblad VISVA. Selv om den i første omgang var rettet mod lærere på de medlemsskoler, som foreningen udlånte udstillinger til,tror jeg den måske også vil kunne hjælpe andre, der ønsker at tale med deres elever om billeder.\nTal med Jeres elever om billederne!\nMed jævne mellemrum hænger der en ny udstilling på din skole. Det er selvfølgelig i sig selv dejligt, men hvorfor nøjes med det??\nI en tid hvor man konstant nedprioriterer alt hvad man ikke kan læse sig til, og som ikke har en direkte nytteværdi for vores erhvervsliv, er der også sket en løbende nedprioritering af det der har med billeder at gøre – ikke mindst faget billedkunst i folkeskolen. Dannelsesmæssigt ganske mærkværdigt i en tid, hvor noget der ligner tre fjerdedel af al kommunikation foregår via billeder i forskellig form. Hvis vore elever skal have en fair chance for at tilgå disse informationer med en rimelig kritisk sans, må de dels vænnes til at beskæftige sig undersøgende med billeder og, for at have en chance for det, dels at lære sig et sprog til at stille relevante spørgsmål til billederne.\nHer er de skiftende udstillinger en glimrende mulighed! Samler du regelmæssigt dine elever til en samtale om de nye udstillinger, får du ikke kun givet dem chancen for en god oplevelse, men også for at tilegne sig en kritisk tilgang til billeder.\nHvad kan man så snakke med dem om? Det afhænger selvfølgelig dels af børnene og deres alder, dels af billederne. Men nedenfor vil jeg gerne pege på nogle emner, spørgsmål og temaer der kunne være relevante.\nDe kommer i en ikke særlig systematiseret form, men kan forhåbentlig være til hjælp. Og forresten! Skulle nogen af jeres elever finde på at skrive om nogle af billederne vil vi da forfærdelig gerne have mulighed for at præsentere det i VISVA. (Find bladene digitalt på hjemmesiden http://www.skolekunst.dk .)\nBilledets tekniske frembringelse: Hvilke materialer er der brugt? Er det oliemaleri, akryl, akvarel, foto, collage, computerskabt, tegning (tusch, blyant), Grafik: Dybtryk (collografi, radering, ætsning mm.), Højtryk (Træ- og linoleumsnit, limtryk, tryk med fundne ting, stempeltryk …) . Serigrafi eller Litografi.\nHvilke værktøjer er der brugt, og hvilken indvirkning har det haft på billedets udformning? Hvilken bund og hvad betydning har det?\nHvordan billedet Fremtræder: Man kan se på billedets taktile udtryk: er overfladen glat, ru, blank, mat, ensartet, lagt i tyndt lag eller i tykke lag og er det taktile udtryk en del af billedets øvrige ”historie”?\nHvordan er billedets struktur mht. Materialets påføring: Bliver maling lagt på i et stramt forløb, eller bliver det lagt mere ”hulter til bulter” hvor tilfældighederne mere får lov at råde. Hvordan ligger penselstrøg eller skraveringer – efter et bestemt system eller mere tilfældigt. Holdes farver opakke(dækkende) eller transparente? – bliver farverne skumret på så farvelagene under får direkte indflydelse? Hvordan behandles penselspor – bliver de udvisket eller får de lov at stå? Får hele billedet tildelt en fælles ensartet overflade eller kan forskellige elementer f.eks. være mere eller mindre matte eller blanke..\nHvordan er der arbejdet med farver? Er farverne kraftige, rene eller mere afdæmpede? Er der hovedsageligt arbejdet i én farvefamilie eller når man i højere grad farvepaletten rundt? Hvordan med kontrastforhold – arbejdes der med små eller voldsomme kontraster? lys – mørke kontraster? simultankontraster, kvantitetskontraster m.fl. – er der meget brug af brækkede farver, eller bruges farverne rene? Er farverne naturalistiske, fantasiagtige, ekspressionistiske, kolde eller varme? og er der tegn på at der er brugt farvepsykologi og farvesymbolik? Er der i det hele taget farver? Hvis ikke så man har billeder i sort, gråt og hvidt hvad indflydelse har det?\nBilledets komposition: Hvordan holdes billedet sammen, hvordan bevæges beskueren rundt i billedet, hvordan holdes billedet i balance og hvordan fanger billedet opmærksomheden? Her kan man se på billedets blikfang (hoved- eller indgangsfigur) – er billedelementerne indskrevet i en overordnet figur? Hvordan vandrer øjet rundt i billedet (er det en åben eller lukket komposition?) – Elementernes bevægelser – fysisk eller f.eks. blikretning. Elementernes (formernes og liniernes) rytmik og evt. mønstervirkninger. Hvordan fremtræder billedet rumligt? Er der lagt vægt på at elementerne er i fladen eller er der forsøgt skabt dybde – i så fald Hvordan? Farveperspektiv, atmosfærisk perspektiv, linieperspektiv (centralperspektiv, ydre perspektiv, topunkts- trepunktsperspektiv) størrelsesperspektiv, overlapning. Så er der formatet, og billedfladens opbygning (symmetri, tredeling, det gyldne snit, billedets akser mm.)\nBilledets lys: billedet kan f.eks. være high key, low key eller der er brugt clair obcsur…\nSynsvinkler o.lign. Her tænker man på hvordan beskueren ser på billedindholdet. Billedvinkel kan f.eks. være normalperspektiv, frøperspektiv eller fugleperspektiv. Vi kan se billedet i close up, halvtotal eller total. Vi kan se front, profil eller nakke og billedet kan indeholde en forgrund, mellemgrund og baggrund. Nogle billeder har et skævt perspektiv og nogle har et simultant perspektiv (eks. Mange Kubistiske billeder) og så kan der være tale om beskæringens betydning\nBilledets Handling, budskab o.lign. Her kan man selvfølgeligt se på billedets direkte handling, men også på hvordan det fremkommer. Her er det også man kommer ind på forholdet til det omgivende samfund og den kontekst billedet er i. Man kan komme ind på graden af abstraktion (realisme? Naturalisme? Karikatur, skematitisk fremstilling…). Figurernes ageren (gestikuleren, ansigtsudtryk, øjenkontakt, positurer, rumlig adfærd, kropskontakt … ) Symboler (universelle, konventionelle, personlige) . Fremstillingskoncept (Naturalistisk, empatisk, antitetisk, idealiserende, refererende, allegorisk, symbolsk,humoristisk, sarkastisk, ironisk…) Man kan tage forholdet til det omgivende samfund op, sætte billedet i en historisk, tidslig sammenhæng og sætte det i forhold til kunsthistorien.\nMan skal selvfølgelig ikke omkring det alt sammen med alle billeder, men lidt efter lidt kan man give sine elever en slags ”våben” til at nærme sig et billede.


Karsten D. Christiansen – Viborg Orienteringsklub\nAuthor: Karsten D. Christiansen\nReferat af bestyrelsesmøde nr. 2/2019\nUdgivet: 1 april 2019\nSkrevet af Karsten D. Christiansen\n25.marts 2019, VO-res klubhus\nJess Rasmussen, Torben Pedersen, Karsten Christiansen, Tommy Kirk Damsgaard og Pia Gade\n27/5/2019, Klokken 19:00, VO-res hus\nFormand: Jess Rasmussen, 2 år\nNæstformand: Tommy Kirk Damsgaard, 2 år\nKasserer: Pia Gade, 1 år\nSekretær: Karsten Christiansen, 1 år\nMedlem: Torben Pedersen, 1 år\nOpfølgning på generalforsamlingen 2019\n(nedenstående kommer ikke i punkt-orden tilsvarende referatet fra generalforsamlingen)\nDe reviderede vedtægter er godkendt af bestyrelsen og er lagt tilgængeligt på VO hjemmeside under menuen ”Om klubben”.\nMere social aktivitet omkring træninger og løb\nBestyrelsen godkender udgifter til forplejning i tilknytning til træningsløb i rammen af VO og VIKASKI med håb mere sammenhold og lyst til at blive hængende. Dog under forudsætningerne beskrevet i kommende vejledning. Vejledningen bliver offentliggjort i VO-res post samt på hjemmesiden. Herunder de vigtigste punkter:\nDet er frivilligt for løbs-arrangøren at tilbyde forplejning, grundet den ekstra byrde det vil være.\nDet er gratis for VO medlemmer, men kan sælges til øvrige for en fair pris.\nArrangøren må forvente op til 25 VO’ere plus 20 øvrige.\nDer skal føres regnskabsbilag jf. kasserens anvisninger.\nBestyrelsen diskuterer de forskellige ideer og forslag fra generalforsamlingen.\nBestyrelsen beslutter at overordnet set fastholdes det eksisterende koncept med en stævneafvikling arrangeret af anden klub, dog med følgende justeringer: Tidligere afvikling, kortere køreafstand, flere klasser og afslutningsvis forplejning.\nKlubmesterskaber 2019 forventes afviklet den 24. august inden for rimelig køreafstand. Jess finder arrangør.\nDer efterspørges flere størrelser samt tilgang af cykelbeklædning.\nKarsten genoptager sagsbehandlingen med fokus på eksisterende kollektion. Der skal ikke skabes en ny dragt eller design! Derudover skal der tilføjes cykeltrøje og/eller jakke.\nDet skal undersøges om vi kan få en lokal trykker der vil lave få tryk ad gangen således vi ikke skal lave lager.\nDer er fremsat ønske om at MTB-O’ere kan få tilskud til stævner og lign.\nBestyrelsens svar: Der ydes tilskud til alle medlemmer på lige vilkår såfremt det er til officielle stævner, såsom divisionsturneringer. Tilskud til divisioner er, at for det første har klubben ret til at flytte folk rundt på banerne, så det tjener klubben bedst, for det andet er der tale om klubber mod klubber i konkurrencen. Problemet angående MTB er at rytterne typisk tilmeldes løb i eget navn og ikke som VO.\nDer ytres undren over meget af materiellets tilstand. Dette skal ses i lyset af VO’s store egenkapital.\nBestyrelsens svar: Materielformanden (Keld Gade) har fået godkendt adskillige anskaffelser, både store og små, i 2018 og 2019. Således er der anskaffet pavillon, speakersæt og EMIT. Derudover foreligger en godkendt anskaffelsesliste pålydende knapt kr. 35000,- til yderligere pavilloner, klubtelte mv.\nAlle nyanskaffelser skal annonceres i VO-res post.\nPreben ønsker bedre udluftning af omklædningsrum.\nJess beder Klubhusformanden (Lennart) om vejledning. Bestyrelsen diskuterede muligheden for et sug mere og muligvis fugtstyret aktivering af sug.\nJess foreslår Høst Åben på Bornholm i uge 43. Jess undersøger nærmere ang. Pris og muligheder.\nJess: foreslår vedtægtsændring således at referat af generalforsamling skal godkendes af den valgte dirigent inden det kommer ud.\nTorben: Formand for jubilæumsudvalget undersøger behovet for økonomi til selve arrangementet. Datoer for bestyrelsesmøder skal lægges på hjemmesidens kalender; Jess effektuerer.\nTommy: Har skaffet plader til skilte mv. til brug ved større arrangementer.\nForplejning til bestyrelsesmøder:


Lege til konfirmation - Festvejen\nLege til konfirmation – 5 sjove\nEn konfirmation strækker sig typisk over en hel dag. I løbet af denne dag er der ofte mange indslag i form af taler og sange. For at skabe lidt afveksling, er det en god idé også at arrangere et par lege. Det vil især være populært blandt de yngre gæster, der deltager i festen.\nDer findes mange lege, der egner sig fint til en konfirmationsfest, hvorfor det ikke bør være et problem at arrangere en række lege. Har du brug for inspiration, er du kommet til det rette sted, da du herunder finde fem gode leg.\nStoleleg er en leg, som de fleste kender. Derfor er det også et oplagt valg. Alle synes, at det er en sjov leg, og det kræver ikke den store forberedelse.\nDu skal blot stille stole op i en rundkreds, tænde for musikken, og dernæst skal du lade folk danse rundt om stolene. Når musikken stopper, skal de skynde sig at sætte sig ned. Der skal altid være en stol mindre, end antallet af deltagere. Personen der ikke får en stol udgår af legen.\n2. Tip en 13’er\nHvis man skal lave en Tip en 13’er til en konfirmation, bør den selvfølgelig handle om konfirmanden. Dette kræver dog en anelse forberedelse, da sedlerne med spørgsmål skal være lavet hjemmefra.\nKender du konfirmanden, bør det dog ikke være synderligt svært at finde på 13 spørgsmål, der kan bruges. Husk at der skal være tre svarmuligheder, der skal hedde hhv. 1, X og 2. Er der mange gæster, kan man evt. inddele dem i hold.\n3. Seddel under tallerkenen\nDette er også en klassisk leg, som de fleste kender. I al sin enkelthed går den ud på, at der under hver tallerken skal placeres en seddel med en udfordring på til vedkommende, der sidder ved den respektive plads.\nDet er helt op til en selv, hvad der skal stå på disse sedler, men det skal dog ikke være alt for pinligt for ham eller hende, der har fået udfordringen. Det vil blot betyde, at den ikke bliver udført.\n4. Gæt en gæst\nDette minder en kende om en quiz. I modsætning til mange andre lege, er det dog ikke konfirmanden, der er omdrejningspunktet for spørgsmålene. I stedet er det konfirmanden, der får stillet spørgsmålene.\nIdéen med legen er, at arrangøren skal læse et spørgsmål op, hvorefter konfirmanden skal forsøge at gætte, hvem det omhandler. Det kan eksempelvis være et spørgsmål såsom ’Hvem af de voksne har fået flest fartbøder?’.\nI modsætning til førnævnte, så er det her igen konfirmanden, der er i fokus. Det er en ganske simpel leg, der handler om at gøre lidt grin med konfirmanden, og det faktum, at han eller hun nu skal til at være voksen.\nKonfirmanden får nemlig udleveret en dyne og pude, hvorefter han eller hun skal forsøge at få betræk på dem. Det kan vise sig at være til stor morskab for gæsterne, hvis det ikke er noget konfirmanden har prøvet at gøre før.


STOLEN – af Rikke Riis Kirk – Stolen ved havet\nPræsten satte sig I stolen. Det slidte lædersæde føltes køligt, selvom solens sidste stråler stadig skinnede ind i rummet. Hun kneb øjnene sammen og mærkede roen indfinde sig. Hun strøg sin hånd over stolens armlæn der var blød og afrundet og lænede sig tilbage mod stolens ryg. Hun mærkede nitterne fra læderryggens kant og nød det. Her følte hun sig sikker, hjemme. Her kunne hun tænke og skrive. Herinde fik livet værdi og mening fordi, hun vidste, hvad hun kunne. Hun kendte rammen. Ingen uforudsete hændelser. Blot teksterne, ord, sætninger. Alt deres larm og deres daglige konstante krav om opmærksomhed fra hende nåede ikke herind. Alle kravene om hverdag der startede om og om igen gjorde hende tung og sammenbidt. Herinde i stolen havde hun helle. Her kom de ikke. Det vidste de. Allesammen.\nSådan fandt han Hende. Kold og stille. Hun så rolig ud siddende der i stolen. Han havde ventet længe. Meget længe. Det var begyndt at blive mørkt og Hun havde ikke været ude, da han bankede på til frokost. Han havde ellers lavet spejlæg. Det kunne Hun godt lide og så smilede Hun. Kun ganske kort. Men Hun smilede og han følte smilet ramme ham med stærk energi. Som den første forårssol. Nu havde gullaschen stået en time og ventet og han havde spekuleret som en gal over, hvorfor Hun dog ikke bare sagde “forsvind” eller “kommer senere“ til ham, når han forsigtigt bankede på døren. Han vidste, Hun havde sådanne dage. Dage hvor teksterne var fyldige og krævede hendes alleryderste og han vidste, at på sådanne dage måtte han endelig ikke forstyrre. Det kunne bryde magien, sagde Hun. Han nød, når Hun kort talte med ham eller Hun talte vel nærmest til sig selv, men han var den der var der.\nStolen omkransede Hende. Den favnede Hende og han så, at hendes spinkle næsten hvide hånd lå fint på armlænets bløde egetræ. Han fik stor trang til at tage denne hånd og snuse til den. Klemme den blidt, men trangen blev straks efter fulgt af et jag af både pinlighed og angst. Tanken var uhørt. Hendes hånd var hendes egen.\nHan bøjede sig ned et stykke foran Hende. Hendes hage var let nedsunken og ud af hendes mundvig var der løbet lidt væske. Han antog det var savl der nu var tørret ind. Han satte sig på den anden side af skrivebordet og følte pludselig varmen skylle gennem hver en åre i hans slanke krop. Han løftede blikket mod Hende. Det gav et sug I maven, da han tog mod til sig og kiggede direkte på Hende. Her sad de, mand og kone og diskuterede tekster og tanker. Han krydsede benene over kors og lænede sig afslappet tilbage. Han kiggede rundt i rummet. Alle reolerne med bøger han aldrig måtte kigge i. Hvis nu Hun fik brug for dem, måtte de jo have deres plads, forstod han nok. Hans øjne fangede billedet af pigerne. De stod i sommerkjoler på billedet og han vidste præcis, hvornår det var taget. Han smilede for sig selv og kiggede igen på Hende. Han mærkede glæden ved at sidde her. De to sammen. Tale om pigerne og teksterne.\nEfter nogen tid rejste han sig og gik ud for at spise en varm portion gullash.\nRebecca lugtede af sved og følte sig ulækker. Hun smilede dog stort, da to studerende gik forbi hende. Den ene, en yngre mand fra hendes hold, spurgte om han skulle hjælpe med at bære. Nej tak, sagde hun. Det går. Det skulle lige mangle, hvis hun ikke selv kunne klare sine undervisningsmaterialer. Hun fik med besvær læsset det hele bag i bilen og faldt træt ned på førersædet. Hun kiggede I bakspejlet. Hun vendte hurtigt øjnene mod bunden af bilen. Tænk at se så slidt ud, når man kun var 42 år, tænkte hun. Bunden af bilen var dækket af det nye undervisningsmateriale.\nPastoralseminariet ville nu til at træne kandidaterne I at tiltrække de unge. Hun syntes tanken lød komplet umulig og gad slet ikke tænke på alt det læsestof, hun skulle igennem, inden hun kunne levere noget som helst gavnligt til nogen. Timen i dag med praktisk liturgi efter frokost var en katastrofe. De var så skide kloge allesammen. Hvorfor kom de overhovedet her. De kunne finde sig et skide sogn og tá magten der. I klasseværelset var magten hendes. Præsten havde magt. Det vidste hun. Men man skulle kunne fylde den rolle ud. Det havde hun ikke kunnet og desuden passede arbejdstiderne også meget bedre her som underviser. Hendes mand havde jo hans karriere og han tjente godt. Han skulle jo afsted. Det vidste hun. Det var nødvendigt. For dem allesammen. Hun måtte sørge for det derhjemme. Hun kiggede på sin mobil. Hendes trettenårige havde skrevet, at hun igen spiste hos en veninde. Dem havde hun vist mange af. Rebecca purede lidt op I sit hår og begyndte at skrive en SMS. Hvor boede veninden ? Hvornår kom hun hjem ? Skulle hun hentes ? Hun skulle være hjemme senest kl 22.00, skrev Rebecca. Hun trykkede på en hjerte smiley, men stoppede så. Hun slettede det hele og sendte en tommel op som svar til hende. Alle de spørgsmål og hjertesmiley virkede ligegyldige. De havde ikke sådan et forhold.\nRebecca havde fået opringningen I frokostpausen. Hendes far vidste, at hun havde en ledig stund der. Han vidste også, at hun skulle undervise I praktisk liturgi efterfølgende og spurgte ind til det. Hun kiggede igen i bakspejlet og ledte efter en ændring. Måske en følelse. Men hun fandt ingen. Hun skulle komme hjem, synes han. De måtte arrangere det hele. Intet skulle mangle. Hun havde betydet meget for mange. Hendes far havde lydt helt opstemt over hele situationen. Rebecca havde lyst til at lægge førersædet ned og lukke sine øjne, men gjorde det ikke. Hun måtte have ringet til sin mand. Hun ville tá hjem en dag inden begravelsen. Hendes far måtte ordne det praktiske. Hun havde jo også sit. Hun kunne ikke undværes. Den lille skulle hentes og biblioteksbøgerne skulle afleveres. Det havde hun nær glemt. Rebecca kunne pludselig lugte sig selv igen. Tung varm sved. Hun måtte holde armene i ro, tænkte hun og satte bilen igang.\nRachel stod på trappesatsen og lod solen varme på hendes kinder. Hendes korte orange nederdel skjulte kun lidt af de lange slanke ben og nabomanden piftede fornøjet og vinkede. Hun vinkede energisk igen og tog et kæmpe sug af sin smøg. Værkstedets baggård blev varm, når solen skinnede. Hun så på højbedene i hjørnet ovre ved bænken. Nogen havde drømt store tanker om det hjørne, tænkte hun. Stauder og krydderurter groede om kap og spredte en farveeksplosion ud i gården. Træet, som højbedet var lavet af, havde et næsten gråligt skær. Det var revnet et par steder. Rachel syntes, det passede godt til møbelpolstreværkstedet og den atmosfære der var inde i værkstedet. De gamle møbler kom ind. De var revnede og nogle med gråligt skær. Trætte og slidte. Men farverne var livlige og hun elskede den historie møblerne havde. Hun kunne lige som fornemme og høre møblets liv. Hun kendte til sin rutine. Goddag til møblet. Nitter og søm af. Gammelt stof væk og så rydde op. Derefter kom Meta eller Otto og tog fat. De kunne håndværket. Hun nød at se dem trylle med deres hænder. Hun havde været i værkstedet i snart fem måneder. Måske skulle hun snart videre. Hjalte havde ringet. De manglede en leder af restaurant Libby på Kreta. Hun kunne få sit gamle job tilbage. Det gad hun ikke. Det hørte hendes yngre dage til. Men måske gad hun godt Hjalte lidt igen. Hun smilede og mærkede en flygtig længsel som forsvandt lige så hurtigt som den var kommet. Hun var 34 år og havde rejst en del. Journaliststudiet havde hun ikke gjort færdigt. Det var for langtrukkent og der var for mange aftaler at overholde. Hendes jobs havde altid mest bestået af spas og ballade. Tid til at leve og opleve. Når hun tænkte på barndommen og den fornemmelse af streng ro og regelmæssighed, så skreg alle celler højt inden i. Hun følte sig spærret inde i hjemmet, når alle de regler skulle overholdes. Hendes mor der altid gik som en alvorstung drage gennem huset, mens hendes far var oppasseren. Dragens slave. Hun havde tidligt lukket døren ind til de følelser der pegede på hendes mor. Men hendes far og hende kunne en sjælen gang snyde. Snyde med reglerne og drikke saft i sofaen og lukke hønsene udenfor hønsegården fordi, det var så sjovt at se dem springe afsted for at få det bedste græs.\nRachel klemte sin smøg mellem fingrene og puttede stumpen tilbage i pakken. Hun ville ringe tilbage til ham senere idag. Da hendes far havde ringet, havde hun haft gang i tangen og gad ikke lægge den fra sig. Han lød nærmest lidt munter på telefonsvaren, da hun havde hørt hans besked. Vi har meget at gøre. Kom hjem snart. Hun har betydet så meget for mange. Rachel vrængede ansigt. Betydet meget tænkte Rachel. For hvem. I hvert fald ikke for hende. Hun tog trinene op ad trappen i to skridt. Hun måtte fortælle Meta og Otto, at hun smuttede nogle dage. En lille ferie. Hun gad ikke sige hvorhen. Det betød intet.\nHan bød menighedsrådsformanden på mere kaffe. De havde siddet en time nu og talt om hendes eftermægle i sognet. Hun havde trods alt været der en livstid. Formanden var en yngre ikke særlig chamerende mand, synes han. Da han, hendes mand som kendte Hende så godt, havde foreslået en sten ved præstegårdens indgang med hendes navn, havde formanden skjult et smil. Det så han godt. Uforskammet. Skulle Hun ikke huskes og takkes for den store opgave, Hun havde løst i sognet. Sognet og alle dens sognebørn havde fået alt fra Hende. Hun havde givet dem alt. Han skammede sig en smule, da han mærkede misundelsen stige og blive til blussende kinder.\nDe enedes om salmerne til afskedssammenkomsten og sagde farvel. Dagene havde været fyldt af besøgende der kondolerede. Han havde været glad for hans sans for at være på forkant og havde nydt at servere hjemmebag taget op af fryseren. Det plejede Hun at elske. Det vidste han, fordi hendes øjne fik en særlig form, når Hun fik serveret et stykke af hans kage. Formen på øjnene vidste tegn på et smil selvom munden ikke gjorde. Han havde ikke ladet nogen komme nær hendes kontor selvom flere havde spurgt, hvor Hun døde og ligesom spejdet efter stedet. Døren forblev lukket og låst og han bar nøglen i sin skjortelomme. Han havde låst op en aften efter at have drukket et par glas rødvin. Han kiggede på stolen og mærkede pludselig vreden skylle ind over ham. Han havde aldrig siddet i den. Hun havde aldrig været uvenlig eller sur. Hun havde blot på en næsten usynlig måde ladet ham forstå, at stolen tilhørte Hende. Den var hende. En eneste gang, da pigerne var små, havde de været derinde. Han havde ikke været nok opmærksom og fandt dem begge i færd med at tegne, mens de sad i stolen sammen. Rebecca med Rachel på skødet. Han huskede pludselig tydeligt billedet af hans to piger sammen. De tegnede blomster og talte om farver. Han huskede, hvordan han i et øjeblik fortabte sig i pigernes umiddelbare glæde. Ingen frygt. Ingen anstrengte smil. Men I et splitsekund blev alt til kaos. Hun var kommet hjem, uden han havde hørt det. Han kunne intet nå. Han kunne intet rede. De høje vrede råb. Rachels lille arm der sad I hendes jerngreb. Rebeccas smukke øjne der flakkede angstfyldte fra ham til Hende for siden at fyldes med tårer. Han fandt pigerne bag hønsegården. Han strøg dem over håret, men sagde ingen ting. Det husker han. Han sagde ingenting.\nTårerne begyndte at trille stille ned af hans kinder, da han kiggede på stolen. Vreden var forsvundet. Han slukkede og låste døren og skænkede et glas rødvin mere.\nRebecca havde fortalt på arbejdet, at Hun var død. De havde straks kigget medlidende på Rebecca. Flere ældre kolleger nærede stor respekt for Hende. De havde sagt, at Rebecca endelig skulle tage fri. Hun havde forsikret dem om, at hun bestemt ikke behøvedes at tage mere end to dage fri. Min søster ordner det meste, sagde hun. Da hun havde sagt det, føltes det som om hun ikke var tilstede. Som om en anden sagde det. Det passede jo ikke. Men det lød godt og det skabte ro og det var det, hun søgte. Ro. Rachel ordnede ikke en skid. Hun glemte alt og alle og overholdte ingen aftaler. Rebecca havde forlængst lagt låg på den kasse der stod Rachel på. Hun tog hjem to dage før begravelsen. Mand og børn kom på selve dagen. Ikke mere. Ikke bruge mere tid på det. Sådan blev det.\nRachel tog sin Gudrun Sjödén kjole på og satte sit viltre hår op i en knold. Hun havde ikke pakket meget. Hjem to dage før begravelsen kunne hun vel overskue. De kunne jo gøre alt det forbudte nu. Hende og hendes far. Og bagefter kunne hun tage tilbage til byen og møbelpolstreværkstedet. Sådan måtte det være. Rebecca ville selvfølgelig kræve stil og ordentlighed. Rachel ville skide på det. Hun ville drikke saft i sofaen, måske med gin og gå til stranden i bare tæer og glemme at vaske sandet af ved udendørshanen. Bare gå ind i bare fødder med knasende sand under. Rachel kiggede på sit eget spejlbillede. Hun mærkede en flovhed. Med de tanker om sandet og saften i hovedet, så lignede hun faktisk en trodsig trettenårig. Jeg ligner ikke en voksen kvinde på 34 år, tænkte hun. Hun rettede ryggen lidt og satte sit hår op i en redt hestehale. Kiggede igen. Den trodsige trettenårige stod der stadig. Hun bestemte vel selv. Rachel tog sin taske og forlod sit klubværelse.\nHan var far. Det mærkede han tydeligt. Klokken var snart ti om formiddagen. Han havde lagt sengetøj på pigernes senge og luftet ud på deres gamle værelser. Han havde også plukket blomster. Det var længe siden de begge havde været hjemme på samme tid. Han var far. Hans hjerte mærkede det. Det dunkede. Han syntes næsten, han var glad.\nHan kunne se Rachel i bussens vindue. Alle hendes farver. Hendes smil. Hun vinkede vildt med begge hænder. Han så sig omkring. Om to dage skulle Hun begraves. Hun havde betydet så meget for mange. At vinke med begge hænder var upassende. Han vinkede forsigtigt igen. Han vidste, at Rachel ville snakke som et vandfald hele vejen hjem. Om rejserne, hendes kærester, møbelpolsterværkstedet og alle hendes skører påhit. Ideer om kogebøger, jobs i udlandet og hendes mange venner. Ganske rigtigt havde han ikke sagt andet end hmmm, ja og nej på hele turen. Det var dejligt. At nogen talte til ham. Det var uvant, men dejligt. Han havde betydning. Nogen ønskede, at han skulle vide det der blev sagt. Til sidst, inden de gik ind i huset, havde hun sagt, at de nok skulle få styr på det hele. Det havde han nu allerede. Men det var dejligt, at hun var her. Han kunne høre hende hvine højt ovenpå. Hun havde nok set blomsterne.\nRachel smilede bredt, da hun så blomsterne i vinduet. Hun hvinede højt. Hun fik en sær fornemmelse i maven. Et jag. Så huskede hun, hvad de høje lyde havde affødt som barn. Hun genkendte pludselig jaget i maven. De høje forbudte lyde. Hun skulle have arbejdsro. Var det ikke rimeligt. At have ro i sit eget hjem. Rachel mærkede en stærk trang til at skrige. Inde i maven kunne hun nu mærke en pressende fornemmelse. Blomsterne. Glæde. Høje lyde. Ikke grine. Ikke græde. Bare ro. Far der listede omkring og gjorde alting så ordentligt. Hende der bare sad i stolen og skulle have ro. Hun smækkede sit vindue op og åbnede munden. Men der kom ingen høje lyde. Hun så en blå bil komme ind på gårdspladsen. Rebecca. Hun lukkede munden og hun lukkede øjnene. Lige pludselig kunne hun ikke overskue så meget.\nHan hørte hende råbe far. Han var far. Han smilede og tog Rebeccas taske med ind. Han vidste, at hun ville spørge om forberedelserne. Hun har betydet så meget for mange, sagde hun. Hun havde en hilsen med fra Pastoralseminariet og en buket. Han havde snart ikke flere vaser. Hun så træt ud. Var hun ked af det. Var hun ked af, at Hun var død. Måske var hun mest træt. Han fandt kaffe og kagen frem. De sad lidt. Derfra hvor han sad, kunne han se hønsehuset. Han kiggede ned i sin kop. Det var så forbandet svært med det hønsehus. Hun ville have det raget ned. Han havde holdt stand. Hønsene lagde æg og Hun kunne jo så godt lide et spejlæg, havde han sagt til Hende i døreåbningen ind til kontoret. Han kiggede over på Rebecca. Hun havde været glad for særligt en høne. Han havde hørt hendes mange monologer med den høne. Hun talte godt om ham til hønen. Hun havde sagt til hønen, at den aldrig måtte gå ind på kontoret og lægge æg i stolen. Så døde den. Han havde holdt stand. Hønsehuset stod der endnu.\nHan løftede hovedet og smilede, da han hørte Rachels let dansende trin på trappen. Han så på Rebecca. Hun løftede tungt sit hoved. Rachel stoppede op ved bordet. Kaffen duftede krydret og den dampede. Pigerne sagde intet til hinanden. Luften var fyldt med ingenting. Han kendte den fornemmelse. At være sammen med nogen uden at være sammen. Han gjorde præcis det han plejede. Han talte om alt det praktiske. Han fortalte om forberedelserne. Om blomsternes farve. Salmerne. Kaffebordet bagefter i hallen. Konfirmandstuen var alt for lille. Det kunne de nok forstå. Hun havde betydet så meget for mange.\nRachel havde kvalme. Hun kiggede på sin storesøster og sin far. De talte om hendes bøger. Skulle Hun have nogle med i kisten. Rachel mærkede igen den trettenårige pige. Hun skulle hellere undvære sine bøger. Komme tomhændet afsted. Så kunne Hun stå der i himlen og føle sig akavet. Klædt af. Rachel mærkede først tårerne for sent. Da far kiggede. Hun tørrede dem hurtigt væk. Hun måtte også få nogle af bøgerne, havde far glad sagt. Hun måtte ikke græde. De måtte begge to få deres minder med af Hende. Rachel fik ondt af sin far. Han måtte have et meget tungt låg over minderne og følelserne siden han kunne sige sådan. At få hendes bøger ville være som konstant at slæbe alle sine uforløste kærlighedsoplevelser med sig i en tons tung sæk om benet. Altid have denne uhåndterbare tunge byrde med sig. Den trettenårige rev sig løs indeni inden Rachel kunne nå at reagere. Hun råbte højt selvom tænderne var næsten bidt sammen. At de bøger måtte de brænde. At hun aldrig havde haft et eneste minde med de bøger, hun ville gemme. At hendes far havde snydt sig selv alle disse år. At tro at Hun i den stol havde nogen som helst følelser for noget levende. Rachel sad nu bøjet ned over bordet og græd hulkende. Den trettenårige var væk. Rachels krop rystede lidt. Hun hørte sig selv sige, at hun intet havde fået med hjemmefra. Hun havde taget tomhændet afsted. Ingen retning. Ingen blød pude af kærlighed, hun kunne hvile sit hoved på, når verden viste tænder. Kun sin vilje til flugt. Farer afsted fra det ene til det andet. Smile og virke glad. Aldrig lade følelsen af afsavn overmande hende. Hun kiggede op. Hendes far sad med triste øjne og en kagekrumme i mundvigen.\nRebecca fòr sammen, da Rachel pludselig råbte en hel masse med, at bøgerne måtte de brænde. Hun kiggede kort på sin lillesøster og mærkede et lille stænk af ømhed. Hun havde lyst til at tage om hende. Stryge hendes hår og få hendes lille krop til at stoppe med at ryste. Rebecca undrede sig. Det var længe siden, hun havde mærket de følelser. Hun ville normalt hade den slags uro og umotiverede opførsel. Hun var vant til at holde på sit og på sig selv. Forstod de da ikke, at hun i alle disse år bare havde prøvet at gøre det hele rigtigt. Hun havde set sin far arbejde hårdt på at behage og den metode havde hun adopteret. Pligterne derhjemme. Holde sig i ro og holde orden. Universitetet. Manden med den gode stilling. Børn. Præcis alt det der forventedes. Hun havde afskyet Rachel for sit vilde og ukontrolerede liv. De havde intet tilfælles. Kunne ikke tale om noget som helst. Rebecca og hendes søster var bare figuranter i en trist spillefilm, tænkte hun. Hun sad altid der i sin stol og skabte verdensordnen. De gange Rebecca havde talt med sin søster, grint med hende, hoppet med hende, danset, havde stolens knirkende lædersæde givet sig og hendes faste vrede skridt havde snart standset alt glæden. Rebecca holdt sine hænder i ro. Hun mærkede et kort ryk i den ene hånd som om den ville løfte sig og stryge Rachels hår. Men hånden turde ikke.\nRebecca så på sin far. Han så trist ud og han havde en kagekrumme i mundvigen.\nHan havde lavet gullasch. Det vidste han var godt. De spiste i tavshed og der var lys på bordet. Pludselig, uden at han vidste hvor det kom fra, blev han overstrømmet af varme og glæde. Han udbrød til sin egen store overraskelse et højt skål. Begge piger standsede nærmest som i en stopdans. Der gik flere sekunder før de bevægede sig. Han følte sig tryg ved denne skål. Han var faren der havde sine døtre hjemme. Så måtte man gerne sige skål. Ingen brød sig om, at de larmede lidt. Han mærkede friheden til at bruge flere ord. Mærkede pigernes blik. Deres smil da de tog hvert sit glas. De mødtes midt over gullasch-gryden i en samstemmende skål. Han var far og han måtte gerne sige noget nu.\nRebecca kiggede på sin tallerken. En rødlig smattet sovs med klumper flød stille ned over hendes portion med hvide pose ris. Hun havde aldrig brudt sig om gullasch. Hun huskede godt, hvordan hendes afspiste tallerken så ud, når hun hentede den på kontoret. Den stod lige til højre for stolen. Engang havde hun stille stået i døren. Ventende. Hun så ikke på Rebecca. Hun ænsede ikke, at der var nogen i døren. Rebecca huskede tydeligt alle ordene. I Rebeccas hoved. Ingen af dem kom ud af munden. De blev der inde. Ordene der fortalte om skolens toilet der stoppede til. Om at en af de store drenge havde truet hende med at stikke hendes hoved derned. At Rebecca var blevet bange. Virkelig bange og havde rykket sig fri, så hendes jakke nu havde en flænge. Rebecca blev helt stakåndet ved tanken. Forpustet. Men kun inde i sit hoved. Rebecca så Hende sidde der i stolen. Rebecca listede hen til tallerknens plads. Hun kiggede op. Hun smilede ikke. Nikkede blot. Rebecca tog tallerknen og listede ud igen. Alle ordene tog hun med. Rebecca var stadig forpustet og lod en lille vejrtrækning hente mere luft næsten lydløst, selvom hun nu var ude og væk fra stolen.\nRachel mærkede glæden i maven da faren sagde skål. Hun ville glædes, ville hun. Huset var anderledes rummeligt. Der var plads til at sige skål. Rachel mærkede, hvordan hendes mund gav efter og fandt alverdens ord hun satte sammen til mange mange sætninger. Hun fortalte om møbelpolstreværkstedet og om rejserne. Hun fortalte om Anders, Rachels seneste forelskelse. Han havde været advokat og havde tjent mange penge, men ville hele tiden lave hende om. Hendes far grinede. Det kunne hun godt lide. Rachel havde ikke set ham grine længe. Hun havde helt glemt, at hendes far kunne grine. Midt i talestrømmen kiggede hun på Rebecca. En antydning af et kærligt smil smøg om hendes læber. Rachel kunne godt lide, når Rebecca ikke så så hård ud i sine træk. Det milde smil der næsten fik lov at bo en kort stund på hendes læber mindede om barndommen. Om tryghed i sin søsters nærvær. Rachel plaprede nu. Kunne mærke hvordan rummet blev stort og varmt. Smilene havde pludselig en plads ved bordet. Hun genkendte samtalen. De talte alle tre nu. Varmen spredte sig hastigt inde fra midten af brystet og jog op til hendes ansigt. Hun kiggede på sin far der hældte mere vin op. Hans øjne lyste op. Rachel synes, han så glad ud.\nDa han så sine døtre tale, besluttede han sig. Modet voksede i ham. Som om at gullaschen havde haft særlige ingredienser. Som om at mange års mod var blevet presset frem. Som en betændelsesbyld. Det måtte ud. Han mærkede en særlig kraft inde fra. Så på sine døtre. Så hvorledes de sad sammen og talte. Han mærkede en fasthed og rykkede fast sin stol ud. Pigerne stoppede brat deres samtale. Hans fødder flyttede sig nærmest mekanisk. Som om at de længe havde ønsket at gå derind. Som om fødderne pludselig bestemte. De ville nyde at træde ind i kontoret. Han mærkede sin egen beslutsomhed. Han vidste præcis, hvad han måtte gøre. Synet af dørens mørke træ gav ham en sitren i halsen. Han stak nøglen i låsen. Åbnede den. Fødderne bar ham sikkert ind og de standsede lige ved stolens armlæn. Han kiggede på den. Lædersædet havde form efter Hende. Stolens nitter var mørke næsten sorte nogle steder, hvor hendes krop havde tynget dem. Han tog beslutsomt fat om begge armlæn og spændte hver en muskel i kroppen. Stolens lette vægt overraskede ham. Han havde tillagt den mere vægt. Han troede den vejede mere. Men hans krop løftede den op i et snuptag. Som om musklerne havde besluttet at bakke ham op. Bakke fødderne op. Han vente sig om mod døren og så lige ind i øjnene på sine døtre. Rebecca havde sin hånd oppe ved munden. Nu fattede han, at han havde hørt et lille halvkvalt skrig. Rachel stod med et muntert skævt smil. Han klemte sig forbi dem. Gennem døren. Ud af kontoret. I et kort øjeblik slap musklerne deres tag. Stolens tyngde trak hans arme mod gulvet. Den havde ikke været ude af kontoret, så længe han kunne huske det. Nu gjorde den modstand. Fødderne fortsatte ned af gangen og straks strammedes hans muskler og stolen var igen i hans vold. Nu hørte han pigernes tale. Mange ord. Høje. I munden på hinanden. Men han var faren. Han bestemte. Stolen skulle ud. Den trængte til luft.\nRebecca nærmest snublede over sine egne fødder og greb fat i Rachel. Rebecca var bestyrtet og ord væltede ud af munden. Ord med angst. Ord med forargelse. Hun mærkede, at kaos og uorden pludselig fyldte hele gangen. Væggene var krøllede og farverne slørede. Gangen der plejede at være fuldstændig ordentlig. Væggene der plejede at være helt lige og alting helt stille. Nu væltede hun ned gennem de krøllede vægge med Rachel storfnisende i hælende. Hendes far var et godt stykke foran dem med stolen i sine hænder. De nåede udenfor. Hendes far havde vendt sig om mod dem midt på græsset. Han så lille ud i forhold til stolen. Hans hår sad filtret og hans øjne gnistrede i skumringens lys. Rebecca stod helt stille. Hendes vejrtrækning var heftig og næsten ude af kontrol. Hun måtte tage styringen. Nu måtte der skabes orden og ro. Hun mærkede hendes vilje til orden og ro sætte sig i en elevator og køre den forkerte vej. Hun hev fat i dem igen. Sendte et nyt skud vilje i sin indre elevator og håbede, at munden åbnede sig og frembragte tydelige ord. Ord der fik bragt orden i kaos. Men et fysisk jag i hendes mave indikerede, at ingen af hendes manøvrer virkede. Rebecca mærkede istedet en overraskende følelse af ligedele træthed og fjantethed. Ud af hendes mund kom der et hakkende indestængt grin. Et langt og højt et og langsomt fulgte Rebeccas krop med. Hun lænede sig bagover og gav efter for følelsen af frihed til at grine. Stolen var ude i luften. Den frie luft.\nRachel når næsten ikke at opfatte, hvad der skete, før hun fastklemt mellem dørkarm og Rebecca så sin far bære stolen ud af kontoret. Det var som at få en mavepumper, men af den gode slags. Den slags hun fik i skolen af nogen, hvor hun så derefter kunne tillade sig at give igen. Det var dem der startede. Synet af hendes far der hektisk bar stolen udenfor med filtret hår, fik hende til at fnise. Hun nærmest dansede ned af gangen lige i hælende på Rebecca, der råbte og skældte. Masser af sure ord væltede ud af hendes søsters mund. Rachel havde slet ikke så mange sure ord i sig. Hun syntes gangen lyste helt op. Det var lettere at trække vejret. Ude i aftenlyset så hun sin far stå med lysende øjne. Hans lille spinkle krop rystede let, men han virkede målrettet. Rachel undrede sig. Hun havde aldrig set sin far sådan. Selvom han var hendes forsigtige og ydmyge far, så mærkede hun en styrke, hun ikke havde mærket før. Rachel fik et chok, da hun pludselig hørte latter i høje hakkende stød komme ud af Rebeccas mund.\nHan havde selv slæbt stolen derned. Det ville han. Selvom den var uhåndterbar at gå med gennem klitterne, vidste han, at han måtte gøre det. Pigerne gik bag ham med kaffe kurv og kiks. De havde også pakket vin og saltstænger. Han mærkede flovhed som han gik der med stolen. Hvad var det for et optog og så her lige inden begravelsen. En snært af skyld ramte ham.\nHvorfor havde han foreslået, at de tog til vandet og holdt deres egen afsked? Det var næsten mørkt. Rebecca havde været helt hysterisk glad. Hun havde pakket kurven og Rachel havde fundet tæpper. Han havde nydt, at se pigerne sammen om det. Som hans to småpiger i blomstrede kjoler. De spurgte ham til råds om vinen, kiksene. Hvilke tæpper skulle de bruge? Han vidste besked. Han havde betydning for dem. Han havde betydet noget for nogen.\nRebecca sad og så ind i bålet. Hun tyggede på en kiks og drak mere vin. Hendes krop føltes let. Hun mærkede ikke denne tunge opgivende følelse. Denne tunge følelse af pligt. Pligt til at være afbalanceret og fast besluttet. Som når hendes kolleger på Pastoralseminariet kiggede afventende på hende. Ventede på hendes afsluttende ord der fastsatte retningen. Hendes hjerne var fyldt med sandkorn. Smukke sandkorn der stille trillede rundt mellem hinanden. Herude under den mørke aftenhimmel følte hun sig fri. Hun havde grinet højtlydt og tænkte kortvarigt, at det var pinligt. Sikke en opførsel. Men hendes fars beslutsomhed havde øjeblikkeligt fjernet den følelse igen.\nRachel krøb dybere ind under de tunge tæpper. Hun trak fødderne helt ind til kroppen og lænede sig op af en træstub der stod på stranden. Bålet skabte ro. Hun mærkede glæden boble i maven. Sådan ville de aldrig have kunnet sidde, hvis Hun havde været her. Rachel huskede, hvorledes lugten af bål fik Hende til at vrænge synligt ansigt. Rachel huskede, hvordan hun havde lyst til at fortælle, hvor sjovt det havde været. At hun havde været den bedste til at lave det flotteste snobrød. Men Hun trak sig fysisk væk fra Rachel. Ind på kontoret. Ind til stolen. Rachel havde altid fundet ud til sin far i køkkenet. Han blev altid glad og stolt, når hun fortalte. Lige gyldigt hvad det var. Hun kunne se det i hans øjne. Og rundt om hans mund. Øjnene lyste op og mundens yderkanter sitrede let. Rachel kiggede på sin far. Han sad lænet op af stolen. Han nynnede noget. En salme. Du som har tændt millioner af stjerner. Rachel nynnede stille med, men tiltog så i styrke. Hun slog tæpperne væk. Sprang op og begyndte at danse svævende rundt, mens salmen bare lød i aftenluften.\nHans ryg gjorde ondt. Han sad dårligt. Han hørte pludselig en melodi han kendte. Han blev forbavset, da det gik op for ham, at det kom fra ham selv. Du som har tændt millioner af stjerner. En salme. Den hadede Hun. Hun havde ment, at man skulle frasige sig alle de sentimentale taksigelser. Ikke fortabe sig i Guds mildhed, men gå den lige vej. Ordets direkte vej. Ikke det bløde og det vage. Han havde haft lyst til at fortælle Hende, at denne salme jo netop var den direkte vej. Vejen til kærlighed gennem tanke for det, man havde og det der var. Men Hun havde haft så travlt. Nu kom tårerne. Han mærkede dem først ikke. Men da ryggen nu værkede så meget, rettede han sig op. En tårer dryppede på hans hånd. Han rejste sig og så nu Rachel gøre det samme. Hun sang. Det lød smukt. Hun var smuk som hun dansede rundt. Hans datter. Han rejste sig og tog fat om armlænet på stolen. Han satte sig langsomt ned. Da han mærkede sædets kolde læder, gøs han. Hans hånd aede nitterne på armlænet. Hans hånd tog hårdt fat om stolens armlæn. Den blev hvid og nitterne klemte mod indersiden af hans hånd. Han hørte Rebecca råbe. Hun kom vaklende imod ham.\nRebecca var helt væk i egne tanker. Sandkornene der bare hvivlede smukt rundt i hendes hoved, gjorde hende godt. Den følelse gjorde hende godt. Hun havde brug for at slippe fri. Lade hjernen hvile. Lyden af sang nåede hende og hun så op. Hun så sin far sætte sig langsomt i stolen. Med ét jog et ældgammel instinkt gennem hende. Hun råbte fra sit inderste. Der inde hvor angsten gemte sig. Hvad gjorde han? Hvor turde han? At forstyrre hendes fred og ro lige nu. Ingen måtte sidde i den stol. Ingen. Det vidste han da. Hun ville rejse sig, men mærkede vinens indvirken. Hun svajede let og tumlede så rundt i sandet. Hun hørte Rachel fnise. Hun hørte hendes far synge. Hendes fars sang lød nu fast og klar. Teksten var tydelig. Han mente det, han sang. Angsten forsvandt som hendes fars sang trængte ind til hendes inderste. Hun lagde sit hovede i sandet. Kiggede op på stjernerne og følte en sær buldren stige op helt nede fra maven. I en kraftanstrengelse kæmpede hun sig op på sine ben. Hun åbnede munden og udstødte høje krageagtige lyde. Hun syntes det lød forfærdenligt. Hun vaklede afsted og mærkede en klar følelse af beslutsomhed. Lydene blev nu til råb. Hun råbte til sin far, at han skulle flytte sig. I et kort øjeblik så hun Hende sidde i stolen. Stiv og stærk. Hende der havde sat hele deres liv i en stram ramme. Hende der havde set på Rebecca med hårde øjne. Rebecca rystede billedet væk. Det måtte være vinen. Hendes far nåede akkurat at rejse sig før end Rebecca faldt ind over stolen. Hun greb hårdt om den og løftede den op. I baggrunden hørtes Rachels stille sang, mens hun flagrede omkring bålet. Rebecca bar stolen langt ud i vandet.\nHan nynnede stadig melodien, mens han roligt betragtede Rebeccas anstrengelser med stolen. Han blev stolt over hendes styrke. Han mærkede, hvordan hendes kraftanstrengelse hjalp dem alle tre. Stolen forsvandt nu helt under vand. Rachel stod smilende og helt stille ved hans side. Efter en rum tid, hvor vinden var helt stille og kun bålets knitren lød, hjalp han Rebecca op fra vandkanten. Han tog sine piger om skuldrene og de gik sammen op til bålet. De sad stille. Helt tæt. Pakket ind i tæpper.\nGodt et halvt år senere gik en mand på en strand. Hans øjne fangede stolens omrids på lang afstand. Han tog sit kamera frem.


Forskere og studenterforeninger stiller klimakrav til universiteter - RUC Paper\n‘Forskere og studenterforeninger stiller klimakrav til universiteter’\nForskere og studenterforeninger stiller klimakrav til universiteter\n558 forskere og undervisere vil reformere de danske uddannelses- og forskningsinstitutioner med bæredygtighed i centrum. Sådan lyder opfordringen i et debatindlæg, der kommer samtidig med, at flere studenterorganisationer kræver konkret klimahandling på universiteter.\nJulie Lindhardt Høimark, sciencereport.dk\nKlimakrisen og den grønne dagsorden fylder for tiden mere og mere på de danske universiteter. I hvert fald blandt forskere, undervisere og studerende.\nDet er mindre end ét år siden, at 600 forskere i et åbent brev opfordrede universitetsledelsen på landets universiteter til omgående at udarbejde en ambitiøs klimapolitik.\nNu stiller flere hundrede forskere igen et krav om klimahandling på landets universitetet – for “tiden er kommet til at vende blikket indad og fokusere på universiteternes og professionshøjskolernes egen rolle”, skriver 558 forskere i et debatindlæg i Politiken.\n»Vi kræver, at bæredygtighed, klima og biodiversitet fremover får en langt mere væsentlig plads i dansk uddannelse og forskning. Økonomisk vækst gennem universitetsdrevet innovation og uddannelse bør ikke være et mål i sig selv, hvis det ødelægger vores livsgrundlag,« skriver forskerne.\nDerfor foreslår de blandt andet, at “klima- og biodiversitetskriserne skal indgå i de videregående uddannelsesinstitutioners formålsparagraffer” og at “bæredygtig drift af uddannelses- og forskningsinstitutionerne skal indgå som mål i rammeaftaler med [Uddannelses- og Forskningsministeriet]”.\nSamtidig mener de 558 forskere, at “en betragtelig del af de strategiske forskningsmidler” fremover skal gå til projekter, der adresserer den grønne omstilling inden for hver enkelt faglighed.\nDet er især den nye regerings ambitiøse klimamål om en 70 procents reduktion af drivhusgasser i 2030, der ligger til grund for forskernes klimaopråb. Opfyldelsen af dén målsætning hører nemlig ikke kun hjemme i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet. Også Uddannelses- og Forskningsministeriet, med minister Ane Halsboe-Jørgensen i spidsen, spiller en vigtig rolle, hvis regeringen skal indfri sin målsætning, mener forskerne.\nVed at 558 forskere og undervisere har underskrevet debatindlægget, har de “fremlagt et oplagt politisk projekt for Ane Halsboe-Jørgensen, som flugter med regeringens ambitiøse reduktionsmål”, lyder det afslutningsvist.\n»Vi synes ikke, vi kan have aktier i kul og olie, når vi samtidig vil gå forrest med bæredygtighed«.\nSøren Anton Steffensen Kuhberg, formand for studenterorganisationen Polyteknisk Forening på DTU\nKlimakrav på KU\nDet stigende pres på landets universiteter om at bevæge sig i en grønnere retning kommer ikke kun fra det videnskabelige personale. I den seneste tid har flere studerende og studenterforeninger også krævet klimahandling på universitetsgangene.\nI sidste uge indsamlede syv grønne studenterforeninger mere end 1.700 underskrifter om klimakrav til Københavns Universitet.\nI alt har 1.733 personer skrevet under på de fem krav, der for nylig blev overrakt som en gave til ledelsen, der var tilstede i form af prorektor Bente Stallknecht.\nFra Bente Stallknecht lød det, at ledelsen gerne vil samarbejde med de studerende om at blive grønnere, uden at hun dog kom nærmere ind på de fem konkrete krav, ifølge Uniavisen.\nSorte investeringer på DTU\nSamtidig har studenterorganisationen Polyteknisk Forening på Danmarks Tekniske Universitet kritiseret universitetet for at investere i en lang række kul- og olieselskaber.\nDe fem klimakrav til KU lyder:\n1. Undervisning i klima og bæredygtighed for alle studerende\n2. CO2-neutral campus i 2025\n3. Forskning for fremtiden med Sustainable Development Goals som rettesnor\n4. Indførelse af rejsepolitik\n5. Lukning af Center for Olie og Gas\nIfølge formanden for Polyteknisk Forening er DTU’s sorte investeringer “uholdbare”;\n»Vi synes ikke, vi kan have aktier i kul og olie, når vi samtidig vil gå forrest med bæredygtighed,« siger formand Søren Anton Steffensen Kuhberg til Magisterbladet.\nHan bakkes op af Lukas Kluge, studerende ved DTU Elektro og tilknyttet gruppen Climate Action by DTU Students, som mener, at investeringerne får budskabet om bæredygtighed til at lyde hult.\n»Det er som om, at holdningen hos nogle er, at så længe man bare forsker i grøn omstilling, ja så pyt med alle de fossile brændsler vi bruger eller, via de her investeringer, støtter produktionen af. Men så modarbejder man sig selv. For mig at se skal vi udfase de fossile brændsler i en fart. Det er jo dem, der er årsagen til klimakrisen, ikke en mangel på bedre teknologier,« skriver han til Magisterbladet.\nDe sorte investeringer sker på trods af, at DTU siden 2014 har haft som erklæret mål at gå forrest i den grønne omstilling.\nArtikel l 22.11.2018\nÅbent brev til universitetsledelsen: Lad os vise vejen mod en ambitiøs klimapolitik


"Levomekol" og "Baneocin" er medicin beregnet til helbredelse af sår og forebyggelse af hudinfektioner. De indeholder antibiotika, der har en bakteriedræbende virkning, og komponenter, som fremmer vævregenerering. Disse er universelle salver, der ofte bruges til at behandle bedsores, furunculosis, herpes og corns. I betragtning af de vægtige prisforskelle er spørgsmålet om hvilke midler der er bedre, relevant for mange.\nKarakteristika for "Levomekol"\nDette er et russisk stof, der kun har en form for frigivelse - en salve i et 40 g rør . Dens pris varierer fra 100-150 rubler i forskellige apoteker (november, 2018). Den officielle indikation for dens anvendelse er behandlingen af purulente sår forårsaget af en bakterieinfektion.\nVærktøjet adskiller sig ved at det bevarer sin aktivitet mod gram-positive og gram-negative bakterier, selv i nærvær af pus. Derfor anbefales det at ud over behandlingen af hudsygdomme også bruge det i tandlæger og gynækologi til lokal undertrykkelse af bakteriel mikroflora.\nKarakteristik af "baneocin"\nDette er et østrigsk stof, der indeholder to typer antibiotika. Det er ordineret til behandling af fokale infektioner på huden, samt til forebyggelse af lokale komplikationer i sårområdet efter operation.\nI modsætning til Levomekol kommer den i to former - salve og fint pulver til ekstern brug. Kostprisen ved fløde i rør på 5 g og 20 g er henholdsvis 180 og 350 rubler, og prisen på en 10 gram pulverpulver når 400 rubler.\nBegge lægemidler har udpræget bakteriedræbende og antimikrobielle egenskaber ved en bred handling. De er effektive mod mange gram-positive og gram-negative mikroorganismer. Ved at have en høj transporttolerance, indtager deres aktive stoffer hurtigt fokus på inflammation og hæmmer replikationen af sygdomsfremkaldende stoffer.\nEn generel kontraindikation for brugen af disse lægemidler er overfølsomhed overfor de aktive ingredienser. Da antibiotika er til stede i deres sammensætning, forbliver sandsynligheden for allergiske reaktioner, men de manifesterer sig kun ved langvarig behandling og omfattende hudskader.\nDen oplagte forskel mellem disse stoffer er prisen og producenten, men forskellen i sammensætninger er ikke mindre vigtig, da det forårsager individuelle kontraindikationer og nogle funktioner i farmakokinetikken.\nproduktion Rusland Østrig\npulver - 10 g 400 r.\nstruktur · Chloramphenicol (antibiotikum);\n· Methyluracil (regenerator) · Bacitracin (antibiotikum);\n· Neomycin (antibiotikum)\nKontraindikationer · Svampeinfektioner i huden\n· Eksem · Omfattende hudlæsioner\n· Anvendelse i oftalmologi\n"Baneocin" er en kombinationssalve med to antibiotika. Bacitracin har høje antiseptiske egenskaber mod stafylokokker og streptokokker og bruges til at desinficere åbne sår, herunder postoperative sår. Men til behandling af hudsygdomme anvendes den sammen med neomycin, hvilket øger dets effektivitet.\nSelvom neomycin kan ordineres til behandling af øjeninfektioner, er et østrigsk præparat kontraindiceret til brug i oftalmologi . Hyppig anvendelse af produktet til store hudområder er også forbudt, da de aktive stoffer trænger dybt ind i vævet, hvilket kan føre til systemisk absorption og allergi.\nLevomekol er også et kombinationsmiddel, men indeholder et antibiotikum chloramphenicol. Det viser ikke kun bakteriedræbende, men også udtalt antiinflammatorisk aktivitet, derfor behandler det hurtigt koger, purulent acne og forstørrede lymfeknuder. Tamponer gennemblødt i salve bruges ofte til rhinitis og gynækologiske sygdomme for effektivt at undertrykke bakterielle infektioner. Methyluracil i sammensætningen af "Levomekol" spiller rollen som et stimulerende middel til hurtig genopretning af epidermis. Det forbedrer væv trofisme og fremskynder helbredelsen af dybe sår.\nBaseret på forskellene i sammensætningerne kan det konkluderes, at "Baneocin" er et antibakterielt middel til ekstern brug, og "Levomekol" er en sårhelende creme med en bakteriedræbende og antiinflammatorisk virkning.\nRussisk salve er ordineret meget oftere, fordi den er universel, er længe blevet brugt og indeholder terapeutiske stoffer, der er opført på listen over de vigtigste stoffer i Den Russiske Føderation. Levomekol anvendes til pædiatri (fra 3 år), hvilket hurtigt eliminerer purulente og ikke-helbredende sår. En betydelig fordel er den overkommelige pris.\nØstrigske stof har flere kontraindikationer. Incidensen af bivirkninger hos ham er også højere. Og sandsynligheden for systemisk absorption, selv når den anvendes eksternt, begrænser muligheden for at anvende lægemidlet hos personer med visse samtidige sygdomme. Men med en diagnosticeret hudinfektion vil dens effektivitet være højere end den russiske salve. Desuden er form for frigivelse i pulverform mere bekvem og effektiv til grædende sår.


C.D.2.4.3.3.3 Værnsregler og forholdet til udlandet - Skat.dk\nDette afsnit gennemgår værnsreglerne i SEL § 31 D, herunder forholdet til udlandet.\nIndeholdelse af kildeskat ved tilskud - KSL §§ 65 og 65A\nTilskudsyderen har fradrag efter udenlandske regler - SEL § 31 D, stk. 5.\nVed tilskud mellem to selskaber (søsterselskaber) med fælles direkte eller indirekte moderselskab gælder skattefriheden kun, hvis det fælles moderselskab kan modtage skattefrit udbytte fra tilskudsyderen. Hvis det fælles moderselskab kun ejer tilskudsyderen indirekte, skal betingelserne være opfyldt i hvert ejerled. Hvis det fælles moderselskab eller mellemliggende ejerled er udenlandske, skal de være omfattet af direktiv 2011/96/EU eller opfylde betingelserne for frafald eller nedsættelse af udbyttebeskatningen efter bestemmelserne i en dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og en fremmed stat, Færøerne eller Grønland.\nSelskab A er hjemmehørende i Danmark og er ejet af selskab B, der er hjemmehørende på Cayman Islands. Selskab B er ejet af selskab C, der er hjemmehørende i USA. Selskab C ejer også det danske selskab D.\nEt tilskud fra A til D vil være skattepligtigt for D, da det mellemliggende ejerled B er beliggende i et skattely-land, som Danmark ikke har en DBO med.\nVærnsreglen skal forhindre, at udbyttebestemmelserne i SEL § 2, stk. 1, litra c, og § 13, stk. 1, nr. 2, omgås. Udbyttet til et moderselskab, som fx ejer mindre end 10 pct. af aktiekapitalen, skal ikke kunne gøres skattefrit ved, at der ydes et skattefrit tilskud til et søsterselskab, som herefter udlodder tilskuddet skattefrit til det fælles moderselskab.\nI nogle tilfælde skal der indeholdes kildeskat, når der ydes et skattefrit tilskud. Det er tilskudsyderen, der skal tilbageholde kildeskatten. Reglen om indeholdelse af kildeskat bliver aktuel, når tilskudsmodtageren ville være begrænset skattepligtig af udbytter efter SEL § 2, stk. 1, litra c, hvis tilskudsmodtageren havde været moderselskab for tilskudsyderen.\nDer skal derfor opstilles en tænkt situation, hvor tilskudsmodtageren betragtes som moderselskab for tilskudsyderen, uanset om dette faktisk er tilfældet. Derefter vurderes det, om det modtagende "moderselskab" ville være begrænset skattepligtig af udbytter efter SEL § 2, stk. 1, litra c. Se SEL § 2, stk. 1 litra c, 2. pkt. Det vil typisk være udbytter fra et dansk selskab til et selskab i et land uden for EU, som Danmark ikke har en DBO med, der vil være omfattet af begrænset skattepligt. Se eksempel.\nIndeholdelsen sker efter reglerne i KSL §§ 65 og 65 A om indeholdelse af kildeskat på udbytter, dvs. med 27 pct.\nDet er som udgangspunkt kun tilfælde, hvor tilskudsyderen er omfattet af dansk beskatningssfære, at der skal indeholdes kildeskat af tilskud. Tilfælde, hvor et dansk selskabs udenlandske datterselskab yder et tilskud til et udenlandsk søsterselskab, vil derfor ikke være omfattet af pligten til at indeholde kildeskat.\nHvis et ydet tilskud i udenlandske datterselskaber efter en konkret vurdering anses for at være en formueforskydning væk fra et dansk selskab og dermed har passeret det danske selskab og anses for videreudloddet til et udenlandsk moderselskab, kan der opstå en situation, hvor der skal indeholdes kildeskat.\nSkatteministeren har i forbindelse med behandlingen af lovforslag L110, Folketingssamling 2006/2007, i bilag 10, side 19 svaret på denne og forskellige andre problemstillinger om indeholdelse af kildeskat på tilskud.\nSe også afsnit C.D.1.2.3.5 om udbytteindtægter for en nærmere gennemgang af reglerne om begrænset skattepligt på udbytter.\nTilskudsyderen har fradrag efter udenlandske regler - SEL § 31 D, stk. 5\nHvis et udenlandsk selskab har fradrag for et ydet tilskud, bliver tilskudsmodtageren skattepligtig af tilskuddet. Se SEL § 31 D, stk. 5.\nDet er uden betydning, om det udenlandske selskab har fradrag efter udenlandske koncernbidragsregler (et regelsæt der minder om de danske sambeskatningsregler), eller om fradrag gives ud fra en driftsomkostningsbetragtning.\nReglen er indført for at sikre symmetri i beskatningen, så et tilskud, der er fradragsberettiget i et udenlandsk selskab, tilsvarende bliver beskattet i et dansk selskab.\nHvis koncernen har valgt international sambeskatning efter SEL § 31 A, medfører valget, at samtlige udenlandske koncernforbundne selskaber mv. omfattes af dansk beskatning. Yder et udenlandsk selskab et tilskud efter udenlandske koncernbidragsregler, vil tilskuddet også kunne fratrækkes ved den danske indkomstopgørelse. Se SEL § 31 A, stk. 2, 4. pkt.\nDermed opretholdes symmetrien i beskatningen også i de tilfælde, hvor der er valgt international sambeskatning, da tilskudsyderen har fradrag efter SEL § 31 A, stk. 2, 4. pkt., og tilskudsmodtageren er skattepligtig efter SEL § 31 D, stk. 5.\nI SKM 2008.728.DEP har Skatteministeriet bekræftet, at et tilskud ikke bliver skattepligtigt for modtageren, hvis den udenlandske tilskudsyder kan lægge tilskuddet til anskaffelsessummen for sine eksisterende aktier i det modtagende danske selskab.