HP Spectre x360 13 (2019) anmeldelse: Forkant på 2-i-1 bærbare computere?\nGabet mellem 2-i-1 bærbare computere og tablet-bærbare hybrider lukker støt. Enheder som f.eks 12,9 i Apple iPad Pro og Microsoft Surface Pro 6 kan betyde, at tablethybrid snart bliver den foretrukne formfaktor. Men med den nye Spectre x360 13 gør HP alt hvad den kan for at gøre 2-i-1 bærbare computere mere ønskelige end nogensinde.\nSiden den første model, der blev lanceret i 2015, har HPs Spectre x360-linje været i front inden for 2-i-1 bærbar teknologi. Ud over de sædvanlige spec-opgraderinger har dette års Spectre x360 13 gennemgået nogle bemærkelsesværdige designændringer, og det leveres også med HPs indbyggede Sure View-fortrolighedsteknologi.\nLÆS NÆSTE: Bedste Windows, Apple og Chrome OS bærbare computere\nHP Spectre x360 13 (2019) anmeldelse: Hvad du har brug for at vide\nHP Spectre x360 13 (2019) er en førsteklasses forbruger-bærbar computer med en 13,3-tommers berøringsaktiveret skærm og et 360-graders roterende hængsel. Som du kunne forvente, er den teknologisk bedre end alle Spectre x360-modeller, der er kommet før den. Min anmeldelse enhed har en 1.920 x 1.080 (Full HD) skærmopløsning og en 8. generations Intel Core i7-8565U processor, plus 8 GB RAM og en 512 GB PCIe SSD. HP har endda samlet i en genopladelig Active Pen-stylus for at sødme aftalen.\nDyrere 4K-modeller af HP Spectre x360 13 pakker op til 16 GB RAM og en op til 1 TB PCIe SSD. Så hvor meget koster de forskellige modeller, og hvordan ser konkurrencen ud?\nHP Spectre x360 13 (2019) anmeldelse: Pris og konkurrence\nFor HP Spectre x360 13 (13-ap0001na), jeg har beskrevet ovenfor, skal du stub op en heftig £ 1.400. Det er ingen vittighed, og basismodellen er ikke så meget billigere til £ 1.200. Nu, for £ 1.300, kunne du få den nyligt frigivet Lenovo Yoga C930, en smuk 2-i-1, der har en Dolby Atmos soundbar indbygget i sit roterende hængsel. På trods af sin Intel Core i5-8250U-processor med lavere specifikationer overgår den faktisk Spectre x360 13 i visse præstationsbenchmarks.\nSå er der Razer Blade Stealth 13, der koster £ 1.500 og har det samme Intel Core i7-8565U chipsæt som min Spectre x360 13-model. Afgørende for denne pris inkluderer dedikeret Nvidia GeForce MX150-grafik. Blade Stealth 13 er ikke en 2-i-1, men som udelukker det, hvis du leder efter en bærbar touchscreen.\nSøger du den mest kraftfulde HP Spectre x360 der findes? Du bliver nødt til at gå efter en større HP Spectre x360 15 (2019). Det top-spec model koster £ 1.900 og har en 4K-skærm, en Intel Core i7-8500H CPU plus dedikeret Nvidia GeForce GTX 1050-grafik.\nDen nye Spectre x360 13 har en helt aluminiumsbygning med et lignende æstetisk og farveskema som det HP Spectre x360 (2018) som vi gennemgik sidste år. Overordnede dimensioner og rammestørrelser er også omtrent de samme. Det er steget i vægt, men kun knap, op til 1,33 kg fra 1,29 kg og er marginalt tykkere ved 14,7 mm i forhold til sidste års 13,6 mm. Men meget af den minimale ekstra masse opvejes af de vinkelformede "perlemorskårne" bagkanter.\nBedste 2-i-1 bærbare computer 2021: De fineste bærbare / tablethybrider, du kan købe\nUd over at se lidt underligt ud tjener de skårne kanter et praktisk formål. Bageste højre hjørne har nu en USB Type-C (Thunderbolt 3) opladningsport, mens tænd / sluk-knappen er placeret i det bageste venstre hjørne. Det tog mig længere tid, end jeg gerne ville indrømme at finde sidstnævnte. Hjørneopladningsslottet hjælper også med at reducere kabelforstyrrelser omkring den bærbare computer, hvilket giver lidt mere plads til at arbejde.\nDet er en skam, at HP ikke har formået at få plads til mange porte andre steder på kanterne til Spectre x360 13, som er supertynde og aftagende for at blive endnu tyndere foran. På venstre kant er der et ensomt USB Type-A-stik, hele vejen bag ved det vinklede hjørne. Over på styrbord er der et 3,5 mm lydstik, microSD-kortlæser og et andet USB Type-C-slot med Thunderbolt 3. Et webcam-killswitch er også her.\nSammenlignet med andre bærbare computere i denne prisklasse (som f.eks Dell XPS 13 eller Lenovo Yoga C930), HP Spectre x360 13's store rammer ser forældede ud. Det er en lille skærm til at begynde med, og mængden af død plads omkring skærmen kan især mærkes, når den bærbare computer er i tablet-tilstand. Under skærmen er et par Bang & Olufsen-højttalere, og de understøttes af et andet par down-firing-højttalere - også B & O - på den bærbare computers underside.\nDe har fået en del oomph med hensyn til ren lydstyrke, men mangler den rumlende bas, der er afgørende for hiphop-spor og filmeksplosioner. Dialogen kommer højt og tydeligt, hvilket gør højttalerne velegnede til at se YouTube-videoer og lytte til podcasts. Men når Bang & Olufsens er overbelastet med hurtig rock fra folk som Motörhead, bliver lyden forvirret. Når den bærbare computer er foldet op i telt- eller tablet-tilstand, vender højttalerne også væk fra brugeren, hvilket reducerer deres påvirkning.\nDet kan ikke være nemmere at folde den bærbare computer, da hængslet er pænt og glat og er rimeligt stabilt og ikke glider langs overflader, når du trykker på skærmen. Hængslet er mindre robust i almindelig bærbar tilstand, dog svingende en smule med hvert tryk på en finger eller stylus.\nKøb nu fra HP\nHP Spectre x360 13 (2019) anmeldelse: Touchscreen og aktiv pen\nSelve berøringsskærmen er pålidelig og lydhør med et glat lag af Corning Gorilla Glass NBT, der reducerer friktion og forhindrer udtværing. Jeg har heller ingen klager over den medfølgende HP Active Pen-stylus. For det første er det gratis, hvilket er en absolut velsignelse, når Microsoft og Apple ønsker £ 100 eller mere for separat solgte stylus.\nDen aktive pen er omtrent på størrelse med en fyldepen og lavet hovedsageligt af metal bortset fra den plastiske vridningshætte øverst, som glider opad for at afsløre en USB Type-C-opladningsport. Der er desværre ingen stylusstik eller magnet på HP Spectre x360 13, så du kan ikke sætte den aktive pen i dock, når den ikke er i brug.\nHP Spectre x360 13 (2019) anmeldelse: Tastatur og touchpad\nSpectre x360 13's chiclet-tastatur er omtrent så konventionelt som muligt. Tasterne har en god mængde rejse og feedback, og der er en undersøgelse klik-clack til individuelle presser. LED-baggrundsbelysningen styres af F5-tasten med to lysstyrkeniveauer. F1-tasten aktiverer HPs Sure View-sikkerhedsteknologi, som jeg vil dække i det næste afsnit. Under tastaturet er der en fingeraftrykssensor, der i teorien skal låse den bærbare computer op med det samme. Baseret på mine to ugers brug er det upålideligt, da jeg var nødt til at nulstille mit fingeraftryks-id to gange.\nJeg havde også problemer med dykpladens touchpad, som mere er en deal breaker. Det er et glat, bredt rektangulært panel, der giver masser af frihed til at flytte markøren rundt, men det har følsomhedsproblemer. Palmafvisning fungerer næppe, for eksempel selv med touchpad'en reduceret til den laveste følsomhedsindstilling.\nDe fysiske venstre- og højreklikere i bunden af pegefeltet fungerer helt fint, men at trykke på pegefeltet for at udføre en klikkommando sender markøren ofte i en tilfældig retning. Omvendt nægter det undertiden at flytte fra et fast punkt, når du forsøger at klikke et andet sted. Jo mere præcis du prøver at være med tryk-og-klik-funktionen, jo sværere er det at kontrollere.\nHP Spectre x360 13 (2019) anmeldelse: Sure View-privatlivsskærm\nEt tryk på F1-tasten aktiverer HP Sure View integreret privatlivsskærmsfunktion indbygget i HP Spectre x360 13's skærm. Sure View er en innovativ sikkerhedsforanstaltning, der drastisk reducerer skærmens synsvinkler for at forhindre "visuel hacking" af følsomme oplysninger. Med andre ord kan folk ikke se de private oplysninger på din skærm, medmindre de ser på det dødt. Hvis nogen, der sidder til højre eller venstre for dig, prøver at toppe på din bærbare computer, mens Sure View er aktiveret, ser de en for det meste blank hvid skærm. Jo mere ekstrem vinklen er, desto mindre kan de se, men det forhindrer ingen i at kigge over din skulder og se ned på skærmen.\nSure View er en smidig sikkerhedsfunktion, der uden tvivl vil appellere til forretningsfolk eller andre, der føler sig paranoide over at blive visuelt hacket, mens de bruger deres bærbare computer offentligt. For at se privatlivsskærmen for HP Sure View i aktion skal du tjekke ud denne anspændte, grænseværdig Oscar-værdige dramatisering på HPs YouTube-kanal.\nHP Spectre x360 13 (2019) anmeldelse: Skærm\nMin anmeldelses 13,3-tommer IPS-berøringsskærm har en opløsning på 1.920 x 1.080, selvom 4K-versioner som nævnt tidligere er tilgængelige. Skærmens kvalitet er solid, og hovedproblemet er en relativt lav maksimal luminans på 292,9 cd / m². Panelet er også reflekterende, hvilket kan forstærke den manglende lysstyrke, hvis lysforholdene er for anmassende.\nHP Spectre x360 13's panel har en sRGB-farvedækning på 89,2%, hvilket er anstændigt, men det mangler kort med hensyn til farvenøjagtighed. Mens de fleste farver er spot on, er visse farver virkelig umættede - mørke blå, lilla, lyserøde og gule er alle slukkede.\nDen gennemsnitlige Delta E på 2,72 viser, at farvenøjagtigheden generelt ikke er så dårlig, og de fleste mennesker ville kæmper for at få øje på noget galt med det blotte øje, men for farvekritisk designarbejde er det en problem. Ellers skaber et 1334: 1 kontrastforhold tilstrækkelig kontrast mellem lys og mørk, og Full HD-videoindhold er bestemt levende nok.\nHP Spectre x360 13 (2019) anmeldelse: Ydeevne og batterilevetid\nCPU-ydelsen på HP Spectre x360 13 er bedre end den model, vi testede sidste år, men den når ikke linjen, der er indstillet af andre bærbare computere med det samme chipsæt. Både Dell XPS 13 (2019) og Razer Blade Stealth 13 kører på en Intel Core i7-8565U og har overlegne benchmark-resultater.\nI vores 4K Media-test, der måler en bærbar computers færdigheder inden for billedredigering, videoredigering og multitasking, opnåede HP Spectre x360 13 en samlet score på 78. I nøjagtig samme test scorede Dell XPS 13 95, og Razer Blade Stealth 13 klarede en superhurtig 115. Selv Lenovo Yoga C930, der kører på en mindre Intel Core i5-8250U, klarede en score på 80 under de samme forhold.\nHvad kan være synderen? Jeg formodede dårlig intern varmestyring og kørsel af 4K Media-testen, mens jeg brugte CoreTemp-software, bekræftede dette. Hver af CPU's fire kerner rammer en maksimal temperatur på 100° C mens benchmarket var i gang. 100° C tilfældigvis er processorens sikkerhedsgrænse - efter det er det tvunget til at ringe tilbage til for at afkøle og nå sikre niveauer.\nEksternt bliver det ikke for varmt, og selv når CPU'en arbejder overarbejde, er tastaturområdet stadig behageligt at bruge. Undersiden af basen bliver varmere (50° Cnogle steder) når den bærbare computer kører en krævende applikation. Lad os bare sige, at du ikke vil have det på skødet længe, mens det arbejder så hårdt.\nSpectre x360 13 holdt sig selv i AS SSD-benchmarket med 512 GB PCIe SSD-sekventering af sekventielle fillæsningshastigheder på 1.981,78 MB / s og skrivning af sekventielle filer ved 240,36 MB / s. Som vist i diagrammet ovenfor handler dette om et gennemsnit baseret på rivalernes præstationer. Kun Razer Blade Stealth 13 skiller sig ud som en betydelig kant.\nJeg vil ikke anbefale HP Spectre x360 13 til spilformål, da den kun har integreret Intel UHD 620-grafik - det matcher ikke Razer Blade Stealth 13. I GFXBench Manhattan-benchmarket på skærmen opretholdte Spectre x360 13 en gennemsnitlig billedhastighed på 51,5 fps til Stealth 13s 59,6 fps. Det ser ikke meget ud til, før du ser på resultaterne for off-screen test, som er et meget bedre mål for en bærbar computers muskel: Spectre x360 13 scorede i gennemsnit 61 fps, mens Razer Blade Stealth 13 trak 151,5 fps ud.\nHvis du vælger at spille på HP Spectre x360 13, skal du holde dig til mindre krævende titler (Minecraft og lignende). Spil noget tungere end det, og du bliver nødt til at sænke indstillingerne for at opnå en afspilelig billedhastighed. I 720p Snavs: Showdown benchmark, for eksempel, lykkedes Spectre x360 13 i gennemsnit 36,82 fps - næppe sensationel, men næsten spilbar. Jeg ville være interesseret i at se, hvordan en top-spec HP Spectre x360 15 med Nvidia GeForce GTX 1050-grafik håndterer spil, selvom den ekstra strøm ville rive gennem batteriets levetid, hvilket ikke er så godt på denne lavere spec 13in model.\nSer du, bortset fra Razer Blade Stealth 13, som skal drive en dedikeret GPU, har Spectre x360 en kortere batterilevetid end sine rivaler, der varer 7 timer og 50 minutter i vores batteridrevne test. Lenovo Yoga C930 gik i 10 timer 4 minutter, Dell XPS 13 gjorde det til 10 timer 35 minutter, og endda Microsoft Surface Pro 6 pippede den bare på 8 timer 2 minutter. Det er klart, at du bliver nødt til at genoplade HP Spectre x360 13 mindst én gang i løbet af arbejdsdagen - især hvis du vil have nok juice til at se Netflix på et langt hjemrejse.\nI mange henseender er HP Spectre x360 13 en alsidig forbedring på den tilsvarende model, vi testede sidste år, men det føles stadig dateret i 2019. Beklager de kraftige rammer eller den fejlbehæftede touchpad, men ydeevne er den største bekymring. På trods af et Intel Core i7-8565U-chipsæt kan det ikke bedre visse bærbare computere, der bærer svagere Intel Core i5-chips. Denne mangel på strøm stammer fra dårlig varmestyring, der begrænser CPU'en, inden den når sit fulde potentiale.\nDet er ikke alle dårlige nyheder for HP Spectre x360 13. Den livlige 13,3 '' Full HD-berøringsskærm, HP Sure View-privatlivsskærmen og inkluderingen af en gratis (og god) stylus hjælper alle med at gøre den til en kompetent 2-i-1. Du kan heller ikke ignorere det fantastiske design af den bærbare computer som helhed. For £ 1.400 kan du dog gøre det bedre i 2019.\nHP Spectre x360 13 (2019) specifikationer\nProcessor Intel Core i7-8565U, 8. generation,\nEkstra hukommelsespladser 0\nSkærmstørrelse 13,3 tommer\nSkærmopløsning 1.920 x 1080\nPixel tæthed 165.6\nSkærmtype LCD IPS, LED-baggrundsbelyst\nPegeudstyr Touchpad, berøringsskærm,\nGrafikudgange USB Type-C 3.1\nOpbevaring 512 GB PCIe SSD\nUSB-porte USB Type-C 3.1\nAndre porte micro SD-kortlæser,\nHøjttalere Bang & Olufsen quad-højttalere\nTrådløst internet Intel Wireless-AC 9560\nDimensioner (WDH) 308,8 x 217,9 x 14,7 mm\nVægt 1,33 kg\nOperativ system Windows 10 Home 64-bit\nMulighed for gendannelse af operativsystem Windows gendanner partition\nHP Spectre x360 13 (2019) anmeldelse: Forkant på 2-i-1 bærbare computere?Hp Spøgelse X360\nGabet mellem 2-i-1 bærbare computere og tablet-bærbare hybrider lukker støt. Enheder som f.eks 12,9 i Apple iPad Pro og Microsoft Surface Pro 6 kan betyde, at tablethybrid snart bliver den foretru...


Redegørelse pr. 1. maj 2008 fra: Gribskov Kommune - PDF Free Download\nDownload "Redegørelse pr. 1. maj 2008 fra: Gribskov Kommune"\n1 Redegørelse pr. 1. maj 2008 fra: Gribskov Kommune Kontaktperson Jeanette de Mailly Tlf. nr Mail.: Skemaet er tænkt som et værktøj til brug ved kommunens udarbejdelse af redegørelsen pr. 1. maj. Der er indsat elementer fra Vejledningen om rammeaftaler m.v. på det sociale område og på det almene ældreboligområde af 3. marts Skemaet er en del af det samlede materiale til kommunens redegørelse pr. 1. maj. Der indgår også skabelon til opgørelse af kommunes efterspørgsel af tilbud, skabelon til specifikation af efterspørgsel vedr. autister, skabelon til kommunens udbud af tilbud, og skabelon til venteliste. Skemaet er en erstatning for de tekstbokse, der indgik i materialet til kommunens redegørelse i Ændringen er foretaget, fordi teknikken med tekstbokse ikke fungerede tilfredsstillende. Opdeling i undergrupper følger mapperne om efterspørgsel og udbud. Der regnes med tekst på de enkelte områder og ønskes denne uddybet kan det ske under de enkelte målgrupper. Der kan vedlægges dokumenter fra de eventuelle strategi- / planlægningsovervejelser, der har været i kommunen. Generelt Kommunens tekst forventes indsat i de hvide felter. Felterne udvides efterhånden som der skrives. Generelt vedr. fagligt indhold, forventede kompetencer og kommunens visitationspraksis Gribskov Kommune (GK) valgte pr at overtage driftsherreansvaret for alle de amtslige tilbud i kommunen. Det skete bla ud fra et ønske om at arbejde for sikring af specialiseringen og kvaliteten i tilbudene. Kommunen vægter i sin visitationspraksis, at borgerens behov skal matche indhold og målgruppe i de tilbud, der visiteres til. Hvor kommunen har egne tilbud, visiteres der primært til dem, under forudsætning af at der er match og ledig plads indenfor en rimelig tidsramme. Hvis ikke købes pladser i andre kommuner og regionen. Ved visitation til botilbud tages der primært udgangspunkt i borgerens behov sammenholdt med botilbudets indhold og målgruppe, ligesom pris og kvalitet sammenholdes. Derefter vægtes nærhed/geografi. Det er kommunens forventning, at det faglige indhold, de kompetencer og dermed den kvalitet, som det enkelte tilbud udbyder på Tilbudsportalen, svarer til det reelle indhold, og at specialiseringen ikke udvandes, fordi der indvisiteres borgere, der ikke tilhører målgruppen. GK har fortsat følgende generelle krav til indholdet af tilbudene: I forhold til omgangen med og omtalen af både børn/unge og voksne findes det væsentligt, at der tages udgangspunkt i, at vi alle - også mennesker med behov for omfattende støtte - primært er mennesker, og at funktionsnedsættelser og sociale problemer er en delmængde af det enkelte menneske. Det er en forventning, at ledelsen af alle tilbud sørger for, at medarbejderne kender til og arbejder med udgangspunkt i bestemmelserne i serviceloven, herunder kravene om inddragelse af brugerne. Det er en forventning, at ledelse og medarbejdere i botilbud arbejder på, at beboerne så vidt det er muligt får et netværk udenfor botilbudet, så medarbejderne ikke er de vigtigste personer i beboernes liv. Vedr. tal for efterspørgsel Der arbejdes på et nyt styresystem, som dog endnu ikke er helt klar. Det betyder, at faktisk efterspørgsel 2007 er behæftet med en vis usikkerhed. Vurderingen er dog, at der ikke er sket væsentlige ændringer i kommunens efterspørgsel i forhold til redegørelsen for behovet til rammeaftalen for 2008, bortset fra misbrugs-, hjemløse- og kvindekrisecenterområdet, hvor der nu er skabt overblik over den reelle efterspørgsel. Der er generelt vanskeligheder med at finde døgnpladser til borgere med meget komplekse problemer, som fx kombination af tidlig skade, føtalt alkoholsyndrom, ADHD med specifikke hjernedysfunktioner eller kombination af paranoid skizofreni, borderline personlighedstræk og meget udadreagerende adfærd.\n2 Side 2 af 10 sider. Gribskov Kommune Evaluering af samarbejdet omkring Rammeaftalen: GK finder generelt, at der er et afslappet, tillidsfuldt og hjælpsomt samarbejde omkring Rammeaftalen. Og at samarbejdet signalerer, at dette er et fælles ansvar.\n3 Side 3 af 10 sider. Børneområdet Specialbørnehaven Kometen, er det eneste tilbud, som kommunen driver indenfor rammeaftalens område. GK har ikke aktuelle planer om ændringer på dette område, hverken for så vidt angår efterspørgsel eller udbud. Forebyggende foranstaltninger i kommunen: GK har særligt fokus på Tidlig indsats, hvor der i skoler, dagtilbud mv. arbejdes forebyggende ift. foranstaltninger efter serviceloven. Faglig udvikling af de tilbud, kommunen driver, herunder bruger- og pårørende inddragelse på tilbuddene Øvrige bemærkninger 67, stk. 3 Der indmeldes efterspørgsel af samme antal pladser som til rammeaftalen 2008, både domsanbringelser og pædagogisk observation, uanset om kommunen har udgiften til dette. Begrundelsen er som hidtil dels et skønnet behov på ca. 1 årsplads til domsanbragte af unge fra GK, som anbringes af politi/retsvæsen. Dels udviklingen i den type børn, der har ophold på Asylcenter Gribskov. 32 For så vidt angår særlige dagtilbud anvendes primært kommunens egne tilbud, dvs specialbørnehaven Kometen (indenfor rammeaftalen) eller Hvepsereden (udenfor rammeaftalen). Kun i de tilfælde hvor der er tale om komplekse funktionsnedsættelser, som ikke kan rummes i kommunens egne dagtilbud, købes tilbud i andre kommuner. Uddybning af de enkelte målgruppe-områder Målgrupper: Autisme Tekst Særligt indenfor autismespekteret kan det være svært at finde det rette kvalificerede tilbud til børn. nedsat fysisk funktionsevne Psykisk udviklingshæmning sindslidelse\n4 Side 4 af 10 sider. Voksenområdet, handicap Botilbud GK er på handicapområdet driftsherre for 6 botilbud efter 108 / lov om almene boliger indenfor rammeaftalen, heraf Vega-botilbud (autisme), Ahornparken (udviklingshæmning, evt. med autismespektrumforstyrrelser), Kobbel-Husene Gydevej (udviklingshæmning, evt. med sindslidelse), Kobbel-Husene Kirkeleddet (udviklingshæmning), Kirkeleddet 8 og Skipperstræde (svært fysisk handicap). Hvis en borger fra GK har behov, og der er en ledig plads i et af disse tilbud - og hvis der er match med indhold/målgruppe, visiteres der til egne tilbud. Hvis ikke købes pladser i andre kommuner. Af de 79 pladser sælges p.t. 63 pladser til andre kommuner. Dette forventes også at blive billedet fremover. Vega-botilbud, Ahornparken, Kirkeleddet 6, Kirkeleddet 8 og Skipperstræde er opført efter almenboligloven. De to første ejes og administreres af et boligselskab. De tre sidste ejes af GK, men administreres af et boligselskab. Dagtilbud GK er driftsherre for 2 dagtilbud efter 104 indenfor rammeaftalen, heraf Vega-dagtilbud (autisme) og Daghjemmet (udviklingshæmning). Se desuden under fremtidige planer. Kobbel-Husene-dagtilbud Til rammeaftalen 2008 blev meldt ind, at GK overvejede, at etablere et lokalt dagtilbud efter SEL 104 for de 8 beboere i botilbuddet Kirkeleddet 6 til erstatning for nuværende halvdagstilbud på Svaneparken, og med mulighed for udvidelse. Der er truffet politisk beslutning om fra senest at etablere et dagtilbud med foreløbig 8 halvdagspladser med mulighed for udvidelse. Dagtilbudet vil have base i Aktivitetshuset i Helsinge, og brugerne forventes at bruge det meste af tiden i naturen. Tilbudet vil blive beskrevet på Tilbudsportalen og ønskes medtaget i rammeaftalen, med henblik på evt. salg af pladser til andre kommuner i denne del af regionen. Ledelsesmæssigt vil dagtilbudet indgå i regi af Kobbel-Husenes områdeledelse. Dagtilbudet Kilden GK har etableret et Pædagogisk Center "Dagtilbudet Kilden" i stedet for revalideringstilbudet Open Road. Centret driver 12 pladser, som indeholder uddannelses- og aktiveringsforløb med afsæt i produktionsaktiviteter (økologisk gartneri, gårdbutik, køkken, kiosk og café). Pladstallet kan udvides, hvis behovet viser sig. De nuværende elever på Open Road fortsætter i regi af Pædagogisk Center. Målgruppen defineres med udgangspunkt i Lov om Voksenspecialundervisning og Servicelovens 103, og er personer, der har svært ved at få fodfæste på ordinære vilkår i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet. Målet er ved hjælp af individuelt tilrettelagte forløb at kvalificere den enkelte til enten at påbegynde og gennemføre en uddannelse eller at bestride et job på særlige vilkår, eller blot at kvalificere den enkelte til at kunne tage bedre vare på sit eget liv. Det er hensigten at sælge pladser til nabokommunerne. Tilbudet vil derfor blive beskrevet på Tilbudsportalen og ønskes medtaget i rammeaftalen, med henblik på salg af pladser til andre kommuner. Forebyggende foranstaltninger i kommunen: Faglig udvikling af de tilbud, kommunen driver, herunder bruger- og pårørende inddragelse på tilbuddene GK indgår i KL's kvalitetsudviklingsprojekt omkring botilbud til borgere med udviklingshæmning og har i den forbindelse iværksat to projekter. Projektet 'Det Gode Sociale Tilbud' drejer sig om udvikling af koncept/model for gode sociale tilbud forstået som effektive pædagogiske virksomheder, som formår at rekruttere/fastholde kompetente, professionelle medarbejdere, holde tilfredsstillende pædagogisk kvalitet og sikre rimeligt omkostningsniveau i form af konkurrencedygtige priser. Projektet 'Systematisk evaluering af pædagogisk praksis' drejer sig om - som central delkomponent ift. model for det gode sociale tilbud at udvikle metode og it-understøttelse til dokumentation og måling af pædagogisk praksis og effekt. Dette projekt udvikles i samarbejde med døgn- og dagtilbud samt Danmarks Pædagogiske Universitet. Det skal bruges til opfølgning i den enkelte virksomhed - og vil endvidere kunne indgå som grundlag for tilsyn. Der arbejdes med videreudvikling af tilsynsindsatsen og -grundlaget i form af at sætte standarder op for 'Det gode sociale Tilbud'.\n5 Side 5 af 10 sider. Voksenområdet, handicap Botilbud GK er på handicapområdet driftsherre for 6 botilbud efter 108 / lov om almene boliger indenfor rammeaftalen, heraf Vega-botilbud (autisme), Ahornparken (udviklingshæmning, evt. med autismespektrumforstyrrelser), Kobbel-Husene Gydevej (udviklingshæmning, evt. med sindslidelse), Kobbel-Husene Kirkeleddet (udviklingshæmning), Kirkeleddet 8 og Skipperstræde (svært fysisk handicap). Hvis en borger fra GK har behov, og der er en ledig plads i et af disse tilbud - og hvis der er match med indhold/målgruppe, visiteres der til egne tilbud. Hvis ikke købes pladser i andre kommuner. Af de 79 pladser sælges p.t. 63 pladser til andre kommuner. Dette forventes også at blive billedet fremover. Vega-botilbud, Ahornparken, Kirkeleddet 6, Kirkeleddet 8 og Skipperstræde er opført efter almenboligloven. De to første ejes og administreres af et boligselskab. De tre sidste ejes af GK, men administreres af et boligselskab. Dagtilbud GK er driftsherre for 2 dagtilbud efter 104 indenfor rammeaftalen, heraf Vega-dagtilbud (autisme) og Daghjemmet (udviklingshæmning). Se desuden under fremtidige planer. Øvrige bemærkninger Gydehøj og Kirkeleddet 6 Der er etableret ny ledelsesorganisering med fælles områdeledelse for de to tilbud. I den forbindelse er navnene ændret til Kobbel-Husene Gydevej og Kobbel-Husene Kirkeleddet. Uddybning af de enkelte målgruppe-områder Målgrupper: Autisme Tekst Vega-dagtilbud har de sidste år haft en mindre overbelægning, hvilket forventes at fortsætte de kommende år. nedsat fysisk funktionsevne Psykisk udviklingshæmning Daghjemmet: Den ene plads er besat med en person fra Grønland. Denne person er sat under region nord.\n6 Side 6 af 10 sider. Voksen området, psykiatri. Kommunen driver botilbudene Fabianhus ( 108) og Søfryd ( 185B) indenfor rammeaftalen. Forebyggende foranstaltninger i kommunen: Faglig udvikling af de tilbud, kommunen driver, herunder bruger- og pårørende inddragelse på tilbuddene Kommunen har sept. 07 iværksat et udviklingsprojekt for Socialpsykiatrien mhp. forslag til nytænkning og nyudvikling af socialpsykiatrien i GK i et lidt længere perspektiv, herunder udvikling af de eksisterende aktiviteter og væresteder. De to botilbud indgår i dette arbejde. Øvrige bemærkninger GK og Fabianhus, som er en selvejende institution, har indgået driftsaftale, hvoraf det bl.a. fremgår, at tilbudet kan indskrive 2 ekstra beboere ud over de 22, som tilbudet er godkendt til. Ændringer af pladstallet i øvrigt kan kun ske efter aftale med kommunen og ifm. rammeaftalen. Der er overvejelser om eventuelt at konvertere et antal pladser til 107, men beslutning foreligger endnu ikke. Målgrupper: sindslidende Tekst Ifølge efterspørgselsskemaet har der været en væsentlig mindre efterspørgsel i 2007 efter 108-botilbud. Opfattelsen er dog, at efterspørgslen af 108 har været mindre end indmeldt til rammeaftalen 2008, men ikke så meget som det fremgår af de tal, som det har været muligt at opgøre. Ligesom det ikke har været muligt at finde valide tal for efterspørgsel 2007 af 103 beskyttet beskæftigelse, hvor forventningen er, at der jf. tidligere år har været et forbrug. Manglerne tilskrives, at GK arbejder på et nyt styresystem, som endnu ikke er helt klar.\n7 Side 7 af 10 sider. Misbrug, forsorgshjem og krisecentre Misbrug: 2008 bruges til at få overblik over misbrugsopgaven, herunder hvordan misbrugsmønstret ser ud i GK, passer de eksisterende tilbud til behovet, er der opgaver der kan løses bedre og billigere på anden vis end det sker i dag m.v. På denne baggrund vil kommunen først i løbet af 2008 gøre sig overvejelser omkring, hvilke målgrupper kommunen selv ønsker at levere tilbud til fremover, og hvilke specialtilbud kommunen ønsker at købe eksternt. GK har dog i 2008 hjemtaget det personrelaterede tilsyn med opholdssteder, ligesom det overvejes at hjemtage udredningen på stofmisbrugsområdet. Hjemløse Der er iværksat analyse af behov for bomuligheder som alternativ til hjemløseinstitutioner, samt behov og løsningsmuligheder ift. at yde støtte i egen bolig. Forebyggende foranstaltninger i kommunen: Forsorgshjem: Kommunen har ønske om at påbegynde en indsats hurtigst muligt efter indflytning. Pga. praksis omkring manglende meddelelse fra forsorgshjem til kommune hindres dette. Se nedenfor under Hjemløse. Faglig udvikling af de tilbud, kommunen driver, herunder bruger- og pårørende inddragelse på tilbuddene GK er ikke driftsherre for tilbud på dette område Øvrige bemærkninger Kvindekrisecentre Der har kun været 3 kvinder på krisecentre i Forventningen er at behovet for køb af pladser fastholdes på dette niveau. Uddybning af de enkelte målgruppe-områder Målgrupper: Voldsramte kvinder Tekst Hjemløse Misbrug Døgn tilbud Det er kommunens vurdering, at der er borgere, der opholder sig længere end nødvendigt på forsorgshjem ift. at kommunen kan påbegynde en indsats. Nogle forsorgshjem opererer med årsafregninger. I disse tilfælde kommer det først til kommunens kendskab ved årets afslutning (når der modtages en regning), at en borger har opholdt sig/opholder sig på et forsorgshjem. Med henblik på en hurtigere udslusning, bør forsorgshjemmene give besked til handlekommunen, når en borger får ophold på stedet. Herved gives kommunen mulighed for at handle ift. borgeren med det samme. Denne procedure bør overvejes indført ift. alle forsorgshjem i Danmark. Gribskov Kommune har en sådan aftale med Skansegården i Hillerød om, at kommunen skal have besked, når ny borger flytter ind, men aftalen overholdes ikke. Forventningen er at aftalen overholdes fremover. Misbrug Dagtilbud\n8 Side 8 af 10 sider. Misbrug, forsorgshjem og krisecentre Misbrug Ambulant tilbud\n9 Side 9 af 10 sider. Specialundervisning for voksne og øvrige områder På dette område driver GK Hjerneskadecenter Nordsjælland, som fortsat udbyder samme ydelser som indmeldt til Rammeaftalen På grund af manglende efterspørgsel fra kommunerne har centret dog i 2007 haft særligt fokus på arbejdsfastholdelse. Forebyggende foranstaltninger i kommunen: Faglig udvikling af de tilbud, kommunen driver, herunder bruger- og pårørende inddragelse på tilbuddene Øvrige bemærkninger GK har i ud over forbrug et ved Specialtandplejen i Birkerød haft 2 brugere ved specialtandplejen i Region Sjælland. Uddybning af de enkelte del-områder Områder Hjælpemidler Tekst Fysio- og Ergoterapi Hjælpemiddelområdet er i udbud i 2008 Konsulent, rehabilitering og genoptræning Der er ikke i beskrevet faktisk udbud for Hjerneskadecenter Nordsjælland i Centret har i 2007 haft en nedgang i sager på omkring 40 % i forhold til Det ser ud som om, at kommunerne har svært ved at identificere målgruppen, og derfor er meget tilbageholdende med at give betalingstilsagn. Generelt ser det ud som om de fleste kommuner prioriterer indsats i form af fysisk genoptræning til Hjerneskadecentrets målgruppe. Hjerneskadecentret arbejder på gennem forløbsprogrammerne at få et mere sikkert kundegrundlag. Lands- og landsdelsdækkende tilbud. socialdelen Lands- og landsdelsdækkende tilbud, undervisningsdelen\n10 Side 10 af 10 sider. Specialundervisning for voksne og øvrige områder På dette område driver GK Hjerneskadecenter Nordsjælland, som fortsat udbyder samme ydelser som indmeldt til Rammeaftalen På grund af manglende efterspørgsel fra kommunerne har centret dog i 2007 haft særligt fokus på arbejdsfastholdelse. Tale høre syn: Kommunikationscentre Øvrig specialundervisning


Det dobbelte omsorgssvigt af børn skal stoppes nu\nAuthor: Demokraatit/10. marts 2017/Categories: Nyheder\nI nogle kommuner er der flere hundrede sager om omsorgssvigt af børn, der venter på at blive behandlet. Det kan simpelthen ikke være rigtigt. Ikke nok med, at børnene bliver omsorgssvigtet af deres forældre – de bliver også omsorgssvigtet af systemet. Dette dobbelte omsorgssvigt skal stoppe med det samme.\nBørnene er vores fremtid, og vi skal tage os ordentligt af dem. Det er i første omgang et forældreansvar, men det sker jo desværre, at forældrene svigter. Her er det vigtigt, at samfundet tager over, og sikrer det enkelte barn den bedst mulige hjælp og støtte. Desværre sker det alt for ofte, at samfundet også svigter. Det kan vi ikke være bekendt.\nVi skal være meget bedre til at opdage og håndtere sager om omsorgssvigtede børn. Problemerne løses sig sjældent af sig selv. Og her har vi alle et ansvar. Vi skal som samfund stå sammen, hvis vi kan se, at barn bliver omsorgssvigtet af sin familie eller måske af andre i lokalsamfundet. Vi skal alle være meget bedre til at reagere, når vi har mistanke om omsorgssvigt. Hvis vi kender til et omsorgssvigtet barn eller et barn der bliver misbrugt, så skal vi reagere og melde det. Det er ikke almindeligt, at børn bliver omsorgssvigtet eller misbrugt seksuelt, og dette skal børn også lære. Her har forældre, daginstitutioner, skoler og kommunen et stort ansvar i forhold til at oplyse børnene, hvad der er normalt og unormalt.\nVi er derfor nødt til at gøre en endnu større indsats end i dag for at opdage og dermed forebygge potentielle omsorgssvigt. Vi skal have ressourcepersoner i vuggestuer, børnehaver og folkeskoler, der bliver efteruddannet i et kunne spotte børn med problemer, så vi kan komme i gang med at gøre en indsats for det enkelte barn. Og så skal der afsættes flere ressourcer til hurtig sagsbehandling i kommunen, så der hurtigt bliver taget hånd om situationen for det enkelte barn.\nHvis vi ikke gør noget, så kommer det dobbelte omsorgssvigt bare til at fortsætte. Og det vil vi fra Demokraterne ikke acceptere. Igen; det er forældrene, der har ansvaret for, at deres børn har en tryg og kærlig barndom, men det er samfundet/kommunen, der overtager dette ansvar, hvis forældrene svigter. Dette ansvar skal tages mere alvorligt end det bliver i dag.\nVi kan ikke bare lade som ingenting – vi er nødt til at handle.


Lokalplan nr. 074og Kommuneplantillæg 015 for Bybjerggård i Sundbylille - PDF\nDownload "Lokalplan nr. 074og Kommuneplantillæg 015 for Bybjerggård i Sundbylille"\n1 Lokalplan nr. 074og Kommuneplantillæg 015 for Bybjerggård i Sundbylille Afsender Resumé af høringssvar Kommentarer Forslag til beslutning A: Dorthe og Henrik Arvin, Sundbylillevej 36, 3600 Frederikssund Helene Jensen, Sundbylillevej 34, 3600 Frederikssund I forslaget til lokalplanen for Bybjerggård står der, at de 500 m2 skal anvendes til kro og dertil hørende aktiviteter som f.eks. værelsesudlejning, lokaleudlejning til selskaber, konference mv. Ud fra den åbne formulering er det svært for os at forholde os til et konkret ja eller nej. Der er jo nogle ting, der vil bekymre os mere end andet, og det kan undre os, at det ikke er mere konkretiseret når det kommer i høring som f.eks. størrelse på nyt selskabslokale/maks. kapacitet samt præcisering af udnyttelse af eksisterende cafe herunder om det stadig er muligt at anvende denne bygning som selskabslokale sammen med de to andre, således der i alt vil være 3 selskabslokaler. Ud fra denne åbne formulering må vi tage udgangspunkt i vores store bekymringer omkring forøget støj fra høj musik om natten, når der etableres et tredje/ større selskabslokale så tæt på vores boliger. A1: I den forbindelse vil vi høre, om der fra kommunens side er stillet krav til en maksimal kapacitet på selskabslokalerne samt hvordan kommunen vil regulere eventuelle støjgener. A1.1: Lokalplanen regulerer ikke maksimal størrelse på selskabslokaler eller et maksimalt antal. Det vurderes at bebyggelsen naturligt begrænser omfanget heraf. Med hensyn til støj skal Bybjerggård overholde kommunens Forskrift for støj og vibration, som er baseret på Miljøstyrelsens vejledning om støj. Grænseværdierne er fastsat ud fra A1.2: For at sikre en yderligere mulighed for at regulere støjniveauet, hvis støjgrænsen overskrides, forslår administrationen at følgende bestemmelse tilføjes: 9 Afskærmende foranstaltninger 9.1 Hvis beregninger af støj i naboskel skulle eftervise en overskridelse af kommunens grænseværdier for støj, kan kommunen kræve støjdæmpende foranstaltninger i form af f.eks. inddækning af støjkilderne, opsætning af Lokalplan nr. 074 for Bybjerggård i Sundbylille (Kommuneplantillæg nr. 015) Side 1\n2 hvad der vurderes at være acceptabelt både for virksomheden og de omkringboende. Overholder virksomheden ikke støjgrænserne, vil virksomhedens aktiviteter, i så fald reguleres af gældende miljølovgivning. I det tilfælde kan virksomheden gives et påbud om at skærpe deres aktiviteter således, at de overholder støjgrænserne. støjhegn eller lignende Støjhegn skal fremstå med levende grøn beplantning. Til lokalplanens redegørelse tilføjes desuden et afsnit om støj med kommunens grænseværdier fra Forskrift for støj og vibrationer. I det perspektiv vurderer administrationen, at det ikke er nødvendigt at stilles krav om et maksimalt omfang af selskabslokaler, da virksomheden i alle tilfælde skal overholde støjgrænserne og dermed ikke vil være til gene for de omkringboende. A2. Og ligeledes om kommunen har taget højde for om en sådan markant forøgelse vil få indflydelse på fremtidig salg, liggetid og faldende huspriser for de nærmeste naboer. Københavns universitet har for Miljøstyrelsen udfærdiget en rapport for Storkøbenhavn, der viser, at huspriserne falder med op til 4% når boligerne ligger tæt på cafe og bar. Vi er glade for Bybjerggård som nabo og har som sådan ikke nogen forbehold over for et øget antal gæsteværelser, men velvidende at til en hver god fest hører højt A2.1: Bybjerggård må tilpasse deres aktiviteter og omfanget heraf, således at de overholder grænseværdierne for støj. Når de eksisterende aktiviteter tages i betragtning, vurderer administrationen, at det som lokalplanen giver mulighed for ikke forringer huspriserne. A2.2: Ingen ændringer Lokalplan nr. 074 for Bybjerggård i Sundbylille (Kommuneplantillæg nr. 015) Side 2\n3 dansemusik, håber vi, at der vil blive taget beslutninger, der kan tilgodese forretning og vores bekymringer om øget kapacitet/støjgener og deraf faldende huspriser. B: Ulrikke Hjorth og Jan Lauritsen Sundbylillevej Frederikssund Høringssvar til Forslag til lokalplan nr. 074 for Bybjerggård i Sundbylille og tilhørende Forslag til kommuneplantillæg nr Forslag til lokalplan nr. 074 har til formål at give mulighed for en udvidelse af de eksisterende aktiviteter, herunder lokaleudlejning til f.eks. fest, konference og kursusaktiviteter. De eksisterende rammeområder LL 2.0 og LB 2.1 i Kommuneplan , ændres og dette er bekymrende, da der i det nuværende rammeområde LB 2.1 gælder at der kun må drives landbrugserhverv, samt sådanne erhverv som ikke medfører gener for de omkringboende og ikke ændrer områdets landsbypræg. Særligt bekymrende er de øgede støjgener som Forslag til lokalplan nr. 074 kan medføre. Vi har oplevet en væsentlig støjforøgelse siden Bybjerggårds selskabslokaler udlejes, specielt forstyrrende i de sene aftentimer og nætter i weekends, hvorfor vi som naboer er stærkt bekymrede for endnu en støjforøgelse. B1: Er det muligt at kommunen kan stille krav til maksimalt støjniveau? Og vil det være muligt at sikre? B2: Anvendelsen er endvidere beskrevet som "Bolig- og kro-formål med dertilhørende aktiviteter, café, restaurant og ferieboliger". Er det muligt at kommunen kan få indhentet oplysninger om konkrete aktiviteter samt om åbningstider for café/restaurant? Vores store bekymring er støjgener fra festende restaurant-, café og ferieboliggæster, hvorved vores landsbypræg, -fred, og -idyl, som vi flyttede hertil for at få, B1.1: Se A1.1 B2.1: Kommunen har ikke i lokalplanen mulighed for at regulere åbningstider eller hvilke fester/aktiviteter der bliver afholdt i caféen, restauranten, selskabslokalerne og ferieboligerne. Det er Bybjerggårds ønske, at de med tilbygningen kan tilbyde bedre B1.2: Se A1.2 B2.2: Ingen ændringer Lokalplan nr. 074 for Bybjerggård i Sundbylille (Kommuneplantillæg nr. 015) Side 3\n4 ophører. B3: Er det muligt for kommunen at sikre, eventuelt gennem yderligere konkretisering af anvendelse, at støjniveau ikke øges og at landsbyens præg ikke ændres? Det skal tilføjes at vi er bekendt med at Bybjerggård gør deres bedste for at minimere støjgener, men at vi ønsker at sikre at det nuværende støjniveau ikke øges. indkvartering samt øvrige opholdsrum, hvor deres gæster kan samles under rolige omstændigheder. Bybjerggård oplyser at de ikke har fokus på at etablere yderligere festlokaler mv., da deres behov består i at etablere flere værelser og fælles opholdsrum med en bedre standart. De forventer ikke at de ansøgte 20 værelser med tilhørende opholdsrum kommer til at medføre et øget støjniveau. Den nye tilbygning er placeret længst borte fra naboerne således, at evt. trafik og støj fastholdes på et lavt niveau. B3.1: Se A1.1. De ændringer lokalplanen giver mulighed for vender væk fra landsbyen og ud mod det åbne land. Der foretages ikke ændringer ud mod Sundbylillevej (hovedvejen) og ændringerne vurderes ikke at påvirke landsbypræget af betydning. Med hensyn til støj se A1.1 B3.2: Se A1.2 B4: De eksisterende rammeområder LL 2.0 og LB 2.1 i Kommuneplan , ændres og dette er bekymrende, da der i det nuværende rammeområde LB 2.1 gælder at der kun må drives landbrugserhverv, samt sådanne erhverv som ikke medfører gener for de B4.1: Inden for det nuværende rammeområde LB 2.1 drives der i dag bed and breakfast virksomhed med cafe og restaurant, da det er vurderet, at det er erhverv som ikke B4.2: Ingen ændringer Lokalplan nr. 074 for Bybjerggård i Sundbylille (Kommuneplantillæg nr. 015) Side 4\n5 C: Byggesagsafdelingen, Frederikssund Kommune omkringboende og ikke ændrer områdets landsbypræg. C1: Bemærkning til 7.2: Vær opmærksom på, at når der i en lokalplan er fastlagt et byggefelt, så må intet punkt af bygningen stikke ud over dette byggefelt. Det vil sige at yderste punkt på tagrenden og alle andre bygningsfremspring skal ligge indenfor byggefeltet - medmindre man fastlægger noget andet i planen f.eks. at hovedindtrykket af bygningsfacaden skal ligge indenfor byggefeltet, at tagudhæng må være ud over byggefeltet, at byggefeltet ikke gælder for sekundære medfører gener for de omkringboende og ikke ændrer områdets landsbypræg. I det nye rammeområde LB 2.4 er det blevet specificeret hvilket erhverv der kan tillades herunder kro-formål med dertilhørende aktiviteter, cafe, restaurant og ferieboliger. Det nye rammeområde LB 2.4 giver dermed ikke flere muligheder end LB 2.1, LB 2.4 er tværtimod blevet mere reguleret. Det nye rammeområde LB 2.4 omfatter en mindre del af det nuværende rammeområde LL 2.0. Der gives altså mulighed for, at der kan drives erhverv som kro-formål med dertilhørende aktiviteter, cafe, restaurant og ferieboliger på et større område end hidtil. Da det mindre område der inddrages fra LL 2.0 ligger væk fra landsbyen og ud mod det åbne land, er det vurderet ikke at medføre gener for de omkringboende og ændre landsbypræget. C2: Hensigten med byggefeltet er at facaden skal placeres inden for byggefeltet, men tagudhæng, nedløbsrør mm. gerne gå ud over byggefeltet. C3: På den baggrund forslås at 7.2 ændres fra: Der må kun opføres ny bebyggelse, i byggefelt N i delområde 3 (se kortbilag 3). Den nye bygning kan anvendes til værelsesudlejning med dertilhørende faciliteter. Byggefelt N udgør 500m². Der kan udføres kælder under tilbygningen. Det er derudover tilladt at opføre mindre sekundære bygninger i delområde 1, 3 og 5 i henhold til 7.5. Lokalplan nr. 074 for Bybjerggård i Sundbylille (Kommuneplantillæg nr. 015) Side 5\n6 bygningsdele eller hvad man nu ønsker. Til: Der må kun opføres ny bebyggelse, i byggefelt N i delområde 3 (se kortbilag 2). Byggefelt N udgør 500m². Hovedindtrykket af bygningsfacaden skal ligge indenfor byggefeltet. Tagudhæng må gå ud over byggefeltet. Den nye bygning kan anvendes til værelsesudlejning med dertilhørende faciliteter. Der kan udføres kælder under tilbygningen. Det er derudover tilladt at opføre mindre sekundære bygninger i delområde 1, 3 og 5 i henhold til 7.5. Lokalplan nr. 074 for Bybjerggård i Sundbylille (Kommuneplantillæg nr. 015) Side 6\nLokalplan 074 for Bybjerggård i Sundbylille\nSide 1 Lokalplan 074 for Bybjerggård i Sundbylille Lokalplan nr. 074 Vedtaget af Byrådet 2. september 2015 Side 2 Indhold REDEGØRELSE 3 Indledning 3 Områdets beliggenhed 3 Baggrund og formål med lokalplanen\nLokalplanforslag 046. Hvidbog - behandling af høringssvar Afsender Resumé af høringssvar Kommentarer Forslag til beslutning 1) Amstrup & Baggesen Entreprise A/S 1a) Amstrup og Baggesen som er projekterende\nSamlede indsigelser i forbindelse med offentlig høring af Forslag til Lokalplan 03.10.L01 Skydebaneanlæg ved Ansager\nSamlede indsigelser i forbindelse med offentlig høring af Forslag til Lokalplan 03.10.L01 Skydebaneanlæg ved Ansager Indhold Finn Christensen m.fl....2 Ejner Frost m.fl....3 Bente Bak m.fl....5 Frederik


Au Pair i Madrid: For alvor efterår\nNu er det for alvor ved at blive efterår. Det er ved at blive koldt og det regner ret meget - lidt ligesom hjemme i Danmark.\nI dag da jeg var inde ved Sol med Tiffanie havde jeg en tyk trøje, jakke og halstørklæde på og jeg frøs! Men vi skal nok bare lige vænne os til det igen. Jeg var inde i en kirke og tænde et lys for min fars kæreste Paula, som vi desværre mistede sidste år. Det var en smuk kirke, lidt ligesom den jeg er døbt i, i Palma.\nJeg nåede ikke at tage billeder af lysene jeg tændte, før vagten kom og sagde vi ikke måtte tage billeder.\nJeg skulle kun hente pigerne i dag fordi Javier er syg, så Jenny har passet ham hjemme hele dagen. Pigerne frøs ret meget i deres skoleuniformer, så det blev kun til en kort tur på legepladsen inden vi gik hjem.\nHam her sidder altid i parken og i dag i kulden, havde jeg virkelig ondt af ham. Han ligger der med en tynd jakke og sover på en bænk :( stakkel!\nIndsendt af Simone Garí Mortensen kl. 19.21


Rosa's Bed and Breakfast i Cambridge til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n53 Roseford Road, Arbury, Cambridge, Storbritannien, CB4 2HA - Se på kort\n"The super fresh fruit platter every morning was excellent! T..."\nMed en praktisk beliggenhed i Cambridge er Rosa's Bed and Breakfast et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Hotellets gæster kan opleve byens bedste attraktioner, som Jesus Green, Kettle's Yard, Castle Hill.\nRosa's Bed and Breakfast tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Cambridge. Vaskeri er blot nogle af de faciliteter der adskiller Rosa's Bed and Breakfast fra andre hoteller i byen.\nAtmosfæren på Rosa's Bed and Breakfast afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, vækkeur, ventilator, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i have. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Rosa's Bed and Breakfast det kloge valg for rejsende til Cambridge.\nAlle slags rejsende (60) Par (1) Rejsende alene (57) Familie med store børn (2) Gruppe (1)


Jackie Navarro åbner op om sin næste operation | BT Kendte - www.bt.dk\n11. feb. 2020 - 17.38\nNår hun ser sine baller i spejlet og på billeder, er hun mere tilfreds, end hun længe har været, men der er stadig plads til forbedringer.\n»Jeg kunne godt tænke mig en endnu større numse. For som størrelsen er nu, gør det meste af mit tøj, at man ikke kan se, jeg har fået den lavet – man kan kun se det, når jeg har læderbukser på. Så det kan godt være, jeg vælger at få noget mere fedt på ballerne,« siger Jackie Navarro til Realityportalen.\nDen 33-årige babe fik for et par måneder siden lavet et brasiliansk numseløft hos privatklinikken CeriX i København, hvor hun også er ambassadør og får lavet andre kosmetiske behandlinger.\nBehandlingen brazilian butt lift udføres på den måde, at der suges fedt væk fra for eksempel talje, ryg og lår, som så renses og genindføres i ballerne og bruges til at forme og skulpturere dem.\nHos Cerix fik 'Forsidefruer'-veninden Janni Ree cirka på sammen tid også lidt mere fylde i ballerne.\n»Den er ikke stor, men jeg synes, den har fået en fin form. Jeg valgte at få operationen, fordi jeg var virkelig flad. Når man får børn, så sker der bare noget med fedtet, og det sker især, når det gælder ballerne. Der skal virkelig mange squats til at få en numse med en form, og i mit tilfælde fører styrketræningen hurtigt til store benmuskler i stedet for at forme ballerne,« fortæller Jackie.\nFaktisk har Jackie gjort sig mange overvejelser om at tage skridtet videre og få implantater indsat i ballerne.\nHun kommer dog hele tiden frem til argumenter, der taler imod.\n»Men jeg tror ikke, at jeg tør. Selvom det er lige så normalt at få implantater i ballerne, som det er at få det i brysterne. Det er bare en nyere ting, og jeg tror også, at der kan opstå komplikationer efter den operation. Jeg kan ikke lide tanken om, at jeg så hele tiden vil sidde oven på noget, som ikke er mit eget. Og hvad nu, hvis der dannes arvæv? Skal jeg så få implantaterne taget ud og aldrig få dem sat ind igen? Så ville jeg jo ende med at have nogle baller, som virkelig hænger,« siger 'Forsidefruer'-stjernen og tilføjer:\n»Men tanken om, at man kan få den perfekte numse, synes jeg jo, er fed. Men det kan ikke lade sig gøre. For jeg vil hellere være sund og rask.«


I brechen for gensplejsningen: Kjeld Adrian Marcker - Biokemisk Forening\nI brechen for gensplejsningen: Kjeld Ad...\nPubliceret Juli 2004\nFor molekylærbiologen Kjeld Marcker var tiden på det berømte MRC laboratorium i Cambridge højdepunktet i hans karriere. Men de efterfølgende år kom også til at byde på spændende og til tider uventede udfordringer for den nu afgåede professor, der i sit forskningsmæssige virke har været vidne til store ændringer i molekylærbiologiens arbejdsmetoder og i den enkelte forskers forpligtelser uden for laboratoriet.\nKjeld Marcker justerer højeletroforeseapparaturet\npå Institut for Molekylærbiologi, der fik indrettet\nrummet som en kopi af et tilsvarende rum i\nMRC- laboratoriet i Cambridge.\nDet er svært at sammenfatte en forskers liv og levned i en biografi. Især når forskeren stadig er aktiv - om end på andre måder end tidligere i karrieren. Dette er tilfældet med molekylærbiologen Kjeld Marcker, der i 2002 gik af som professor ved Aarhus Universitet. Selvom han ikke længere står i spidsen for sit personlige forskningsprojekt, er det dog sværere end som så at sætte et endegyldigt punktum i biografien om forskeren, der stadig er at finde ved sin computer i forskerparken, og som undertiden gør sig gældende i den offentlige debat om gensplejsning.\nDet er derimod langt nemmere at begynde historien om Kjeld Adrian Marckers liv, der indledtes i Nyborg, hvor han blev født den 27. december 1932. Det var ligeledes her han begyndte sin tidligste skolegang og fortsatte på gymnasiets matematiske linie. Under gymnasietiden besluttede Marcker sig for at læse biokemi ved Københavns Universitet. Der fandtes dengang ingen lærestol i biokemi ved universitetets Naturvidenskabelige Fakultet, og selv om en sådan eksisterede på Det Lægevidenskabelige Fakultet, var det ikke ensbetydende med oprettelsen af en selvstændig biokemisk studielinie. Faget blev nærmere betragtet som et specialområde indenfor den medicinske uddannelse, og måske var det grunden til, at hans lærere på Nyborg Gymnasium i første omgang frarådede Kjeld Marcker en karriere indenfor biokemien. Da han annoncerede sine fremtidsplaner, blev han prompte kaldt ind til skolelægen, der ud over at tilse gymnasieelevernes helbred også varetog stedets studievejledning. Skolelægen mente, at biokemistudiet ville være den direkte vej til arbejdsløshed og anbefalede i stedet Marcker at læse til kemiingeniør.\nTil alt held ignorerede Marcker denne advarsel og påbegyndte ufortrødent sit biokemistudium på Københavns Universitets Naturvidenskabelige Fakultet, der på dette tidspunkt havde tilrettelagt et egentligt og sammenhængende studium i faget. Omtrent ti studerende havde tilmeldt sig studiet, men kun Peder Olesen Larsen og Marcker fuldførte og tog magisterkonferens i 1958. Samme år fik fakultetet sit første egentlige professorat og institut for biokemi, da professor H.H. Ussing indtog nogle nyindrettede lokaler i Biologisk Central Institut. Ussing, Brandt Rehberg og Ditlev Møller var blandt Marckers undervisere i fag som biokemi, zoofysiologi og kemi mm, men Marcker valgte at skrive sit speciale om ATP-molekylet indenfor den fysiske kemi. Efter magisterkonferencen fik han arbejde ved universitetets Fysisk-Kemisk Institut, indtil man i 1961 oprettede en biokemisk afdeling på Københavns Tandlægehøjskole. Her fik Marcker en adjunktstilling i den nyudnævnte professor Egon Hoff Jørgensens videnskabelige stab.\nEn billet til molekylærbiologiens højborg\nPå et tidspunkt under denne ansættelse hørte Marcker et foredrag af proteinkemikeren Frederick Sanger, der i 1958 havde modtaget nobelprisen i kemi for sit arbejde med kortlægning af insulins kemiske struktur. Foredraget blev holdt på Nordisk Insulin, og Marcker, der selv havde ”puslet” med strukturen af proteinet, blev voldsomt interesseret i Sangers arbejde. Han skrev derfor til Sanger og forhørte sig om muligheden for at få en postdoc-stilling i nobelpristagerens laboratorium i Cambridge. Sanger var imødekommende overfor forslaget, og dermed var vejen banet til det berømte Medical Research Council Laboratory for Molecular Biology.\nLaboratoriet havde fostret den britiske strukturorienterede tradition indenfor molekylærbiologien, og med Cambridge forskerne Watson og Cricks opdagelse af DNA-molekylets struktur i 1953 var laboratoriets berømmelse og status for alvor blevet cementeret i videnskabelige kredse. Op gennem 1960’erne forblev laboratoriet et knudepunkt for molekylærbiologisk forskning, hvor man kæmpede for at afsløre, hvordan den genetiske information i form af DNA’ets baserækkefølge blev omsat til en bestemt rækkefølge af forbundne aminosyrer i et protein. Ved et lykketræf kom Marcker til stedet i netop denne spændende periode, hvilket var en karrieremæssig mulighed, der var meget få beskåret. Opholdet i Cambridge blev muliggjort af et legat fra Carlsberg-Wellcome.\nIsær forståelsen af mekanismerne bag proteinsyntesen bød forskerne problemer. Man havde svært ved at forstå den specificitet, hvormed sammenkoblingen af aminosyrer til proteinkæder forløb i cellernes ”proteinfabrikker” - ribosomerne. Allerede i starten af 1960’erne havde man opdaget en slags ”stop-signal” i mRNA’et, som signalerede, at proteinkæden ikke skulle være længere, men der syntes ikke at være et tilsvarende ”start-signal”. Initieringen af syntesen blev derfor af mange opfattet som en ligefrem proces, hvor første basetriplet i mRNA simpelthen medførte, at den rette aminosyre blev transporteret til ribosomet ved hjælp af et bestemt tRNA-molekyle. Kjeld Marckers forskning skulle dog komme til at vende op og ned på denne opfattelse, da han og Sanger i 1964 indledte arbejdet på et nyt projekt. Sanger var på dette tidspunkt gået væk fra arbejdet med proteiner, og han ønskede i stedet at sekvensere RNA, der så at sige var tidens ”hotte” molekyle. Marcker, der efter to år i laboratoriet var blevet fastansat, var med på ideen og blev hurtigt interesseret i tRNA-molekylet, der med sin begrænsede størrelse var en oplagt kandidat til at blive sekvenseret. Problemet var blot, at der var frygteligt mange forskellige slags tRNA, da proteinsyntesens specificitet blandt andet blev sikret ved, at specifikke tRNA-molekyler transporterede den relevante aminosyre til ribosomet, hvor syntesen fandt sted. Der fandtes dog dengang ingen separationsmetode, der kunne sikre, at Marcker og Sanger fik den ønskede type tRNA i ren form.\nI stedet foretog de to forskere enzymatiske undersøgelser af koblingen af aminosyren methionin og dens specifikke tRNA. De undersøgte også nedbrydningsprodukterne, der fremkom ved enzymatisk kløvning af denne forbindelse (methioninacyl-tRNA), og her stødte de på overraskende resultater, der fik dem til at konkludere, at der foruden en almindelig methioninacyl-tRNA også fandtes en methioninacyl-tRNA, hvor methioningruppen var formyleret. De overvejede, om den formylerede udgave kunne være involveret i selve initieringen af den bakterielle proteinsyntese, da formyleringens placering på methioninens aminogruppe forhindrede, at denne gruppe kunne danne peptidbinding med en anden aminosyres carboxylgruppe. Den formylerede methioninacyl-tRNA kunne med andre ord ikke findes midt i et protein. Den kunne kun være den absolut første aminosyre i proteinet. Marcker og Sanger havde dermed opstillet en model, der viste, at proteinsyntesens initiering afhang af en helt anden mekanisme end forventet, idet alle proteiner syntestiseres ved hjælp af en formylerbar methioninacyl-tRNA, den såkaldte initiator-tRNA.\nDe to forskeres resultater blev hurtigt verificeret af andre grupper, og Marcker og Sanger kan derfor tilskrives æren for at have afdækket den mest basale mekanisme bag initieringen af en af biologiens vigtigste processer. Marcker forskede videre i emnet sammen med den britiskfødte Brian F. C. Clark. Tiden i Cambridge gav således Marcker en plads i forskningseliten, men selvom det videnskabelige miljø på stedet var spændende, var der også meget stor konkurrence og tilsvarende lidt plads at udfolde sig på. Selv nobelpristagere måtte nøjes med beskeden plads i laboratoriet, og havde man drømme om professorat og eget institut, var det en god ide at se sig om efter nye jagtmarker. Marcker fandt disse jagtmarker, da vennen Niels Ole Kjeldgaard tilbød ham et professorat ved Aarhus Universitet.\nProfessor i Århus\nHjemme i Danmark var det unge Naturvidenskabelige Fakultet under opbygning på Aarhus Universitet, der havde set sit snit til at udnytte den naturvidenskabelige forsknings nye og gunstige kår fra midten af 1950’erne. Fra politisk side blev der postet store summer penge i en oprustning af dansk naturvidenskab, og Aarhus Universitet brugte sin del af kagen på at få etableret et længe ønsket Naturvidenskabeligt Fakultet. Udbygningen af fakultets faggrupper skete dog gradvist. Først sikrede man oprettelsen af lærestole i de eksakte videnskaber og visse klassiske biologiske fag. Dernæst fulgte oprettelsen af eksperimentelle biologiske fag som genetik, biokemi og molekylærbiologi. I 1967 udnævntes den tidligere afdelingsleder på det københavnske Mikrobiologiske Institut, Niels Ole Kjeldgaard, til professor i molekylærbiologi. Året efter fik han tilmed oprettet Institut for Molekylær Biologi, der skulle blive landets første af slagsen.\nDen trinvise udbygning af biofagene på fakultetet betød, at det unge institut og dets ansatte ikke blev oversvømmet med studerende i den første tid. Man kunne derfor hente dygtige forskere til stedet, hvor de kunne koncentrere sig om deres forskning uden at blive bebyrdet med undervisningspligter. De var naturligvis vigtigt at få ansat de rette forskere, da de i høj grad ville være med til at forme det unge institut og molekylærbiologien i Århus. Det var med disse tanker in mente, at Kjeldgaard foreslog fakultetet at indstille Kjeld Marcker til et professorat i biokemi. Kjeldgaard tilhørte selv den amerikansk/franske bakteriofag-tradition inden for det brede molekylærbiologiske felt, og ansættelsen af Marcker ville derfor ikke alene tilføre fakultetet en forsker af international standard. Det betød også, at den britiske molekylærbiologiske tradition ville blive repræsenteret i Århus. For nok var professoratet en lærestol i biokemi, men efter sin ansættelse på molekylærbiologiens højborg i Cambridge kunne Marcker knapt kaldes andet end molekylærbiolog. Marcker, der havde kendt Kjeldgaard siden tiden på Fysisk-Kemisk Institut, accepterede at søge professoratet, og pr. 1. januar 1970 blev han udnævnt som professor i biokemi.\nDa et nyt Institut for Biokemi ville blive placeret i samme bygning som Institut for Molekylær Biologi, blev Marcker og Kjeldgaard hurtigt enige om at slå de to institutter sammen. Fordelen ved fusionen var af økonomisk og praktisk karakter. Tilsammen ville fagene opnå flere midler ved at være sammen om stillingsbevillinger samt om indkøb og brug af det dyre apparatur, som den molekylærbiologiske forskning krævede. Desuden ville sammenlægningen bringe institutterne i fysisk forbindelse med hinanden, hvilket ville lette det daglige samarbejde meget. Fra juni 1970 fungerede de sammenlagte institutter under navnet Institut for Molekylær Biologi. Også Clark søgte på Marckers opfordring til Århus, hvor han blev tildelt et professorat i biostrukturkemi, men han blev først efter mange års forsinkelse placeret på det molekylærbiologiske institut. Grunden til dette var en langvarig fagpolitisk strid på fakultets niveau, der blandt andet medførte, at Clarks professorat i mange år fandt plads på Kemisk Institut, mens Institut for Molekylær Biologi blev placeret blandt de biologiske fag. Mange forskere fra de traditionelle biofag var af den overbevisning, at molekylærbiologien overvejende var et biologisk fag, og derfor ikke burde samarbejde med eksakte videnskaber som kemi og fysik. Instituttets placering mellem biologiske fag skulle dog senere vise sig at være fordelagtigt for Marcker, da sammenlægningen af det molekylærbiologiske og det tilstødende plantefysiologiske institut i 1976 gav anledning til et retningsskifte i hans forskning.\nPlanterne og den rekombinante genteknologi\nI begyndelsen af 1970’erne indså mange molekylærbiologer, at studiet af bakteriers molekylærbiologi ikke længere bød på de samme udfordringer eller finansieringsmuligheder som tidligere. Flere begyndte derfor at forske i mammale cellers molekylære biologi i stedet. Marcker og hans gruppe fulgte dog ikke denne udvikling. De besluttede sig i stedet for at kaste sig over et hidtil uopdyrket videnskabeligt felt – planters molekylære biologi. Kun nogle få toneangivende molekylærbiologer havde foretaget skiftet fra bakterieforskning til plantemolekylærbiologi på internationalt plan, men fusionen mellem Plantefysiologisk Institut og Institut for Molekylær Biologi på Aarhus Universitet gjorde skiftet oplagt for Marcker. Plantefysiologerne kunne stille med stor faglig ekspertise og rimelige faciliteter i form af klimakamre og drivhuse, mens Marcker og de andre molekylærbiologer kunne bidrage med noget helt andet – gensplejsningen.\nI 1972 publicerede amerikaneren Paul Berg og hans kolleger en artikel, der var med til at lægge grunden for den rekombinante DNA-teknologi (gensplejsning). Ved at trække på andre forskeres arbejder med restriktionsenzymer, ligaser mm. viste Berg, at man nu var i stand til at overføre et stykke bakterielt DNA til en mammal celle ved hjælp af forskellige vira og et batteri af de førnævnte enzymer. Den nye teknologi, som anvendt i eksperimentet, åbnede op for muligheden af at ændre en given organisme genetisk. Det var således ikke utænkeligt, at man ved hjælp af gensplejsning kunne få bakterier til at syntetisere klinisk vigtige menneskelige proteiner som fx insulin. Året efter publikationen af sine resultater omtalte Berg kort den nye teknik i et 15 minutters langt oplæg på en konference i New England, USA. Blandt konferencedeltagerne sad Kjeld Marcker, og oplægget blev hans første møde med gensplejsningen, der dog ikke umiddelbart vakte større begejstring på konferencen. Nogle molekylærbiologer var bekymrede over de potentielle farer ved Bergs blanding af genetisk materiale, der måske kunne resultere i dannelsen af nye patogene organismer. Andre var blot endnu ikke overbevist om teknologiens gennemslagskraft i det videnskabelige samfund, og de undlod ligesom Marcker at tage den med sig hjem til deres respektive laboratorier.\nFra midten af 1970’erne blev gensplejsningen dog til stadighed sværere at komme udenom, og professor ved DTU O.B. Jørgensen indkaldte herhjemme Marcker og andre repræsentanter fra de eksperimentelle biovidenskaber til en uformel diskussion af, hvordan man i Danmark skulle forholde sig til sagen. På mødet blev det foreslået, at man indledningsvist skulle introducere teknologien på Institut for Molekylær Biologi ved Aarhus Universitet, men planerne blev ikke realiseret førend i slutningen af 1970’erne, hvor Marcker på eget initiativ benyttede teknikkerne i sit arbejde med planters molekylære biologi. Det forløb dog ikke uden problemer, da de fornødne redskaber i form af diverse renfremstillede enzymer var meget dyre og svære at få fat på, indtil teknologien senere blev kommercialiseret og tilgængelig i en samlet pakke. Indtil da deltes man om de beskedne enzym-doser ved universitetet.\nSelve den eksperimentelle fremgangsmåde tillærte Marcker og kollegerne sig gennem den videnskabelige litteratur, og de besluttede sig for at undersøge de molekylære mekanismer, der var involveret i den biologiske nitrogenfiksering i bælgplanters rodknolde. Planterne dannede rodknolde ved infektion med bakterien Rhizobium, og i rodknoldene fandtes et protein ved navn leghæmoglobin. Marcker og hans kolleger ønskede at klone genet for dette protein i håbet om at finde ud af, om det evolutionært set var relateret til de animalske globiner. Det havde længe undret Marcker, at leghæmoglobinet kun fandtes i plantens rodknolde og ikke i planter generelt. Det viste sig, at proteinet spillede en rolle i det symbiotiske samspil mellem rodknolde og bakterien, som resulterede i nitrogenfiksering. Hvor bakterien omdannede luftens frie nitrogen til ammoniak, der var anvendelig som nitrogenkilde for planten, tilførte plantens leghæmoglobin ilt til den aerobe bakterie. Ved at tage den nye teknologi i brug, blev Marckers gruppe den første, der isolerede, klonede og sekvenserede genet for leghæmoglobin. Dette gen var samtidig det første plantegen, der blev sekvenseret i verden. Sekvensen afslørede, at genet indeholdt hele tre ikke-kodende sekvenser, hvor de animalske globiner til sammenligning kun indeholdt to. Da det imidlertid viste sig, at to ud af de tre sekvenser var placeret på nøjagtigt samme sted som i det mammale gen, fastslog Marcker og hans kolleger, at de to gener evolutionært set måtte tilhøre samme familie. I 1981 blev resultaterne publiceret i Nature.\nMarckers engagement i gensplejsningen strakte sig ud over universitetets mure. Siden Marckers skifte til planteforskning havde hans gruppe opnået sponsering af Danisco, og samtidig indledte han et samarbejde med Novo, der til at begynde med ikke troede fuldt ud på gensplejsningens muligheder. Efter nogen overtalelse fra Marckers side blev firmaet dog interesseret, idet den nye teknologi syntes at byde på en løsning af den varslede verdensomspændende mangel på animalsk produceret insulin. Marcker indgik således en aftale med Novo om at indføre gensplejsning i firmaets laboratorier ved, at firmaet aftog gensplejsningstrænede kandidater fra Marckers gruppe mod en delvis finansiering af gruppens forskning ved Aarhus universitet. Marcker kom i perioden 1979-1982 tillige til at fungere som konsulent for Novo, der ønskede at maksimere udbyttet af den nye rekombinante teknologi. Det kan derfor ikke bestrides, at Marcker tilhører den lille gruppe af foregangsmænd, der kan tilskrives æren for at have indført gensplejsningen i såvel industrielle som akademiske kredse herhjemme. Men ikke kun Marckers gruppe kunne levere gensplejsningsekspertise til Novo.\nSiden ansættelsen af John Collins i 1974 havde Ole Maaløes Mikrobiologiske Institut ved Københavns Universitet ligeledes trænet forskere til Novo, og mange andre af landets forskningsinstitutioner indførte gensplejsningen op gennem 1980’erne, hvor forskningsrådenes store bioteknologiske programmer blev søsat med blandt andre Kjeld Marcker ved roret. Regeringen og forskningsrådene (SNF, SSVF, SJVF & STVF) besluttede i 1986 at iværksætte det første bioteknologiske forsknings- og udviklingsprogram (BIOTEK 1), som løb i årene 1987-1990. Samtidig blev Marcker optaget som medlem af Statens Naturvidenskabelige Forskningsråd, og han blev i kraft af sin faglige ekspertise udpeget som rådets repræsentant i en komite, der varetog fordelingen af de mange millioner af kroner, som var postet i BIOTEK 1 for at fremme den bioteknologiske forskning i landet. Han var ligeledes involveret i lanceringen af programmets efterfølger, BIOTEK 2. Derudover stod han i begyndelsen for at undersøge sikkerheden i laboratorier, som arbejdede med genmodificerede organismer (GMO). Marcker fulgte således med i genspeljesningens udbredelse i kraft af sin forskning, gennem sin rolle som bevillingsgiver i SNF og via sit midlertidige hverv som sikkerhedsinspektør. Måske var det netop Marckers meget brede engagement, som gjorde ham til en central skikkelse i debatten om den rekombinante genteknologi. Rent forskningsmæssigt blev han udmærket med den norske Anders Jahre pris i 1971og med Novo-prisen i 1973, men dertil kom hans omfattende udvalgsarbejde og medlemskaberne i utallige foreninger, råd og komiteer, såsom Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab, ATV og EMBO Council.\nH.H. Ussing overrækker Novo-prisen til Kjeld Marcker.\nForskernes nye redskab til at ændre organismers genetiske konstitution tiltrak sig stor opmærksomhed i befolkningen. Så stor, at hele skoleklasser henvendte sig på universiteterne for at høre mere om den nye teknologi. En studietur til det århusianske universitet blev endda skemalagt på Danmarks Journalisthøjskole, og fra tid til anden kunne den voldsomme interesse blive for meget for Marcker og kollegerne, der i nogen grad blev sinket i deres arbejde på grund af den store tilstrømning af interesserede. Men gensplejsning var et varmt emne i mange kredse uden for universiteterne, og der opstod gradvist et behov for, at forskere som Marcker deltog i debatten om teknologiens anvendelse og udbredelse. Marcker tog denne opgave på sig og fortalte vidt og bredt om teknologien i medierne. Med formidlingsarbejdet havde Marckers rolle som forsker ændret sig drastisk i forhold til tiden i Cambridge og de første dage som professor ved AU, hvor de ansatte end ikke blev pålagt undervisning.\nSelvom dialogen med befolkningen for Marckers vedkommende var helt frivillig, kendetegnede den dog et generelt skifte i forskernes rolle og forpligtelser overfor samfundet. Man kunne ikke forvente, at en teknologi, som kun med tøven blev accepteret af landets førende forskere og industri, uden videre ville blive budt velkommen af lægfolk, der stod uden tilstrækkelig information om dens fordele og ulemper. Pressionsgrupper, der satte sig imod legalisering af diverse aspekter af teknologien, kunne udøve stor effekt på politikerne, hvilket i sidste ende kunne skyde et lovende videnskabeligt forskningsområde i sænk. Men Marcker og de andre forskere, som med ildhu havde været med til at føre gensplejsningen til landet, ville slå et slag for at undgå, at den revolutionerende teknologi skulle strande på grund af noget sådant. Marcker blev derfor bedt om at tale på offentlige møder, hvor fx spørgsmålet om legalisering af genmodificerede fødevarer blev taget op til diskussion. På disse møder blev Marcker ofte mødt med megen modstand overfor brugen af genetisk forbedrede fødevarer, men han blev efterhånden vidne til, hvordan den offentlige accept af teknologien langsomt voksede sig større efter 1980’erne. Hvor mange i begyndelsen forsagede gensplejsningen og al dens væsen, er tendensen over de sidste 25 år blevet den, at de fleste ikke længere har skrupler ved at bruge genteknologisk fremstillede lægemidler. I Danmark gjaldt accepten dog ikke brugen af genmodificerede fødevarer, og for forskere som Marcker forblev dette noget af et paradoks.\nForskning, frygt og forbedrede fødevarer\nI april 2002 gik Marcker af som professor. Debatten om gensplejsning er dog langt fra afsluttet. Herhjemme er der blandede meninger om brugen af de genetisk modificerede fødevarer, og Marcker gør sig stadig tanker om fremtiden for den teknologi, han har viet en stor del af sin karriere til. Udviklingen af gensplejsningen, dens udbredelse og anvendelse er gået så stærkt, at den enkelte måske ikke har haft tid til at vænne sig til tanken. Ifølge Marcker bunder meget af befolkningens uvilje mod teknologien og den nye type fødevarer derfor i frygt for forandring og i en noget forvirret opfattelse af, hvad ”natur” og ”naturlighed” er for noget. Trods sin videnskabelige baggrund er han ikke i tvivl om, at forskere skal tage denne frygt alvorligt. Man kan ikke vinde accept af en ny teknologi ved at hive videnskabelige fakta ned over hovedet på folk. Hvis man ikke taler samme sprog, hjælper oplysning ikke.\nEfter mere end 20 års arbejde med gensplejsningen, er Marcker derfor af den opfattelse, at nye strategier må tages i brug, før videnskaben kan komme nogle af de ofte følelsesbetonede indvendinger til livs. Ifølge Marcker må det være en af de udfordringer, som fremtidens forskere står overfor, i en erkendelse af at ikke alle gensplejserens arbejdsopgaver findes inden for laboratoriets fire mure. På den anden side set er man som forsker altid i fare for at få for mange opgaver uden for laboratoriet, da især forskernes oprettelse af private bioteknologiske firmaer kan få menigmand til at sætte spørgsmålstegn ved forskernes engagement i den genteknologiske debat. Den enkelte forsker bør med andre ord ikke have for mange forskellige ”kasketter” på, og her overlader Marcker så roret til den næste generation forskere, i håbet om at de kan styre mellem disse naturvidenskabens Skylla og Karybdis.\nK. A. Marcker & F. Sanger: ”N-formyl-methionyl-s-RNA”, Journal of Molecular Biology, 8, (1964), pp. 835-840.\nK. A. Marcker et al.: ”Laboratorium for genekspression”, i 25 År. Institut for Molekylær Biologi., Aarhus Universitet, 1993.\nJan Markussen: Human insulin fremstillet ved gensplejsning, upubliseret skrift.\nMarie Louise Thomsen: Den tidlige molekylærbiologis udvikling og institutionalisering i Danmark (1932-1970)”, 2004. http://www.ivh.au.dk/hosta/hosta017.pdf.\nAarhus Universitet: Årsberetning 1969-1970, Aarhus Stiftsbogtrykkeri, 1970.


Volmer-Sørensens teater | Information\nAmager Scenen er gået i betalingsstandsning. Direktøren gennem de seneste to sæsoner, Martin Miehe-Renard, er på vild flugt - sikrede sig allerede et nyt job inden konkursen blev officiel. Fra sin nye og relative sikkerhed skyder han på bestyrelsen for Det storkøbenhavnske Teaterfællesskab, som ikke har været tilstrækkeligt gavmilde og i hvert fald ikke tilstrækkeligt tålmodige.\nHukommelsen er nok sådan, både hos politikere og teaterfolk (og journalister), at mange her i ophidselsen over endnu et stk. teaterdød har glemt, at dette teater næsten altid har været i krise.\nVed Sejr Volmer-Sørensens død i 1982 gik den daværende bestyrelse for teaterfællesskabet ind med en millionbevilling for at redde teatret fra konkurs. Efterfølgerne - Jørgen Buckhøj, Jan Hertz - var fremme med vesange og klageråb på melodien: Det var nemmere i Volmers tid.\nHvilket kun er rigtigt for så vidt Volmer-Sørensen nok i højere grad nød de lokale kommunal- og amtspolitikeres bevågenhed. Formanden for teaterfællesskabet, Preben Lassen, havde været med til at løbe Amager Scenen i gang og havde ikke behov for at lukke den igen. Og overborgmester Weidekamp, som repræsenterede byen København i teaterfællesskabet, havde stor kærlighed til folkeligt teater og sjove premierer og folk der som han selv betjente sig af store armbevægelser.\nGennem alle årene har det været Volmer-Sørensens vision, der har tegnet teatret: Store, folkelige forestillinger til det brede publikum. Operetter, musicals, farcer, store populære navne.\nOg Volmer-Sørensen havde ret i, at der i hvert fald dengang var et publikum til dette repertoire. Scenen blev aldrig noget lokalteater for Amager, men pensionist- og andre klubber kom i store busser for at se muntre forestillinger med de største navne. Ikke et øje var tørt den aften teatrets to stjerner Kaj Løvring og Grete Sønck i en kolonihavekomedie langt om længe fik hinanden. Sommer i Tyrol, Frøken Nitouche, Cabaret - ikke nyskabende, men stor underholdning.\nVolmer-Sørensens efterfølgere har frimodigt hævdet, at de fornyede og moderniserede, men det har næsten ikke været til at få øje på. Miehe-Renards store udspil i den netop afsluttede sæson har været en sovekammerfarce med bl.a. Søren Østergaard samt en musicaludgave af Gustav Wieds Livsens Ondskab med Jess Ingerslev i hovedrollen. Ingen af forestillingerne særlig vellykkede. Og måske heller ikke lige hvad teatrets gamle målgruppe har gået efter: Sovekammeret var nok for moralsk, for kysk, for langsomt til at tilfredstille som farce. Og Knagsted-historien var simpelthen for kantet fortalt og med alt for mange vers i alt for ligegyldige standardsange.\nMiehe-Renard brokker sig i dag over at den storkøbenhavnske bestyrelse ikke har givet ham tilstrækkelig med tid til at lægge repertoiret om og finde et nyt publikum. Den går ikke, hr. eks-direktør. Miehe-Renard er naturligt og ikke uretfærdigt blevet straffet for forestillinger, der var for forudsigelige, for gammeldags - ikke kunne tiltrække et nyt publikum og ikke var interessante for det gamle.\nSpørgsmålet er, om det ikke er arven fra Volmer-Sørensen, der er problemet - om ikke den form for underholdningsteater bliver stadig mere umuligt, fordi andre medier har overtaget dets rolle.\nEt par årtier eller tre har der - når det kom til fiktionsunderholdning - været et vist samspil mellem teater, film og tv. Efter tv-monopolbruddet eksisterer denne balance ikke mere. I dag, hvor begge de nationale tv-kanaler har valgt at satse benhårdt på dansksproget underholdning - kan det være svært at få øje på noget, der ligner skyggen af en fremtid for det, som indtil nu har været Amager Scenens repertoire. Det er tv-serier som Taxa, der skaber underholdningsstjerner, ikke teaterscenerne.\nDet er ikke i sig selv noget problem, at teatret er placeret i et butikscenter, og slet ikke noget problem, at det ligger på Amager. Mange initiativer har vist, at man kan trække publikum ud til de mærkeligste adresser - hvis det ellers har på fornemmelsen, at der er noget originalt eller skægt at komme efter.\nLad os være ærlige: Der har selv for de underholdningsgrådige de sidste mange år været langt mellem godbidderne på Amager Scenen. Nørrebros Teater og Det ny Teater har under alle omstændigheder de seneste år været i stand til at levere mere effektivt, mere underholdende underholdningsteater end Amager Scenen.\nMan kunne give slip og lade Amager Scenen glide i ét med sine omgivelser. Men det er næsten for nemt og i hvert fald for dumt. Amager Scenen er jo som bygning et prægtigt og anderledes teater - den brede scene er en gave og en åbenbaring. Det er jo ikke fordi, Københavnsområdet er teatermæt. Tilstrømningen til den ene store sommerfestival efter den anden med navne, der hverken er genkendelige og udtalelige for det helt store publikum, viser, at der er masser af potentielt publikum. Bare man har noget, der ægger deres nysgerrighed - og tør satse på det.\nEn indlysende løsning ville være at gøre Amager Scenen til en åben scene - måske med KIT (Københavns Internationale Teater) som ansvarlig. Store turneforestillinger, gæstespil fra landsdelsscenerne og fra udlandet, en enkelt egenproduktion i ny og næ.\nAmager Scenens konkurs er den første store udfordring for den ny kulturminister, Elsebeth Gerner Nielsen, den ny formand for Det storkøbenhavnske Teaterfællesskab, Mona Heiberg, og for den ny kulturborgmester i København, Hans Thustrp Hansen. Måske er det ovenikøbet en fordel, at der er kommet nye folk over hele linjen - de er ikke belastet af traditionelle tænkemåder, kan - hvis de tør - tænke helt forfra. Det er svært at forestille sig, at der ikke skulle være en fast scene på Amager, men det behøver ikke være efter Volmer-Sørensens opskrift.\nElsebeth Gerner NielsenGustav WiedJess IngerslevJørgen BuckhøjMartin Miehe-RenardSøren Østergaard\nKøbenhavns Internationale TeaterNørrebro Teater


Chokolade appelsin brownies - MYPROTEIN™\nNavngiv en bedre kombination end chokolade og appelsin. Vi venter.\nSå der er ingen vej udenom, at det helt sikkert er vinterjakkevejr igen, og det bliver allerede mørkt udenfor omkring kl. 16, men disse lækre chokolade appelsin brownies er en garanteret måde at få dig til at føle dig bedre tilpas med din dag, stol på os.\nSå du kan da lige så godt fylde dit hus med den utrolige duft af nybagt bagværk, ikke?\nNiall Kirklands chokolade appelsin brownies er enkle at lave, og resultatet er helt ubeskrivelig lækkert. Han bruger masser af appelsin mørk chokolade og kakaopulver for at give dem en rig, dyb smag sammen med ahornsirup for naturlig sødme og noget appelsinskal til en frisk syrlighed. Heaven!\n125 g mørk chokolade med appelsinsmag af høj kvalitet\n1 sprøjt FlavDrops (Vanilla)\n50 g 100% Kokosolie (smeltet)\nSmelt den mørke chokolade i en varmesikret skål over en gryde med kogende vand.\nPisk derefter æggene og ahornsiruppen i en stor blandeskål, indtil din blanding er fordoblet i størrelse (dette tager et stykke tid i hånden, hvis du har en elektrisk piskeris, anbefaler vi at bruge en).\nPisk derefter den smeltede mørke chokolade i æggeblandingen.\nSigt mandelmel og kakaopulver i blandingen, tilsæt FlavDrops, havsalt og appelsinskal og bland godt.\nBland til sidst den smeltede kokosolie.\nOverfør din brownieblanding til en foret bageform, 20 x 20 cm bageplade. Flad toppen ud for en jævn fordeling.\nNår den er bagt, skal du fjerne den fra ovnen, lade den køle af og skære i 16 stykker.


Person Of Concern – Kenneth Krabats 1000 stemmer\nCategory: Person Of Concern\nPOC, People/Persons Of Concern\n– Samos, 2021\nLige straks slutter 5 ugers ophold på Samos med en mængde praktiske opgaver – maling, flytte, pakke, afrense, reparation og meget andet. Med’EqualiTeam, en fransk læge-NGO som har været på Samos i 3 år, vælger nu at lukke deres praksis her pga. for få ankommende asylansøgere. For 2 uger siden blev en ny lejr med plads til 3000 indviet med taler fra nationale og internationale honoratiores, og med stor kritik, bl.a fra Amnesty og Læger Uden Grænser. Lejren er den første af 6 planlagte topsikrede ankomst- og udsendelseslejre på de græske øer til i alt 500 millioner EU-kroner.\nDen nye lejr, der erstatter en længe totalt overfyldt militærforlægning og overflyden af mennesker ud på de nedenliggende bjergsider, har pt. under 200 mennesker, en læge, som kan tage sig af medicinske opgaver i åbningstiden, 100 Frontex-militærpersoner og privatansatte sikkerhedsfolk, og Læger Uden Grænser har en ny praksis uden for lejren til straksbehandling og psykologisamtaler (selvom de ikke er helt sikre på, hvad opgaven egentlig er i dag). Med’EqualiTeam søger andre steder hen, hvor behovet er større. Måske Libanon – der i skrivende stund er uden strøm…! Continue reading “POC, People/Persons Of Concern”\nAuthor krabatPosted on 14. October 2021 15. October 2021 Categories flygtning, flygtningepolitik, menneske, Person Of ConcernTags Flygtningekonventionen, menneskerettighederne, SamosLeave a comment on POC, People/Persons Of Concern\nMobning iphone bevidsthed pdf Peru DRM lyddigt dansk forfatterforening HP frihed NGO ebog Danmark anmeldereksemplar Apple død Kindle jordskælv Indien Gyldendal podcast forlag Politiken epub eksistens litteratur TV Publizon menneske USA poesi frygt EPUB3 rusland DR Philip K Dick Jorden humor kærlighed oplæsning teknik civilisation skrivetrang SFC København kenneth krabat ipad bogomtale fattigdom science fiction


Presse: Århus Charter inviterer til fødselsdag - Århus Charter\nÅrhus Charter fylder 28 år d. 30 marts 2016, og inviterer i den anledning på kagemand og kaffe i den flotte rejsecafé på Marselisborg Lystbådehavn.\nÅrhus Charter har i snart 28 år sendt ferielystne danskere på charterferie. Det gør de stadig i stor stil.\nFørstkommende onsdag i tidsrummet kl. 10-18 vil rejsebureauet derfor gerne fejre 28 års fødselsdag med både velkendte såvel som nye besøgende på domicilen på Marselisborg Lystbådehavn. Dagen igennem vil der blive serveret kagemand og kaffe til de besøgende, ligesom der vil være aktiviteter og gode rejsetilbud.\nBureauchef og medejer Henrik G. Jensen uddyber: ”Vi har siden 1988, i nu 28 år, været begunstiget af tusindevis af gæster, som har lagt ansvaret for deres dyrebare ferietid i vores hænder. Vi er oprigtig stolte af så mange gæster, fortsat vælger at benytte os som deres foretrukne rejsearrangør. Derfor har vi, udover kagemand og kaffe, fundet rigtig gode fødselsdagstilbud frem på dagen, som kun kan bestilles d. 30 marts.”\nUdover rejsetilbuddene, har man også mulighed for at vinde en rejse for to personer til Cypern, ved at prøve lykken i butikken på dagen.\n”Vi håber, at de mange besøgende på dagen vil føle sig inspireret til deres næste charterferie i vores rejsecafé. Skulle dette ikke være nok, så afholder vi to gratis rejseforedrag i løbet af dagen for interesserede. Rejseforedragene vil primært handle om vores Danmarkspremierer og sommernyheder; Ithaca i Grækenland og Lampedusa i Italien, samt vores afgange lokalt fra Aarhus Lufthavn. Specielt til Ithaca skal man ikke vente længe med at bestille sommerrejsen, selve jomfrurejsen d. 23 maj 2016 er kun 3 pladser fra at være udsolgt”, pointerer Henrik G. Jensen.\nRejseforedragene afholdes kl. 12.30 og kl. 15.00, og det anbefales at møde op i god tid, da pladserne er begrænsede og først til mølle.\nVintersalget åbnes – Spar netop nu kr. 1.000,- på vinterrejsen\nVil man gerne sikre sig favorithotellet på vinterrejsen i den kommende sæson 2017 er der godt nyt. På fødselsdagen d. 30 marts åbnes nemlig for salget af disse, og det endda med en bestil-tidlig rabat på kr. 1.000,- pr. person.\nÅrhus Charters erfarne rejseeksperter vil dagen igennem være til rådighed til feriesnakke og rådgivning.\n”Vi glæder os til at hilse på alle besøgende på dagen, og vi er til rådighed for at hjælpe med at finde den helt rigtige charterferie blandt de mange unikke fødselsdagstilbud. Derudover er der jo mulighed for at vinde en rejse for 2 blandt alle der besøger os på dagen, komme til gratis rejseforedrag og få lidt til ganen – så der er alt mulig grund til at kigge forbi”, slutter Henrik G. Jensen.\nDe mange gode fødselsdagstilbud, som kun er gældende til Århus Charters fødselsdag d. 30 marts 2016, kan fra d. 29/3-16 findes via linket: http://www.aarhuscharter.dk/fodselsdag


13. Sandagervej 30, Herning - tilladelser til permanente teltkonstruktioner\nSagsnr.: 02.34.02-P19-920-15 Sagsbehandler: Hans Eghøj\nSandagervej 30, Herning - tilladelser til permanente teltkonstruktioner\nØvrige sagsbehandlere: Thomas Frydensbjerg, Hans Eghøj\nForvaltningen har modtaget en henvendelse om at få permanent tilladelse til at opføre en teltkonstruktion på ca. 400 m2 i et erhvervsområde. Ansøger og ejer henviser til praksis i andre kommuner, hvor det tillades. Forvaltningen ønsker, at den konkrete sag behandles og anvendes som grundlag for en fremadrettet praksis i sammenlignelige sager og dermed kommer til at danne præcedens.\nForvaltningen anbefaler, at der i det konkrete tilfælde gives en permanent tilladelse til at opføre en lagerbygning med teltdug efter konkret ansøgning, og at der tilsvarende indføres mulighed for at godkende/lovliggøre øvrige midlertidige teltkonstruktioner i kommunen på vilkår, at det ikke er i strid med gældende planlægning og byggelovgivning.\nForvaltningen har modtaget en henvendelse fra ejeren af erhvervsejendommen Sandagervej 30, Herning. Ejendommen anvendes til entreprenørvirksomhed. På arealet er der i forvejen opstillet en mindre midlertidig teltkonstruktion. Der ønskes mulighed for at opføre en ny teltkonstruktion på ca. 400 m2 til overdækning og lagerformål for virksomhedens maskiner og materialer.\nForvaltningen praktiserer i øjeblikket, ud fra tidligere godkendt administrationsgrundlag, at midlertidige teltkonstruktioner alene tillades til midlertidige formål i maksimalt 3 år. Herefter skal de nedtages eller ændres til mere permanent bebyggelse.\nEjeren oplyser, at den ønskede teltkonstruktion er udført i en solid konstruktion med fundament mm., som efter deres vurdering burde kunne sidestilles med en traditionel lagerbygning i lette plader.\nDer vil være tale om en økonomisk besparelse i forhold til at opføre nyt i traditionelle byggematerialer.\nEjendommen er omfattet af lokalplan nr. 1.29.1 for et erhvervsområde ved Damgårdvej. Det fremgår bl.a. af § 8.1, at der til udvendige bygningssider samt tagplader ikke må anvendes materialer, som efter byrådets skøn virker skæmmende.\nByggelovens bestemmelser skal overholdes i alle tilfælde, men på et konkret ansøgningsgrundlag. Der vil, tilsvarende andre permanente konstruktioner, være fokus på de bygningsregulerende bestemmelser og herunder brand. Det betyder, at det indgår i vurderingen, hvad bygningen tænkes anvendt til. F.eks. lagerformål og vurdering af brændbarhed, miljøfarligt oplag osv. Der skal, tilsvarende andre konstruktioner, som udgangspunkt være min. 10 m til skel og desuden min. 15 m til andre bygninger på ejendommen.\nForvaltningen kan oplyse, at den oprindelige baggrund for at tillade midlertidige teltkonstruktioner i erhvervsområder i maksimalt 3 år, var for at imødekomme erhvervsvirksomhedernes særlige behov for oplag ved f.eks. ekstraordinær ordretilgang og tilsvarende. Altså ofte en akut og midlertidig situation som kræver en hurtig løsning og uden at virksomheden skulle bekoste en permanent udvidelse.\nForvaltningen har tidligere set flere eksempler på, at teltkonstruktionerne har været tvivlsomt opført og været ringe vedligeholdt. Det har i nogle tilfælde givet anledning til klager over løsthængende og flagrende teltduge. Desuden har teltkonstruktionerne i nogle tilfælde haft et udseende, som ikke har været ønskeligt i forhold til omgivelserne.\nTeltduge og konstruktioner har udviklet sig meget de seneste år, og der findes nu flere nye eksempler på, hvor konstruktioner og teltmaterialer faktisk kan have en visuel karakter, som kan sidestilles med mere traditionelle lagerbygninger udført i lette pladematerialer.\nForvaltningen vurderer, at det alene er spørgsmålet om det visuelle udtryk af teltdug-materialet. Øvrige konstruktive bygningsforhold skal naturligvis overholde gældende lovbestemmelser og evt. lokalplanbestemmelser.\nI de konkrete ansøgninger vil forvaltningen samtidig vurdere teltkonstruktionernes synlighed i forhold til omgivelserne.\nat der tillades opførelse af ny lagerbygning på Sandagervej 30, udført med teltdug i forhold til lokalplan nr. 1.29.1, stk. 8. og forudsat, at de bygningsregulerende bestemmelser, herunder brand overholdes,\nat forvaltningen med udgangspunkt i Sandagervej 30, fremadrettet behandler ansøgninger og lovliggørelser af tilsvarende konstruktioner i kommunen på samme vilkår og efter konkret vurdering.


Hem » Holland » Hela Holland » Norra Brabant » HNB068\nTilbring ferien i dette behageligt indrettede feriehus beliggende i nærheden af vidstrakte skovområder og den spændende storby Eindhoven. Her kan I kombinere naturoplevelser med kulturelle udflugter i et spændende hjørne af Holland. På første sal af dette dobbelthus ligger opholdsstuen med kamin, et veludstyret køkken, to soveværelser med TV og klimaanlæg, et badeværelse med bruser og et bryggers. I stueetagener der et soveværelse med dobbeltseng samt en hall med klaver. Tag endelig jeres hunde med på ferie i dette skovområde - alle får det sjovt her. Haven er endda indhegnet og ligger op ad husejerens have.\nAlsidige naturområder, charmerende landsbyer og denpulserende by Eindhoven venter på jer lige uden for døren. Tag en cykeltur gennem Leenderbos og Groote Heide, og tag en kop kaffe i de nærtliggende landsbyer Budel, Valkenswaard og Bergeijk og kører I 14 km så kan I besøge klosteret Arcel tæt på grænsen til Belgien.


Områdekode Oberndorf b Apolda (forvalg)\nOmrådekode / forvalg Oberndorf b Apolda\nBy eller region: Oberndorf b Apolda\nOmrådekoden / forvalg for Oberndorf b Apolda er 036465. For det fiktive telefonnummer 7157456 og er forvalg / områdekoden 036465, det nummer, der skal ringes op, er 036465 7157456. Og Oberndorf b Apolda ligger i Tyskland.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 7157456 er forvalg / områdekoden 036465 (Oberndorf b Apolda) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 36465 7157456. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 036465 – selvfølgelig også ringes op.\nHvis du er uden for Tyskland, og du vil ringe til en person i Oberndorf b Apolda, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Tyskland er +49 (0049), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Oberndorf b Apolda, skal du prefikse personens telefonnummer med +49 36465. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 7157456 er forvalg / områdekoden 036465 (Oberndorf b Apolda) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 36465 7157456.


"Gossip Girl"-stjerne holdt kvinde fanget som sexslave | SE og HØR\nFredag, 9. marts 2018 - 10:31\nNye anklager: "Gossip Girl"-stjerne holdt kvinde fanget som sexslave\nDen tidligere "Gossip Girl"-stjerne Ed Westwick bliver af nu tre kvinder anklaget for voldtægt.\nEndnu engang bliver Ed Westwick anklaget for at have voldtaget en kvinde\nSidste år stod to kvinder frem og anklagede "Gossip Girl"-stjernen Ed Westwick, 30, for at have voldtaget dem.\nSkuespilleren nægtede sig skyldig, men anklagerne endte med at koste stjernen jobbet hos BBC.\nNu træder en tredje kvinde så frem med meget alvorlige anklager mod Ed Westwick.\nIfølge TMZ anklager stylisten Haley Camille Freedman "Gossip Girl"-stjernen for at have holdt hende som sexslave i 48 timer i hans hjem i Los Angeles tilbage i 2014.\nHaley Camille Freedman har ifølge TMZ ikke sagsøgt Ed Westwick, men en række forretningspartnere, som angiveligt nægtede at arbejde sammen med hende, da hun truede med at gå til medierne med sine anklager mod Westwick.\nEd Westwick droppet af BBC\nIfølge Haley Camille Freedman tog hun med en gruppe venner hen og besøgte Ed Westwicks hjem i 2014.\nSenere, da alle de andre var gået, dyrkede hun og Westwick sex, og tingene tog en drejning, da han bad hende om at "kvæle ham, slå ham og spytte på ham".\nDa hun nægtede, hævder hun, at han kvalte, slog og spyttede på hende.\nEfter samlejet faldt hun i søvn, og da hun tog bad om morgenen, tvang Ed Westwick hende til at have sex mod hendes vilje.\nI søgsmålet fremgår det, at hun endte med at være i Ed Westwicks hus i to dage, hvor hun hverken havde signal på sin mobiltelefon, og hvor han sagde, at han ville køre hende hen til hendes bil, men han gjorde det aldrig.\nIfølge TMZ fortæller kilder tæt på Ed Westwick, at Haley Camille Freedman lider af vrangforestillinger, og at hun forsøgte at sælge sin historier til medierne, men at de ikke godtog hendes historier og troede, at hun løj.\nEd Westwick: Jeg vil have mit navn renset\nDa to kvinder sidste år anklagede Ed Westwick for voldtægt, nægtede han sig skyldig.\nHan hævdede, at den ene af kvinderne, som anklagede ham for voldtægt, havde han aldrig mødt.