Fri vilje - Wikipedia, den frie encyklopædi\n(Omdirigeret fra Frie vilje)\nFri vilje er et centralt begreb inden for filosofi og religion. Med menneskets fri vilje menes, at den blotte fornuft i en vis udstrækning styrer handlinger – uafhængigt af naturlige og overnaturlige faktorer. Én definition af fri vilje er muligheden for, at den handlende kunne have handlet på en anden måde. Den frie vilje ses i mange livssyn som en undtagelse fra en ellers deterministisk verden og er desuden nødvendig for flere af dem, herunder eksistentialismen. Den står i skarp modsætning til fatalismen.\nMed den mekanistiske tænknings indtrædelse i videnskaben sattes ofte spørgsmål ved hverdagsopfattelsen af menneskets fri vilje, selv om det dog også blev gjort tidligere, blot i mindre udstrækning og af andre grunde. Inden for filosofien skelner man\ndels mellem determinisme og indeterminisme, det vil sige om naturen er helt årsagsbunden eller ikke,\ndels mellem kompatibilisme og inkompatibilisme, det vil sige hvorvidt fri vilje er foreneligt med en helt deterministisk verden eller ej. Der findes ingen alment accepteret definition af "fri vilje", hvilket er en af grundene til, at uenigheden er så udbredt.\n1 I vestlig filosofi\n1.4 Libertariansk inkompatibilisme\n1.5 Andre synsvinkler\n2 Moralsk ansvar\n3 Inden for videnskaben\n3.4 Neurologi og psykiatri\n3.5 Determinisme og emergent opførsel\n3.6 Eksperimentel psykologi\n4 Inden for religion\n4.1 Hinduistisk filosofi\n4.2 Buddhistisk filosofi\n4.3 I kashmirsk shaivisme\n5 I anden teologi\nI vestlig filosofiRediger\nEn simplificeret taksonomi af de vigtigste positioner inden for fri vilje.\nSpørgsmålet om fri vilje er igennem tiderne først og fremmest blevet behandlet som et filosofisk problem. Ofte kontrasterer tanken om en fri vilje mod determinismen, to begreber som dog ikke nødvendigvis står i konflikt med hinanden. Standpunktet, at disse to er forenelige, kaldes kompatibilisme. Den retning af deterministiske tænkere, som mener, at en deterministisk verden ikke er forenelig med fri vilje, kaldes ofte for inkompatibilisme eller hård determinisme; modsætningen kaldes da naturligvis blød determinisme.\nDe grundlæggende filosofiske synspunkter på problemet om fri vilje kan opdeles ved hjælp af svarene på følgende to spørgsmål:\nEr determinisme sand? og\nEksisterer fri vilje?\nUddybende artikel: Determinisme\nDeterminisme er en bred betegnelse med store forskelle i betydninger. Korresponderende til hver af disse forskellige betydninger opstår en forskellig problematik, hvad angår fri vilje.\nKausal (eller nomologisk) determinisme er tesen om, at fremtidige hændelser er nødvendiggjorte af tidligere og nutidige begivenheder kombineret med naturlovene. Den slags determinisme illustreres nogle gange med tankeeksperimentet udført af Laplaces dæmon: Man kan forestille sig en entitet, der kender til alle fakta angående datiden og nutiden og kender til alle naturlove, der styrer universet. En sådan entitet kan være i stand til at bruge denne viden til at forudse fremtiden ned til mindste detalje.\nLogisk determinisme er den opfattelse, at alle udsagn, hvad enten de omhandler datid, nutid eller fremtid, enten er sande eller falske. Problematikken angående fri vilje er i denne kontekst ensbetydende med problemet omkring, hvordan valg kan være frie, givet at hvad man gør i fremtiden allerede er bestemt som sandt eller falsk i nutiden.\nTeologisk determinisme er tesen om, at der er en gud, som bestemmer alt, hvad mennesker vil gøre – enten ved at kende deres handlinger i forvejen (via en form af alvidenhed) eller ved at forordne deres handlinger på forhånd. Problematikken omkring fri vilje her er, hvordan ens handlinger kan være frie, hvis der er en skabning, som har bestemt dem for en forud for ens tid.\nBiologisk determinisme er ideen om, at al adfærd, tro og ønsker er fastsat med vores genetiske tilkomster. Der er også andre teser om determinisme, heriblandt kulturel determinisme og psykologisk determinisme. Yderligere kombinationer og sammenstillinger af deterministiske teser, som fx bio-miljømæssig determinisme, er endnu mere almindelige.\nThomas Hobbes var en klassisk kompatibilist.\nKompatibilister fastholder, at determinisme er foreneligt med fri vilje. En generel strategi anvendt af "klassiske kompatibilister", såsom Thomas Hobbes, er at hævde, at en person handler frit, udelukkende når personen har villet handle og kunne have valgt at handle anderledes, hvis denne havde valgt at gøre det. Hobbes tilskrev blandt andet sådan kompatibilistisk frihed til personen og ikke til et abstrakt begreb som vilje. For eksempel skrev han, at "ingen frihed kan tilskrives viljen, ønsker eller tilbøjelighed, men menneskets frihed; hvilken består i, at han ikke finder noget til hinder for at gøre noget, som han vil, ønsker eller har tilbøjelighed til at gøre." David Hume påpegede dette nødvendige kriterium, at "denne hypotetiske frihed er universel tilladt for alle, der ikke er fanger og fængslede". For at illustrere deres position påpeger kompatibilister krystalklare tilfælde, hvor personers fri vilje er blevet dem nægtet, gennem voldtægt, mord, tyveri eller andre former for tvang. I disse tilfælde mangler fri vilje, ikke bare fordi fortiden kausalt bestemmer fremtiden, men fordi den angribende part overrumpler offerets ønsker og præferencer angående sine handlinger. Den angribende part tvinger offeret og, ifølge kompatibilister, er dette det, der tilsidesætter fri vilje. Deraf argumenterer de for, at determinisme ikke gør nogen forskel; det der gør forskellen er, at individers valg er et resultat af deres egne ønsker og præferencer, som ikke bliver tilsidesat af en ekstern (eller intern) kraft. For at være kompatibilist skal man ikke besidde en bestemt opfattelse af fri vilje, men kun nægte at determinisme er modstridende fri vilje.\nWilliam James' opfattelser var ambivalente. Mens han troede på fri vilje på et "etisk grundlag", mente han ikke, der var bevis for det på et videnskabeligt grundlag. Heller ikke hans egen selviagtagelse støttede det. Endvidere accepterede han ikke inkompatibilisme, som den formuleres nedenfor; han mente ikke, at indeterminismen i menneskets handlinger var en forudsætning for moralsk ansvar. I sit værk Pragmatism, skrev han, at "instinkt og nytte mellem dem, kan man sikkert tillægge tillid til at fortsætte den sociale virksomhed med straf og lovprisning" uanfægtet metafysiske teorier. Han mente ikke, at indeterminisme er vigtigt som en "lettelsens doktrin" – den muliggør synspunktet, at selvom verden måske på mange måder er et dårligt sted, så kan den gennem individers handlinger blive et bedre sted. Han siger derimod, at determinisme underminerer meliorisme – ideen, at fremskridt er et reelt koncept, der leder hen imod en forbedring af verden.\n"Moderne kompatibilister", såsom Harry Frankfurt og Daniel Dennett, argumenterer for, at der er tilfælde, hvor en person under tvangs handlinger stadig er frie, fordi sådan tvang er sammenfaldende med personen under tvangs personlige hensigter og ønsker. Frankfurt er en af de mest fremtrædende fortalere for en version af kompatibilismen kaldet det "hierarkiske net". Ideen er, at et individ kan have modstridende ønsker på et førsteordensniveau og også have ønsker om de forskellige førsteordensønsker (et andenordensønske), hvor resultatet er, at et af ønskerne overtrumfer de øvrige. En persons vilje skal identificeres som dennes mest fremtrædende førsteordensønske, det vil sige de ønsker, som personen handler ud fra. Som eksempel findes der "tankeløst afhængige", "ufrivillige afhængige" og "frivillige afhængige" i kategoriseringen af narkotikaafhængige. Alle tre grupperinger har potentielt modstridende førsteordensønsker om både at ville tage narkotikaen og ikke at ville det.\nDen første gruppe, "tankeløst afhængige", har ingen andenordensønsker om ikke at tage stoffet. Den anden gruppe, "ufrillige afhængige", har et andenordensønske om ikke at tage stoffet, hvorimens den tredje gruppe, "frivillige afhængige", har et andenordensønske om rent faktisk at tage det. Ifølge Frankfurt er den første gruppe blottet for vilje og er derfor ikke længere individer. Medlemmerne af den anden gruppe ønsker frit ikke at tage narkotikummet, men deres vilje overrumples af deres afhængighed. Slutteligt tager medlemmerne af tredje gruppe stoffet, de er afhængige af, med glæde. Frankfurts teori forgrenes til et uendeligt antal niveauer. Kritikere af teorien påpeger, at der ikke er nogen sikkerhed for, at der ikke vil opstå konflikter selv på højereordensniveauer af ønsker og præferencer. Andre argumenter for, at Frankfurt ikke efterlader nogen fyldestgørende forklaring på, hvordan de forskellige niveauer i hierarkiet forholder sig til hinanden.\nI Elbow Room præsenter Dennett et argument for en kompatibilistisk teori om fri vilje, som er yderligere forklaret i bogen Freedom Evolves. Den grundlæggende tankegang er, at hvis man udelukker Gud, uendeligt magtfulde dæmoner og andre sådanne væsener, så er fremtiden, grundet kaos og empiriske grænser for præcisionen af vores viden om verden, dårligt defineret for alle begrænsede væsener. De eneste veldefinerede ting er "forventninger". Evnen til at handle "anderledes" giver kun mening, når man har at gøre med disse forventninger og ikke med en ukendt og uerkendelig fremtid.\nIfølge Dennett kan fri vilje eksistere, fordi individer har evnen til at handle forskelligt fra, hvad folk forventer. Inkompatibilister hævder, at problemet med denne idé er, at vi muligvis blot er "maskiner, som reagerer på forudsigelige måder på stimuli i vores omgivelser". Derfor er alle vores handlinger kontrolleret af kræfter uden for os selv eller af rent tilfælde. Mere sofistikerede analyser af kompatibilistisk fri vilje forefindes ligesom også anden kritik gør.\nBaron d'Holbach var en hård determinist.\n"Hårde determinister" som d'Holbach accepterer determinisme og afviser fri vilje. "Metafysiske libertarianere" som Thomas Reid, Peter van Inwagen og Robert Kane accepterer fri vilje, men benægter determinisme, og dermed er de af den opfattelse, at der findes en form for indeterminisme. Et andet synspunkt er det hårde inkompatibilistiske, som hævder, at fri vilje er inkompatibelt med både determinisme og indeterminisme. Dette standpunkt forsvares af Derk Pereboom.\nEt af de traditionelle argumenter for inkompatibilisme er baseret på en "intuitionspumpe": hvis en person er forudbestemt i sine valg og handlinger, så må denne være lige som andre mekaniske ting, der er målrettede i deres adfærd, som en billardkugle, en dukke eller en robot. Fordi disse genstande ikke har en fri vilje, må mennesker være uden fri vilje, hvis determinisme er sand. Dette argument er blevet afvist af kompatibilister som Daniel Dennett på grund af, at selv hvis mennesker har noget til fælles med disse genstande, behøver det ikke betyde, at der ikke er nogen vigtige forskelle.\nEt andet argument for inkompatibilisme er argumentet om kausalkæder (årsagskæder). Inkompatibilisme er nøglen til den idealistiske teori om fri vilje. De fleste inkompatibilister afviser ideen om, at frihed til at vælge sine handlinger udelukkende består af frivillig adfærd. De insisterer derimod på, at fri vilje betyder, at mennesker må være den ultimative eller originale årsag til sine handlinger. Mennesket må være en causa sui i den traditionelle forstand. At være ansvarlig for sine valg er at være den første årsag til disse valg, hvor den første årsag skal forstås som det, at der ikke er nogen forudgående årsag til årsagen. Argumentet er da, at hvis mennesket har en fri vilje, så er mennesket den ultimative årsag til sine handlinger. Hvis determinisme er sand, så er alle menneskets valg derimod forårsaget af begivenheder og faktorer, der er uden for dets rækkevidde. Så hvis alting, mennesket gør, er forårsaget af begivenheder og faktorer uden for menneskets kontrol, kan mennesket ikke være den ultimative årsag til sine egne handlinger. Derfor kan mennesket ikke have nogen fri vilje. Dette argument er også blevet udfordret af forskellige kompatibilistiske filosoffer.\nEt tredje argument for inkompatibilisme blev formuleret af Carl Ginet i 1960'erne og har været genstand for meget opmærksomhed i den moderne litteratur. Det simplificerede argument lyder: Hvis determinisme er sand, så har vi ingen kontrol over begivenheder i fortiden, som er bestemmende for vores nuværende tilstand og ingen kontrol over naturlovene. Siden vi ikke kan kontrollere disse anliggender, kan vi heller ikke have kontrol over deres konsekvenser. Eftersom vores nutidige valg og handlinger, under determinisme, er de nødvendige konsekvenser af fortiden og naturlovene, så har vi ingen kontrol over dem og deraf ingen fri vilje. Dette kaldes konsekvensargumentet. Peter van Inwagen bemærker, at C.D. Broad kom med en version af konsekvensargumentet allerede i 1930'erne.\nProblemet for kompatibilister i dette argument ligger i det faktum, at det synliggør umuligheden i, at man kunne have valgt anderledes, end man gjorde. Hvis for eksempel Carina er kompatibilist, og hun netop har sat sig ned på sofaen, så skal hun kunne påstå, at hun kunne være blevet stående, hvis hun ønskede det. Men det følger af konsekvensargumentet, at hvis Carina var blevet stående, ville hun enten have genereret en uforenelighed, bryde naturlovene eller ændret fortiden. Derfor er kompatibilister ifølge Ginet og van Inwagen tvunget til at acceptere eksistensen af "utrolige evner". Et modsvar til dette argument er, at det ligestiller begreberne evner og behov, eller tanken om, at den fri vilje fremkalder muligheden for at træffe ethvert givet valg, i virkeligheden er en illusion, og at valget var blevet taget i forvejen, selvom den "bestemmende person" opfattede det omvendt. David Lewis hævder, at kompatibilister er tvungne til at antage, at valget kunne have faldet anderledes ud, hvis der havde hersket andre omstændigheder i fortiden.\nHovedartikel: Libertarianisme (metafysik).\nDet andet synspunkt under overskriften inkompatibilisme er metafysisk libertarianisme. Libertarianisme antager, at fri vilje eksisterer, hvilket medfører, at individer er i stand til at vælge mere end én mulig handling i en given situation. Eftersom determinisme antyder, at der kun er en mulig fremtid, er determinismen ikke forenelig med denne opfattelse af fri vilje og må derfor være falsk.\nRetninger af libertarianismen kan opdeles i to hovedgrene: overnaturlige teorier og videnskabelige eller naturlige teorier. Overnaturlige teorier antager, at ikkefysisk sind eller sjæl står over fysisk kausalitet, sådan at fysiske hændelser i hjernen, som fører til udførelsen af handlinger, ikke har en fuldstændig fysisk forklaring. Denne tilgang er tilknyttet dualismen og har nogle gange en teologisk motivation bag sig.\nVidenskabelige forklaringer på libertarianismen (beskrevet som "naturalistiske") involverer nogle gange panpsykisme eller teorien om, at en egenskab i bevidstheden er associeret med alle partikler og gennemsyrer hele universteorien. Andre naturalistiske tilgange kræver ikke, at fri vilje er en fundamental byggesten i universitet; normal tilfældighed henvises til som "albuerum", som opfattes som nødvendig for libertarianere. Fri vilje betragtes som en bestemt type kompleks proces med et element af indeterminisme. Et eksempel på denne tilgang er udviklet af Robert Kane.\nMeget af Arthur Schopenhauers tænkning er fokuseret på begrebet vilje og dets relation til frihed.\nNogle filosoffers synspunkter er svære at kategorisere som enten kompatibilistisk eller inkompatibilistisk, hård deterministisk eller libertariansk. John Locke, for eksempel, nægtede, at begrebet fri vilje gav mening (jævnfør teologisk nonkognitivisme, en lignende holdning til eksistensen af Gud). Han var også af den mening, at determinismens sandhed var irrelevant. Han mente, at det, der definerer frivillig adfærd, er, at individer har evnen til at "udsætte" en beslutning længe nok til at kunne reflektere over dets konsekvenser: "...viljen betegner i sandhed intet ud over en kraft eller evne til at foretrække eller vælge". På lignende vis diskuterede David Hume muligheden for, at hele debatten om fri vilje ikke er andet end et "verbalt" spørgsmål. Han foreslog endvidere, at det ville kunne forklares med "en falsk følelse eller fornemmet oplevelse", som forbindes med mange af vores handlinger, når vi udfører dem. Ved eftertanke erkender vi, at de var nødvendige og determinerede fra begyndelsen af.\nArthur Schopenhauer angriber spørgsmålet om fri vilje og moralsk ansvar på følgende måde:\nAlle ser sig selv a priori at være fuldstændig fri, selv i sine individuelle handlinger, og synes, at han hvert øjeblik kan forfølge en anden type liv. ...Men a posteriori, gennem erfaring, opdager han, at han ikke er fri, men underlagt nødvendigheden, og modsat sine egne beslutninger og overvejelser ikke kan ændre sin adfærd og at fra begyndelsen af sit liv til slutningen af livet er nødt til at udleve den karakter, som han selv fordømmer...."\nI sin On the Freedom of the Will konstaterede Schopenhauer, at "du kan gøre, hvad du vil, men i et hvert givet øjeblik af dit liv, kan du kun ville en eneste forudbestemt ting og absolut intet andet end denne ene."\nRudolf Steiner, som udgav Schopenhauers samlede værker, skrev Frihedens filosofi, som fokuserer på problemet med fri vilje. Steiner opdeler til at begynde med dette i to aspekter af frihed: tankefrihed og handlefrihed. Han argumenter for, at indre frihed opnås, når vi bygger bro mellem vores sanseindtryk, som påvirker den ydre opfattelse af verden, og vores tanker, som giver os adgang til verdens indre natur. Ydre frihed opnås ved at trænge igennem vores handlinger med moralsk fantasi. Steiner forsøger at vise, at disse to aspekter af indre og ydre frihed er uadskillelige, og at sand frihed kun opnås, når de er forenede.\nDen moderne filosof Galen Strawson er enig med Locke i, at determinismens sandhed eller usandhed er irrelevant for problemet. Han argumenter med, at begrebet fri vilje fører til en uendelig proces og derfor er meningsløs. Hvis man er ansvarlig for, hvad man gør i en given situation, så følger, ifølge Strawson, at man må være ansvarlig for, hvordan ens mentale liv ser ud. Men det er umuligt for en at være ansvarlig for måden, man er på, i enhver henseende. Dette begrundes med, at for at man kan være ansvarlig for, hvordan man handler i situation "Sn", må man også have været ansvarlig for, hvordan man var i "Sn−1". For igen at være ansvarlig for "Sn−1", må man have været ansvarlig for, hvordan man var i "Sn−2" og så videre. På et tidspunkt i kæden må der have været en oprindelig handling i en ny kausalkæde. Men det er umuligt. Mennesket kan ikke opfinde sig selv eller sin mentale tilstand ex nihilo. Dette argument indebærer, at fri vilje i sig selv er absurd, men ikke at det er inkompatibelt med determinisme. Strawson kalder sin egen synsvinkel "pessimisme", men det kan blive klassificeret som hård inkompatibilisme.\nTed Honderich er af den holdning, at "determinisme er sand, mens kompatibilisme og inkompatibilisme begge er falske", og det reelle problem ligger et andet sted. Honderich fastholder, at determinisme er sand, fordi kvantefysiske fænomener ikke er hændelser eller ting, der kan lokaliseres i tid og rum, men er abstrakte enheder. Endvidere, selv hvis de var hændelser på mikroniveau, synes de ikke at ville have nogen relevans for, hvordan verden er på makroniveau. Han fastholder, at inkompatibilitet er falsk fordi, selvom determinisme er sand, så har inkompatibilister ikke og kan inkompatibilister ikke komme med en tilstrækkelig begrundelse for oprindelse. Han afviser kompatibilisme, fordi det, ligesom inkompatibilisme, antager en fundamental opfattelse af frihed. Der er i virkeligheden to opfattelser af frihed: frivillig handling og oprindelse. Begge opfattelser behøves for at kunne forklare fri vilje og ansvar. Både determinisme og indeterminisme er trusler mod en sådan frihed. At afvise disse opfattelser af frihed ville være at afvise moralsk ansvar. På den ene side har vi vores intuition; på den anden vores videnskabelige fakta. Det "nye" problem er, hvordan man løser denne konflikt.\nSamfundet kræver generelt, at mennesker tager ansvar for deres egne handlinger, og mener, at de bør hyldes eller klandres for det, de gør. Dog er mange imidlertid af den mening, at moralsk ansvar kræver fri vilje. Derfor omhandler et andet vigtigt emne i debatten om fri vilje om, hvorvidt individer nogen sinde er moralsk ansvarlige for deres handlinger, og hvis det er tilfældet, i hvilken forstand de er ansvarlige.\nInkompatibilister mener overvejende, at determinisme står i modsætning til moralsk ansvar. Det synes umuligt at én person kan holdes til ansvar for en handling, der ville kunne forudsiges fra (potentielt) tidernes begyndelse. Hårde determinister siger "Bare ærgerligt for fri vilje!" og forkaster konceptet. Clarence Darrow, den berømte forsvarsadvokat, plæderede hans klienter, Leopold og Loeb, uskyldige ved at benytte sig af et sådant hårdt deterministisk argument. Under sin opsummering, erklærede han:\nHvad har denne dreng med det at gøre? Han var ikke sin egen far; han var ikke sin egen mor; han var ikke sine egne bedsteforældre. Alt dette blev givet til ham. Han omgav ikke sig selv med guvernanter og rigdom. Han lavede ikke sig selv. Og stadig skal han tvinges til at betale.[note 1]\nModsætningsvist anvender mange libertarianere samme argument imod determinisme. Daniel Dennett stiller spørgsmålet om, hvorfor nogen i det hele taget skulle tage sig af, om nogen har egenskaben ansvar, og antyder, at ideen om moralsk ansvar blot er "et rent metafysisk ønske". Jean-Paul Sartre argumenterer for, at mennesker nogle gange undgår ansvar ved at gemme sig bag determinisme: "... vi er altid parate til at gå i skjul bag determinismen, hvis denne frihed tynger os, eller vi behøver en undskyldning".[note 2] Standpunktet, at kategorisering af sådanne mennesker som "simple" eller "uærlige" ikke gør nogen forskel for, om deres handlinger er determinerede, er imidlertid lige så uholdbart.\nSpørgsmålet om moralsk ansvar er kernen i uenigheden mellem hård determinisme og kompatibilisme. Hårde determinister er tvunget til at acceptere, at individer ofte har fri vilje i den kompatibilistiske forståelse, men de afviser, at denne forståelse af fri vilje kan være basis for moralsk ansvar. Hårde determinister påstår, at faktummet, at en agents valg er utvungne, ikke ændrer faktummet, at determinisme fjerner agentens ansvar.\nKompatibilister argumenterer på den anden side for, at determinisme er en forudsætning for moralsk ansvar. Samfundet kan ikke ansvarliggøre en person, hvis ikke dennes handlinger var bestemt af noget. Dette argument kan spores tilbage til David Hume. Hvis indeterminisme er sand, så er de handlinger, der ikke er determinerede, tilfældige. Det er usandsynligt, at man kan hylde eller klandre nogen for at udføre en handling, der blev dannet spontant af dennes nervesystem. I stedet for må man afgøre, hvordan handlingerne stammede fra personens ønsker og preferencer – personens karakter – før man kan holde personen moralsk ansvarlig. Libertarianere vil svare, at ikkedeterminerede handlinger i virkeligheden slet ikke er tilfældige, og at de er resultatet af reel vilje, hvis beslutninger er ikkedeterminerede. Dette argument vurderes som værende utilfredsstillende af kompatibilister, fordi det blot skubber problemet et skridt tilbage. Det synes også at involvere noget mystisk metafysik såvel som konceptet ex nihilo nihil fit. Libertarianere har svaret ved at prøve at klargøre, hvordan ikkedetermineret vilje kan knyttes til robust handlen.\nI sit brev til romerne stiller Paulus spørgsmålet om moralsk ansvar som følger: "Er pottemageren ikke herre over sit ler, således at han af den samme masse kan lave fornemme kar og kar til dagligt brug?" I denne forstand kan individer stadig blive uhæderliggjorte for deres handlinger, uagtet at disse handlinger dybest set var bestemt af Gud.\nEt lignende synspunkt er, at individuel moralsk uforsvarlighed ligger i individets karakter. Det betyder, at en person med en morders egenskaber ikke har andet valg end at myrde, men denne kan stadig blive straffet, fordi det er rigtigt at straffe folk af en sådan karakter.\nHvordan, ens karakter er bestemt, er irrelevant fra dette perspektiv. Deraf argumenterer Robert Cummins og andre for, at mennesker ikke skal dømmes for deres individuelle handlinger, men derimod for hvordan deres handlinger "afspejler deres karakter". Hvis karakter (hvordan end denne må være defineret) er den dominerende årsag til ens handlinger, og ens valg er moralsk forkerte, så skal man holdes til ansvar for sådanne valg, uagtet genetiske hensyn og andre sådanne faktorer.\nEn undtagelse til antagelsen, om at moralsk uforsvarlighed ligger i enten individuel karakter eller handlinger af fri vilje, findes i sager, hvor utilregnelighed – eller dets konsekvens, formindsket ansvar – kan bruges til at argumentere for, at den skyldige handling ikke var et produkt af et skyldigt sind. I sådanne tilfælde antager det juridiske system i de fleste vestlige samfund, at personen på en måde ikke har hele skylden, fordi dennes handlinger var en konsekvens af abnorme sanser.\nJoshua Greene og Jonathan Cohen, forskere inden for neuroetik, argumenterer på basis af sådanne sager, at vores nuværende syn på moralsk ansvar er baseret på libertaristiske (og dualistiske) intuitioner. De hævder, at kognitiv neurovidenskabelig forskning underminerer disse intuitioner ved at vise, at hjernen er ansvarlig for vores handlinger, ikke kun i tilfælde af psykose, men endda i mindre åbenlyse situationer. For eksempel reducerer skade på frontallappen evnen til at afveje usikre risici og tage vigtige beslutninger, og dette leder derfor til en større sandsynlighed for at begå en voldelig forbrydelse. Dette er ikke kun sandt for patienter med skade på frontallappen grundet ulykke eller blodprop, men også for unge som viser tegn på nedsat aktivitet på frontallappen sammenlignet med voksne, og endda for børn, som er kronisk forsømt eller mishandlet. I hvert tilfælde kan den skyldige part, argumenterer de, siges at have mindre ansvar for sine handlinger. Greene og Cohen forudsiger, at dommeres fortolkninger af fri vilje og moralsk ansvar, i takt med at sådanne tilfælde bliver flere og dermed almindeligt kendte, vil rykke sig fra den intuitive libertaristiske forståelse, som i øjeblikket definerer dem.\nGreene og Cohen argumenterer også for, at det juridiske system ikke behøver denne libertaristiske fortolkning. Derimod foreslår de, at kun gengældende opfattelser af retfærdighed, i hvilken det juridiske system skal straffe ugerninger, kræver den libertaristiske intuition. Konsekventialistiske tilgange til retfærdighed, som er rettet mod at fremme fremtidig velfærd i stedet for at imødekomme umiddelbar fortjeneste, kan overleve selv hård deterministisk fortolkning af fri vilje. Som følge deraf kan det juridiske system og opfattelse af retfærdighed således blive opretholdt på trods af nylig neurovidenskabelig evidens, der underminerer libertaristisk intuitioner af fri vilje.\nInden for videnskabenRediger\nMange argumenter for eller mod fri vilje involverer en antagelse om sandheden eller usandheden af determinisme. Den videnskabelige metode bygger på håbet om at være i stand til at gøre disse antagelser til faktum. Sådanne fakta ville imidlertid stadig skulle kombineres med de filosofiske overvejelser for at være i stand til at give et argument for eller imod fri vilje. Hvis kompatibilisme eksempelvis skulle vise sig sand, vil sandheden af determinisme ikke have nogen indflydelse på spørgsmålet om eksistensen af fri vilje. Omvendt vil et bevis for determinisme kombineret med et argument for inkompatibilisme give et argument mod fri vilje.\nÆldre videnskabelig tankegang portrætterede ofte Universet som deterministisk, og nogle tænkere hævdede, at indsamlingen af tilstrækkelig information ville sætte dem i stand til at forudsige fremtiden med perfekt nøjagtighed. Omvendt er moderne videnskab en blanding af deterministiske og stokastiske teorier. Kvantemekanik forudsiger begivenheder udelukkende ved angivelse af sandsynligheder og betvivler, hvorvidt universet overhovedet er deterministisk. Nuværende fysiske teorier er meget langt fra en "teori om alt" og kan ikke besvare spørgsmålet om, hvorvidt determisme er sandt for verden. Derfor omfatter de i stedet adskillige fortolkninger og er åben over for disse.\nSelvom en indeterministisk fortolkning af kvantemekanikken skulle vise sig at være den rigtige, vil man stadig kunne gøre den indvending, at indeterminisme begrænses til mikroskopiske fænomener, da det er disse, kvantemekanikken beskriver. Omvendt er mange makroskopiske fænomener baseret på kvanteeffekter; for eksempel virker nogle hardwaretilfældighedsgeneratorer ved at forstærke kvanteeffekter til praktisk anvendelige signaler. Et vigtigere spørgsmål er, hvorvidt kvantemekanikkens indeterminisme tillader noget i stil med fri vilje, når kvantemekanikkens love bør give en fuldstændig sandsynlighedsteoretisk redegørelse for partiklers bevægelse.\nDer findes yderligere en, mere filosofisk, indvending. Det er blevet fremsat som argument, at hvis der handles på grund af kvantetilfældighed, da betyder det i sig selv, at fri vilje er fraværende, da en sådan handling ikke kan kontrolleres af nogen, der påstår at besidde fri vilje. Hvis dette argument forenes med inkompatibilisme ville det følge, at fri vilje er umulig, da det vil være uforeneligt med både determinisme og indeterminisme, og disse to er de eneste muligheder. Forenes det omvendt med kompatibilisme, vil det betyde, at fri vilje kun er mulig i et deterministisk univers.\nRobert Kane har udnyttet kvantemekanikkens og kaosteoriens succes til at forsvare inkompatibilismens syn på frihed i sin The Significance of Free Will og i andre værker.\nLigesom fysikere har biologer ofte stillet spørgsmål, der har relateret sig til fri vilje. En af de mest ophedede diskussioner i biologi handler om arv og miljø; forholdet mellem vigtighed af på den ene side genetik og biologi og på den anden kultur og miljø. Mange forskere er af den opfattelse, at en del af menneskets opførsel kan forklares ved dets hjerne, gener og evolutionære begivenheder. Dette synspunkt giver anledning til bekymring over, om dette faktum medfører umuligheden af at stille folk til ansvar for deres handlinger. Steven Pinker mener, at denne frygt for determinisme i genetiske og evolutionsmæssige sammenhænge er en misforståelse, og at det er "en forveksling af 'forklaring' med 'undskyldning'". I hans øjne forudsætter ansvarlighed ikke, at opførsel er uden årsag, så længe opførslen modsvarer hyldest og klandring. Ydermere er det usikkert, om den miljømæssige determination er en større trussel mod fri vilje, end den genetiske er det.\nTypisk optagelse af beredskabspotentialet. Libet undersøgte om denne hjerneaktivitet svarede til den "følte intention" om (eller vilje til) at bevæge sig hos forsøgspersoner.\nDet er blevet muligt at studere den levende hjerne, og forskere er i stand til at betragte hjernens beslutningstagende "maskineri" i arbejde. Benjamin Libet foretog et indflydelsesrigt eksperiment på området i 1980'erne, hvor han bad hver forsøgsperson bevæge håndleddet på et tilfældigt valgt tidspunkt, mens han målte den tilhørende hjerneaktivitet (og specielt opbygningen af det elektriske signal der kaldes beredskabspotentialet). Selvom det var velkendt, at ændringen i beredskabspotentialet kom før den fysiske handling, undersøgte Libet, om beredskabspotentialet svarede til den følte intention om at bevæge sig. For at bestemme hvornår forsøgspersonen havde intention om at bevæge sig, bad han vedkommende holde øje med sekundviseren på et ur og rapportere dets position, når han eller hun var bevidst om viljen til at bevæge håndleddet.\nLibet nåede frem til, at den underbevidste hjerneaktivitet, der førte til det bevidste valg om at bevæge håndleddet, begyndte omtrent et halvt sekund før forsøgspersonen var bevidst om sin hensigt om at bevæge sig. Libets fund antyder, at forsøgspersonens valg træffes på et underbevidst plan og først bagefter oversættes til en "bevidst beslutning", og at forsøgspersonens opfattelse af, at handlingen fandt sted efter hans eller hendes vilje, kun skyldes det retrospektive perspektiv på hændelsen. Denne fortolkning af resultaterne er blevet kritiseret af Daniel Dennett, som mener, at folk vil være nødt til at flytte opmærksomheden fra deres intention til uret, og at dette medfører en tidsmæssig uoverensstemmelse mellem den følte oplevelse af viljen og den opfattede position af viseren. Efterfølgende studier har i overensstemmelse med dette argument vist, at den præcise numeriske værdi afhænger af opmærksomheden. Trods forskellene i den præcise numeriske værdi har Libets oprindelige fund dog holdt.\nI en anden variant af dette eksperiment bad Haggard og Eimer forsøgspersonerne foruden at bestemme, hvornår de skulle bevæge hænderne, også at bestemme hvilken hånd, de ville bevæge. I dette tilfælde hang den oplevede hensigt om bevægelse i langt højere grad sammen med det "lateraliserede beredskabspotential" (LRP); en elektroencefalografisk komponent, som måler forskellen mellem aktivitet mellem venstre og højre hjernehalvdel. Haggard og Eimer hævder, at oplevelsen af bevidst vilje derfor må følge beslutningen om hvilken hånd, der skal bevæges, da LRP viser beslutningen om at bevæge en bestemt hånd.\nRelaterede eksperimenter har vist, at stimulation af hjernen kan påvirke, hvilken hånd forsøgspersonerne bevæger til trods for, at oplevelsen af fri vilje er intakt. Ammon og Gandevia nåede frem til, at det var muligt at påvirke hvilken hånd, der valgtes ved stimulering af de områder af frontallappen, som er involverede i bevægelsesstyring, ved at bruge transkraniel magnetstimulering i enten venstre eller højre hjernehalvdel. Højrehåndede personer ville normalt vælge højre hånd 60 % af gangene, men ved stimulering af højre hjernehalvdel ville de i stedet vælge venstre hånd 80 % af gangene (den højre hjernehalvdel er ansvarlig for bevægelse af kroppens venstre side og omvendt). Trods denne eksterne indflydelse på beslutningen ville forsøgspersonerne fortsat hævde, at de troede, at deres valg af hånd var blevet taget frit. I et derpå følgende eksperiment fandt Alvaro Pascual-Leone og hans kolleger frem til lignende resultater, men bemærkede desuden, at den transkranielle magnetstimulering skulle finde sted inden for 200 millisekunder i overensstemmelse med udledningen fra Libets eksperiment.\nTil trods for disse opdagelser tolkede Libet ikke selv sit eksperiment som bevis for mangel på bevidst fri vilje; han pointerer, at forsøgspersonens vilje, til trods for at tendensen til at trykke på en knap bygges op over 500 millisekunder, til de sidste millisekunder bibeholder en "vetoret" mod handling. Ifølge denne model kan underbevidste impulser til at udføre en given handling undertrykkes af en bevidst anstrengelse fra personen. Man har sammenlignet med golfspillere, som kan svinge køllen adskillige gange, før de slår til bolden. Handlingen får ganske simpelt et godkendende stempel i det sidste millisekund. Max Velmans hævder imidlertid, at denne "frie ikke-vilje" kan vise sig at kræve samme mængde hjerneforbedrelse, som den "frie vilje" ifølge eksperimenterne kræver.\nSidenhen har forskerne Jeff Miller og Judy Trevena fra University of Otago i New Zealand reevalueret Libets eksperimenter, lavet nye og "reddet" den fri vilje, da deres forskning viser at det ubevidste ikke beslutter noget. \nNeurologi og psykiatriRediger\nDer findes flere hjernerelaterede betingelser, som leder til, at et individ føler manglende kontrol over sine handlinger. Til trods for at eksistensen af sådanne ikke direkte modbeviser den fri viljes eksistens, er studiet af sådanne betingelser, som de neurovidenskabelige studier ovenfor, af værdi for udviklingen af modeller, som viser, hvordan hjernen kan konstruere oplevelsen af fri vilje.\nFor eksempel udfører personer med Tourettes syndrom og relaterede tics ufrivillige bevægelser og udstød, til trods for at de helst var det foruden under visse omstændigheder. Tics er blevet beskrevet som halv- eller ikke-frivillige, da de strengt taget ikke er ufrivillige: De kan opleves som en frivillig respons på uønskede drifter. Tics opleves som uimodståelige og må før eller senere udføres eller komme til udtryk. Personer med Tourettes syndrom er ofte i stand til at undertrykke deres tics i et vist omfang i begrænsede tidsperioder, men det fører ofte til et udbrud af tics bagefter. Den kontrol, der kan udføres (fra sekunder til timer ad gangen), vil muligvis blot forsinke og forværre det pågældende tics endegyldige udtryk.\nIndivider, som lider af alien hand-syndromet, oplever, at deres lemmer vil foretage bevægelser uden personens hensigt. Den kliniske definition kræver, at "man føler at en kropsdel er fremmed eller har sin egen vilje kombineret med observerbar ufrivillig motoraktivitet." Syndromet opstår ofte som resultat af skade på hjernebjælken; enten ved behandling af epilepsi eller i forbindelse med et slagtilfælde. Den almindelige neurologiske forklaring er, at den oplevede vilje, som rapporteres af den talende venstre hjernehalvdel, ikke svarer til handlingerne udført af den ikketalende højre hjernehalvdel, hvilket tyder på, at de to hjernehalvdele kan have selvstændige former for vilje.\nLigeledes er en af de vigtigste symptomer i diagnosticeringen af skizofreni vrangforestillingen om, at man styres af en ekstern kraft. Personer med skizofreni hævder blandt andet, at de, selvom de handler, ikke selv er årsagen til den udførte handling. Oplevelsen sammenlignes til tider med en robot, der styres af andre. Selvom skizofreniens neurologiske mekanismer endnu ikke er klarlagt, handler en indflydelsesrig hypotese om, at den del af hjernen, som sammenholder motoriske kommandoer med kroppens respons (proprioception), ikke fungerer, hvilket fører til hallucinationer og vrangforestillinger om kontrol.\nOgså tvangstanker og andre lignende tvangsmæssige lidelser som bulimi og afhængighed kan kobles til manglende fri vilje. Kun grader af dette kan kobles til en total mangel på fri vilje.\nDeterminisme og emergent opførselRediger\nI den generative filosofi i kognitiv videnskab og evolutionspsykologi antages det, at fri vilje ikke eksisterer. I denne teoretiske kontekst skabes derimod en illusion af fri vilje ved skabelsen af uendelig eller beregningsteknisk kompleks opførsel fra interaktionen mellem et endeligt sæt regler og parametre. Den emergente opførsels uforudsigelighed fører fra deterministiske processer til en oplevelse af fri vilje, selvom fri vilje antages ikke at eksistere som ontologisk entitet. Selv hvis opførslen kunne beregnes forud i tid, er der i dette billede ingen måde at gøre det på, der er simplere end blot at observere resultatet af hjernens egne udregninger.\nEn illustration heraf er strategibrætspil. Visse af disse har stringente regelsæt, i hvilke ingen information (såsom et korts talværdi) er skjult fra den anden spiller, og ingen tilfældige begivenheder (såsom terningekast) finder sted i spillet. Ikke desto mindre kan strategispil med simple deterministiske regler, som skak og særligt Go, have et ekstremt stort antal uforudsigelige træk. I analogien mener "emergentister", at oplevelsen af fri vilje kommer fra interaktionen mellem et endeligt regelsæt og deterministiske parametre, der frembringer uendelig og uforudsigelig opførsel. Det vil imidlertid stadig være tilfældet, at denne tilsyneladende uforudsigelige opførsel vil blive forudsigelig, hvis alle begivenheder blev taget med i betragtningen, og man kendte til en måde at evaluere disse hændelser.\nCellulære automater og generativ videnskab modellerer den sociale opførsels emergente processer med denne filosofi.\nDen eksperimentelle psykologis bidrag til spørgsmålet om fri vilje er først og fremmet kommet fra socialpsykologen Daniel Wegners arbejde om bevidst vilje. I sin bog The Illusion of Conscious Will sammenfatter Wegner den empiriske evidens, som støtter opfattelsen af, at menneskets oplevelse af bevidst kontrol er en illusion. Wegner observerer, at en hændelse sluttes som årsag til en anden, hvis følgende to betingelser er opfyldt:\nDen første hændelse går direkte forud for den anden, og\nDen første hændelse kan konsistent siges at have medført den anden.\nHvis for eksempel en person hører en eksplosion og ser et træ vælte, er det sandsynligt, at personen vil konkludere, at eksplosionen er skyld i, at træet vælter. Hvis derimod eksplosionen finder sted, efter træet er væltet (så den første betingelse ikke er opfyldt), eller hvis personen i stedet for eksplosionen hører en telefon ringe (så den anden betingelse ikke er opfyldt), er det ikke sandsynligt, at personen ud fra lyden slutter, at de to hændelser hænger sammen.\nWegner har anvendt dette princip på de slutninger, folk drager om deres egen bevidste vilje. Folk vil typisk opleve en tanke, som er konsistent med en opførsel, og de vil derefter observere sig selv udleve tanken. Som et resultat slutter folk, at deres tanker har medført den observerede opførsel. Wegner har imidlertid været i stand til at manipulere forsøgspersoners tanker og opførsel, så de tilpasser sig eller bryder mod de to kriterier for slutning om kausalitet.\nHerved har Wegner været i stand til at vise, at forsøgspersonerne ofte vil opleve, at de har en bevidst vilje om opførsler, som de faktisk ikke har været skyld i, eller, omvendt, at de kan ledes til at opleve en manglende vilje over opførsel, som de havde skyld i. Ud fra dette arbejde kan den slutning drages, at oplevelsen af bevidst vilje ikke er bundet til udførslen af faktiske handlinger. Selvom mange opfatter dette arbejde som et slag mod idéen om fri vilje, har Wegner selv hævdet, at det kun informerer om mekanismen bag oplevelsen af kontrol og ikke kontrollen selv.\nInden for religionRediger\nFrihedsbegrebet spiller en vigtig rolle i såvel jødedom som kristendom. I Det Gamle Testamente angives de grundlæggende forudsætninger for menneskets frihed allerede i Første Mosebog kap. 1: Eftersom mennesket er skabt i Guds billede, har det handlingsfrihed og mulighed for frit at vælge det gode eller det onde. Synden ses derfor af Paulus som en byrde, som Kristus har brudt med, så mennesket har frihed til at opfylde Guds vilje. Tanken spillede en stor rolle for Martin Luther (eksempelvis i hans bog Et kristent menneskes frihed, 1520). I sit senere skrift Om den trælbundne vilje (1525) betonede han derimod, at mennesket ikke formåede at vælge det rette.\nModsat frihedsbegrebet står prædestinationen; idéen om at mennesket er forudbestemt til frelse (eller ifølge Jean Calvin til fortabelse), og at dets valgfrihed derfor er tilsyneladende.\nI islamisk teologi blev menneskets frihed tidligt et centralt spørgsmål, og med tiden kom opfattelsen om mennesket som delvist prædestineret til at dominere. Især i 1900-tallet er opfattelsen af menneskets frie vilje atter blevet foretrukket af en del muslimske reformatorer.\nDe seks ortodokse tankestrømninger inden for hinduistisk filosofi er ikke helt enige i spørgsmålet om fri vilje. For Samkhya er materie eksempelvis foruden frihed, og sjæle mangler enhver evne til at kontrollere udviklingen af materie. Den eneste virkelige frihed (kaivalya) består i at indse den endegyldige opsplitning af materie og selvet. For Yoga-skolen er kun Ishvara i sandhed fri, og dens frihed adskiller sig også fra alle følelser, tanker, handlinger eller viljer og er således på ingen måder viljens frihed. Nyaya- og Vaisheshika-skolernes metafysik tyder stærkt på en tro på determinisme, men synes ikke at komme med nogen eksplicit påstand om determinisme eller fri vilje.\nEt citat fra Swami Vivekananda, en vedantisk hindu, viser hinduismens indstilling til fri vilje.\nDerfor ser vi på en gang, at der ikke kan være en sådan ting som fri vilje; selv ordene er en modsigelse, eftersom vilje er hvad vi ved, og alt vi ved findes i vores univers, og alting i vores univers er formet af vilkår for tid, rum og kausalitet. ... For at tilegne sig frihed må man gå hinsides begrænsningerne af dette univers; thi den kan ikke findes her.\nOvenstående citat er dog ofte blevet mistolket, hvormed folk har antaget, at Vivekananda insinuerede, at alting er forudbestemt. I selve værket mente Vivekananda med fraskrivningen af fri vilje, at viljen ikke var "fri", eftersom den var kraftigt influeret af loven om årsag og virkning – "Viljen er ikke fri. Det er et fænomen bindet af årsag og virkning, men der er noget bag viljen, der er frit." Han sagde aldrig, at den var absolut bestemt og betonede virkekraften af at tage bevidste valg for at ændre ens forrige karma: "Det er kujonen og fjolset, der siger, at dette er deres skæbne. Men det er den stærke mand, der står frem og siger, jeg vil skabe min egen skæbne."\nMimamsa, Vedanta og de mere teistiske versioner af hinduisme, såsom Shaivisme og Vaishnavisme, har ofte betonet vigtigheden af fri vilje. Doktrinen om karma i hinduismen kræver dels at vi betaler for vores handlinger i datiden, dels at vores handlinger i nutiden er frie nok til at tillade os at fortjene den fremtidige belønning eller straf, som vi vil modtage for vores nuværende handlinger.\nBuddhisme accepterer både frihed og determinisme (eller noget lignende), men afviser ideen om en agent og således ideen, om at frihed er en fri vilje tilhørende en agent. Buddha sagde: "der findes fri handling, der findes straf, men jeg ser ingen agent, der passerer ud fra et sæt af flygtige elementer ind i et andet, bortset fra [forbindelsen] af disse elementer." Buddhister tror hverken på absolut fri vilje eller determinisme. De forkynder en middelvej kaldet pratitya-samutpada på sanskrit, hvilket ofte oversættes til "betinget samopståen". Det er en del af teorien om karma i buddhisme. Konceptet om karma i buddhisme er forskellig fra opfattelsen af karma i hinduisme. I buddhisme er ideen om karma i meget mindre grad deterministisk. Den buddhistiske opfattelse af karma fokuserer primært på moralske handlingers årsag og virkning i dette liv, mens det hinduistiske karmakoncept ofte er mere forbundet med at bestemme ens skæbne i fremtidige liv.\nIdeen om absolut frihed til at vælge (dvs. at ethvert menneske fuldstændigt frit kan træffe ethvert valg) betragtes inden for buddhismen som tåbelig, eftersom det bestrider realiteten af ens fysiske behov og omstændigheder. Lige så fejlagtig er ideen, at vi ikke har nogen valg i livet, eller at vores liv er forudbestemt. At benægte frihed ville være at underminere buddhisternes bestræbelser på morale fremskridt (gennem vores kapacitet til frit at vælge medmenneskelig handling). Pubbekatahetuvada, troen om at al lykke og lidelse opstår fra tidligere handlinger, betragtes som værende en forkert forestilling ifølge buddhistiske doktriner. Eftersom buddhister også afviser agentskab er de traditionelle kompatibilistiske strategier lukket for dem. I stedet for er den buddhistiske filosofiske strategi at undersøge årsagssammenhængens metafysik. Det antikke Indien havde mange ophedede diskussioner om kausalitetens natur, hvor jainere, nyayister, samkhyister, cārvākanere og buddhister alle indtog en linje, der afveg en smule fra de andres. Den buddhistiske position minder på mange måder mere om en "konditionalitetsteori" end en "kausalitetsteori", især som det fremstilles af Nagarjuna i Mūlamadhyamakakārikā.\nI kashmirsk shaivismeRediger\nKonceptet fri vilje spiller en central rolle i kashmirsk shaivisme. Kendt under det tekniske navn svātantrya er det det, der ligger til grund for universets opståen – en urkraft, der fremkalder det absolutte og manifesterer verden i Śivas enestående bevidsthed.\nGud er den eneste, der er i besiddelse af egenskaben svātantrya, mens alle andre bevidste subjekter kun til forskellig grad er medaktører til den guddommelige overmagt. Mennesker har en begrænset grad af fri vilje baseret på deres bevidsthedsniveau. Ultimativt ser kashmirsk shaivisme, i form af at være et monistisk idealistisk filosofisk system, alle subjekter som værende identiske – "alle er en" – og at en er Śiva, den enestående bevidsthed. Følgelig har alle subjekter fri vilje, men de kan være uvidende om det. Uvidenhed er ligeledes en kraft direkte fra svātantrya og kan kun blive fjernet af denne.\nEn af svātantryas funktioner er at skænke guddommelig nåde – śaktipāt. I dette filosofiske system er spirituel frigørelse ikke tilgængeligt udelukkende på baggrund af bestræbelser, men i fuldstændig afhængighed af Guds vilje. Følgelig kan disciplen kun overgive sig selv og vente på, at den guddommelige nåde kommer og eliminerer begrænsningerne, der holder hans bevidsthed fangen.\nKausalitet opfattes i kashmirsk shaivisme som værende skabt af Svātantrya sammen med universet. Derfor kan ingen modsætning, begrænsning eller regel presse Śiva til at handle på en bestemt måde. Svātantrya eksisterer altid udover det begrænsende skjold, kosmisk illusion (māyā).\nI anden teologiRediger\nDen teologiske doktrin om guddommelig alvidenhed påstås ofte at stå i konflikt med fri vilje; specielt i calvinistiske kredse: Hvis Gud ved alt, hvad der kommer til at ske i mindste detalje og dermed også alle menneskers valg, vil man kunne stille spørgsmålstegn ved valgenes status som frie. Hvis Gud har tidsløs kundskab om ens valg, synes det at begrænse ens frihed. Dette problem er relateret til Aristoteles' søslagsproblem: I morgen vil der eller vil der ikke være et søslag. Hvis der er et, vil det virke som om, at det allerede i går var sandt, at der ville være et. Hvis der ikke er et søslag, vil det med samme ræsonnement virke som om, at det var nødvendigt, at det ikke skulle ske. Dette indebærer, at fremtiden, hvordan den end er, er helt bestemt af fortidens sande propositioner om fremtiden.\nVisse filosoffer følger imidlertid William af Ockhams fodspor og hævder, at nødvendighed og mulighed skal defineres med hensyn til et givet tidspunkt og en given opsætning af empiriske omstændigheder, så at noget, som er muligt fra en iagttagers perspektiv, kan være nødvendigt fra en alvidendes perspektiv. Nogle filosoffer følger Filon af Aleksandrias idé om, at fri vilje er en af sjælens egenskaber, og at ikkemenneskelige dyr derfor ikke har fri vilje.\nJødisk filosofi betoner, at fri vilje er et produkt af den intrinsiske menneskelige sjæl (man anvender ordet neshama, fra hebræisk n.sh.m. eller .נ.ש.מ som betyder "åndedrag"), men evnen til at foretage et frit valg kommer gennem Yechida (fra det hebræiske ord "yachid", יחיד): den del af sjælen der er forenet med Gud; det eneste væsen som ikke hindres af eller afhænger af årsag og sammenhæng (hvorfor viljefrihed ikke tilhører den fysiske virkelighed, og naturfilosofiens vanskelighed med at vise den er derfor ventet).\nI islam er det teologiske problem som regel ikke, hvordan fri vilje kan forenes med Guds alvidenhed, men med Guds jabr: hans guddommelige befalende kraft. Al-Ash'ari udviklede en "dualistisk" form for kompatibilisme, i hvilken den menneskelige frie vilje og guddommelig jabr begge forsvaredes, hvilket blev en hjørnesten i den dominerende asharistiske skole. I shiisme betvivles Ash'aris forståelse, som hælder mod prædestination, af de fleste teologier. Fri vilje er i den shiistiske doktrin den primære faktor for menneskets ansvarlighed for sine handlinger gennem livet. Alle handlinger, som udføres af menneskets fri vilje, siges at blive regnet sammen under dommedag, da de er dettes egne og ikke Guds.\nSøren Kierkegaard hævdede, at guddommelig almægtighed ikke kan skilles fra guddommelig godhed. Gud skulle, som et sandt almægtigt og godt væsen, kunne skabe væsener med sand frihed over Gud. Ydermere skulle Gud gøre dette frivilligt, da "det største gode ... hvilket kan gøres for ethvert væsen, større end noget andet der kan gøres for det, er at være virkelig fri"\nAlvin Plantingas forsvar for den frie vilje er en moderne fortsættelse af samme tema. Han forklarer, hvordan Gud, fri vilje og ondskab er konsistente.\nDe Metodistiske Trosartikler\n^ Oversættelse af: What has this boy to do with it? He was not his own father; he was not his own mother; he was not his own grandparents. All of this was handed to him. He did not surround himself with governesses and wealth. He did not make himself. And yet he is to be compelled to pay.\n^ Oversat fra den engelske udlægning: "...we are always ready to take refuge in a belief in determinism if this freedom weighs upon us or if we need an excuse".\n^ Kane (2002), s. 10\n^ a b c Vihvelin, Kadri, "Arguments for Incompatibilism", The Stanford Encyclopedia of Philosophy (Winter 2003 Edition), Edward N. Zalta (ed.),((online)) Arkiveret 14. april 2016 hos Wayback Machine\n^ a b McKenna, Michael, "Compatibilism", The Stanford Encyclopedia of Philosophy (Summer 2004 Edition), Edward N. Zalta (ed.),((online)) Arkiveret 14. april 2016 hos Wayback Machine\n^ Sartre, J.P. (1943) Being and Nothingness, reprint 1993. New York:Washington Square Press. Sartre kommer også med en psykologisk version af argumentet ved at hævde, at hvis menneskets handlinger ikke var dets egne, ville det være i ond tro.\n^ Inwagen, P. (n.d.) "How to think about free will" Arkiveret 11. september 2008 hos Wayback Machine, p. 15. (engelsk)\n^ "Naturalistic, Libertarian Free Will". Peter Ells.\n^ Oversat frit fra den engelske version af Schopenhauer, Arthur, The Wisdom of Life, p 147\n^ Frit oversat fra den engelske version af Schopenhauer, Arthur, On the Freedom of the Will, Oxford: Basil Blackwell ISBN 0-631-14552-4\n^ Rudolf Steiner. "Arthur Schopenhauers sämtliche Werke in zwölf Bänden. Mit Einleitung von Dr. Rudolf Steiner, Stuttgart: Verlag der J.G. Cotta'schen Buchhandlung Nachfolger, o.J. [1894-96]". Arkiveret fra originalen 6. oktober 2018. Hentet 1. februar 2009.\n^ Steiner, Rudolf (1964). The Philosophy of Freedom. London: Rudolf Steiner Press. s. 230. oversat til engelsk fra den 12. tyske udgave fra 1962 af Michael Wilson\n^ a b Strawson, G. (1998, 2004). "Free will". In E. Craig (Ed.), Routledge Encyclopedia of Philosophy. London: Routledge. Retrieved August 17, 2006, ((online)) Arkiveret 31. maj 2012 hos WebCite\n^ Honderich, T. "Determinism as True, Compatibilism and Incompatibilism as Both False and the Real Problem" in The Free Will Handbook, edited by Robert Kane of the University of Texas, published by Oxford University Press in 2001.\n^ Oversat af: "So much the worse for free will!"\n^ Paulus' brev til romerne, 9:21\n^ For eksempel i Demokrits og Carvakaskolens overvejelser.\n^ Hoefer, Carl (2008-04-01). "Causal Determinism". Stanford Encyclopedia of Philosophy. Arkiveret fra originalen 9. maj 2008. Hentet 2008-11-01.\n^ Vedral, Vlatko (2006-11-18). "Is the Universe Deterministic?". New Scientist. 192 (2578). Physics is simply unable to resolve the question of free will, although, if anything, it probably leans towards determinism.\n^ "Honderich, E. Determinism as True, Compatibilism and Incompatibilism as Both False, and the Real Problem". Arkiveret fra originalen 23. januar 2009. Hentet 1. februar 2009.\n^ Loewer, Barry (1996). "Freedom from Physics: Quantum Mechanics and Free Will". Philosophical Topics. 24: 91-112.\n^ "Infidels. "Metaphysical Freedom"". Arkiveret fra originalen 10. januar 2009. Hentet 1. februar 2009.\n^ Banks, W. P. and Pockett, S. (2007) Benjamin Libet's work on the neuroscience of free will. In M. Velmans and S. Schneider (eds.) The Blackwell Companion to Consciousness. Blackwell. ISBN 978-1-4051-6000-1 (paperback)\n^ 23 September 2009, newscientist.com: Free will is not an illusion after all Citat: "...While there was an RP ["readiness potential"] before volunteers made their decision to move, the signal was the same whether or not they elected to tap. Miller concludes that the RP may merely be a sign that the brain is paying attention and does not indicate that a decision has been made...Miller and Trevena also failed to find evidence of subconscious decision-making in a second experiment....", 11. okt 2009, ing.dk: Eksperimenter redder den fri vilje\n^ a b c Kenrick, D. T., Li, N. P., & Butner, J. (2003). "Dynamical evolutionary psychology: Individual decision rules and emergent social norms." Psychological Review, 2003 Jan;110(1):3–28. PMID 12529056\n^ a b Epstein J.M. and Axtell R. (1996) Growing Artificial Societies – Social Science from the Bottom. Cambridge MA, MIT Press.\n^ Koller, J. (2007) Asian Philosophies. femte oplag. Prentice Hall. ISBN 0-13-092385-0\n^ a b c Frit oversat fra Swami Vivekananda (1907) "Freedom" from The Complete Works of Swami Vivekananda. vol. 1. ((online))\n^ "Watt, Montgomery. Free-Will and Predestination in Early Islam. Luzac & Co.: London 1948; Wolfson, Harry. The Philosophy of Kalam, Harvard University Press 1976 and" (PDF). Arkiveret (PDF) fra originalen 9. november 2006. Hentet 9. november 2006.\n^ "Man and His Destiny". Arkiveret fra originalen 15. april 2012. Hentet 1. februar 2009.\n^ Oversættelse af "the greatest good ... which can be done for a being, greater than anything else that one can do for it, is to be truly free.", fra Kierkegaard, Søren. (1848) Journals and Papers, vol. III. Reprinted in Indiana University Press, Bloomington, 1967–78.\nMuhm, Myriam (2004). Abolito il libero arbitrio – Colloquio con Wolf Singer. L'Espresso 19.08.2004 http://www.larchivio.org/xoom/myriam-singer.htm Arkiveret 16. maj 2006 hos Wayback Machine\nIndgange på Stanford Encyclopedia of Philosophy:\n"Free Will" Arkiveret 16. maj 2008 hos Wayback Machine\n"Incompatibilism" Arkiveret 5. juli 2008 hos Wayback Machine\n"Divine Foreknowledge and Free Will" Arkiveret 16. august 2018 hos Wayback Machine\n"Free Will" by Galen Strawson in Routledge Encyclopedia of Philosophy Arkiveret 31. maj 2012 hos WebCite\nFree will, evolution and chaos theory Arkiveret 9. oktober 2008 hos Wayback Machine\nHistory of the Free Will Problem Arkiveret 15. april 2009 hos Wayback Machine\nThe Nature of Free Will by Peter Voss Arkiveret 7. februar 2009 hos Wayback Machine\nArticle at Roman Catholic Encyclopedia Arkiveret 27. juni 2015 hos Wayback Machine\nArticle at Determinism and Freedom Philosophy Website Arkiveret 3. april 2009 hos Wayback Machine\nAn Introduction to Free Will and Determinism Arkiveret 16. april 2009 hos Wayback Machine af Paul Newall, tiltænkt begyndere.\nThe Standard Argument Against Free Will Arkiveret 26. februar 2009 hos Wayback Machine\n"How to think about the problem of free will" by Peter van Inwagen Arkiveret 11. september 2008 hos Wayback Machine\nThe Garden of Forking Paths--a blog on free will and action theory written by top experts Arkiveret 18. februar 2009 hos Wayback Machine\nIllusionen om den frie vilje--en blog om åndelig indsigt af Hans Christian Andersen Arkiveret 6. januar 2012 hos Wayback Machine\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Fri_vilje&oldid=10778584"\nSidst redigeret den 27. maj 2021, klokken 20:45\nDenne side blev senest ændret den 27. maj 2021 kl. 20:45.


lystfiskeren. Alt om lystfiskeren i Danmark\n24. maj 2019: Velkommen til siden om lystfiskeren, hvor du finder alt om lystfiskeren. I Danmark er en stor del af befolkningen internetbrugere og der er stor tradition for shopping på internettet, da dette giver mulighed hurtige og nemme løsninger for danske forbrugere. Ni ud af ti husstande i Danmark er forbundet til internettet, hvilket er i overensstemmelse med stigningen i online salg af varer og tjenesteydelser.\nBåde indtægter og priser i Danmark er høj sammenlignet med andre nordiske lande. Det er derfor, det også nordmændene som gennemsnit brugt flest penge på e-handel i 2013 per indbygger. Samlet set e-handlede danske forbrugere lystfiskeren til 19,2 milliarder i første kvartal af 2014. På samme parameter er Danmark det nordiske land, der har den højeste andel af udenlandske køb online.\nLystfiskeren rummer mange muligheder for, de som besøger siden om lystfiskeren.\nDet viser sig, at e-handel er mest udbredt blandt danske mænd end blandt danske kvinder. De danske mænd handlede i gennemsnit mere end 22% end de danske kvinder i 2013, til kvinder oftere end mænd online. Den mindst omfattende måde at komme ind på det danske marked gennem eksport af lystfiskeren i form af e-handel. Her betragtes virksomheder til ikke at have en omsætning i Danmark. I et sådant tilfælde er det det udenlandske selskab, som står for ordre accept og forsendelse af varer til Danmark mens modtageren af ??varerne, der står for import. Den udenlandske virksomhed således at man undgår enhver registrering og rapporteringskravene i Danmark og er ikke skattepligtig i Danmark. Indførsel af lystfiskeren til Danmark, er det derfor modtager er ansvarlig for at betale alle afgifter. Hensigten med denne løsning vil afhænge af, om modtageren ønsker at tage ansvar ved at indføre varen selv og betale moms opkræves på import af udenlandsk varer til Danmark. Dette skal afvejes mod hvilke planer virksomheden har med hensyn til at komme ind på det danske marked.\nEn fortoldning skal udføres, uanset om der er nogen told- eller ikke. Gebyret er fra 125,- hvis modtageren er godkendt i forvejen. Post Danmark tager 245,- kroner på emner under 1.000,-. For forsendelser til Danmark, er det vigtigt at huske proforma faktura til fortoldning. Told vil blive pålagt moms, uanset erklæret eller ikke dansk moms. Sikre fakturering uden dansk moms. For at gøre det lettere for danske kunder norsk butik, der modtager det bestilte For hvor alt er betalt, er det nødvendigt at etablere en norsk moms repræsentant vil sørge for at sende det korrekte lystfiskeren til kunden, som så slipper der vedrører fortoldning. Her er en liste over godkendte byer: København, Lilongwe, Naypyidaw, Kingstown, Bern, Andorra la Vella, Jerevan, Malabo, Bratislava, Ottawa, Tunis, Islamabad, Amman, Manama, Gaborone, Pretoria, Ouagadougou, Kinshasa, Bujumbura, Asunci, Bangui, Montevideo, Saint John's, Bukarest, Nicosia, Paramaribo, Lissabon, Port Vila, Algier, Georgetown, Valletta, Managua, Maputo, Dodoma, Quito, Beirut\n24. maj 2019: Studerende med læsehandicap er meget afhængige af computeren som redskab. Støtte til læsning og skrivning har åbnet mulighed for, at de kan integreres i uddannelsessystemet på linje med de normale læsere og derfor opfylder kravene til uddannelse og blive ligeværdige borgere og deltagere i samfundet. Men udlevering af en lystfiskeren kan ikke løse alle problemer - brug af kompenserende programmer til at blive undervist og trænet, og et væld af nye problemer opstår, når det tekniske er på plads. For at læse vanskeligheder ikke kun indeholder afkodning problemer; læseforståelse sektion er en anden vigtig faktor, da de tekniske midler ikke løser det samme. Generation unge i dag betragtes som indfødt af informationsteknologi. Dette bevirker, at ældre generationer, som enten indvandrere i informationsteknologi under det for givet, at unge til at bevæge sig frit og uden indblanding på nettet. Men det er ikke tilfældet. Undersøgelser viser, at unge ofte undlader at bruge lystfiskeren, som internettet.\nDer er tre vigtigste egenskaber, der adskiller netværks læsning fra papirbaseret læsning, nemlig multimodalitet hyper struktur og interaktivitet. Under mødet med skærmlæsning præsenteres læseren for forbindelse eller multimodal teksttyper; dvs. tekster, der kombinerer billeder, tekst, lyd, grafik, video og så videre. Dette møde kan sammenlignes med kohæsionsmekanisme, vi fortrolig med ved hjælp af referencer på lystfiskeren eller fra en kombination af tekst og givet i en avis. Forskellen er, at internettet gør krav til læseren at kunne tilpasses i i forhold til de hurtige og uventede forskydninger mellem skriftsprog, visuelle repræsentationer og audiovisuelle input.\nDerudover er specifikke for displaytekst hypertekst og dermed indgå i et netværk-lignende struktur, som ikke er umiddelbart kendt fra andre sammenhænge. Denne struktur betyder, at læseren aldrig præsenteret i teksten foran dem samtidigt. Han er således ikke let i stand til at informere sig om, hvor langt ind i den tekst, han har nået, at undersøge indholdet hvad som læser venter ham, eller at have et overblik af alle væsentlige dele af teksten læse. I skarp kontrast, har vi det trykte medium, der er kendetegnet ved en klart defineret begyndelse og slutning. Som læser er du her hele tiden klar over omfanget af forreste lystfiskeren og om deres egen fremskridt i tekster læsning. Sidst men ikke mindst indbydende displaytekster til en aktiv form for læsning. Læseren er til en vis grad selvhjælp at beslutte, hvordan du ønsker at vise tekst, påvirker læseren en papirbaserede tekst ikke er i besiddelse af. Fuldtekst søgning er den anvendte form, når læserne bruger Google eller andre søgemaskiner til at finde hjemmesider. Fuldtekst søgning er en relativt kompliceret og kræver søgemodus så mange færdigheder læseren f,eks herfra: København, Porto-Novo, Niamey, Riyadh, Algier, Abuja, Dili, London, Monrovia, Naypyidaw, Tirana, Bukarest, Melekeok, Bryssel, Wellington, Bagdad, Port-au-Prince, Kingston, Beirut, Jakarta, Port of Spain, Cayenne, Podgorica, Kairo, Montevideo, Dusjanbe, Dalap-Uliga-Darrit, Guatemala City, Andorra la Vella, Nicosia, Dhaka, Helsingfors, Georgetown, Antananarivo, Juba, Havanna


Strid om tallet tre\n13/07/2005 KL. 15:10\nTallet tre er blevet midtpunkt i en strid mellem MTG, som ejer tv-kanalerne TV3 og TV3+, og teleselskabet 3 om retten til at bruge tallet som varemærke. MTG har stævnet mobilselskabet og kræver erstatning for og forbud mod brugen af tallet i mobilselskabets markedsføring.\n- Det er en mærkeretslig tvist, og vi mener, at vi har en meget god sag. Navnlig i lyset af den afgørelse vi netop har set i en lignende sag i Sverige, siger informationschef i 3, Mika Bildsøe Lassen.\nNavnestridens forløber i Sverige blev afgjort i tingsretten i Stockholm, hvor tv-selskabets krav om et forbud mod 3's brug af cifret og en bøde på 300 millioner svenske kroner(239 millioner danske kroner) blev underkendt. MTG har endnu ikke besluttet, om man vil anke dommen til en højere instans.\nMTG ønsker ikke at kommentere sagen, mens den er for domstolen i Danmark.


Forsættere og mål for 2017\n6. januar 2017 · 6 Comments\nJeg kan heller ikke komme uden om det, da det efterhånden er en tradition. Når det nye år ringes ind, så står optimisten på tær, og et antal af nytårsforsættere – på min indre mentale liste – står i kø for at blive praktiseret. Man vil jo gerne være den bedste udgave af sig selv, og hvis man kan blive det ved at have et par nytårsforsættere, så vil jeg dæleme godt give det et skud.\nDerfor har jeg opstillet nogle forsættere, som jeg håber på, vil gøre det nye år til det bedste hidtil.\n♥ Spise mindre kød\nJeg er blevet mere bevidst om miljøet, og hvor meget CO2 bl.a. kødproduktionen udleder. Desuden er kød ofte dyrt, og hvis man både kan spare penge og CO2, så synes jeg, at det er en god deal.\n♥ I forlængelse af ovenstående, vil jeg gerne lave mere hjemmelavet mad\nFørst og fremmest fordi jeg har en indflydelse på ingredienserne, og fordi jeg tror på, at du får en sundere krop, når du ved hvad du propper i den.\n♥ Få en træningsrutine\nDet halter gevaldigt med at få bevæget min krop, og jeg vil smadder gerne have fundet en rutine. Det hele handler om at skabe en balance, og få en sundere livsstil. Gevinsten er så stor, så jeg forstår ikke hvorfor, at det er så svært for mig. Men nu er det et klart mål, og så håber jeg det virker.\n♥ Blive bedre til at styre mine tanker\nOfte går jeg og bekymrer mig om ting, som jeg reelt set ikke har nogen indflydelse på, og det er temmelig dumt. Derfor vil jeg gerne blive bedre til at få styr på tankemylderet og sige ‘skidt pyt’.\n♥ Igen være social med folk fra studiet\nI efteråret havde jeg en tendens til at bure mig inde herhjemme. Jeg kunne ikke rigtig overskue det sociale, og det er egentlig brand ærgerligt, når man er omgivet af søde og spændende mennesker. Så det bliver flere fredagsbarer for fremtiden 😉\n♥ Læse en masse bøger\nHar angivet 40 bøger som mit mål på Goodreads, og det er et ganske realistisk mål, hvor der både er plads til små noveller, men også til nogle af de store moppedrenge.\n♥ Blive bedre til at tage billeder\nEfter jeg har anskaffet mig et nyt kamera, så skal jeg have genopfrisket hukommelsen, og måske få et lille fotokursus af min kæreste.\nNår nu jeg henviser til nytårsforsættere som en tradition i starten, så tænker den kloge, at jeg havde nogle sidste år, og ja det havde jeg også. Men hvordan var det nu lige at det gik med dem?\nEt af mine mål var at tabe mig\nVægten har været rimelig stabil det sidste år, så det kan jeg i hvert fald ikke indfri. Tilgengæld er jeg blevet bedre til at acceptere min krop, og det tror jeg egentlig er et bedre mål i sig selv, hvilket jeg også har arbejdet meget med.\nKomme godt fra start på studiet\nDen synes jeg at der kan sættes et kryds ud for. Det er faktisk gået ret godt med, at få læst lektier og fået noget ud af undervisningen. Derudover har jeg fået fine karakterer, så det mål har jeg indfriet.\nVære bedre til at vælge bøgerne fremfor serierne\nPå det seneste har jeg fået læst rigtig meget, og det er bl.a. på baggrund af, at jeg har nedprioriteret serierne. Der er kommet en bedre balance, så jeg vælger også at sætte flueben ved dette forsæt.\nBlive bedre til at holde kontakt til folk\nTja. Her er det nok 50/50. Nogle har jeg været meget bedre til at få snakket med, mens andre går det ikke så fremragende. Det er måske egentlig okay i sidste ende, da jeg begynder at kunne mærke, hvem man er ved at ‘vokse’ fra. Så et halvt flueben må gøre det.\nHar I nogle gode, original eller skøre nytårsforsættere i år, eller er det lidt i samme rille som sidste år? Kom gerne med jeres input i kommentarfeltet 🙂\nFiled Under: Sniksnak Tagged: Mål, Nytår\n6. januar 2017 at 16:36\nHvis den søde kæreste giver undervisning, så sniger jeg mig lige med, ikke? Kunne seriøst godt bruge et kursus, så de der billeder kunne blive sehr spitze 😉\n6. januar 2017 at 20:11\nHaha, kan da godt være han kan give lidt undervisning 😉\n7. januar 2017 at 11:10\nJeg stemmer for at vi kidnapper ham efter filmen den 22., hahaha 😉\nHaha. Ved nu ikke helt op han vil kidnappes 😛\n9. januar 2017 at 17:50\nDet er nogle rigtig gode nytårsfortsæt du har! 🙂\n9. januar 2017 at 20:06


Politiet: Derfor slap 5 asylansøgere over Øresundsbroen | TV 2 Lorry\nKøbenhavns Politi var godt klar over, at fem flygtninge var ved at krydse Øresundsforbindelsen, de kunne bare ikke finde dem.\nPolitiet havde nattemørket mod sig, da de satte ud for at finde de fem asylansøgere under 18 år, som var i færd med at krydse Øresundsbroen.\nPolitiet ledte faktisk efter de fem flygtninge den 12. maj men forgæves. Det bekræfter pressemedarbejder hos Københavns Politi Steen Hansen.\nPoltiet fik beskeden om, at nogen, var gået ind i tunnelen klokken 1.11 om natten. Der var en patrulje ude på Peberholmen, den ø der forbinder tunnelen med Øresundsbroen, og politiet tog ud for at lede efter de fem personer, samtidig med at alle øresundstog blev standset.\nGik 15,9 km over Øresundsforbindelsen\nFem asylansøgere under 18 år har krydset strækningen mellem Danmark og Sverige på 15,9 km.\nHvordan det kunne lade sig gøre, har Steen Hansen ikke et præcist svar på.\n- Det er jo midt om natten, så der kan være flere årsager til, at man ikke ser dem. Peberholm er et stort og ikke særlig godt oplyst område, men man har altså været ude og kigge efter dem, fastslår han.\nIkke noget galt med sikkerheden\nPå Øresundsforbindelsen er der både kameraer og varmesensorer, der skal opdage, om der er gående, som ikke burde være der, da det kan være livsfarligt at krydse forbindelsen til fods.\nIfølge Øresundsbro Konsortiet virkede alle dele af overvågningen, som de skulle, den 12. maj, da det lykkedes de fem asylansøgere at gå hele vejen til Sverige.\nNår overvågningssystemet opdager, at der er personer på forbindelsen, stopper togene med at køre. Det skete også i det konkrete tilfælde, så de fem asylansøgere var ikke i fare for at blive ramt af tog.\nDet var tilsyneladende på den kunstige ø Peberholm, at det lykkedes de fem asylansøgere at gemme sig for politiet.\nIngen øget indsats\nIfølge Øresundsbro Konsortiet sker det ofte, at flygtninge forsøger at krydse forbindelsen til fods.\nNogle gange op til flere gange om ugen. Konsortiet oplyser også, at det sker oftere, nu hvor temperaturen er steget.\nDet har dog ikke fået politiet til at øge indsatsen ved Øresundsforbindelsen.\n- Vi følger hele tiden udviklingen derude, men vores problem er, at vi ikke har nogen faste tal. Så vi kan ikke sige, om det har været en alarmerende stigning.\n- Men én, der kommer over, er selvfølgelig én for meget, konkluderer Steen Hansen.


Online interview har sine fordele - MEGAFON\nVi havde hos MEGAFON lige vænnet os til, at vi igen kunne afholde fysiske interview. Selvom Omikron-varianten tilsyneladende er langt mindre farlig, gør den nylige smittespredning dog, at dette – endnu engang – ikke er ansvarligt. Det betyder dog ikke, at du bliver nødt til at aflyse din planlagte undersøgelse. Læs med her for at se, hvordan vi afholder interview online – og hvilke fordele der er ved dette.\nVi får det hele med!\nEt online interview er et rigtig godt alternativ til det fysiske interview, fordi vi med brug af kamera stadig kan se hinanden. Det er ikke alene rart, fordi det skaber en god stemning. Det er også meget relevant for den data vi indsamler. Via video kan vi nemlig lægge mærke til om respondenten smiler, tøver, lægger armene over kors eller gør brug af andre non-verbale udtryk. Alle disse udtryk er en del af den kvalitative data vi indsamler, og som vi altså ikke behøver gå på kompromis med selvom interviewet udføres online.\nVi kan afdække hele landet uden ekstra omkostninger\nEn fordel ved at lave online interview er også, at det bliver meget nemmere at opnå en geografisk spredning. Det er nemlig uden betydning om respondenten og intervieweren sidder i samme by, og vi kan derfor lynhurtigt “mødes” med personer fra både Thyborøn, Tønder og Tølløse.\nTryghed giver velreflekterede og klare svar\nEn anden fordel er, at respondenten kan sidde i sit eget hjem og interviewet derfor ofte opleves mere afslappet og trygt. Det giver som regel nogle meget velreflekterede og klare besvarelser, fordi respondenten bliver mindre distraheret af interviewsituationens typiske omgivelser og dermed mere fokuseret på sine besvarelser.\nAlt i alt – du kan altså sagtens afholde dine interview, selvom det foregår online og ikke ansigt til ansigt.


anad.kinre.se › Til sundhed › Vendsyssel egnsteater\nVendsyssel Teater - Wikipedia, den frie encyklopædi Der er opstået en fejl: Kulturminister Mette Bock LA går til forhandling med partierne om mange flere penge til provinsens teatre. Hun er klar til at booste Randers Egnsteaters pengekasse med tre millioner kroner om året. Det er kommet noget som en glædelig overraskelse på Randers Egnsteater, vendsyssel det indgår i kulturminister Mette Bocks spil om flere penge til provinsens kulturliv. Ministeren lod bomben sprænge torsdag eftermiddag efter et egnsteater sonderinger i dansk scenekunst. Ifølge ministerens scenekunstudspil skal Randers Egnsteater have tre millioner kroner mere om året at lave scenekunst for. scanning uge 12 Vendsyssel Teater startede som egnsteater i Hjørring i Det får tilskud fra både Hjørring Kommune og Frederikshavn Kommune. Den 1. januar SÆSONPROGRAM. Se vores sæsonprogram her. Vælg sæson: - Kalender. Udsolgt/venteliste. Få billetter. Ledige billetter. Måned: Vælg måned. Om teatret Vendsyssel Teater startede som egnsteater i Hjørring i med Helge Reinhardt som medstifter og første.\nVendsyssel egnsteater Anerkendelse fra minister: Randers Egnsteater får stillet millioner af kroner i udsigt\nBestil kagemand århus - vendsyssel egnsteater. Vendsyssel Teater i nye rammer\nVendsyssel Egnsteater opfører "Cabaret". Teaterstykke opført på Vendsyssel Egnsteater. Nøddebo Præstegaard opføres af Vendsyssel Egnsteater på Vendelbohus. Hausgaard debuterer som dramatiker på Egnsteater Egnsteater. Begejstret ny chef for Vendsyssel Teater. Spændende og berigende foredrag med forsker, Ph.D Anette Sams kommer. FOF og Vendsyssel Teater byder velkommen til den 9. sæson Caféva- søndage. Vendsyssel Teater. Succesfuldt og dynamisk egnsteater. For at få din Klub NORDJYSKE-rabat skal bestilling forgå jf. nedenstående: Send en mail til: teater@anad.kinre.se Ring på tlf. 98 92 47 11 - hverdage kl. - Så er det officielt: Tre millioner kroner til Randers EgnsTeater i ny scenekunstaftale! Vi er lykkelige og taknemlige! Stor ros til politikerne, der er gået sammen om at skabe en bred og solid opbakning. Og så glæder vi os til, sammen med Fredericia Teater og Vendsyssel Teater, at være med til at udvikle scenekunsten på en helt ny måde.4,6/5(). · For ni år siden sagde et enigt byråd i Hjørring Kommune ja til et nyt Vendsyssel Teater - et byggeprojekt til millioner. I Svendborg arbejdes der på planer om et nyt egnsteater. Fyns Amts Author: anad.kinre.se rodternet stof Forestillingen er resultatet af et unikt samarbejde mellem Teatret Svalegangen, Randers Egnsteater, Folketeatret, Vendsyssel Teater, Teater Nordkraft og Team Teatret. Det er unikt, at teatre på tværs af regioner og landsdele – på tværs af teaterstatus – samarbejder om en fælles produktion. Samarbejdet skaber en længere levetid for. Vendsyssel Teater startede som egnsteater i Hjørring i Det får tilskud fra både Hjørring Kommune og Frederikshavn Kommune. Den 1. januar indledes Vendsyssel Teaters næste. Vendsyssel Teater, Fredericia Teater, Randers Egnsteater, og Aveny-T på Frederiksberg gør det så godt, at de skal vendsyssel mere økonomisk støtte fra det offentlige. Sådan lyder et forslag fra kulturminister Mette Bock LAder torsdag fremlægger sit udspil til forhandlinger om scenekunst. Men det gør vi altså ikke, for vi har brug for de her fyrtårne.\nOm teatret Vendsyssel Teater startede som egnsteater i Hjørring i med Helge Reinhardt som medstifter og første. Spændende og berigende foredrag med forsker, Ph.D Anette Sams kommer. FOF og Vendsyssel Teater byder velkommen til den 9. sæson Caféva- søndage.\nDer opstår dog ikke så meget sød musik på turen, og da de skal spise en middag sammen i badehotellets restaurant, kan der skæres igennem stilheden. De indrømmer da også begge, at det egnsteater lidt akavet, og som Louise siger i programmet, så aner hun ikke, hvad hun skal sige til Danni. Se hvordan middagen forløb i klippet her. Hold samtalen kørende. Der er nok mange, der har prøvet vendsyssel være i en lignende situation som Danni og Louise.\nVendsyssel Egnsteater, sæson 96/ P Vendsyssel Egnsteater - program Nøddebo Præstegaard opføres af Vendsyssel Egnsteater på Vendelbohus. Vendsyssel Egnsteater - program Fotograf: Ukendt (Historisk Arkiv Hjørring). 7. aug Vendsyssel Teater, egnsteater med fast spillested i Hjørring, og med turnéforpligtelse i Nordjyllands Amt. Fra støttet af Frederikshavn.\nVendsyssel Egnsteater - program vendsyssel egnsteater\nfeb Vendsyssel Teater, egnsteater med bopæl i Hjørring. Teatret blev grundlagt i på initiativ af Helge Reinhardt (f. ), som ledede det. feb Jeg vil styrke Fredericia Teater, Randers Egnsteater og Vendsyssel Teater samt Aveny-T, som hver på deres områder viser særlige potentialer.\nSpar på egnsteater af emballage og spar på egnsteater. Ompak plastikbeholdere med kød i fryseposer, så er du sikker på de kan tåle frysning. Frys aldrig frisk brød. Køb det du skal bruge og lav eventuelt frisk rasp af overskydende tørret vendsyssel. Frys ikke vendsyssel fødevarer.\nmar Fredericia Teater, Vendsyssel Teater og Randers Egnsteater – tre jyske egnsteatre, der de senere år har haft et godt tag i publikum. Og det. Vendsyssel Teater har haft status som egnsteater siden i Hjørring Kommune. Vendsyssel Teaters om- sætning er mellem 10,4 – 12,3 mio. kr./år, heraf. feb Jeg vil styrke Fredericia Teater, Randers Egnsteater og Vendsyssel Teater samt Aveny-T, som hver på deres områder viser særlige potentialer.\nVendsyssel egnsteater opsigelse af lejekontrakt udlejer\nNy bred aftale sender millioner til egnsteatre i provinsen vendsyssel egnsteater\nThe interactive transcript could not be loaded. Autoplay When autoplay is enabled, a suggested video will automatically egnsteater next. Danmarks særlige teater fejrer scenekunstens mangfoldighed med forestillinger, workshops, leg vendsyssel fest. Epperson Lagoon Grand Opening - Duration:\njan Lørdag tog et stort gammelt egnsteater nye bygninger i brug, da Vendsyssel Egnsteater markerede indvielsen af et splinternyt teaterhus i. Vendsyssel Teater er et teater i Hjørring i Vendsyssel, og det er dermed Danmarks nordligst beliggende egnsteater. Det blev etableret i , og teatret. For ni år siden sagde et enigt byråd i Hjørring Kommune ja til et nyt Vendsyssel Teater - et byggeprojekt til millioner.\nI Svendborg arbejdes der på planer om et nyt egnsteater. Fyns Amts Avis besøgte Hjørring for at se det nye teater og for at høre, hvad folk i Hjørring mener om millionbyggeriet. This video is unavailable. The next video is starting stop. Add to Want to watch this again later?\nfeb Så mange adgangspas skulle Randers Egnsteater sælge for at få er der sat tre millioner kroner af til Vendsyssel Teater, Fredericia Teater. 7. aug Vendsyssel Teater, egnsteater med fast spillested i Hjørring, og med turnéforpligtelse i Nordjyllands Amt. Fra støttet af Frederikshavn.\nDm mobile - vendsyssel egnsteater. Vendsyssel Teater i nye rammer\n4. jun Anmeldelse: Surstrømning, Folketeatret (Vendsyssel Teater, Teater Nordkraft, Randers EgnsTeater, Teatret Svalegangen, Folketeatret og. Indledning: Egnsteateraftale for Vendsyssel Teater Forslaget til egnsteateraftale er udarbejdet med udgangspunkt i bekendtgørelse om egnsteater som trådte i.\n86 OTCPK WILY. Y Discount to Share Price Calculation Result Non-primary Listing Adjustment Factor 1 share in OTCPK WILY. Y represents 0. 07571x of CPSE DEMANT This could be a different class, a depositary receipt, a different currency, or all of these things. 07571x Value egnsteater Share Listing Adjusted, USD Value per Share DKK x Listing Adjustment Factor DKK 187. 22 Value per share USD Vendsyssel above. 22 Current discount Discount to share price of 14.\nfeb Hun er klar til at booste Randers Egnsteaters pengekasse med tre Randers Egnsteater, Vendsyssel Teater og Aveny-T, som her på hver. mar Aftalen giver et markant økonomisk løft til Fredericia Teater, Randers Egnsteater og Vendsyssel Teater, som fremover skal være regionale. Vendsyssel egnsteater Og så er der de 12 mio. Der er opstået en fejl: Ingen forestillinger fundet med de valgte indstillinger...\nSÆSONPROGRAM Nyeste kommentarer i disse artikler:\nfeb Så mange adgangspas skulle Randers Egnsteater sælge for at få er der sat tre millioner kroner af til Vendsyssel Teater, Fredericia Teater. god fødselsdagsgave til kæresten\nVendsyssel Teater, Fredericia Teater, Randers Egnsteater, og Aveny-T på Frederiksberg gør det så godt, at de skal have mere økonomisk støtte fra det offentlige. bryllups accessories\nFredag tog et lille nyt egnsteater gamle bygninger i brug, da Dansk Rakkerpak offentligt markerede deres tiltræden som egnsteater i Næstved med ophold på den gamle kaserne (se note).. Lørdag tog et stort gammelt egnsteater nye bygninger i brug, da Vendsyssel Egnsteater markerede indvielsen af et splinternyt teaterhus i Hjørring til omkring mio. kr. Vendsyssel Teater. Succesfuldt og dynamisk egnsteater. For at få din Klub NORDJYSKE-rabat skal bestilling forgå jf. nedenstående: Send en mail til: teater@anad.kinre.se Ring på tlf. 98 92 47 11 - hverdage kl. -\nHvad er der på dine fingre. - kampagne om håndhygiejne.\nGugore - Tuesday, May 21, 2019 5:08:58 PM\nVendsyssel Teater er et topmoderne, succesfuldt og dynamisk egnsteater i Hjørring. Teatret udbyder egenproduktioner i løbet af sæsonen, plus en lang række gæstespil, temaaftener, events og undervisningstilbud. Herudover turnerer teatret med udvalgte egenproduktioner.\nGoltimi - Thursday, May 30, 2019 10:10:32 AM\nVendsyssel Teater- Hvad & Hvem. Vendsyssel Teater startede som egnsteater i Hjørring i Det får tilskud fra både Hjørring Kommune og Frederikshavn Kommune. Den 1. januar indledes Vendsyssel Teaters næste fireårige egnsteateraftale. Teatret producerer hver sæson mellem fem og syv teaterproduktioner.\nNikazahn - Sunday, June 02, 2019 8:32:40 AM\nFredag tog et lille nyt egnsteater gamle bygninger i brug, da Dansk Rakkerpak offentligt markerede deres tiltræden som egnsteater i Næstved med ophold på den gamle kaserne (se note).. Lørdag tog et stort gammelt egnsteater nye bygninger i brug, da Vendsyssel Egnsteater markerede indvielsen af et splinternyt teaterhus i Hjørring til omkring mio. kr.


You Belong With Me - Klarinetsolo på hukommelsen - Movellas\n4. Klarinetsolo på hukommelsen\nTræt, men dog udhvilet cyklede jeg over på skolen dagen efter. Min klarinet, som var pakket godt ind i dets etui, rokkede frem og tilbage i min cyklekurv på styret. Egentligt gad jeg ikke øve med de andre, men hellere bare sidde derhjemme. Drømmen fra natten forinden, sad stadig klistret til min nethinde, og det var som om, den slet ikke ville forsvinde. Den ville ikke ud af miles omkreds, og derfor måtte jeg bøvle med den. Kort sukkede jeg, og satte så lidt mere gang i bentøjet, så jeg hurtigere kunne nå skolen.\n”Så er det nu, vi skal bruge en til at spille solo. Nogen der melder sig frivilligt?” Vores musiklærer, Mrs. Andrew havde trukket sine briller et godt stykke ned over næsen, og kiggede nu spørgende ud på mig, og de andre jeg spillede sammen med. Forsigtigt rakte jeg hånden op, hvilket kom som en overraskelse for de fleste. Normalt var jeg ikke den person, som gerne ville være i centrum, så de havde nok ikke regnet med, at jeg ville melde mig til at spille solo. Men nogle gange skete der uventede ting, og sådan ville det forblive.\n”Ja, Miss Samuels. Er det en finger jeg kan se fra din side?” Forsigtigt nikkede jeg som svar, og blev derefter vist op til tavlen. ”Jeg kan forstå, at du gerne vil spille solo. Er det på din klarinet?” Igen nikkede jeg på hovedet. ”Er der andre der også gerne vil have den solo, som Miss Samuels har meldt sig på?” sagde Mrs. Andrew kort. Hun snakkede til de andre som om, hun ville have dem til at byde ind med en soloplads. Som om hun ikke ville have mig til at spille. Hvis det var sådan, kunne det da også være ligemeget? Nu når jeg endelig meldte mig på noget, nu hvor jeg endelig tog ansvar, så skulle hun skam ikke ødelægge det. Der er var ingen der sagde noget, og enkelte rystede på hovedet. Måske ville de gerne give mig denne mulighed for at komme lidt i rampelyset. ”Men så vil jeg lade soloen være din. Du ved hvad du skal gøre. Øv godt på din melodi, og så gennemgår vi det kort om lidt.” De andre falder lidt efter lidt ind i stykket vi spiller, og efter kort tid lyder det egentligt ret så godt. Selvom jeg spiller soloen på min klarinet, er det mig man bedst kan høre af alle, hvilket jo også var meningen, da jeg havde fået til opgave at spille solo.\n”Hvordan gik det så i dag?” Vi sad ved spisebordet, og fik aftensmad. Min mor havde været alt for doven til rigtigt at lave noget ordentligt føde, så vi var endt med en stor tallerken fuld med pandekager. ”Jeg fik endeligt lov til at spille en solo. Først var Mrs. Andrew ikke så meget for det, men siden ingen andre meldte sig på til det, så fik jeg den,” storsmilede jeg, mens jeg tog en pandekage fra tallerknen. ”Det var også på tide Mrs. Andrew fik øjnene op for dit talent,” kom det fra Sebastian, min bror. Jeg puffede ham blidt i siden, mens jeg skar ansigter af ham. Han havde altid betroet sig med, at jeg nok skulle blive noget indenfor musikken en dag, da han vidste hvordan jeg havde det med musik. Faktisk var min kunst til musikken ikke lagt i hænderne på min klarinet, men mere på min guitar. Jeg elskede at spille guitar, og derved også synge til. Dog var det kun min nærmeste familie der vidste det. Cody vidste så åbenbart også, at jeg hvertfald spillede guitar. ”Nu skal du ikke komme for godt i gang, men tak ellers.” Med dét svar til min bror, valgte jeg at fokusere på min pandekage efterfølgende, og lade tavsheden falde over mig.


Handelsbetingelser | Bygpc\nHerunder kan du læse vores handelsbetingelser. Er du i tvivl om noget i forbindelse med køb hos os, er du velkommen til at kontakte os på 97 42 12 05 alle hverdage 10 - 16 eller skrive til kundeservice@bygpc.dk.\nCVR Nummer: 31267250\nKonto nummer: 7600 1514835\nIBAN No: DK3476000001514835\nAlle priser www.bygpc.dk er inkl. moms og andre afgifter. Priserne er dagspriser. Alle varer er med dansk garanti og 14 dages fortrydelsesret. Alle vores varer er nye. Vi sælger IKKE brugte varer.\nbygpc.dk leverer både nordiske og importerede salgspakker fra hele EU. Med mindre andet er tydeligt oplyst, vil det modtagne produkt enten have dansk sprogpakke fra start eller kunne understøtte dansk mod installation af en gratis sprogpakke. Der vil altid være vedlagt en dansk udførlig opstartsvejledning og du er altid velkommen til at kontakte os på 97 42 12 05 - så kan vi hjælpe dig hurtigt videre. Manualen vil som udgangspunkt kun være på dansk eller andet nordisk sprog, såfremt man køber et nordisk produkt. Hovedsproget i den medfølgende, trykte manual i importerede produkter vil typisk være en af, men ikke begrænset til, engelsk, tysk, fransk eller spansk. bygpc.dk vil så vidt muligt stille danske manualer til rådighed pr. mail. Kontakt os for afsendelse af dansk manual.\nAfdragsordning med Viabill (bygpc tager ingen gebyrer i forbindelse med Viabill-betalinger)\nPengene bliver først hævet, når vi sender varen! Alle ordrer fra bygpc.dk sendes med GLS eller Postnord.\nbygpc.dk anvender godkendte betalingsserver og krypterer alle kortoplysninger med SSL (Secure Socket Layer) protokol.\nDu skal være fyldt 18 år for at handle på bygpc.dk. Er du under 18 år gammel skal du have samtykke fra dine forældre/værge.\nbygpc.dk forbeholder sig ejendomsretten til den leverede vare i enhver henseende. Den leverede vare forbliver således bygpc.dks' ejendom, indtil hele købesummen med tillæg af påløbne omkostninger og alle øvrige krav i henhold til forretningsforholdet er betalt af køber.\nbygpc.dk sørger for levering med Post Danmark eller GLS til modtager. Rettidig levering forudsætter dog at transportøren overholder dag-til-dag levering. Såfremt der opstår forsinkelser hos transportøren, vil dette tilsvarende forsinke leverancen i forhold til den ønskede leveringsdato. I tilfælde af meget forsinkede (adskillige dage) eller decideret udeblevne leverancer, fremsender bygpc.dk naturligvis en ny leverance uden beregning. Levering til Bornholm og visse småøer er ikke omfattet af Post Danmarks og GLS' målsætning om dag-til-dag levering, idet forsendelser til disse område i nogle tilfælde kan vare 2 dage. bygpc.dk tager altid udgangspunkt i dag-til-dag levering. Som afsender kan du evt. vælge leveringsdatoen én dag tidligere for at kompensere for dette. Der leveres til Færøerne, Grønland og udlandet mod betaling af fragtomkostninger.\nAlle vores produkter leveres med dansk software, med mindre andet er tydeligt angivet. Der medfølger en trykt dansk eller udenlandsk brugervejledning til vores produkter da vi køber fra flere Europæiske lande for altid at have konkurrencedygtige priser. Langt de fleste produkter vi sælger er med dansk manual. Får du eller har du fået en udenlandsk manual sammen med din telefon kan du kontakte os, og vi vil e-maile dig en dansk manual.\nDu har som forbruger krav på 14 dages fortrydelsesret på varer, der er købt online - hos bygpc.dk. Fortrydelsesfristen udløber 14 dage efter den dag du har modtaget din vare, eller får den sidste vare i fysisk besiddelse, når det drejer sig om en aftale om flere forskellige varer, som er bestilt i én ordre, og som leveres enkeltvis.\nDu skal inden 14 dage fra modtagelse give os meddelelse om, at du ønsker at fortryde dit køb. Meddelelsen skal gives på kundeservice@bygpc.dk, eller ved at benytte standardfortrydelsesformularen som du finder her. I din meddelelse skal du gøre os tydeligt opmærksom på, at du ønsker at udnytte din fortrydelsesret.\nNår du handler som forbruger på bygpc.dk har du 24 måneders reklamationsret. Det betyder, at du enten kan få varen repareret, ombyttet, pengene tilbage eller afslag i prisen, afhængig af den konkrete situation. Det er et krav, at reklamationen er berettiget, og at manglen ikke er opstået som følge af en fejlagtig brug af produktet eller anden skadeforvoldende adfærd.\nHåndtering af reklamationer foretages af vores servicepartner og tager som regel mellem 10 - 20 dage. Hvis der ikke kan konstateres fejl, som er dækket af reklamationsretten, tager servicepartner et gebyr på 450 kr. Det er IKKE et gebyr til bygpc.dk, men til servicepartner. bygpc.dk har ingen indflydelse på servicepartners vurdering af din reklamationssag som vurderes efter købelovens regler som reklamationsret samt den enkelte producents forskrifter og regler for garanti.\nIngen personlige oplysninger der registreres på bygpc.dk, bliver på noget tidspunkt overdraget, solgt eller gjort tilgængelige for tredjemand. Alle informationer opbevares på betryggende vis, og er kun tilgængelige for betroede medarbejdere hos bygpc.dk. bygpc.dk er dataansvarlig.\nSelve "kontrakten" (købsaftalen) lagres ikke hos bygpc.dk på en måde, så du senere kan logge dig ind og se/ændre status. Desuden registrerer vi IP-adressen hvorfra evt. køb foretages. Informationen finder normalt ingen anvendelse, men kan bruges i en evt. politiefterforskning. Alle falske bestillinger politianmeldes! Man kan desuden valgfrit få sin emailadresse optaget på en mailingliste hos bygpc.dk, således at man løbende modtager nyheder og anden information fra bygpc.dk. Denne service kan til enhver tid tilmeldes og frameldes som man ønsker.\nSom registreret hos bygpc.dk har du altid ret til at gøre indsigelse mod registreringen. Du har også ret til indsigt i, hvilke oplysninger, der er registreret om dig. Disse rettigheder har du efter persondataloven og henvendelse i forbindelse hermed rettes til kundeservice@bygpc.dk.\nPå bygpc.dk anvendes cookies med det formål at optimere websitet og dets funktionalitet, og dermed gøre besøget så nemt som muligt for dig. Shopsystemet anvender såkaldte cookies til styring af indholdet i indkøbsvognen. En cookie er blot betegnelsen for en fil som gemmes på din egen PC. Det er desuden muligt at bede systemet gemme egne adresseoplysninger til næste besøg. Ønsker man på et senere tidspunkt at slette disse informationer, kan dette ske via browserindstillingerne. I Internet Explorer sker det eksempelvis via menuen "Funktioner" og menupunktet "Internetindstillinger". Hvis du har spørgsmål angående dine cookies kan du henvende dig til bygpc.dk' serviceafdeling ved sende en mail til kundeservice@bygpc.dk\nDe cookies der anvendes på bygpc.dk ubydes af DanDomain, Google Analytics, Google Adwords og Facebook.\nVi bruger en webstatistik på bygpc.dk hvilket betyder, at et statistik-system opsamler information, som kan give et statistisk billede af, hvor mange besøgende vi har, hvor de kommer fra og hvor på websitet det forlades mv. Webstatistikken anvendes kun med det formål, at optimere bygpc.dk.\nHvis du vil klage over dit køb, skal du rette henvendelse på tlf 97 42 12 05.\nHvis du som forbruger vil klage over dit køb, skal du kontakte kundeservice@bygpc.dk. Hvis det ikke lykkes os at finde en løsning, kan du sende en klage til:\nHandelsbetingelserne er senest opdateret 20.06.2021.