Forældre til børn med særlige behov går ofte ned med stress - men det taler vi ikke om • POV\nBørn & unge·Civilsamfund | Læsetid 5 min.\nCharlotte Juul Westh\t 12.08.2019\nSTRESS // KOMMENTAR – Hvordan ville virkeligheden se ud, hvis vi begyndte at have mere fokus på forældre til børn med særlige behov og deres stressniveau, spørger Charlotte Juul Westh. Hun påpeger, at forældre til børn med særlige behov ofte er pressede og har brug for nogle stress- og kommunikationsværktøjer, der kan bryde den negative spiral og udløse en dominoeffekt, som giver værdi til forældrene, barnet, offentlige instanser og forældrenes arbejdsplads.\nJeg er stresscoach og har de sidste 8 år udelukkende beskæftiget mig med stressramte borgere i kommuner og stressramte medarbejdere i virksomheder, og jeg har i dag over 10.000 coachingtimer bag mig.\nPå baggrund af min solide erfaring har jeg lavet en analyse over årsager til stress.\nMere end 35 pct. af de stressramte, som jeg har haft i forløb, er forældre til børn med særlige behov. En ny undersøgelse, som magasinet Skolebørn har lavet, viser at over 50% af de adspurgte (1175 forældre til børn med særlige behov) oplever, at samarbejdet med skolen og kommunen har haft en negativ indflydelse på deres familieliv og psykiske overskud.\nForældre ender med at blive så pressede, at deres ressourcer slipper op\nForudsætningerne for ikke at gå ned med stress er, at vi sover godt og spiser sundt. At vi dyrker motion og allervigtigst, at vi opfylder egne ønsker og behov. Det er især det sidste, der er årsagen til, at forældre til børn med særlige behov og psykiske lidelser er i en konstant stresstilstand, fordi de ikke får den hjælp, som de har brug for. Til sidst slipper deres ressourcer op.\nKampen om at få den hjælp fra det offentlige, som deres barn har brug for, er en opslidende proces, da kerneopgaven i det offentlige er at løse opgaven indenfor en given økonomisk ramme. Derfor får forældrene langtfra altid opfyldt deres behov for hjælp til at få en god hverdag, hvor hele familien trives.\nVi har alle ansvaret for at gøre en indsats over for de familier, der har særlige behov i den ene eller anden sammenhæng. De har ikke bevidst selv sat sig i denne situation, og de vil allerhelst selv klare hverdagens udfordringer, hvis de får den hjælp, de har brug for\nEn families ressourcer er altafgørende for, hvordan mor, far og barn håndterer svære situationer og kommunikerer hensigtsmæssigt. Et højt stressniveau har en meget negativ virkning på deres dagligdag. Forældrenes kommunikation med barnet bliver løsningsorienteret og uden mening eller værdi. Samarbejdet mellem forældrene bliver slidt op, og til tider er en skilsmisse uundgåelig. Kommunikationen med de offentlige instanser bliver mangelfuld og anstrengt. Situationen er for nogle ikke bare midlertidig, men udvikler sig til at være en permanent tilstand, som de skal lære at tackle.\nDet kommer egentligt ikke bag på mig, når jeg tænker over, hvor megen smerte, frustration og ekstra arbejde, der er forbundet med et barn, som ikke er i balance og som mistrives. Vejen fra erkendelse til handling er lang og tager hårdt på familien, og det kan tage lang tid for systemet at udrede barnet og stille den nødvendige hjælp til rådighed. Når jeg taler med disse forældre, hører jeg ofte udtalelser som:\n”De hører ikke, hvad jeg siger.”\n”Der er ikke nogen, der taler sammen i kommunerne, og jeg skal tit starte forfra.”\n”Jeg venter flere måneder på en tilbagemelding.”\n”At jeg har et barn med særlige behov, er ikke min arbejdsplads’ problem.”\nForebyggende stress- og kommunikationsværktøjer til forældre til børn med særlige behov skaber domino-effekt\nNår vi er i balance, trives vi. Vi har overskud, vi bliver nærværende og lyttende. Vi har overskud til at sætte os ind i andres behov, og vi er gode til at identificere egne behov og kommunikere disse. Vores kropssprog og verbale færdigheder styrkes, og vi udviser imødekommenhed.\nVi har overvejende positive tanker og følelser, og vores optimisme er høj. Med andre ord, vi er sunde og raske og har nogle gode og opbyggende adfærdsstrategier.\nI hjemmet opstår der færre konflikter med barnet, da vi ikke er løsningsorienterede, men har overskud til at lægge en kærlig hånd på barnets skulder, observere og have et hensigtsmæssigt toneleje og kommunikere i øjenhøjde. Barnet bliver mindre stresset og det bevirker, at barnet får mere overskud og føler sig forstået og set og dermed ikke lukker af.\nBarnet får lettere ved at kunne rumme skolegang, venner og sociale aktiviteter, da stress påvirker psykiske lidelser i negativ retning. Barnet får færre konflikter, og det hjælper forældrenes dagligdag, så de ikke hele tiden skal stå til regnskab overfor lærere og elevernes forældre på grund af slagsmål, “næsvished” m.m. Endvidere hjælper det lærerne, så de kan have fokus på deres kerneopgave nemlig at undervise børnene i klasselokalet. Det hjælper lærerne til at opleve mening og værdi med deres arbejde, og dermed minimere deres stress. Evigt tilbagevendende konflikter er nemlig med til, at lærerne lige fra morgenstunden går i beredskab ”fight, freeze og fly”, der udløser stresshormoner i kroppen og ofte er årsag til sygemeldinger.\nHvis det offentlige ikke kan afhjælpe problemet hurtigt nok, så er det i alles interesse og pligt, at de udsatte familier får nogle redskaber til at kunne håndtere deres hverdag, så de ikke kommer til at bukke under for det store pres, det er, når man ikke har medindflydelse eller kan handle på eget initiativ\nNår vi er i balance, bliver dialogen mellem forældre og det offentlige system mere positiv. Forældrene minimerer deres frustration og opgivende adfærd, men får en mere imødekommende tilgang til systemet. De kommunikerer klart og tydeligt, hvad de har brug for, og hvem der skal hjælpe dem. Det er med til, at bl.a. lærere, sagsbehandlere og socialrådgivere får en mere positiv tilgang til forældrene, og muligheden for at gøre en god indsats øges. Også de offentlige instanser vil opleve øget arbejdsglæde, da deres kerneopgave bliver mere lystbetonet. Dette minimerer også chancerne for en mulig stresssituation.\nPå arbejdspladsen omhandler dialogen ikke kun arbejdsmæssige faktorer, men også privatlivet bliver belyst og kommer i betragtning, hvis nødvendigt. I mange virksomheder bliver der etableret særlige ordninger, når forældre skal til diverse møder i det offentlige, som altid foregår i arbejdstiden. Nogle går ned i tid, nogle har hjemmearbejdsdage, andre bliver sat på mindre krævende arbejdsopgaver for en tid. Den åbne dialog er med til, at forælderen ikke oplever skyld, skam og dårlig samvittighed, men har en klar aftale om vilkårene, der også er med til, at det er lettere at sige fra og til at minimere evt. konfliktskyhed.\nVirksomheden får en medarbejder, der trives og får større mulighed for at balancere mellem arbejdsliv og privatliv, og dermed øges produktiviteten og effektiviteten i virksomheden. Og vi skal ikke glemme, at stress smitter bl.a. på grund af manglende kommunikation.\nVi har alle ansvaret for at gøre en indsats over for de familier, der har særlige behov i den ene eller anden sammenhæng. De har ikke bevidst selv sat sig i denne situation, og de vil allerhelst selv klare hverdagens udfordringer, hvis de får den hjælp, de har brug for. Hvis det offentlige ikke kan afhjælpe problemet hurtigt nok, så er det i alles interesse og pligt, at de udsatte familier får nogle redskaber til at kunne håndtere deres hverdag, så de ikke kommer til at bukke under for det store pres, det er, når man ikke har medindflydelse eller kan handle på eget initiativ.\nCharlotte Juul Westh\nUnderviser, Foredragsholder, Coach & Rådgiver Charlotte Juul Westh er uddannet kognitiv stresscoach og har gennem de sidste 10 år arbejdet med forebyggelse af stress 0g stresshåndtering, både i kommuner og i private virksomheder. Charlotte har i dag over 12.000 coachinger og undervisningstimer bag sig, og har med sin store erfaring, udviklet målrettede og brugbare forløb og værktøjer til håndtering af livets udfordringer i en krævende og foranderlig dagligdag. Charlottes værktøjskasse tager udgangspunkt i den kognitive psykologi, der er den mest effektfulde og evidensbaserede psykologi overfor psykiske lidelser. Denne kombinerer hun med den positive psykologi, nogle stærke og gennemprøvede kommunikationsværktøjer og en solid menneskelig erfaring på godt og ondt. Charlotte har selv oplevet ”bagsiden af medaljen”, da hun gik ned med stress i 2003. Også kritisk sygdom har hun haft inde på livet, da hun i en alder af 41 år fik konstateret brystkræft. Charlotte har en fortid i detail- og reklamebranchen, hvor hun har arbejdet med salg/markting, adfærdsdesign og kommunikation.\nVold er stadig hverdag for alt for mange danske børn\n02.06.2016 |Liv & Mennesker· Børn & unge· Danmark· Sundhed\n13.12.2019 |Liv & Mennesker· Børn & unge\nBag lukkede døre – #102


Den videnskabelige rådgivning for torskefiskeriet i Østersøen er netop offentliggjort, og den lægger endnu en gang op til en reduktion af kvoterne. De\nDen videnskabelige rådgivning for torskefiskeriet i Østersøen er netop offentliggjort, og den lægger endnu en gang op til en reduktion af kvoterne. Det er uholdbart, mener Danmarks Fiskeriforening PO, der ser rådgivningen som værende ude af trit med den virkelighed, der reelt er gældende for torskebestandene i Østersøen.\n- Videnskaben anerkender, at torskebestandene i Østersøen er større end de var i 2014, og derfor er rådgivningen ikke et udtryk for, hvordan det går med udviklingen af bestanden, men i stedet et udtryk for, at videnskaben ikke ved, hvad der sker med bestanden, forklarer Svend-Erik Andersen.\n- Det fører til, at man anlægger en forsigtighedsbetragtning og per autopilot sænker kvoten i stedet for at forholde sig til virkeligheden. Det er ikke holdbart – hverken for rådgivningens troværdighed eller for fiskernes økonomi, slår Svend-Erik Andersen fast og tilføjer:\n- Der er tale om det rene galimatias, når en videnskabelig rådgivning kan komme frem til en anbefaling, der i den grad er ude af trit med virkeligheden. Danmarks Fiskeriforening PO vil arbejde på at finde en mere praktisk tilgang. Og så håber vi, at der er en bedre forståelse for det hos politikere og forvaltere, end der er hos forskerne.\n60 procent ned\nTorskekvoterne i Østersøen er delt op med en kvote for fiskeriet i den vestlige Østersø og en anden kvote for fiskeriet i den østlige Østersø. For den vestlige Østersø lyder rådgivningen på en reduktion af den nuværende kvote på over 60 procent – fra 15.900 tons i år til 5.385 tons i 2016 – selv om forskerne samtidig anerkender, at torskens gydebiomasse er øget med 30 procent.\nMønstret er nogenlunde det samme for torskekvoterne i den østlige Østersø. Her lyder EU's andel af kvoten i år på 51.428 tons, mens ICES mener, at den samlede kvote – og det er både EU's og Ruslands samlede kvoter – skal ned på 29.220 tons.\n- Det er ganske enkelt ikke holdbart, når rådgivningen i den grad er ude af trit med sig selv. Vi er nødt til som erhverv at kræve, at rådgivningen bruger de videnskabelige fakta, de har og så rådgiver på baggrund af dem. For torskens vedkommende er der tale om en rådgivning, der nærmest forsøger at argumentere mod bedre vidende, konkluderer Svend-Erik Andersen.


Echinacea • Homøopati For Immunforsvaret! 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteSkønhed og velvære: Echinacea: homøopati til immunsystemet\nD6, D12: beføjelser, anvendelse og dosering af Echinacea\nKeynotes (primære problemer) for Echinacea\nBruger til Echinacea\nHomøopatiske midler med sammenlignelige keynotes\nSolen er en gennemprøvet og veldokumenteret lægeplante. Også i homøopati Echinacea har sin plads: Der er for eksempel kugler derfra, ampuller eller opløsninger. Tinktur kan anvendes.\nSmuk at se på og gavnlig: Flere arter af solhat kendt som lægeplanter.\nDer er ni echinacea arter, hvoraf tre er medicinsk effektive:\nFor homøopatisk medicin normalt urt af rød solhat er Echinacea purpurea som fremstilles på højden af hele brug planten. I en kendt allergi over for Asteraceae, som Solen er én, bør opgives i Echinacea narkotika eller stemme til at tage med lægen.\nEchinacea er tilgængelig i homøopatisk medicin som en enkelt og komplekse løsninger. Under de enkelte produkter kommer som kugler. Fælles beføjelser til selv-behandling omfatter D6 til D12; og D2 og D4 er almindelige.\nSom tinktur Echinacea er også tilgængelig, anvendes for eksempel som en komponent af komplekse løsninger. I kombination med andre aktive bestanddele (f.eks Thuja og Phytolacca) er Echinacea før som en flydende opløsning eller i form af ampuller. Det bruges blandt andet mod respiratoriske og urinvejsinfektioner.\nEn typisk regime til akutte klager giver tre kugler Echinacea D6 for voksne og børn op til seks gange dagligt. Småbørn får to kugler, en spædbørn. Til immun styrkelse kugler er i beføjelser til D4 eller brugte ampuller.\nKeynotes udpege ikke (kun) som i konventionel medicin de vigtigste tegn på sygdom, men snarere funktioner i karakter og udseende af en patient har det homøopatiske terapeut den måde at vælge den rigtige løsning i homøopatisk medicin. I tilfælde af solhat, der handler om:\nbleg hud, tørre læber\ntemmelig langsomme bevægelser\ngenerel træthed, svaghed og træthed\nDermatitis tendens til dannelse af pus\nModsigelse er svært at udholde\nResting, ligger ned, afslappende\nForværring af symptomer til / fra\nIndsats (fysisk eller psykisk)\nSolen virker generelt på immunforsvaret, blod og lymfe-systemer, men også på kredsløbssygdomme. De vigtigste anvendelser af homøopatiske Echinacea retsmidler omfatter:\nStyrkelse af immunsystemet, såsom modtagelighed for infektioner\nLuftvejsinfektioner såsom forkølelse og bronkitis\nUdslæt, dårligt helende sår\nPiercing: pleje tips\nKlassisk hårfjerning til kvinder: barbering\nRød persille indeholder æteriske olier\nAllergi trigger selv i følsomme produkter\nDu skal blot lave scrubs selv


Mød Landsforeningen Autismes første ambassadør – Lars Meerson Rasmussen - Landsforeningen Autisme\nHjem › Nyheder › Nyheder › Mød Landsforeningen Autismes første ambassadør – Lars Meerson Rasmussen\nLars ønsker som ambassadør at være med til at udbrede viden om autisme og få mere fokus på hele autismeområdet.\nI år er han med til SIKON konferencen, så der vil være mulighed for at møde ham og høre mere om hele hans historie. På SIKON er han oplægsholder på søndagskonferencen, hvor han fortæller om sit liv, karriere, diagnose og om alle de udfordringer, han har mødt på sin vej, og hvordan han har taklet dem.\nSe mere om SIKON konferencen i vores katalog her.\nLæs mere om Landsforeningen Autismes ambassadør i vores interview med ham her:\nHvorfor vil du være ambassadør for Landsforeningen Autisme?\nJeg ville gerne være ambassadør for Landsforeningen Autisme for at kunne hjælpe andre med autisme, og støtte foreningen i det kæmpe arbejde de laver. Det er også vigtigt for mig at være en del af det gode samarbejde med vores samarbejdspartnere og kredsene rundt i Danmark, på Grønland og Færøerne. Jeg er meget stolt og ydmyg over at være ambassadør for Landsforeningen Autisme og kan ikke vente med at komme i gang sammen med landsformand Heidi Thamestrup og co. i forhold til at fortælle min historie og hjælpe andre børn, unge og voksne med autisme, deres familier og foreningens samarbejdspartnere.\nHvad håber du på, du kan bidrage med eller gøre?\nDa jeg fik min egen diagnose i 2015, kunne jeg langsomt mærke, måned for måned, at jeg havde lyst til at kende mere til den her diagnose. Jeg begyndte i 2018 og 2019 at undersøge mere om, hvordan autister og pårørende havde det og var stillet – da jeg også selv har en bonus-søn med autisme. Efter mere research kunne jeg bare mærke, at jeg ønskede at dele ud af min egne oplevelser og udfordringer til andre, som er i samme situation som mig. Jeg havde lyst til at hjælpe andre. Derfor vil jeg med mine fortælleringer og foredrag vise, at man godt kan gøre autisme til sin bedste ven, have succes og føle, man kan noget ekstra, ved at finde og bruge de redskaber, der er bedst for én selv. Selvom autisme selvfølgelig kan give udfordringer ind imellem. Den dag i dag er jeg stadig utroligt stolt og lykkelig over, at jeg f.eks. har vundet EM Guld med herre håndboldlandsholdet, som jo kun kan lykkes igennem teamwork. Så jeg håber, at jeg kan bidrage til at hjælpe andre med autisme eller med autisme tæt inde på livet – og få fokus på, at vi altså godt kan skabe det bedste liv for os selv, og at vi kan, hvad vi vil, hvis bare vi lader folk forstå os. Det kommer jeg til at tale meget mere om i mit foredrag: “jeg har autisme, og hva så!?”\nHvad er vigtigt for dig at få fokus på, på autismeområdet?\nJeg kan blive totalt ødelagt og rasende, når jeg læser, hører eller ser, hvordan en familie ikke har kunnet få den rette hjælp fra det offentlige og i stedet sidder i en situation, hvor de er ved at give op. Dette er for mig utilgiveligt. Specielt når jeg selv ved, at det tit handler om økonomi..! Stop, der sætter jeg grænsen. Det er mennesker, vi snakker om. Så jeg vil gøre, hvad jeg kan for at få endnu større fokus ud i Danmark omkring det. Og ud til politikere og kommuner i forhold til, hvor vigtigt det er at forstå mennesker med autisme og deres pårørende. Lærer vi alle at forstå andre mennesker, kan vi gøre alt lettere og lykkeligere for alle.\nEt andet område jeg vil gå hårdt efter, er den lange ventetid folk og familier oplever, før de kan komme til speciellæge eller psykiater. Det er grotesk, at nogle skal vente op mod 4-6 måneder. Vi snakker om mennesker, som måske ikke har den tid! Og alt sammen, igen, på grund af økonomi. Det skal vi have fokus på også. Jeg selv kunne ikke få en tid gennem det offentlige og måtte i stedet bruge 4.000 kroner for at komme til en privat. Det er fuldstændigt skandaløst!\nHvad var det der gjorde, du selv blev udredt som voksen?\nKort sagt: hvis ikke jeg var blevet udredt, tvivler jeg stærkt på, jeg i dag havde haft kæreste, bonus-børn, 2 hunde og flere tætte venskaber.\nJeg oplevede ting med mig selv, jeg ikke fattede hvor kom fra. Jeg blev sur over de mindste ting, og den side af mig, ville jeg ikke acceptere. Det blev værre og værre, og jeg blev mere og mere ked af det og frustreret. Til sidst sagde jeg til min kæreste: ”Hvad helvede er der galt med mig?” Til det kom svaret: ”Ærligt - du er det tydeligste eksempel på, at du har autisme og ADHD” Bum.. Grunden til Chanette vidste det, er at hendes søn har autisme. Og den dag i dag er det faktisk yderst morsomt at se mig og min bonus-søn, når vi gør ting på samme måde – og min bonus-datter og Chanette bare kigger mærkeligt på os.\nHvad betød det for dig at få diagnosen?\nMin bedste tid og hvor jeg har vundet mest respekt og positivitet fra andre mennesker, og fået glæde og ro hos mig selv – var, da jeg fik min egen diagnose. Og det ved jeg med garanti, jeg kan hjælpe andre med også at få og opleve. Både den unge, voksne og familien. Jeg tænker den dag i dag tilbage på, hvad det kunne have betydet for mig, hvis jeg og min familie havde vidst det i en ung alder. Alt kunne have været så meget lettere. Men det vigtigste for mig var at få diagnosen og den rette hjælpe og medicinering. Det var vigtigt for mig at vise til alle, at det aldrig er for sent at få hjælp til at finde ud af ting omkring sig selv. Bare man altid husker at turde anerkende det over for sig selv og sine nærmeste.\nHvordan har du det med din autisme nu?\nJeg har det personligt fantastisk med min egen autisme i dag. For jeg har lært at bruge den til at styrke mig og gøre det 100 gange bedre for mine omgivelser. Jeg har som sagt meget svært ved at vide, hvad andre med autisme går igennem, men håber meget, at jeg netop på det punkt kan hjælpe og gøre en forskel for så mange så muligt. Og samtidig som ambassadør være med til at gøre Landsforeningen Autisme endnu stærkere. Så jeg glæder mig for vildt til at komme i gang med arbejdet, og specielt det samarbejde og arbejde der venter med Heidi Thamestrup og alle de andre mennesker i foreningen.\nHør et interview med Lars Meerson Rasmussen fra Radio4 her.


Den bedste privatøkonomi. Brugerne fortæller om hvordan du får en god\nForsiden » Den bedste privatøkonomi » Sund privatøkonomi 2012\nSund privatøkonomi 2012\nPrivatøkonomi er et centralt tema for alle og vi har derfor spurgt mange mennesker på BankTorvet.dk om deres tips og tricks til at opnå en solid privatøkonomi.\nLæs alle de gode forslag til en solid privatøkonomi nedenfor.\nOpmærksomhed giver en god økonomi\n04.11.2012 af Poul Bang\nBetal altid kontant, tilpas dit forbrug din indtægt, vær sparsommelig, brug så vidt muligt cyklen som transportmiddel, afvikl din gæld, hav kun 2 konti i din bank, en lønkonto og en højrentekonto til din opsparing.\nLæs artiklen fra Poul\nTag ikke chancer i din økonomi\n04.11.2012 af Lars Glud\nDe senere år har jeg brugt noget tid på at handle aktier, kun danske og primært c 20. Det har givet et lille overskud.\nLæs artiklen fra Lars\nØkonomisk overblik og struktur\n04.11.2012 af Annesofie Kjeller Larsen\nDet har taget min mand og jeg mange år at få bare lidt struktur på økonomien. Jeg må indrømme, at det har været på den hårde måde, at vi har lært bedst!\nLæs artiklen fra Annesofie\nSpar op før du køber\n04.11.2012 af Helle Hougaard\nJeg køber ikke noget, uden at jeg har råd til det og vil hellere vente med at købe, til jeg har sparet op.\nLæs artiklen fra Helle\nHav både et budget og en budgetkonto\n04.11.2012 af Lissa Jasmin Søndergaard\nSørg for at have et budget og en budgetkonto. Få indtægter sat ind på denne og overfør kun det nødvendige til den konto du bruger til kost m.m.\nLæs artiklen fra Lissa\nSimpelt at have en god privatøkonomi\n04.11.2012 af J. Sanderhoff\nDet er i princippet super simpelt at have en god privatøkonomi: Forbrug mindre end du tjener!\nLæs artiklen fra J.\nVi lagde vores økonomi om\n04.11.2012 af Britt Søe Bisgaard\nHar vi penge i overskud i slutningen af måneden, så sættes de på opsparingen. For vores erfaring er, at står der "mange" penge på løn eller forbrug, så har man en tendens til at overforbruge.\nLæs artiklen fra Britt\nSkab god økonomi med sunde beslutninger\n04.11.2012 af Jan Søe Mikkelsen\nDet er reelt set kun dig og dine beslutninger som giver gevinst og overskud til sidst, det være sig på oplevelser du får råd til på et senere tidspunkt eller blot glæden ved at se formuen vokse.\nLæs artiklen fra Jan\n04.11.2012 af Flemming Klausen\nMåske lægger man ikke mærke til, at man har orden i økonomien i dagligdagen. Men har man prøvet at være i økonomiske vanskeligheder, lærer man at værdsætte at have et plus på bundlinjen hver den første.\nLæs artiklen fra Flemming\nØkonomisk forudseendehed betaler sig\n04.11.2012 af Cille Bjerring Larsen\nJeg har sørget for at gennemgå alle mine udgifter og skåret ned på alle de steder, hvor der kan spares, såsom tv, internet osv. og har fundet billigere alternativer.\nLæs artiklen fra Cille\nPrivatøkonomi - indblik og overblik\n04.11.2012 af Tina Irene Povlsen\nIndblik, overblik, planlægning, strategi, selvjustits, rådgivning og samordning. Med dette menes, at man vælger at have indblik og overblik på sin privatøkonomi.\nLæs artiklen fra Tina\nMin økonomiske filosofi\n04.11.2012 af Mie Høier\nMin filosofi er: Er der møbler eller andet som er en dyr udskrivning, som du godt kunne tænke dig, så se lige på hvad det månedlige afdrag er.\nLæs artiklen fra Mie\nØkonomisk opdragelse betaler sig\n04.11.2012 af Carl Hansen\nJeg er overbevist om at opdragelse fra den ældre generation betyder meget. Det er her, man har fået lagt de første kim til det, der senere munder ud i en god privatøkonomi.\nLæs artiklen fra Carl\nGode råd til en bedre økonomi\n04.11.2012 af Charlotte Hansen\nGennemgå dine forsikringer, brug tid på at sammenligne, der kan være meget at spare. Sælg dine ting ud på div. FB sider (de er gratis), og køb "nyt" for pengene.\nLæs artiklen fra Charlotte\nVejen til en god økonomi er åbenhed\n04.11.2012 af Johanne Stormoen\nVejen frem er åbenhed. Min mand og jeg har oprettet det, vi kalder Øko Basen. Det er et stort Excelark, og her skriver vi ind, når vi hæver penge på vores fælles konti.\nLæs artiklen fra Johanne\nMit budget er lavet i et Excel ark\n04.11.2012 af Jens Johnsen\nJeg bruger et Excel ark til at holde styr på alle mine udgifter.\nLæs artiklen fra Jens\nEn god økonomi på SU og med børn\n04.11.2012 af Julie Lillegaard\nMin kæreste og jeg er begge studerende og med to små børn er pengene små. Men ud fra omstændighederne har vi en god privatøkonomi.\nLæs artiklen fra Julie\n04.11.2012 af Klavs Nielsen\nVejen er som udgangspunkt at bruge mindre end du tjener.\nLæs artiklen fra Klavs\nVejen til en god økonomi\n04.11.2012 af Chris Bastrup\nVejen til en god privatøkonomi eller økonomi, går gennem et godt overblik.\nLæs artiklen fra Chris\n04.11.2012 af Ina Andersen\nAlle ved det, men det kan ikke siges nok: Budget, budget, budget!! Man behøver ikke være ekspert i regneark for at kunne vedligeholde et budget.\nLæs artiklen fra Ina\nSpar op før du investerer\n04.11.2012 af Lene Rasmussen\nSpar op til det, du gerne vil have inden investering. Dette har vi brugt gennem hele livet undtagen vedr. huslån. Men pga. af denne taktik, har vi nu udbetalt lånet, så vi i en alder af 55 år er total gældfrie.\nLæs artiklen fra Lene\nSkab et økonomisk fundament\n04.11.2012 af Louise Eskling\nFørst og fremmest skal man have et godt økonomisk fundament fra barn/ungdommen, dvs. have økonomisk bevidste forældre som viser at penge ikke hænger på træerne.\nLæs artiklen fra Louise\nDen gode privatøkonomi\n04.11.2012 af Eigil Houmark\nVejen til en god privatøkonomi er først og fremmest: Brug mindre end du tjener. Så kan du altid spare op til større ting, du skulle ønske eller have brug for.\nLæs artiklen fra Eigil\nDin økonomi skal du selv styre\n04.11.2012 af Reza Ismaili\nJeg mener, at økonomi er noget, man skal selv holde styr på. Ingen rådgiver og heller ikke banken kan hjælpe os med det.\nLæs artiklen fra Reza\nLæg en økonomisk plan\n04.11.2012 af Taha Shammari\nFørste trin til sund økonomi er altid "sin" vision - Hvad drømmer man om at pengene skal bruges til?\nLæs artiklen fra Taha\nMine erfaringer med økonomi\n04.11.2012 af Christian Mørk\nSom 24 årig havde jeg en gæld på en lille 500.000,- så jeg kan fortælle folk, hvad de IKKE skal gøre!\nLæs artiklen fra Christian\n16 råd til en bedre privatøkonomi\n04.11.2012 af Lars Rasmussen\nFå 16 gode råd til, hvordan du kan få en bedre privatøkonomi.\nEn god privatøkonomi kræver opmærksomhed\n04.11.2012 af Martin Klitgaard\nEn god og robust privatøkonomi kræver konstant opmærksomhed. Gennem hele livet skal man have fokus på de små detaljer og samt have et overblik på den lange bane.\nLæs artiklen fra Martin\nFlere tiltag til en god privatøkonomi\n04.11.2012 af Frede Rasmussen\nEn god privatøkonomi kan opnås ved flere tiltag. For det første skal man altid sørge for at lægge et fast budget. Når budgettet er lagt ved man, hvor meget man har til faste udgifter, og hvor meget der er til forbrug.\nLæs artiklen fra Frede\nSpar op så budgettet ikke vælter\n04.11.2012 af Andreas Kaleovski\nTærring efter næring dvs. brug ikke mere end du har. Spar op, læg 10 % fra din indkomst fra hver måned, man ved aldrig hvad fremtiden bringer.\nLæs artiklen fra Andreas\n04.11.2012 af Camilla Rasmussen\nMinimere ens udgifter og maximere ens indkomster. Betal hellere et par procent mere i skat, så man er sikker på at man ikke skal betale tilbage.\nLæs artiklen fra Camilla\nØkonomi med struktur\n04.11.2012 af Nicklas Nielsen\nStruktur i hverdagen, tænk økonomisk i de fleste situationer. Det handler om planlægning.\nLæs artiklen fra Nicklas\nHurtige tips til en bedre økonomi\n04.11.2012 af Martin Staunsbjerg\nDet er vigtigt at lægge et budget og gennemgå dette budget en gang om året sammen med forsikring, billån, bådlån, telefon samt alt andet der er til forhandling.\nBudgetkontoen var vejen til en sund økonomi\n04.11.2012 af Henriette Jensen\nFor mig har vejen til en stabil økonomi været min budgetkonto. Med en budgetkonto står man aldrig og mangler pengene til de faste udgifter.\nLæs artiklen fra Henriette\nVejen til en god privatøkonomi er overblik\n04.11.2012 af Nikolaj Andersen\nVejen til en god privat økonomi er overblik, at man tager aktivt ejerskab over sine udgifter og handler hvis det findes nødvendigt!\nLæs artiklen fra Nikolaj\nEn god økonomi starter med opdragelse\n04.11.2012 af Gunner Fyhn\nEn god økonomi starter med en god opdragelse vedrørende penge. Man fik lommepenge for at lave noget, og mine forældre tog så det halve, som skulle gå til opsparing.\nLæs artiklen fra Gunner\nLav et budget med indtægter og udgifter\n04.11.2012 af Konny Jensen\nLav et budget med udgifter og indtægter, så der bliver sat penge til side til alle de faste udgifter. Ret det til 1 gang årligt.\nLæs artiklen fra Konny\nKend privatforbruget - få god økonomi\n04.11.2012 af Per Germann\nFor at få en god økonomi er det nødvendigt at man kender sit privatforbrug.\nLæs artiklen fra Per\nEn god økonomi med en budgetkonto\n04.11.2012 af Jane Tvede\nEn god økonomi er at have en budgetkonto over alle ens faste udgifter og gerne sætte ekstra ind hver måned, så har man altid, hvis der kommer uventede udgifter.\nLæs artiklen fra Jane\nDer er mange måder at få en god økonomi på\n04.11.2012 af Elliot Christensen\nGod afhænger af den enkeltes definition, for der er mange... rigtig mange måder, hvorpå man kan anskaffe sig en "god" privatøkonomi.\nLæs artiklen fra Elliot\nMange konti giver super økonomi\n04.11.2012 af Jutta Hillersborg\nJeg kan anbefale husmoderrådet "cigarkasser" altså bare i bankkonti, det fungerer perfekt. Vores børn har overtaget samme princip og har en super økonomi.\nLæs artiklen fra Jutta\nSådan har jeg fået en god privatøkonomi\n04.11.2012 af Anne Schmidt\nFor at få en god privateøkonomi, skal man vide, hvor mange penge man har til rådighed.\nLæs artiklen fra Anne\nGod økonomi handler om tankegang\n04.11.2012 af Heidi Mikkelsen\nJeg mener en god økonomi handler om en god tankegang og gode indkøb. Det er vigtigt, at man holder øje med hvilke betalinger, der skal betales og hvornår.\nLæs artiklen fra Heidi\nØkonomi i en storfamilie\n04.11.2012 af Pia Damgaard\nVi køber altid stort ind, når der er gode tilbud. På den måde sparer vi rigtig mange penge på husholdningsbudgettet.\nLæs artiklen fra Pia\nGod økonomi - sådan gør vi\n04.11.2012 af Dorthe Hjorth\nHerhjemme gør vi følgende for at få en god økonomi...\nLæs artiklen fra Dorthe\nFå en god økonomi - sæt tæring efter næring i\n04.11.2012 af Preben Kristensen\nJeg mener, at man som ganske ung skal sætte tæring efter næring og dermed ikke starte med at være for krævende med første gangs investeringer i bolig - møbler - bil m.m.\nLæs artiklen fra Preben\nOverblik over indtægter og udgifter\n04.11.2012 af Annette Wiig\nDet er vigtigt at have et overblik over både vores indtægter og udgifter. Vi følger med i, hvad der sker på kontoen og hvad pengene bruges til gennem et bogføringsprogram.\nLæs artiklen fra Annette\nEn god økonomi med de rigtige konti\n04.11.2012 af Pia Hansen\nFå oprettet de nødvendige konti (en lønkonto til løbende indtægter og udgifter, budgetkonto og en opsparingskonto.)\nGod økonomi med sund fornuft\n04.11.2012 af Maria Seidelin\nJeg synes det er enkelt - SUND FORNUFT! Med det mener jeg, at hvis man bare bruger sin sunde fornuft, når man skal handle ALT.\nLæs artiklen fra Maria\nGod økonomi uden gæld\n04.11.2012 af Kirsten Aakerman\nSørg for ikke at stifte gæld - eller sørg for at få nedbragt gæld så hurtigt som muligt er essentielt.\nLæs artiklen fra Kirsten\nStærk økonomi med lån\n04.11.2012 af Mogens Lundbech\nLån, når du ikke har brug for pengene. Så er det nemmere og billigere.\nLæs artiklen fra Mogens\nFå en solid privatøkonomi\n04.11.2012 af Pia V. Mogensen\nEn solid og sund privatøkonomi handler om ikke at bruge mere end du tjener. Det er derfor vigtigt, at man har et overblik over ens udgifter kontra indtægter.\nVejen til en god privatøkonomi er oprydning\n04.11.2012 af Hanne Hersbøll\nVejen til en god privatøkonomi er, at man først får ryddet op i alle hjørner af familiens økonomi og derefter har vi haft god succes med, at lave nogle regneark med husholdningsudgifterne.\nLæs artiklen fra Hanne\nEn god økonomi på dagpenge\n04.11.2012 af Lisbeth Jørgensen\nDe sidste 3 år har vi levet af 1 x dagpenge og det med en familie på 6 og i eget hus, men jeg synes, at vi har haft en god økonomi alligevel.\nLæs artiklen fra Lisbeth\nVi har god økonomi med madplaner\n04.11.2012 af Morten Hansen\nI vores hus prøver vi at leve efter madplaner. Dette hjælper meget både tidsmæssigt men også økonomisk.\nLæs artiklen fra Morten\n04.11.2012 af Claus Meyer\nHer er min liste over fejl, som jeg ikke selv har fulgt, men burde have gjort.\nLæs artiklen fra Claus\nGod økonomi med en sund tankegang\n04.11.2012 af Bonnie Lundberg\nPersonligt så deler jeg mine kostpenge ud i en kuvert til hver uge, så jeg ved hvad jeg præcis har med at gøre, og det fungerer rigtig godt.\nLæs artiklen fra Bonnie\nGod økonomi med løn- og budgetkonto og opsparing\n04.11.2012 af Christina Kehlet\nFørst skal der være styr på det basale - her tænker jeg på en lønkonto og en budgetkonto samt en opsparing.\nLæs artiklen fra Christina\n04.11.2012 af Linda Nielsen\nFå godt overblik. Lav en liste over, hvad du ejer og hvad du skylder væk. Ejer du mere, end du skylder - eller er det omvendt?\nLæs artiklen fra Linda\nGod økonomi med budget og budgetkonto\n04.11.2012 af Kirsten Ebbesen\nJeg har selv gjort det, at jeg har oprettet et budget og en budgetkonto.\nDetaljeret budget giver overblik\n04.11.2012 af Claus Lyngbakke\nFor at skabe overblik har jeg lavet et detaljeret budget over alle faste udgifter + sat penge af til ferier, bilregninger, opsparing, uforudsete udgifter mv.\nEn økonomi i balance\n04.11.2012 af Helle Rick\nDet er meget vigtigt, at de månedlige indtægter og udgifter er i balance. Du skal vide, hvad du har at gøre godt med hver måned.\nØkonomien arbejder for mig\n04.11.2012 af Michael Dam\nJeg har F1 lån afdragsfrit som er brugt til at indfri dyr bank/bil gæld tit på 8 % - afdragene har længe styrket min ratepension betydeligt.\nLæs artiklen fra Michael\n04.11.2012 af Dorte Blirup Christensen\nPå min budgetkonto bliver der altid overført ekstra penge, som så bliver gjort op en gang om året og overskuddet bliver overført til min lønkonto eller min opsparing.\nLæs artiklen fra Dorte\nEt retvisende budget giver en god økonomi\n04.11.2012 af Pernille Richter\nEt retvisende budget gør det lettere at holde styr på økonomien - men det kan være svært alligevel. Jeg har god erfaring med, at jeg har lavet et forholdsvis detaljeret budget.\nLæs artiklen fra Pernille\nVejen til en god økonomi er at spare\n04.11.2012 af Solveig Holm\nVejen til en god økonomi spare på det, man ikke skal købe og køber kun det, man skal bruge som er vigtig i husholdningen.\nLæs artiklen fra Solveig\nGod økonomi - også som pensionist\n04.11.2012 af Walther Nielsen\nSom pensionister skal vi tænke os meget om, hvad vi bruger vores penge til.\nLæs artiklen fra Walther\nØkonomi i krisetider\n04.11.2012 af Michelle Andreassen\nEt godt råd som især er gældende i krisetider er, aldrig at bruge mere end du har.\nLæs artiklen fra Michelle\nØkonomi handler om adfærd\n04.11.2012 af Anders Kjærgaard\nDet hele starter med en sund adfærd... Bruger du flere penge, end du tjener, så læg sammen med banken en plan om, hvordan det ændrer sig.\nLæs artiklen fra Anders\nGod økonomi handler om mådeholdenhed\n04.11.2012 af Silvia Schmitz\nDet handler om at være mådeholdende - at tænke sig om, inden man køber. Undgå impulskøb. Sørg for (om muligt) at lægge penge til side hver måned og spar op.\nLæs artiklen fra Silvia\nMin privatøkonomi er bygget op om investeringer\n04.11.2012 af Hanne Lidegaard\nFor det første købte jeg byggegrund i 2005 med den rette beliggenhed. Jeg har også været så heldig at arve nogle penge, som jeg har sat ind på en indlånskonto med højrente 3,75 i 3 år.\nEn god o stærk privatøkonomi\n04.11.2012 af Henriette Le Fevre\nDer er mange ting, man kan gøre for at opnå en god og stærk privatøkonomi.\nLav et budget og overhold det\n04.11.2012 af Diana Buus\nHvis man starter med at lægge et budget og overholder det, er man sikker på, der ikke kommer for mange uventede regninger ind af døren.\nLæs artiklen fra Diana\nGod privatøkonomi handler om prioriteringer\n04.11.2012 af Stina Weitemeyer\nAt have en god privatøkonomi handler ikke om, hvorvidt man tjener mange eller få penge - det handler om evnen til at udnytte de penge, man har.\nLæs artiklen fra Stina\nSådan får du en stærk økonomi\n04.11.2012 af Claus Frei\nFor at få en stærk privatøkonomi skal følgende 4 ting overholdes...\nEt bankskifte gav bedre økonomi\n04.11.2012 af Jesper Antonsen\nGør dig selv den tjeneste at udfordre din nuværende bank - der er masser af banker, og nogle af dem kan rent faktisk komme med andre muligheder end dem, du har i dag.\nLæs artiklen fra Jesper\nEt råd til en bedre privatøkonomi\n04.11.2012 af Rasmus Udsholt\nMit råd er ganske enkelt: Få et overblik. Det kan måske lyde som et letkøbt råd, men med et husholdningsbudget i hverdagen, får man ro i maven.\nLæs artiklen fra Rasmus\nEn god privatøkonomi med budget\n04.11.2012 af Søren Hansen\nFor at opnå en god privatøkonomi er det vigtigt at kende dit rådighedsbeløb og holde dig indenfor det.\nLæs artiklen fra Søren\nBudget er det vigtigste i min økonomi\n04.11.2012 af Mette Grauslund\nBudget, budget, budget. Det er de tre vigtigste elementer i min privatøkonomi.\nLæs artiklen fra Mette\nMin privatøkonomi er god\n04.11.2012 af Maria Wagner\nJeg har altid haft en god privatøkonomi, da jeg helt fra de tidlige teenageår har lært af mine forældre, at jeg skal spare op.\nMine erfaringer med god økonomi\n04.11.2012 af Hans Jørgen Pedersen\nFornuftige investeringer som i lav risiko, har gjort at jeg i dag har en god opsparing, privat investering i vindmøller, fast ejendom og langsigtede investeringer i aktier.\nLæs artiklen fra Hans\nEn god privatøkonomi giver overskud\n04.11.2012 af Søren Møllerhøj Breyen\nEn god privatøkonomi giver overskud- og du kan udrette meget mere!\nOpsparing, pension, forsikring og uvildig rådgivning\n04.11.2012 af Søren Verup\nOptag kun undtagelsesvis lån til forbrug. Hav tilstrækkelige forsikringsdækninger og lav et tjek af priser og dækning hvert andet år. Brug uvildige rådgivere ved større økonomiske beslutninger.\nEn sund økonomi med hjælp fra banken\n04.11.2012 af Karin Christensen\nEn sund økonomi fik jeg ved at tage i Danske Bank og tale med min bankrådgiver.\nLæs artiklen fra Karin\nBudgettet er min vej til en god økonomi\n04.11.2012 af Lissa Andersson\nJeg har et budget - delt mine udgifter ud på 12 mdr., så jeg ved hvor meget, jeg har til forbrug hver måned.\nØkonomisk overblik gennem hele livet\n04.11.2012 af Mette Marie Busk\nJeg/vi har altid haft et godt overblik omkring vores faste udgifter, med hjælp fra vores bank.\n04.11.2012 af Lena Thomsen\nVi købte vores første hus i 2008 med hjælp fra en dengang god og støttende bank. Men så blev det pludselig finanskrise i landet og vores bank krakkede.\nLæs artiklen fra Lena\nFlere veje til en god privatøkonomi\n04.11.2012 af Jakob Frausing\nDer er flere veje til en sund privatøkonomi, men vigtigst af alt er hovedvejen: forberedelse!\nLæs artiklen fra Jakob\nTal sammen om økonomien\n04.11.2012 af Natascha Chantall Appel\nVi har valgt at hver måned omkring den første, snakker vi igennem, hvad vi har af udgifter og hvordan det forholder sig til vores indtægter,.\nLæs artiklen fra Natascha\nSe din økonomi igennem\n04.11.2012 af Gitte Nielsen\nDet er de små tips, der kan give flere penge på ens konto. Det har gjort, at jeg er gået fra 20.000 kr i minus til et stort overskud på min konto på ca 1 år.\nLæs artiklen fra Gitte\nLav et struktureret budget\n04.11.2012 af Rikke Baes\nEt struktureret budget over hele året - som så revideres årligt og tilpasses. Sørg for at være realistisk.\nLæs artiklen fra Rikke\nØkonomi er vigtig som studerende\n04.11.2012 af Jens Banke\nSom studerende, er økonomi en vigtig ting i hverdagen. Der er mange økonomiske beslutninger at tage stilling til, og man skal overveje hvordan pengene benyttes.\nRåd til en god økonomi\n04.11.2012 af Mogens Hovej\nFølgende er ikke i en prioriteret rækkefølge: God pensionsopsparing, kun lille gæld i den faste ejendom, ældre bil, der er betalt osv.\nEn god privatøkonomi på SU\n04.11.2012 af Rasmus Hebsgaard\nDette går ud til den fattige studerende der ligesom mig har svært ved at få SU'en til at slå til.\nEn god økonomi som enlig\n04.11.2012 af Janne Foget\nEfter at være blevet enlig mor til 3, startede jeg på absolut 0 kr. Jeg startede med at have så få konti som muligt, så jeg havde overblikket.\nLæs artiklen fra Janne\nØkonomisk overblik betaler sig\n04.11.2012 af Susanne Hansen\nHerhjemme er pengene små, da jeg læser og er på SU, men det har hjulpet os rigtig meget.\nLæs artiklen fra Susanne\nPrivatøkonomi - sådan bliver den stærk\n04.11.2012 af Gitte Frigaard\nHvad jeg mener, der skal til en stærk og god privatøkonomi: Et halvårligt tjek af alle udgifter, så man altid er foran i stedet for bagud.\nGod privatøkonomi uden store lån\n04.11.2012 af Jan Damgaard\nVejen til en god privatøkonomi er, at man ikke optager større lån end man kan klare.\nGod økonomi - 11 råd\n04.11.2012 af Sten Ørsted Frostholm\nUddannelse, afvikling af gæld, aktier - få 11 gode råd til, hvordan du får en god økonomi.\nLæs artiklen fra Sten\nDen bedste privatøkonomi\nSpred den sunde økonomi\nSund privatøkonomi 2010\nSund privatøkonomi 2008\nBankTorvet.dk © 2007-2021 - Betingelser - Persondata - privatøkonomi


Godt forhandlingsklima trods hundebid - lokaltindblik.dk\nGodt forhandlingsklima trods hundebid\nBorgmester Per Bach Laursen arbejder stadig på at få en løsning med Kenneth Haastrup i Aggersund, som i mange år har været en torn i øjet på både kommunen og borgere i Aggersund.\n"Lover at fjerne skrotbiler inden sommer".\nSådan lød en overskrift her på Lokaltindblik.dk i 2008, efter at Kenneth Haastrup havde lovet daværende formand for Teknik- og Miljøudvalget, Knud Kristensen, at fjerne sine gamle biler, som dengang stod og skæmmede på Fjerritslevvej 14 og flere andre steder i Aggersund.\nHer næsten 13 år senere er situationen ikke blevet bedre. Utallige gange har kommunen været på besøg - ofte under politibeskyttelse - hos Kenneth Haastrup, der har fået flere miljødomme, en dom om trussel mod en journalist og flere gange har udtrykt, at han er ligeglad med folks meninger om ham.\nDer har gennem årene været holdt borgermøder, der er blevet indgået aftaler med Kenneth Haastrup, og flere gange har forskellige kommunale politikere, ligesom Knud Kristensen annonceret, at nu er der indgået en aftale, der skal få ryddet op i Aggersund. Men hver gang har kommunen og borgerne stået som taberne, for der er ikke sket noget som helst. Aggersund er fortsat skæmmet af skrotbiler og andet skrammel på adskillige matrikler, som Kenneth Haastrup breder sig på i byen.\nIkke desto mindre tror nuværende borgmester Per Bach Laursen, at han kan indgå en aftale med Kenneth Haastrup. For et år siden sagde borgmesteren, at han forventede en aftale inden påske. Altså påsken 2020. Så let skulle det dog ikke gå.\n- Men vi er stadig i en proces og holder møder med Kenneth Haastrup og hans advokat. Vi har ingen løsning, men vi har et nyt møde i januar, og jeg kan spore en vilje til at få det løst, siger Per Bach Laursen.\nBorgmesteren har af byrådets partier - med undtagelse af VesthimmerlandsListen - fået et mandat til at indgå en aftale med Kenneth Haastrup. Af hensyn til processen kan han ikke røbe, hvad mandatet er. Tidligere har det været fremme, at kommunen arbejdede på at opkøbe de ejendomme, som Kenneth Haastrup disponerer over.\nPer Bach Laursen erkender, at det er en vanskelig forhandling. Det har noget med mennesker at gøre, og samtidig handler det om ansvarlighed overfor kommunekassen, forklarer han. Samtidig affejer borgmesteren de folketingspolitikere, der hævder, at der allerede er lovhjemmel til at kommunen med tvang kan rydde de omtalte matrikler i Aggersund.\n- De tager fejl. Hvis det var tilfældet, havde vi allerede brugt den mulighed, sagde Per Bach Laursen, da han forleden sammen med pressen skuede tilbage på 2020 i Vesthimmerland.\nUnder et kontrolbesøg for nyligt blev en af kommunens medarbejdere bidt af Kenneth Haastrups hund, mens han ikke var hjemme, selv om besøget var anmeldt. Denne episode til trods er der et godt forhandlingklima, siger Per Bach Laursen om møderne med Kenneth Haastrup.\nMen under årets 2020 kavalkade afholdt borgmesteren sig dog fra at sætte en dato på, hvornår problemet i Aggersund er løst.


72-årige Aage gider ikke pension: Hvis jeg stopper med at køre bus, så dør jeg | TV SYD\n07. jun 2017, kl. 15:26\n72-årige Aage gider ikke pension: Hvis jeg stopper med at køre bus, så dør jeg\nBuschauffør Aage Hansen fra Kolding mener, han vil falde hen, hvis han stopper med at arbejde. Video: Nikolaj Toftgaard Jespersen, TV SYD\n72-årige Aage Hansen elsker at køre bus. Foto: Nikolaj Toftgaard Jespersen, TV SYD\nNår 72-årige Aage Hansen trykker på de røde knapper, så går bussens døre op. Sådan er det gået i de snart 40 år, han har været buschauffør i byen.\n- Det er sjovt, jeg kan godt lide det. Det er nærmest en livsstil for mig.\nHan lagde først gang hænderne på rattet som 19-årig, men på trods af det er han endnu ikke blevet træt af at køre bus. Jobbet elsker han så højt, at han har valgt pensionen fra.\n- Jeg føler ikke, jeg er klar til det endnu. Jeg tror, det er noget, man skal være parat til. Jeg tror ikke, jeg kunne få dagen til at gå, hvis jeg ikke havde noget at stå op til.\nDen beslutning er Aage Hansen fra Kolding langt fra ene om. Tal fra Danmarks Statistik viser, at antallet af borgere, der er over 67 år og i beskæftigelse, er steget i de seneste år. Alene i Syd- og Sønderjylland er antallet gået fra 8800 personer i 2008 til mere end 14.000 personer i 2015.\n- Jeg tror, jeg vil falde sammen, hvis jeg ikke arbejdede. Der vil måske gå to-tre år, så lever man ikke mere. Jeg ville kede mig efter de der to-tre år, og så dør jeg, fortæller Aage Hansen om sin beslutning.\n- Så lang tid, jeg er sund og rask, fortsætter jeg.


Niels K. Jerne | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Niels K. Jerne"\nOprindelige forfattere MeHa og JVSp\nNiels K. Jerne, Niels Kaj Jerne, 23.12.1911-7.10.1994, immunolog, læge. Født i London. J. havde sin skolegang og sin opvækst i Holland, hvortil familien var flyttet, da han var knap tre år gammel, og hvor faderen som ekspert i køleteknik var blevet direktør (og senere indehaver) for store kølehusanlæg; Forældrene, begge af vestjyske slægter, bevarede dansk som talesprog i hjemmet, og J. voksede derfor op som to-sproget og beherskede dansk og hollandsk ligeligt. Han blev student i Rotterdam i 1928, studerede i nogle år naturvidenskab ved universitetet i Leiden, men flyttede i midten af 1930erne til København. Det var først som 27-årig, at han besluttede sig til at studere medicin ved Kbh.s univ. Fra 1943 fik han ansættelse som deltidsassistent ved standardiseringsafdelingen, Statens seruminstitut, og ansættelsen her fortsatte efter at han var blevet cand.med. i 1947. Tilknytningen til denne afdeling førte til et samarbejde med mikrobiologen Ole Maaløe, afdelingens forstander. Især var J. optaget af teoretiske problemer vedrørende måling af difteriantitoxin, og han udførte omfattende studier af den toxinneutraliserende virkning af antitoxiske sera, hvilket førte til disputatsafhandlingen A study ofavidity 1951. I dette vigtige immunologiske arbejde påvises det, at de antistoffer, den dyriske organisme danner som svar på indførelsen af fremmed antigen (toxin) har en varieret evne til at danne faste komplekser med antigenet, og at denne bindingsevne – aviditeten – tiltager efter gentagne påvirkninger af dyret med det samme antigen. Allerede i disse arbejder kom J.s betydelige evner som eksperimentator og usædvanlige sans for den matematiske beskrivelse af biologiske fænomener for dagen. Den udtalte tilbøjelighed for den eksakte molekylårbiologiske analyse fik utvivlsomt næring, ikke kun ved samarbejdet med Maaløe, men også fordi laboratoriet i 1950ernes begyndelse blev et samlings- og arbejdssted for en række fremtrædende molekylarbiologer. Blandt disse kan nævnes Hans Noll, Gunther Stent og James Watson, ligesom der var en nær forbindelse med kredsens store skikkelse, Max Delbrück i Pasadena, Californien. På dette tidspunkt var studiet af bakterievirus kommet i forgrunden for den molekylære biologi, og J. begyndte nu at studere antistofdannelsen mod bakteriofager og inaktiveringen af disse med specifikke antistoffer. Også her fandt han for anti-bakteriofag-antistofferne en tiltagende "goodness of fit" i løbet af immuniseringen, hvilket utvivlsomt medvirkede til hans begyndende "darwinistiske" opfattelse af anti-stofdannelsesfænomenet.\nI sommeren 1954 rejste J. til USA og tilbragte et år som Research Fellow hos Max Delbrück ved California Institute of Technology, et af verdens vigtigste centre for molekylær biologi, hvor han mødte og samarbejdede med flere af de betydeligste videnskabsmænd på området. Under dette ophold fuldførte han sin afhandling The natural Seleclion Theory ofantibody Formation. Han fremhævede senere, at han fik ideen om en selektiv mekanisme for antistofdannelse allerede i marts 1954 en aften på hjemvejen fra Seruminstituttet. Denne afhandling, som blev publiceret 1955 i Proceedings of the National Academy of Sciences, fik enorm betydning for immunologiens videre udvikling. J. brød her radikalt med de hidtil herskende anskuelser vedrørende antistofdannelsen, ifølge hvilke de antistofdannende celler i den dyriske organisme direkte præges, "instrueres", af det indførte fremmede materiale, antigenet. Heroverfor hævdede J., at der forud for kontakt med antigenet spontant produceres antistofmolekyler, som med hensyn til specificitet frembyder en uhyre mangfoldighed. Til det fremmede antigen, som indføres, bindes de antistofmolekyler, der tilfældigvis har affinitet for antigenet, dvs. har komplementær overfladekonfiguration. Ifølge J.s teori vil det indførte antigen således udvælge de antistoffer, der har de bedste bindingsegenskaber med antigenet, hvilket medfører, at de transporteres til et system af celler, hvor de udløser syntesen af antistofmolekyler med samme specificitet. Disse nye selektionsideer blev epokedannende. Hertil bidrog først og fremmest Sir Macfarlane Burnet i Australien, som i 1957 i et arbejde "A Modification of Jerne's Theory of antibody Production using the Concept of clonal Selection" foreslog, at selektionen ikke virker på spontant tilstedeværende antistofmolekyler men på en population af antistofdannende celler, der er varierede i den forstand, at den enkelte celle er genetisk bestemt til syntese af antistofmolekyler af kun én specificitet. Ifølge denne klon-selektionsteori frembringes den spontane variation ved somatisk mutation i cellerne i det lymfatiske system. I de følgende år produceredes en stor mængde af eksperimentelle data, som støttede dette synspunkt, og man oplevede en voldsom udvikling inden for immunologien, hvor der skete et gennembrud med hensyn til forståelsen af antistofdannelsens biologiske grundlag. J. tilsluttede sig nu også den cellulære udgave af selektionshypotesen og ydede selv væsentlige teoretiske og eksperimentelle bidrag til dens bekræftelse.\nEfter hjemkomsten fra USA i 1955 forblev J. ikke længe på Statens seruminstitut, hvor han siden 1951 var ansat som laborator. I sommeren 1956 udnævntes han til Chief Medical Officer for WHOs Section for Biological Standards i Genève. I denne stilling forblev han til 1962, idet han samtidig nydannede en WHO Section of Immunology og i 1960–62 var professor i biofysik ved Université de Genève. I 1962 modtog han udnævnelse som chairman og professor i mikrobiologi ved University of Pittsburgh, USA, en post han beklædte indtil 1966. Denne udnævnelse betød, at J. vendte tilbage til eksperimentelt arbejde, og det førte inden længe til udarbejdelse af en teknik som fik den allerstørste betydning for den eksperimentelle immunologis videre udvikling. Sammen med medarbejderne Albert Nordin og Claudia Henry publicerede han i 1963 The Agar plaque Technique for recognizing single Antibody producing Celh. Ved at påvirke et forsøgsdyr med et antigen og derefter udså levende celler fra dyrets lymfoide væv i en agargelé kan man med denne teknik påvise de celler, der danner antistof mod antigenet, hvilket muliggør en kvantitativ beskrivelse af immunsvaret på det cellulære plan. Med denne "Jerne plaque teknik", som er den almindeligt vedtagne betegnelse, blev en fuldstændig ny retning inden for den immunologiske undersøgelse igangsat.\n1966 vendte J. tilbage til Europa, idet han udnævntes til professor i eksperimentel terapi ved Johann Wolfgang Goethe Universitetet og direktør for Paul-Ehrlich-Institut, Frankfurt a. M. Denne post beklædte han imidlertid kun i tre år. Hans berømmelse var nu meget stor, og da det store schweiziske medicinalfirma, Hoffmann-Le Roche, i slutningen af 1960erne afsatte store pengesummer til oprettelsen af et center for immunologisk grundforskning, uafhængigt af kommercielle hensyn, var det naturligt, at valget faldt på J. som leder. 1969-80 var han direktør for Basel Institute for Immunology, og det lykkedes ham at udvikle dette institut til et af verdens største og mest betydningsfulde centre for immunologisk forskning. Her blev det muligt at samle videnskabsmænd fra hele verden i et internationalt samarbejde, og banebrydende resultater er opnået ved instituttet. J. afsluttede sin videnskabelige karriere som specialrådgiver ved Institut Pasteur i Paris 1981-82.\nSelv under opbygningen af Basel-instituttet var J. i stand til at bidrage med afgørende og originale nye ideer inden for den immunologiske teori. I 1971 fremkom afhandlingen The somatic Generation of immune Recognition hvor han forklarer udviklingen af immunapparatets uhyre mangfoldighed med hensyn til antistofspecificitet ved at postulere at nedarvede antistoffer er rettet mod artens egne vævsantigener, og at der ved mutation under individudviklingen frembringes og udvælges celler der udviser reaktivitet mod en mangfoldighed af fremmede antigener. Endelig fremsatte J. i 1973 ved et symposium i Paris i anledning af 150-årsdagen for Louis Pasteurs fødsel sin "Network Theory" for immunsystemet. Her foreslog han, at det uhyre komplekse immunsystem har sin egen indre regulationsmekanisme. Et individ har millioner af forskellige antistoffer, som samtidig selv er antigener, der genkendes af andre antistoffer. Immunsystemet danner antistoffer mod dets egne antistoffer og bliver således et kompliceret netværk af lymfocytter og antistofmolekyler, der genkender og genkendes af andre lymfocytter og antistofmolekyler. Herved kan immunsvaret henholdsvis stimuleres og hæmmes, og der er således i systemet indbygget en regulerende modulation.\nI en periode på knap 30 år, hvor immunologien undergik en voldsom udvikling var J. i stand til gang på gang at fremsætte banebrydende teorier om immunsystemet. 1984 modtog J. nobelprisen i fysiologi/medicin sammen med sine tidligere medarbejdere Georges Köhler og César Milstein. Hans originale ideer virkede hver gang overrumplende på den immunologiske verden og havde en overordentlig inspirerende virkning blandt kolleger i retning af at igangsætte nye forsøg til belysning af immunapparatets funktion. Hertil kommer, at han bidrog med en ny immunologisk teknik, som blev revolutionerende for immunologien. J. var også aktiv i internationalt videnskabeligt samarbejde. Han medvirkede således ved oprettelsen af European Molecular Biology Organization (EMBO) og dets laboratorium i Heidelberg og var formand for EMBO-Council 1971–75. I Tokyo 1980 var han europæisk medlem af den organisationskomité, der oprettede Asian Molecular Biology Organization (AMBO). Han blev medlem af Videnskabernes selskab 1968. J. blev æresmedlem af Robert-Koch-Institut, Berlin, 1966, af The American Association of Immunologists 1973, medlem af The American Academy of Arts and Sciences 1967, af Det kgl. danske videnskabernes selskab 1968, af The Harvey Society (USA) 1975, af National Academy of Sciences (USA) 1975, af The American Philosophical Society 1979, Fellow of the Royal Society, London, 1980, Doctor of Science h.c. University of Chicago 1972, Columbia University, New York, 1978 og Dr.scient.h.c. Kbh.s univ. 1979. Han modtog Poul Ehrlich-prisen 1982.\nF: direktør, dr.techn. Hans Jessen J. (1877–1950) og Else Marie Lindberg (1875–1956). Gift 1. gang 1935-i Frbg. k. med malerinden Ilse Wahlova (kaldet "Tjek"), født 26.9.1910 i Asch, Tjekkoslovakiet, død 31.10.1945 i Kbh., d. af ingeniør Robert Wahl (1877–1947) og Ernestine Emilie Ludwig (1888–1971). Gift 2. gang 18.7.1964 i Puerto Vallarta, Mexico, med Ursula Alexandra Kohl, født 13.4.1937 i Hannover, d. af direktør Heinrich Johannes Kohl (1892–1960) og Ursula Reinhold (1908–46).\nMerete Harding, J. V. Spärck: Niels K. Jerne i Dansk Biografisk Leksikon, 3. udg., Gyldendal 1979-84. Hentet 23. maj 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=292150\nAntal visninger1673 besøg


C-cure - Intro til Contentfiltering\nDer er behov for effektive spamfiltre og den mest effektive måde at bekæmpe problemet på, er med contentfilterløsninger, som ved hjælp af forskellige filtre og regelsæt, kan sikre op imod 98% af al spam, men også samtidigt kan hjælpe til at at hindre at fortrolige dokuemneter ikke deles med uvedkommende.\nContentfiltre giver monitorering af ind- og udgående trafik og effektiviserer båndbredden. Det er som regel muligt at scanne mod virus med flere scannere, men man kan også fjerne uønskede attachments, også selv om filerne er omdøbt, liegsom man i nogle løsninger kan kryptere automatisk.\nI nogle contentfiltre er det muligt at opsætte unikke og nuancerede regelsæt for både ind og udgående mailtrafik og sikre sig at kun autoriseret trafik forlader virksomheden. Man kan arkivere e-mails for mulig senere rekonstruktion og omdirigere mailtrafik via WEB-siden.\nC-cure har kritisk udvalgt en række produkter, der løser problemet. De lever alle op til kravet om sikkerhed, central administration og en fornuftig økonomi.\nI menuen til venstre finder du en oversigt over de løsninger vi kan tilbyde.


Studie: Øjet bruger mindre tid på ’fake news’-overskrifter – Københavns Universitet\nStudie: Øjet bruger mi...\nStudie: Øjet bruger mindre tid på ’fake news’-overskrifter\nEt nyt studie fra Københavns Universitet og Aalborg Universitet viser, at folk kigger i lidt kortere tid på såkaldte ’fake news’-overskrifter sammenlignet med sandfærdige nyheder. Viden som måske kan bruges til at gøre det lettere at sortere de falske nyheder fra.\nForskerne har brugt resultaterne til at lave en algoritme, som netop kan forudsige, hvorvidt en nyhedsoverskrift er falsk ud fra øjenbevægelser. Foto: Getty\nSiden den amerikanske præsidentvalgkamp i 2016 har ’fake news’ været en del af vores ordforråd. Mængden af fake news i omløb bliver større og større især i USA, og de falske nyheder spreder sig ofte som en steppebrand. Derfor er der også et stigende behov for faktatjek, og løsninger på hvordan folk kan hitte rede i de sande og falske nyheder, der florerer.\nMuligvis er der hjælp at hente i krydsfeltet mellem teknologien eyetracking og datalogi. Et studie foretaget af forskere fra Københavns Universitet og Aalborg Universitet viser nemlig, at folks øjne reagerer forskelligt på sande og falske nyhedsoverskrifter.\nØjet opholder sig lidt kortere tid ved falske overskrifter\nForskerne placerede 55 forskellige testpersoner foran en skærm, hvor de skulle læse i alt 108 nyhedsoverskrifter. En tredjedel af dem var falske. Testpersonerne fik en såkaldt pseudoopgave, der gik ud på at vurdere, hvilke af nyhederne, der var nyest. De vidste ikke, at nogle af overskrifterne var falske. Ved hjælp af teknologien eye-tracking, der måler en persons øjenbevægelser, analyserede forskerne, hvor lang tid, hver person brugte på at læse hver enkelt overskrift, og hvor mange fikseringer, personen foretog på overskriften.\n”Vi syntes, det kunne være interessant at se, om der er en forskel i den måde, at folk læser nyhedsoverskrifter på, alt efter om de er sande eller falske. Det har man nemlig ikke undersøgt før. Og der viser sig altså at være en statistisk signifikant forskel,” siger ph.d.-stipendiat og førsteforfatter på studiet, Christian Hansen fra Datalogisk Institut på Københavns Universitet.\nHans kollega og medforfatter fra samme institut, ph.d.-stipendiat Casper Hansen tilføjer:\n”Studiet viste, at vores testpersoners øjne både opholdt sig lidt kortere tid ved de falske overskrifter og fikserede lidt mindre på dem i forhold til de sande overskrifter. Alt i alt gav folk altså fake news en lidt mindre visuel opmærksomhed, selvom de ikke vidste, at der var tale om fake news.”\nHvorfor der er denne forskel ved datalogerne ikke, og de tør heller ikke komme med gæt. Men de var overraskede over resultatet.\nForskerne har brugt resultaterne til at lave en algoritme, som netop kan forudsige, hvorvidt en nyhedsoverskrift er falsk ud fra øjenbevægelser.\nKan måske bidrage til faktatjek\nSom et næste skridt vil forskerne gerne undersøge, om det er muligt at måle samme forskel i øjenbevægelser i større skala uden for laboratoriet – gerne ved hjælp af blot helt almindelige webkameraer eller mobilkameraer. Det vil naturligvis kræve, at folk giver adgang til deres kameraer.\nDe to dataloger forestiller sig, at eyetracking-teknologien på længere sigt kan bidrage til at faktatjekke nyhedshistorier, hvis det kan lade sig gøre at indsamle data fra folks læsemønstre. Det kunne fx komme fra brugere af hjemmesider, der aggrererer nyheder fra andre kilder (fx Feedly og Google News), og af sociale medier som facebook og Twitter, hvor antallet af fake news også er stort.\n”Professionelle faktatjekkere på medier og i organisationer skal læse rigtig meget igennem for overhovedet at finde ud af, hvad de skal faktatjekke. Der kunne det være et værktøj, som hjælper faktatjekkeren med at prioritere i stoffet,” siger Christian Hansen.\nForskerne udvalgte 108 overskrifter fra nyhedshjemmesiden thelocal.dk, som bringer danske nyheder på engelsk. Overskrifterne blev udvalgt ud fra disse kriterier: (a) overskrifternes indhold skulle være alment kendte for offentligheden, (b) overskrifterne skulle være formuleret i omtrent samme tone (fx ingen clickbait-overskrifter), (c) overskrifterne skulle højst sandsynligt ikke fremprovokere stærke følelser.\nForskerne gjorde nogle af overskrifterne falske ved at ændre et af ordene, fx ordet ”worst” i denne overskrift: ”Copenhagen still worst bicycle city in the world”. De sørgede for, at betydningen af overskrifterne stadig fremstod plausible, og at de lød naturlige.\nAlle 108 overskrifter i forsøget havde en nogenlunde ensartet tekstopbygning, tekstniveau og længde.\nDe 55 testpersoner var mellem 19 og 33 år og havde en nogenlunde ligelig fordeling af kvinder og mænd. Alle indvilligede i at deltage i forsøget og lade deres øjenbevægelser spore.\nStudiet er foretaget af Christian Hansen, Casper Hansen, Jakob Grue Simonsen, Stephen Alstrup og Christina Lioma tilknyttet the Information Retrieval lab Datalogisk Institut på Københavns Universitet samt Birger Larsen fra Science, Policy and Information Studies research group, DEPARTMENT of Communication, Aalborg Universitet.\nResultaterne er publiceret af: Christian Hansen, Casper Hansen, Jakob Grue Simonsen, Birger Larsen, Stephen Alstrup and Christina Lioma (2020). Factuality Checking in News Headlines with Eye Tracking. In Proceedings of the 43nd International ACM SIGIR Conference on Research and Development in Information Retrieval: https://dl.acm.org/doi/abs/10.1145/3397271.3401221\nStudiet er delvist finansieret af Innovationsfonden gennem DABAI.\nDet er længden og ikke tykkelsen, der er afgørende: Folk med lange tommelfingre rammer oftere forkert på telefonen\n+45 42 48 23 47\n+45 42 80 23 47


Asmaa Abdol-Hamid | Anna Lyttiger\nPosted on 9, juli, 2008 by Anna Lyttiger\nPæren falder ikke langt fra hesten.\nTarek Abdol-Hamid, bror til kvindesagsforkæmper og medlem af Enhedslisten Asmaa Abdol-Hamid, har fået en dom på 6 måneders fængsel for vold mod en en kendt fotomodel. Det skriver Se og Hør.\nTarek Abdol-Hamid lagde an på pigen på diskotek Crazy Daisy i Svendborg ved at gribe hende om taljen og tage hende på brysterne.\nDa pigen afviste tilnærmelserne, flygtede hun ud af diskoteket, men Tarek Abdol-Hamid fulgte efter, og med skældsord som ‘fucking luder’ og ‘kælling’ skubbede han den unge kvinde omkuld, så hun slog hovedet i asfalten og besvimede.\nMen her endte overfaldet ikke. Tarek Abdol-Hamid afsluttede sin vold med at sparke og slå den bevidstløse kvinde.\nOg nu venter vi bare på hele multi-kulti-hylekoret, som vil fortælle os, at det er vores egen skyld, fordi vi danskere er nogle lede nazistiske racister overfor de forfulgte allah-psykopater. Sandsynligvis ledsaget af en såkaldt “mullah”, eller moské et “fatwa-råd” (hovsa – hvor kom det ord nu fra?), som vil anlægge sag hos Menneskerettighedsdomstolen og Morten Kjærums “Überwachungs-zentral-Anstalt” mod pigen, fordi hun provokerede med sin påklædning og væremåde.\nHan kommer til at sidde fire af de seks måneder – det skal nok hjælpe ofret.\nHvorfor udviser man ikke efter tre grove voldsdomme, eller fratager statsborgerskabet, som der faktisk i ekstreme tilfælde er lovhjemmel til?\nSe & Hør, en af Anna Lyttigers foretrukne kilder til saglig, dybdeborende Informatíon, har mere (mine fremhævelser):\nEfter det voldsomme optrin forlader pigen, der hedder Sofie i hast diskoteket sammen med sin veninde. Men Tarek følger efter.\n– Jeg kender nogle mennesker i Odense. Bare vent, din familie skal dø, lyder det fra den forsmåede bejler, som løber op til den skræmte model og skriger hende ind i ansigtet.\nSkrigeriet efterfølges af et skub, der sender Sofie i asfalten.\nHun rammer jorden hårdt, slår hovedet og besvimer, hvilket dog ikke forhindrer Tarek i at slå hende i ansigtet og sparke hende i maven.\nEpisoden koster Abdol-Hamid seks måneder i fængsel – hans tredje dom siden 2003. Tarek Abdol-Hamid er tidligere straffet for bl.a. vold, tyveri og trusler på livet.\nSE og HØR ville gerne høre, hvad Asmaa synes om sin brors syn på kvinder. Men hun ønsker ikke at kommentere sagen.\nFiled under: dhimmitude, indvandring, integration, islam, jihad, multikultur | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid, Tarek Abdol-Hamid |\t9 Comments »\nTorben Hansen og Naser Khader om tørklædets ideologi\nSe iøvrigt mit tidligere indlæg om emnet\nUskyldigt hovedtørklæde eller politisk symbol\nTØRKLÆDE: Medlem af Folketingets Præsidium (øverste ledelse) Søren Espersen (DF) truer med at stoppe Enhedslistens suppleant Asmaa Abdol-Hamid, hvis hun går på tingets talerstol med tørklæde. Historiker Torben Hansen og formand for Ny Alliance, Naser Khader, er uenige om, hvorvidt det skal være tilladt eller ej at bære tørklæde på landets fornemste talerstol.\nSkal Asmaa Abdol-Hamid (EL) have lov til at bære tørklæde på Folketingets talerstol?\nTorben Hansen: Det skal hun ikke. Tørklædet er ubestrideligt et kulturelt og politisk symbol, som er knyttet til et voldeligt budskab, lige så klart som hammer og segl eller hagekorset er det, og ingen af disse symboler hører hjemme i folketingssalen. Asmaa Abdol-Hamid må gerne gå med tørklæde. Men hun kan ikke stå i Folketinget bærende på et totalitært symbol, som står for afstandstagen til demokrati, og så selv være repræsentant for demokrati. Det er selvmodsigende.\nNaser Khader: Jeg bryder mig personligt ikke om, at kvinder skal tildække sig. Men samtidig mener jeg, at i et demokrati skal folk have lov til at klæde sig, som de vil. Så jeg vil forsvare hendes demokratiske ret til at gøre det. Det er mere hendes holdninger under tørklædet, der er problemet. Blandt andet mener jeg, hun havde en meget uheldig og opildne rolle under den første Muhammed-krise. Men skulle hun få muligheden for at stå på talerstolen, så giv hende muligheden for at tale. Reglerne på arbejdsmarkedet gælder også Christiansborg.\nHvor mener du, grænsen går for, hvad man må og ikke må bære på Folketingets talerstol?\nTorben Hansen: Vi sætter en grænse mellem religion og politik. Islamiseringen gør islam til andet end religion. Der er jo demokratiske muslimer, som står i skarp modsætning til dette, og så er der dem som siger, at islam er sharia, og så er det ikke længere bare religion. Folk må tro alt det, de vil,og også vise det på gaden, hvis de har lyst til det. Men tørklædet er et politisk symbol , som ikke skal ind på talerstolen.\nNaser Khader: Jeg synes, at man skal være klædt ordentligt på, når man står på landets fornemste talerstol. Jeg vil gerne have en talerstol, der er fri for tørklæder, men vi har ikke forbud mod tørklæde i det offentlige rum som i Frankrig. Men det er heller ikke bare sort/hvidt, for vi skal heller ikke acceptere, at beklædning markerer et statement på talerstolen.\nHvis Folketingets præsidium forbyder tørklæde, bør man så ikke også forbyde andre religiøse symboler som kors om halsen eller jødernes kalot?\nTorben Hansen: Religion er en privat sag, men den katolske kirke og kristendommen har stor betydning for, hvordan vores samfund er i dag og er en del af danskernes kultur og selvforståelse. Men hvis der kommer fundamentalister, som vil kortslutte vores demokrati, så får deres symboler en valør. Så det er kolossalt vigtig over for alle de muslimer, også over for dem der både er religiøse, civiliserede og demokratiske og ikke går ind for sharia, at vi trækker en klar grænse. Asmaa Abdol-Hamid siger, at hun går ind for demokrati, men hun bærer et symbol , der står for det modsatte, og det er politisk selvmodsigende.\nNaser Khader: Jeg nægter at tro, at præsidiet forbyder det, og jeg fornemmer også, at det ikke ender med et forbud. Man skal passe på ikke at lave et generelt forbud ud fra en person, for på den måde risikerer man at ramme de forkerte. Vi skal huske på, at der altså findes masser af muslimske kvinder med tørklæder, som går ind for demokrati. Det så vi blandt andet i Demokratiske Muslimer. Jeg bryder mig desuden heller ikke om Pia Kjærsgaards (DF) store kors, for det er generelt ikke heldigt at skilte for meget i politik med religion, som er en privat sag.\nFiled under: heejab, islam, jihad, sharia | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid, Naser Khader, Torben Hansen |\t1 Comment »\nAsmaa får hæderspris\nPosted on 23, februar, 2008 by Anna Lyttiger\nsom Svikmøllens yndlings-offer – via JP\nDette er ikke Muhammed\n“Enhedslistens svar på dræbersneglen – venstrefløjens lille slørhale, der taler med to underlæber og nægter at give hånd til personer med den lille tap, der gør livet sjovere for begge køn”, siger Paul Schiøtt, redaktør for Svikmøllen.\nDet er for første gang offentligheden, der har kåret årets offer, og Asmaa Abdol-Hamid løb med 58 pct. af stemmerne. Paul Schiøtt er helt enig i afgørelsen, for Asmaa har virkelig givet satirikerne noget at arbejde med.\n“Hun er en pudsig pige, der – som vi skriver i begrundelsen – ofte taler med to underlæber. Det kan være svært at blive klar over, hvad hun mener om de forskellige sager. Nogle højdepunkter har været hendes stunt med at ville bære slør i Folketinget, hvis hun blev valgt ind og hendes gennemgribende afsky mod at give hånd til mænd,” siger Paul Schiøtt.\nFiled under: Ø, humor, islam, venstreekstremister | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid |\t2 Comments »\nEn sart hættemåge\nTænk – nu forfølger selv SF de stakkels “muslimer”. Vores allesammens hættemåge på ærten, Asmaa Abdol-hamid har lidt at fortælle Jyllands Posten i den anledning. Det ville være utrolig morsomt, hvis Asmaa havde været stand-up-komiker, men hun mener vist hvert ord hun får sagt:\nUnge muslimer i Danmark er utrygge, måske ligefrem bange, mener Asmaa Abdol-Hamid, omstridt folketingskandidat for Enhedslisten.\nEfter SF-formand Villy Søvndals voldsomme udfald mod den islamistiske organisation Hizb ut-Tahrir kan stemningen mod muslimer i Danmark ikke blive værre, mener hun.\n»Jeg oplever stemningen som meget offensiv. Det er ikke længere kun fra højrefløjen. Vi ser et samarbejde mellem Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti. Og vi ser Villy Søvndal lange ud ved at bede folk gå ad helvede til. Det bidrager til en mobbe-kultur. Jeg kan ikke forestille mig, at det kan blive værre,« siger Asmaa Abdol-Hamid.\nMen Villy Søvndal talte jo ikke om muslimer som sådan, men specifikt om Hizb ut-Tahrir?\n»Man kan være enig eller uenig med forskellige organisationer, men at bruge udtryk som ”de kan gå ad helvede til”, det er nyt, synes jeg.«\nDet er også nyt at muhamedanerne laver intifada her i Danmark. Som den gamle socialist Bertolt Brecht sagde: “Enhver ny situation kræver en ny tænkemåde.” Og Asmaa’s forargelse over “tonen” ville have været utrolig morsom, hvis Asmaa havde været stand-up-komiker, men…\nSelv om 17 danske aviser efter afsløringen af planer om terrormord på tegneren Kurt Westergaard i forrige uge trykte en af Muhammed-tegningerne igen, kommer der ingen ny politianmeldelse fra Abdol-Hamid. Men hun synes, at gentagelsen af tegningerne var endnu et eksempel på ”muslim-mobning”:\n»Det er forfærdeligt og uacceptabelt, at Kurt Westergaard skal gå under jorden, fordi han er blevet truet. Men jeg kan ikke forstå, hvorfor det får de andre aviser til at gentage tegningen. Det er, som om aviserne siger: ”Så kan I lære det!” Jeg kan ikke se noget journalistisk motiv for at bringe tegningerne igen.«\nTil gengæld synes du at det er helt i orden at støtte væbnet kamp mod de danske tropper i Irak. Og at gå til demonstration med Hamas. Tudefjæs!\nAlle ved, hvordan Asmaa ser ud, så her er et billede af Flat Fatima (ansat hos Reuter’s).\nFiled under: islam, kulturberigelse, multikultur, offerrolle, pressefrihed | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid, SF |\t4 Comments »\nAsmaa Abdol-Hamid kommer ikke ind\nEnhedslisten fik valgt fire af sine kandidater ind i Folketinget. Asmaa Abdol-Hamid er ikke en af dem.\nFiled under: Ø, venstreekstremister | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid, islamisme |\tKommentarer lukket til Farvel, Asmaa\nAsmaa-forvirring i Gellerup\nIndvandrerforeningernes opfordringer til at stemme på Enhedslistens Asmaa Abdol-Hamid giver ekstra-arbejde i Nordgårdshallen, hvor mange beboere i Gelleruparken stemmer. Folk spørger efter Enhedslistens Folketingetskandidat Asmaa Abdol-Hamid, fordi de ikke kan finde hendes navn på valglisten.\nAsmaa Abdol-Hamid er slet ikke opstillet i Østjylland, og det giver en masse bøvl i form af ekstra arbejde, siger byrådsmedlem Bünyamin Simsek, der også er valgstyrer i Nordgårdshallen.\n– Mange spørger hvad de så skal gøre, og det kan vi naturligvis ikke hjælpe med, siger Bünyamin Simsek.\nJa, selvfølgelig kom stemmerne til Asmaa hovedsagelig fra islamiske vælgere og måske en håndfuld danske halal-hippier og venstreekstreme. Og det er bestemt ikke studenterhuen, som trykker hos det islamiske vælgersegment.\nFiled under: Ø, humor, islam, partipolitik | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid |\tKommentarer lukket til Den dybe tallerken\nValgkamp og demokrati\nPosted on 12, november, 2007 by Anna Lyttiger\n– efter islamisk opfattelse (via 180Grader):\nFatma Øktem, der er folketingskandidat for Venstre, meldte i år afbud til et vælgermøde i Vollsmose. Dagen før var hun blevet generet af medlemmer af Islamisk Trossamfund.\nIslamisk Trossamfunds mest fremtrædende medlemmer stod for rundrejsen i Mellemøsten efter muhammedkrisen, som startede afbrænding af danske (og norske, schweitzizske etc.) ambassader. Mostafa Chendid er leder af denne sekt, og afløser nu afdøde Abu Laban – og Chendid er om muligt mere rabiat end Laban.\nFatma Øktem er af tyrkisk oprindelse og folketingskandidat for Venstre. Ved flere lejligheder har hun kritiseret Enhedslistens Asmaa Abdol-Hamid for at blande religion og politik sammen. Det har ført til vrede i Islamisk Trossamfund, og førte fredag til at Øktem blev forulempet, da hun var var i gang med at uddele valgmateriale, skriver Politiken.\n“Det var en kedelig oplevelse, men det kan til tider gå voldsomt til i valgkampen, og mere ønsker jeg ikke at kommentere,” udtaler Øtkem til politiken.dk.\nI går skulle Fatma Øktem have deltaget på et vælgermøde i Vollsmose, men hun meldte dog afbud. Selv forklarer hun det med “tidsmæssige årsager”, men spekulationer går nu på om fredagens oplevelse har spillet ind. Hendes kredsformand i Venstre 2. kreds, Keld Anker, mener, at det “hang sammen med, at hun ikke ønskede at provokere, når hun føler, at hun ikke kan få en fornuftig dialog”.\nHavde Øktem deltaget i mødet, ville hun ikke have været særlig velkommen. Det siger formanden for Odense Kommunes Integrationsråd, Adbulahi Bashir Egdal til Politiken: “Men der ville selvfølgelig ikke være sket hende noget”.\nAvisen citerer også en anonym deltager for følgende vurdering af Fatma Øtkem: “En af vores egne skal ikke sætte spørgsmålstegn ved de behov, vi har, og som hviler på vores kultur. Det kan bedre accepteres, hvis en dansker gør det”.\nFik du den, Naser?\nIslamisten Helen Lafiti, den omvandrende nuttegris, har denne small-talk-kommentar (argumenter er der i hvert fald ikke tale om) til begivenhederne, hvor vi kan se, at det jo nok var Øtkems egen skyld at hun blev overfaldet, hvis det da ikke ligefrem var løgn (http://helenlatifi.wordpress.com/2007/11/11/fatma-%c3%98ktem-tr%c3%a6kker-billige-points-med-hjem/):\n‘Så er Fatma Øktem virkelig blevet udsat for så alvorlige trusler iflg. Politiken, eller har det noget at gøre med, at hun under sin valgkamp, var i Den Tyrkiske Forening, hvor hun følte at hun blev trængt op i en krog iflg. Fyens Stiftstidende? Eller er det bare i virkeligheden rent opspind, som går ud på at fremstille muslimerne som udemokratiske mennesker så hendes vælgerskare kan få sympati for hende, lidt ligesom Naser Khader brugte som middel til at komme ind i folketinget? Alle disse spørgsmål må ligge hen i det uvisse.‘\nFiled under: islam, multikultur, valgkamp | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid, Fatma Øktem, Islamisk Trossamfund |\tKommentarer lukket til Valgkamp og demokrati\nListe Ø lister a’\nPosted on 10, november, 2007 by Anna Lyttiger\nStatsminister Anders Fogh Rasmussen (V) kan hente lidt opmuntring i den seneste meningsmåling. Venstre synes at have vendt skuden efter partiets dårlige start på valgkampen. Det viser en meningsmåling, som Catinét Research har udført for Ritzau. I meningsmålingen, som er udført mellem onsdag og lørdag, står Venstre til 26,8 procent lørdag mod 26,9 procent fredag. Partiet ligger stadig under valgresultatet på 29 procent i 2005, men har bevæget sig markant frem i forhold til resultatet i valgkampens første uge.\nI oppositionen synes Socialdemokraterne at stå stille. Partiet får 24,2 procent lørdag ligesom fredag og ligger under valgresultatet. Efter fremgang de seneste dage er Venstre igen det største parti med 48 mandater mod 44 mandater til S.\nDe Radikale får 7,5 procent af stemmerne og står til 14 mandater. SF står stadig som valgets store vinder og får 22 mandater – dobbelt så mange som nu. I meningsmålingen har folkesocialisterne 12,3 procent af stemmerne og bliver Folketingets tredjestørste parti lige foran Dansk Folkeparti.\nDet ser dystert ud for Enhedslisten, som ikke klarer spærregrænsen. Liste Ø får kun 1,8 procent af stemmerne i meningsmålingen og må forlade Folketinget efter 13 år på Christiansborg. Det vil ikke bare være en bet for partiet, men svækker også Helle Thorning-Schmidts chancer for at fortrænge Fogh som statsminister. Ved folketingsvalget i 2005 fik Enhedslisten 3,4 procent af stemmerne, så vælgernes støtte til partiet er næsten halveret.\nAsmaa-effekten. Mange tak, frk. Abdol-Hamid.\nKristendemokraterne kommer ifølge meningsmålingen heller ikke i Folketinget. Partiet står lørdag kun til 1,3 procent af stemmerne, men kan glæde sig over lidt fremgang efter en træg start på valgkampen.\nUpdate 14/11: Liste Ø sneg sig lige op over spærregrænsen med 2.2% af stemmerne og 4 mandater. Tjah – det er socialistiske københavnere (hvad kan man forvente af folk, som er så tåbelige, at de vælger Ritt Bjerregaard som overborgmester) og islamiske indvandrere der har reddet “Den tomme Mængde” (= ø) fra at ryge ud i velfortjente glemselståger. Partiet får selvfølgelig ingen indflydelse, men de kan fortsat spilde Folketingets tid med tåbelige §20-spørgsmål i tæt samarbejde med SF. Det kunne vi godt have været foruden.\nFiled under: Ø, F, S, V | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid |\t1 Comment »\nIslamisme for bøsser\nPosted on 30, oktober, 2007 by Anna Lyttiger\nEller er det nu homoseksualitet for islamister? Svaret er derude…\nMan kan godt regne med, at Asmaa Abdol-Hamids solidaritet med de homoseksuelle, som den kommer til udtryk i Panbladet, vil følge hende med ind i folketingssalen, hvis hun skulle blive valgt. Det mener de Radikales Simon Emil Ammitzbøll, der selv er homoseksuel.\n“Hvis der er kommet noget godt ud af al den postyr, der har været med Asmaa, så tror jeg, det er, at hun kommer til at stemme for enhver forbedring af homoseksuelles rettigheder, hvis hun skulle komme i Folketinget,” siger Simon Emil Ammitzbøll til 180Grader.dk.\nJa, hun er helt sikkert de homoseksuelles beskytter. Hvor naiv har man lov til at være? Det er da altid noget, at den unge Ammitzbøl næppe kommer til at forplante sig.\n“Fordi hun er sat i en position, hvor selv den mindste afvigelse vil kunne så tvivl, om hun virkelig mener det, og det tror jeg ikke, at hun kan leve med.”\nKan man stole på det hun siger? Hun er jo kendt som en bogstavtro muslim, og i Koranen står der ting om, hvad man skal gøre med homoseksuelle, som bestemt ikke er rare.\n“Jo, det gør der såmænd også i Det Gamle Testamente, ikke.”\nMen der er jo ikke mange, der er bogstavtro i forhold til Det Gamle Testamente, vel?\n“De sidder da som støtteparti i øjeblikket. Søren Krarup argumenterer da med Bibelen.”\nHan argumenterer ikke med Det Gamle Testamente.\n“Hvorfor skulle han ellers være imod homoseksuelle? Nå, det behøver vi ikke diskutere. Jeg vil sige det på den måde med Asmaa, at jeg tror hun vil efterleve sine ord. Om hun mener det inderst inde, må man jo tage, som det er,” siger Simon Emil Ammitzbøll.\nAsmaa’s bagmænd vil lade hende sige hvad som helst for at få en islamist ind i Folketinget. Unge frk. Ammitzbøl står foran en brat opvågnen, hvis Asmaa’s bagmænd får magt, som de har agt.\nFiled under: Ø, islam, R, taquiya | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid, homoseksualitet, naivitet, Simon Ammitzbøl |\t1 Comment »\n“Jeg tror ikke, at partiet overlever det her,” siger Johannes Andersen fra Aalborg Universitet om Asmaa-krisen i Enhedslisten. “Partiet klarer ikke en tur ud af Folketinget, hvis spørgsmålet om Asmaa kommer til at koste så mange stemmer,” lyder det fra hans kollega, Jørgen Goul Andersen.\nOg hvad siger En(foldig)hedslisten så til det? Jo:\nEnhedslistens gruppeformand, Line Barfod afviser, at Asmaa-sagen er et problem for partiet. “Jeg er ikke bange for en demokratisk proces, og vi har tidligere vist, at vi kan håndtere vigtige diskussioner,” siger hun til Nyhedsavisen.\nAsmaa og Line gør virkelig et suverænt stykke arbejde, må man sige… Hats Burqas off… 😀\nEnhedslisten dør med Asmaa, skriver Nyhedsavisen optimistisk.\nFiled under: apologi, islam, venstreekstremister | Tagged: Asmaa Abdol-Hamid, Enhedslisten |\tKommentarer lukket til Bravo, Asmaa!


Brugte Kubota traktorklippere til salg fra Storbritannien - Mascus Denmark\nDu er her Mascus Denmark > Have & Park maskiner > Græsslåmaskiner > Traktorklippere > Kubota > Storbritannien\nBrugte Kubota traktorklippere fra Storbritannien\nHer er en liste over annoncer fra kategorien Kubota traktorklippere fra Storbritannien. Du kan vælge at sortere brugte Kubota traktorklippere på pris, årgang eller model. Brug navigationen i venstre side for at indskrænke din søgning. Du kan også udvide din søgning til Kubota traktorklippere fra andre lande.\nVi opfordrer til at besøge Kubota traktorklippere siden på mærke sektionen.\nKubota GR1600Bruttovægt: Nej\nStorbritannien, Spilsby, PE235HQ\nKubota F2880Bruttovægt: Nej\nKubota G23Bruttovægt: Nej\nKubota F3680Bruttovægt: Nej\nKubota GR2100 Mk2Brændstoftype: Diesel\n2006 356 h\nKubota F 2680Træktype: 4 WD, Anvendelse: Kommerciel plæneklipning, Klippeaggregat: Front, Klippemetode: Rotation\n2009 1844 h\nKubota GR 2120Klippeaggregat: Bund\nKubota ZD 326 SResterende fordæk: See photos%, Resterende bagdæk: See Photos%, Bruttovægt: 771, Brændstoftype: Diesel, Motorydelse: 26, Træktype: 2 WD, Tophastighed: 15, Transmission: Hydrostatisk, Fræsertype: Sidevendt udledning\nKubota G 21 HDBrændstoftype: Diesel, Motorydelse: 21, Transmission: Hydrostatisk, Fræsertype: Bagudvendt udledning, Tilbehør: Græsopsamler\n2008 1545 h\nStorbritannien, Suffolk, UK\nKubota F 3890Træktype: 4 WD\nStorbritannien, Barnack, PE9 3DW


Sådan kan Rockfon Blanka® dæmpe støjen på dit kontor\nKontordesign med den helt rigtige lyd\nKontorakustik kan være en stor udfordring, og i takt med at Covid-19 pandemien er ved at komme under kontrol, vender flere og flere ansatte tilbage til jobbet. Kontorerne vil igen være hjemsted for daglige samtaler og møder – fysiske såvel som digitalt – og det øger larmen på kontoret. Nogle kontorområder skal summe af liv og inspirere til samtale, nogle skal være uforstyrrede og fremme koncentrationen, og andre igen skal være afslappende og indbydende. Så hvordan skaber du balance i akustikken på kontoret og dermed en sund og behagelig arbejdsplads, hvor ansatte trives og ønsker at arbejde?\nStøjens indvirkning på sundheden og produktiviteten\nNår du indretter et kontor, er det vigtigt at overveje støjniveauet, da det er vanskeligt at ændre, når bygningen først er opført. I en nyere Leesman-rapport angiver 74,6 % af de adspurgte støjniveauet som en af de vigtigste fysiske faktorer for en effektiv arbejdsplads. Støj på kontoret scorer lavest inden for generel tilfredshed, og under en tredjedel af de adspurgte angiver at være tilfredse med akustikken på deres nuværende kontor.\nMen forstyrrende støj er ikke kun irriterende – det er også helbredsskadeligt. Forstyrrelser på kontoret har en direkte indvirkning på stressniveauet, mængden af sygefravær, niveauet af personaleudskiftning, og hvor hurtigt og omhyggeligt en given opgave kan udføres.\nOg statistikken ser endnu kedeligere ud for åbne kontorlandskaber. Medarbejdere i åbne kontorlandskaber er 15 % mindre produktive og har vanskeligere ved at koncentrere sig. Det får dem til at miste op til 20 minutters koncentreret arbejdstid om dagen.\nHvordan kan akustikken give folk lyst til at arbejde på dit kontor?\nEn tilpasning af akustikken kan forvandle et kontor fuldstændigt. Ifølge en analyse af Dr. David Sykes kan du opnå følgende ved at implementere den rette akustik i et åbent kontorlandskab:\nStigning i medarbejdernes fokus\nFald i medarbejdernes forstyrrelser\nReduktion i stressniveau\nHvilke akustikprodukter er de rigtige til et kontor?\nUdfordringen ved at indrette et kontor er, at du skal mindske støjens forstyrrende og skadelige virkninger og samtidig skabe et smukt og multifunktionelt arbejdsmiljø. Nøglen til at opnå alt dette er akustiklofter og lydabsorberende vægmaterialer, som bidrager til en væsentlig reducering af støjniveauet og samtidig passer smukt ind i dit overordnede visuelle udtryk.\nUdforsk Rockfon Blanka® og se, hvordan vores akustikløsninger kan forbedre dit kontormiljø.


Flere kommuner fokuserer på events | TV MIDTVEST\nFlere kommuner fokuserer på events\nFlere kommuner ansætter en eventchef som står i spidsen for de kommunale events. Og dem bliver der flere og flere af.\nI Struer Kommuner har de også øget fokus på eventplanlægning og har nu syv events på programmet mod tidligere to.\n27. feb 2019, kl. 20:33\nEn elbils-festival ved Ringkøbing fjord, Kulturmødet på Mors, Street Art festival i Brande, Youtube-festival i Thisted eller Snapsting i Viborg. Der findes masser af arrangementer, som der er postet kommunale kroner i.\nLæs også Gintberg og Aggers elbil-eventyr rykker nærmere\nOg når kalenderen bugner af arrangementer rundt om i landsdelen, så er det fordi flere kommuner er begyndt at investere målrettet i eventplanlægningen. I denne uge har Lemvig Kommune for eksempel ansættelsessamtaler til en nyoprettet stilling som handels- og eventchef.\n- Vi har haft en på prøve, og vi gør nu stillingen fast, så vi kan fortsætte de spor, der er lagt ud omkring vores eventdel, fortæller Louise Agerbo, der er chef for direktionssekretariatet i Lemvig Kommune.\nMed en ny event- og handelschef bliver Lemvig endnu en af de kommuner, som de senere år har oprettet særlige stillinger, der skal skabe og tiltrække events.\n- Events kan jo netop få folk til at søge hertil og se vores område, om det så er en enkelt dag eller flere dage, siger Louise Agerbo.\nTurisme og events hænger sammen\nI Struer Kommune sidder Kim Høfler. Han begyndte som turistchef, men har de seneste år også haft titlen som eventchef, og kommunen er nu gået fra to til syv årlige events som for eksempel Struer Action Sports Festival, der løber af stablen for første gang til august og har fokus på adrenalinfremkaldende aktiviteter til lands, til vands og i luften.\nLæs også Borgmestre jubler over ny turismeplan\n- Det, at man har en person som mig eller andre på kontoret, gør, at du har et sted, hvor du hele tiden kan komme hen, og du har nogen, der er dedikeret til opgaven, og jeg tror ikke på, at nogen af de her arrangementer ville blive løst, hvis vi ikke havde været her, siger Kim Høfler.\nEn af de kommuner, der er længst fremme er Herning. Her begyndte man allerede i 2001 at satse målrettet på events og udvikling.\n- Vi synes i al beskedenhed, at det er lykkedes ganske godt, siger Johs Poulsen (Rad.V.), der er formand for Kultur- og fritidsudvalget i Herning Kommune.\nEkspert: Det handler om at producere oplevelser\nBritta Timm Knudsen er eventforsker ved Aarhus Universitet. Hun mener, at kommunerne helt naturligt har flyttet noget af fokus væk fra kun at have et højt serviceniveau eller store produktionsvirksomheder til også at levere oplevelser til borgerne.\n- Det er et udtryk for oplevelsesøkonomi, og det handler om, at man laver økonomi på nogle andre præmisser, end man har gjort før, siger hun.\nEventforsker fra Aarhus Universitet, Britta Timm Knudsen, sætter ord på event-kulturen.\nHun understreger, at det er vigtigt, at kommunerne tænker på, hvordan de kan differentiere sig fra nabokommunerne og arrangere noget, som er særligt for deres område, så de mange events ikke kommer til at ligne hinanden for meget.\n- Man skal køre på de lokale værdier, der ligger i kommunen, og man skal ansætte nogle rigtig dygtige folk, der er i stand til at kigge på det her som et kulturelt fænomen og ikke kun som et økonomisk fænomen, fastslår hun.\nI Lemvig regner de ikke med at få VM i Håndbold eller Melodi Grand Prix til kommunen, men med deres kommende handels- og eventchef har de store forventninger til fremtiden og en række nye events.\n- Vi skal have de events, der passer til vores størrelse, fastslår Louise Agerbo.\nStadigt flere kommuner er begyndt at investere målrettet i eventplanlægning.


Villard de Lans 2017\nPeter Langer og undertegnede har efterhånden oparbejdet en rigtig god ferietradition. Hver andet år inviterer vi vores koner med på ferie et sted hvor der både er en skakturnering og muligheder for andre ferieoplevelser. Det startede i 2009 i Biel og siden har vi besøgt Leros (Grækenland), Ischia og Aqui Terme (Italien) og i år var det så Villard de Lans i de Franske alper nær Grenoble.\nVillard viste sig at være en endog meget charmerende provinsby med masser af gode restauranter og barer. Vi boede privat hos et fransk ægtepar, der lejede to værelser ud til os i en hel uge. De gjorde alt, for at vi skulle få en god oplevelse ud af det. Eneste problem var et de kun talte fransk! Vi måtte efter bedste evne genopfriske vores for længst glemte skolefransk og finde nogle ord hist og pist. Google translate kom også i sving!\nSkakturneringen var delt i to grupper - ca. 60 spillere med under 1501 i den ene gruppe, og ca. 78 spillere i den åbne gruppe, hvor også enkelte under 1500 havde tilmeldt sig. Både Peter og jeg var med i den åbne gruppe. Jeg var seeded som nr. 25 og Langer som nr. 68. Turneringen var ikke så stærk i toppen - kun to stormestre og syv internationale mestre, men til gengæld rigtig mange stærke franske juniorer. Jeg havde nærmest indtryk af at hele den franske talentfulde ungdom var samlet i Villard, men jeg kan se at Tim og også havde fornøjelsen af en del stærke juniorer i turneringen i Sanary sur Mer. Generelt virkede disse juniorer underratede - var stærke i åbningen og taktisk gode, men havde stadig lidt at lære i det strengt positionelle og i slutspillet.\nFrankrig har i de senere år fået en verdensklassespiller i Maxime Vachier-Lagrave og min teori er, at hans tilstedeværelse har betydet nogenlunde det samme for skak i Frankrig, som Carlsen har i Norge.\nPeter var i sagens natur næsten hele tiden oppe i mod stærkere modstandere og tabte derfor også flere partier end han van vandt - franskmændene var heller ikke gode til at tage imod remistilbud! Langer var ikke tilfreds med pointhøsten, som endte på 2½ af 9, men vandt faktisk en del dansk rating på den præstation. Så helt skidt var det bestemt ikke!\nMin egen præstation var ujævn. Jeg havde ikke spillet et parti skak siden DM i påsken og følte mig lidt rusten i starten. Men efterhånden fik jeg nogenlunde styr på spillet. I starten følte jeg ikke jeg var så god til at regne komplicerede stillinger ud, så jeg tog konsekvensen og spillede kedeligt og positionelt og filede gerne videre på lige eller svagt fordelagtige slutspil. De gav pote og med 5½ point (+2) blev jeg nr. 19 og var tæt på en ratingpræmie, hvis jeg havde vundet i sidste runde.\nI sidste runde mødte jeg en ung knægt på 12 år som jeg havde siddet ved siden af i flere runder (vi havde næsten samme ELO - 1970 og 1972). Jeg havde set hvordan han i flere tilfælde smadrede sine modstandere med hurtigt og aggressivt spil. Men han spillede ind imellem for hurtigt og for overfladisk. Jeg tror han med tiden bliver rigtig god, så jeg har tænkt mig at huske navnet Phileas Mathíeu.\nJeg havde hvid og fik en god stilling med minimal fordel og var på vej ind i det planmæssige slutspil, da han tilbød remis.\nEfter lidt overvejelser frem og tilbage blev jeg enig med mig selv om, at jeg var tilfreds med turneringens forløb samt 5½ point og tog derfor imod tilbuddet. Hvis han engang bliver rigtig stærk kan jeg altid sige, at jeg har spillet remis med ham!\nBåde i runde 2 og runde 5 mødte jeg franske IM'er på 2376. I anden runde var jeg snublende tæt på at vinde, men var som nævnt ikke helt god til at regne varianter og tog derfor remis ved evig skak. Stillingen var som nedenfor:\nJeg havde sort imod IM Didier Collas og vi har netop passeret tidskontrollen ved 40 træk. Hvids sidste træk var 44. Se6-g5. Hvid har en meget udsat kongestilling men til gengæld en giftig f-bonde. Jeg tænkte 10 minutter og tog evigskakken efter 44. - Txa4+ 45. Kb2 og derefter skakker på a4 og b4 som hvid ikke kan undslippe. b1 og c2 er forbudte felter for kongen pga. Dg6+ og hvid kan heller ikke tillade at sort får lov til at spille Tg3-a3.\nJeg havde på fornemmelsen at der måtte være noget afgørende, men kunne ikke finde det. Kan du finde gevinsten for sort?\nJeg overvejede rigtig meget Dg6 enten når kongen står på a2 eller b2, men kunne ikke få det til at virke - f bonden går hurtigt ned.\nLøsningen er: 44. - Txa4+ 45. Kb2 Dg8!! Et supertræk, som bare er svært at finde. Fidusen er at 46. f7 strander på Dh8+!! og hvid går mat. Hvid må så finde på noget andet. f. eks. 46. Se4. Her fortæller computerne mig at Tg2 vinder efter lange forcerede varianter.\nDet havde været flot, men næsten også for godt til at være sandt. Jeg kunne ikke overskue det og tog den sikre remis mod en IM på 2376!


Blogbrok ∞ » Stop med at speake danglish\n8 kommentarer til “Stop med at speake danglish”\n14. December 2007 kl. 1:04 (det var en Friday)\nJeg HADER dansk-sproget software – punktum! Jeg husker ikke et eneste stykke software, der indeholdt et bare nogenlunde fornuftigt dansk. Da det jo er software og derfor indeholder mange IT-relaterede ord bliver de altid krampagtigt oversat til et eller andet jeg ikke fatter noget som helst af. Hvornår er du måske sidst stødt på ordet “fastplade” i stedet for harddisk ??\n14. December 2007 kl. 9:59 (det var en Friday)\nProgrammel er bestemt også noget snask! Det er så tydeligt hverken enten et dansk eller engelsk.\nJeg downloader af princip aldrig programmer på dansk, men det forhindrer ikke nogle producenter i at lave en halv løsning alligevel 🙁\n21. December 2007 kl. 8:55 (det var en Friday)\nJeg hører dig mht det der Google .dk/.com besvær. De tror nok det er så smart, men hvor tit er det at folk i alle ikke-engelsk-talende lande ønsker at søge udelukkende på engelsk? Tit, tror jeg, og ikke kun fordi jeg er en af de frie og modige.\n21. December 2007 kl. 11:27 (det var en Friday)\nDet er helt tydeligt ikke gennemtænkt. Og det med at Google i deres programmer skifter sprog alt efter login er decideret bizart. Det er vederstyggeligt at opleve Google på norsk og tysk, skulle jeg hilse og sige!\nOg det endda selvom jeg er fra minimalmaximalsocialstaten!\nMartin Normark mener:\n3. January 2008 kl. 13:58 (det var en Thursday)\nMå jeg gætte på at dine sprog indstillinger i FireFox er sat til engelsk? Hvor de i IE er sat til dansk?\nWindows Live Spaces websitet oversætter til det sprog som man har angivet. Og det gør den vel OK? Den oversætter selvfølgelig ikke selve indholdet på det pågældende Space, men kun menuer osv., som er en del af websitets funktionalitet.\nMen på gadget siden er det helt katastrofalt at den filtrerer gadgets efter sprog. Det syntes de åbenbart var smart.\n3. January 2008 kl. 14:58 (det var en Thursday)\nMin Windows Vista er installeret på ikke-dansk og da jeg bruger IE så lidt som muligt, er det i hvert fald ikke noget jeg har bedt den om.\nAuto-oversættelsen af Windows Live Spaces er dum og elendig – hvad får jeg ud af at menuen skifter, hvis indholdet ikke gør? Udover selvsagt at forvirre mest muligt.\nMin pointe er mest, at både Google og Microsoft har lavet løsninger, der er halve og elendige set fra et brugerperspektiv.\n3. January 2008 kl. 19:58 (det var en Thursday)\nDine Regional Settings er med garanti stadig indstillet til dansk, selvom du har en egenelsk Windows Vista. Ligesom dit tastatur layout er dansk.\nAt have forventning om at Windows Live Spaces websitet oversætter indholdet, svarer til at forvente Word oversætter dit engelske dokument til dansk.\nI Headlight er der lagt op til samme type oversættelser. Alle knapper, menu-punkter osv. kan redigeres et centralt sted, så vi kan have Headlight på tysk, dansk osv. Men det ville være dumt at begynde og oversætte navnene på kundernes kampagner…\n3. January 2008 kl. 20:51 (det var en Thursday)\nJeg ville som bruger foretrække at systemet (Windows Live Spaces) holdt snuden væk fra oversættelse.\nNår det gælder Headlight er det noget ret andet – man skriver ikke som sådan tekster i systemet, da det bare registrerer. Derfor giver det mere mening at oversætte menuer – resten, fx natural search, vil afspejle det sprog som mine brugere har. Jeg vil dog stilfærdigt antyde, at jeg synes det er ret belastende, at jeg ikke altid kan hive data fra Headlight til mine gode venner calculator og Excel. Men det er nok et problem for alle programmer af den type.