Få afgangstider for et stoppested ved at sende en SMS med et S efterfulgt af stoppestedets navn (f.eks. S nørreport st) og sende til 1250. Herefter modtager du en SMS med de næste busafgange for alle buslinjer fra Nørreport St.\nI Hovedstadsområdet kan du også søge på stoppestedets nummer i stedet for stoppestedets navn. Nummeret finder du i nederste højre hjørne på køreplanen på standeren. Et af stoppestederne på Nørreport St. har nummer 50461. Så hvis du skriver S 50461 og sender til 1250, får du en SMS med de næste afgange fra netop dette stoppested på Nørreport St.\nDu kan gøre din søgning mere præcis ved også at søge på en bestemt linje. Skal du for eksempel med linje 14 fra Nørreport St., skriver du S nørreport st L 14. Herefter modtager du en SMS med de næste afgange for linje 14 fra Nørreport St.\nDu kan også søge på busafgange, der ligger frem i tiden ved at skrive K for klokken – eksempelvis S nørreport st L 14 K 2130. Herefter modtager du en SMS med afgangstider ifølge køreplanen for linje 14 fra Nørreport St. fra kl. 21.30.\nStoppestedets nummer finder du i nederste højre hjørne på afgangstavlen på stoppestedet.\nBemærk at nogle stoppesteder i Syd- og Vestsjælland ikke er udstyret med stoppestedstavler.\nHvorfor får jeg afgangstider for begge retninger, når jeg laver et opslag?\nHvis du laver et opslag vha. stoppestedsnavnet, så får du afgangstider for begge retninger. Årsagen er, at stoppestedet hedder det samme i begge retninger. Vil du kun have afgangstid for én retning, så brug i stedet stoppestedets nummer, som du finder i nederste højre hjørne på køreplanen på stoppestedet.\nSend en SMS med teksten INFO til 1250. Så modtager du en SMS med en kort beskrivelse af, hvordan du benytter SMS-næste-bus.


Bambus som materiale skyder op over det hele | Samvirke\nTekst: Cornelius Corneliussen | Foto: James Bates | 30. juni 2013 | Læsetid: 5 min.\nBambuscyklen er fra det danske projekt bambuscykler.dk. Bambuscykelproduktionen foregår i Afrika og skal skabe arbejdspladser og give penge til alle involverede - fra bonden i bambusmarken til dem, der importerer og sælger videre.\nBambus er på mode\nBambus i haven, under sadlen på vej til arbejde og på bordet under tallerknen er en ny trend, som hastigt har overhalet de allerede kendte bambusfakler og bambusflueforhæng i døråbningen. Men bambus er ikke i sig selv nogen nyhed. Det har eksisteret i tusinder af år og er blevet brugt til snart sagt hvad som helst i Asien. Nu vinder bambus også terræn på det danske marked.\n»Bambus er spændende og moderne lige nu, fordi der er ressourceknaphed på det træ, man bruger til for eksempel møbler, tekstiler og papir. I modsætning til typiske europæiske og nordamerikanske hårde træsorter vokser bambus meget hurtigt, så der er stort og hyppigt udbytte af bambusplanter,« siger Karen Marie Hasling, der er civilingeniør med speciale i tekstiler og ansat på designskolen i Kolding.\nDer er fart på arten\nDer findes flere tusinde bambusarter inddelt i omkring 100 slægter, som varierer i styrke og vækst. Der er arter, som kan vokse helt op til 30-40 meter på lige så mange dage, og der er arter, som til forveksling ligner det marehalm, som står i klitterne ved de danske strande. De arter, som bliver størst, vokser ikke godt i Europa. Men da det er dem, der er mest anvendelige i produktion, bliver de importeret, oftest fra Asien eller Afrika.\nVækstperioden for bambus er fire til seks år, hvor den for et egetræ er omkring 50 år. Det betyder, at bambus giver et hurtigt udbytte, og så sætter bambusplanten oven i købet selv nye skud, når den bliver fældet. Det bliver den ved med i seks til otte årtier. Derfor er planten interessant, når man vil producere hurtigt og med omtanke.\nMan mener, at kineserne sprang stenalderen over på grund af de mange anvendelsesmuligheder, bambus giver. Der er kun gjort få fund af stenværktøj i Kina, og derfor har nogle forskere udviklet en teori, de kalder bambus-teorien. De mener, at fordi bambus let kan bearbejdes og blive til holdbare redskaber, har behovet for stenværktøj ikke været til stede.Kineserne har i mange hundrede år brugt bambus til knive, spyd, vandrør, byggematerialer, hytter, huse, stilladser, kurve, skåle, gulve, måtter og så videre.I begyndelsen af 1400-tallet rejste admiral Zheng He efter ordre fra den kinesiske kejser ud i verden på opdagelse. I hans flåde var over 200 skibe, som alle havde bambusmaster og sejl af sammensatte bambusmåtter. Disse sejl var lette at reparere med medbragte ekstramåtter og vejede væsentligt mindre end tilsvarende lærredssejl.\n»Bambus er i sig selv et bæredygtigt og miljørigtigt materiale, men hvis det bliver dyrket i store, lukkede plantager og sprøjtes med pesticider eller tager pladsen fra dyrkning af afgrøder, forsvinder miljøhensynet. Når bambus bruges til tekstilproduktion, benytter man oftest kemikalier i fremstillingen, og nogle af dem er akkurat lige så miljøbelastende som dem i den almindelige tøjproduktion. Så man skal ikke gå ud og købe bambustøj, fordi man tror, det er 100 procent bæredygtigt. Ikke endnu i hvert fald,« siger Karen Marie Hasling.\nBambustekstiler er stadig så nyt, at en miljømærkning ikke er på plads endnu. I det hele taget er der ikke meget videnskabelig litteratur om den miljømæssige påvirkning, som bambus har, når man bruger det i produktion og fragter det rundt i verden.\nOftest profileres bambustekstil som bæredygtigt, men det er som regel ikke mere bæredygtigt end andet tekstil, medmindre det er mekanisk forarbejdet.\n»Bambuslinned, som forarbejdes mekanisk ligesom andre stængelplanter som for eksempel hør og hamp, er meget mere miljøhensigtsmæssigt end kemisk forarbejdet tekstil. Men det er en meget arbejdskrævende og dyr forarbejdningsproces, som jeg endnu ikke er stødt på på det europæiske marked,« siger Karen Marie Hasling.\nBambus kan bruges som træ\nThomas Mark Venås, ph.d. og forstkandidat hos Teknologisk Institut, har været med til at teste bambusprodukters styrke for at se, om det var forsvarligt at sende produkterne på gaden.\n»De bambusprodukter, vi har testet, viser resultater, der sagtens kan sammenlignes med tilsvarende produkter i træ, selvom bambus jo teknisk set ikke har noget med træ at gøre.«\nI mange tilfælde kan bambus bruges i samme funktion, som træ kan. Den helt store forskel på træ og bambus er, at bambus er hul, hvilket betyder, at når man skal lave solidt materiale af bambus, skal materialet skæres op i tynde strips på omkring 10 millimeter, som man derefter limer sammen. Når man bruger så tynde strips, kræver det en del mere bindemiddel end med almindeligt limtræ.\n»Det er en ulempe ved bambus, at der skal bruges forholdsvis meget lim til produkterne. For så kommer det an på, hvilken lim man bruger, om det er godt for miljøet eller ej,« siger Thomas Mark Venås.


Præcis og sikker fodertransport\nBoPil har flere bud på fodertransportering. Det traditionelle kædeanlæg og f.eks. flexsneglen der har en ubegrænset transportlængde med kapacitet fra 520 – 3900 kg/timen.\nMølleri og renseri\nBoPil Hammermøller er uundværlige for hjemmeblandere. Møllen formaler korn mm. til mindre partikler. Hammermøllerne fås i forskellige størrelser og typer, der alle sikrer dig et næsten 100 % støvfrit arbejdsmiljø.\nMajsDos er en præcis doseringsenhed til kernemajs og majsensilage. Brug MajsDos sammen med SpotMix eller vådfodringsanlæg og optimer din foderøkonomi. MajsDos beholdernes indhold varierer fra 800 - 3000 kg.


Faglige studiebesøg i Firenze | Studietur til Firenze | KILROY\nStudietur til Firenze »\nFaglige studiebesøg i Firenze\nKILROY tilbyder at arrangere faglige studiebesøg i Firenze og omegn. Dette kan være besøg hos virksomheder, kulturelle institutioner eller seværdigheder af forskellig karakter. Vi hjælper også til med praktiske oplysninger om offentlig transport.\nKILROY tilbyder et bredt udvalg af faglige studiebesøg - vi sammensætter gerne et program som er tilpasset lige netop jeres ønsker og behov. Klik på linket nederst på siden for at hente det fulde program over mulige studiebesøg. Her er et par eksempler på studiebesøg i Firenze:\nStudiebesøg hos modevirksomhed i Firenze\nBesøg en af modevirksomhederne i Firenze. Det er f.eks. muligt at komme ind og besøge taske firmaet Lotti eller jakkefirmaet Gallotti. Hvis man er mere interesseret i et væveri, kan dette også være en mulighed. Under besøget vil man få en introduktion til firmaet og se deres produkter. Derudover vil man typisk komme forbi diverse afdelinger som bl.a. kan være der hvor de udvikler deres produkter.\nStudiebesøg på kemisk laboratorium i Firenze\nRejser I med fag såsom fysik/kemi vil det være oplagt at besøge et kemisk laboratorium som analyserer vin, olivenolie m.m. Under besøget vil I komme ind og se laboratoriet og få en forklaring omkring de kemiske forhold. I vil desuden også få et lille minikursus i oliesmagning.\nStudiebesøg til Carrara og Marmor\nOmrådet ved Carrara er blevet kaldt “verdens ældste industriområde”, da der hér lige fra romersk tid er blevet hentet marmor fra områdets cirka 300 brud. Marmorbruddene ligger omkring Carrara på vestkysten. Besøg et at de store marmorbrud i bjergene bag Carrara, fortsæt ind i Carrara by og oplev forarbejdningen af marmorblokke til smukke statuer og prydgenstande. Herefter forsætter besøget til det store marmormuseum, som viser marmorudvindingen siden romerne, med fotos, tekniske modeller, udstilling af marmorprøver fra hele verden m.m. Det er muligt at udvide besøget i et kunst-værksted i nærheden, hvor I kan se hvordan skulpturer bliver til i nutiden. Et imponerende eksempel på marmorens anvendelse ses på den lokale Duomo. Et andet bevis på materialets kvalitet er, at selveste Michelangelo hentede marmor fra Carrara.\nHent fuld information om faglige studiebesøg i Firenze


Kyst Hibiscus - Middelhavets pragt - Tropica-Scandi, den originale eksotiske frø- og plantehandel\nKyst Hibiscus, også kaldet Lindebladet Hibiscus, vokser til en stor busk henholdsvis et lille træ. Bladene er runde til hjerteformede og viser sig med en mørkegrøn overside. Iøjenfaldende er de indtil 12 cm store blomster. De åbner sig om morgenen med en lysende gul farve, der langsomt går over i en orange farve og bliver om aftenen næsten mørkebrune.\nDen pasningslette plante er hjemmehørende i mange tropiske og subtropiske kystområder. Da frøene kan “svømme” / flyde ovenpå har planten bredt sig vidt omkring. På engelsk hedder planten Coast Hibiscus eller også Wild Cotton Tree (Vildt Bomuldstræ).\nFra dens fiberrige bark kan der fremstilles reb og i Stillehavsområdet fremstilles der også skørter. På vores breddegrader lader Kyst Hibiscussen sig nemmest dyrke i potter eller krukker.\nHjemegnen for Kyst Hibiscus strækker sig over mange tropiske og subtropiske kystregioner fra Australien, Indien, Mellem- og Sydamerika såvel som Sydeuropa.\nFor en hurtigere spiring skal frøene overhældes med varmt vand og lægges i blød i rumvarmt vand natten over. Efterfølgende fordeles de små frø ud på fugtig såjord log dækkes af et tyndt lag heraf. Iblanding af ca. 1/4 sand eller perlite i såjorden vil være ideelt. Ved 20° til 25° C spirer frøene efter 2 til 5 uger. I denne perioden må der ikke overvandes.\nDa unge planter kan blomstre stærkt er en lys og solrig placering nødvendig. Fra maj kan Kyst Hibiscus i potte eller krukke stilles i det fri.\nPlanten vokser kraftigt og behøver for blomstringen en regelmæssig vanding, da bladene er ret store. Ved vandmangel reagerer Hibiscus ved at smide bladene. Indtil efteråret skal den tildeles krukkeplantegødning regelmæssigt hver 2. uge. På grund af dens kraftige vækst og rodudvikling vil en omplantning om foråret hvert år til hvert 2. år være påkrævet.\nDen placeres lyst vinteren over ved en temperatur på 10° til 15° C. Selv om den smider bladene skal den fortsat vandes, dog væsentligt mindre. I februar / marts bør planten skæres tilbage. Derved kan den bedre forgrene sig og der vil ikke udvikles “kolde” kviste forneden.


Baan Thai Kitchen, Asheville - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nNr. 239 af 558 Restauranter i Asheville\nNr. 239 af 558 Restauranter i Asheville, North Carolina\nNår man kommer ude fra gaden, ser det ikke ud af noget, men går man ind møder man søde og ydmyge tjenere. Maden er virkelig lækker og kokken præsentere stolt sin mad. Stedet kan varmt anbefales, det er hyggeligt autentisk og lækkert.\nDet var sent på en lørdag, og de andre asiatiske restauranter var fulde. Glad for det, så vi valgte Baan Thai. Det er et butiksfacade i en strip mall, så ikke imponerende. Jeg troede maden var lækker. Jeg bestilte den særlige - - cashew kylling...skål. Det var fyldt med kyllingstrimler og masser af grøntsager. Serveret med hvid ris som en side. Min datter havde en curry skål. Hun sagde det var godt, men hun troede saucen var for tynd, men skålen var velsmagende. Hun brugte alle sine ris og halvdelen af min. Det var rimeligt prissat og en ren facilitet. Jeg vil gerne gå tilbage, men vil sandsynligvis ikke være i området igen.Mere\nNogle af maden var god, andre meget usmageligt. Pad Thai var intetsigende og to af os havde rejer, der ikke var kogt igennem. Jeg ville gå tilbage, men ville ikke trække venner sammen. Servere var meget rart og hjælpsomme.\nVi spurgte om stegte ris kunne laves uden æg og vores server havde en af ejerne komme over og tale med os. Hun sagde det kunne laves uden æg og tog resten af vores ordre. Vi havde Bangkok friske ruller med jordnøddesauce, dreng, var de...gode. . . . sandsynligvis min favorit! Min mand havde Horapa med det hotteste niveau krydderi. Han havde intet problem at spise det så varmt. Jeg troede jeg bestilte Pad Pak, men da det kom ud, sagde de Pad Thai. . . uanset hvad det var, det var godt! Åh, og vi bestilte stegt ris uden æg og det var lækkert! ! Jeg ville helt sikkert gå tilbage. Jeg ville få Bangkok Fresh Rolls igen, men jeg vil gerne prøve en anden Hovedretter.Mere\nVi besøgte dette sted under overskriften tilbage fra glidende rock til Charlotte. Bestilte ananas stegt ris og maden var god. Prisen er nominel og service var okay. Jeg vil besøge igen, hvis jeg får en chance i fremtiden.\nEnhver tid i området\nNår du shopper i nærheden, som synes mine bedre halvdele planlægger hele tiden, er dette et must! Pad Thia er fremragende.\nStor smag fra et lille køkken\nDenne restaurant er ejet af den dame, der startede Noi, og har bragt alle de gode smag og charme fra Merrimon Avenue til en bekvem beliggenhed på Hendersonville Rd (Hwy 25). Vi kan godt lide at bestille flere pupu s, så vi kan maksimere antallet,...hvis lækre smag. hvis du kan lide en særlig skål, spørg efter opskriften, slip derefter ved siden af døren til det asiatiske marked og oplag på ingredienserne!Mere\nJeg gik her med en nabo, der har mange kostrestriktioner. Hun valgte stedet på grund af den store menu. Jeg vil gå tilbage på grund af værdien og kvaliteten af fødevaren. Jeg elskede nudler med ananas og kylling. Jeg ser frem til at tage min...familie til at tjekke det ud.Mere\nJeg havde været på udkig efter en god Thai-restaurant i det sydlige Asheville og er så glad for, at vi gav Baan Thai køkken en chance. Jeg har foretaget en bestilling via telefon med en meget venlig kvinde. Vi havde det Bangkok frisk morgenbrød, Pad...Thai med tofu og grøntsager og mango med klæbrig ris. Den friske rundstykker havde super frisk, sprøde grøntsager og urter og blev serveret med lækre peanutsauce af den helt rigtige konsistens. Deres Pad Thai var fremragende med masser af friske grøntsager som ikke var kogt og moste. Saucen var sød og lækker og min datter 'S. Du kan angive dine krydderi niveau (vi tog med mild) og næste gang, jeg kan spørge til medium krydret for mig selv. Den klistrede ris var velsmagende, men lidt mere fast end vi er vant til. Mango var super frisk og moden. Portionerne (især deres pad thai) var rigelig og vi havde mere end nok til at to personer. Der var en person i overensstemmelse bestilling mens vi var at opsamle og hun kan varmt anbefales Tofu Tod så vil vi forsøge at næste gang. Hun var helt tydeligt et regelmæssigt og da hun gik blot i at bestille til at tage af sted, jeg går ud fra, at de får maden ud hurtigt. Det indvendige var ikke smart, men det var rart, rent, og lyse. Jeg vil gerne se dem få en hjemmeside med menuen fordi jeg fandt det udfordrende for at finde den fulde menu på nettet (jeg har fundet en version, men den manglede en side). Men det, man vil vende tilbage!Mere\nVenlig betjening - jeg var i en fart og ved et uheld havde bestilt fra den forkerte Thai restaurant. Selv om det var lidt dyrere end min regelmæssige for at tage sted, det var velsmagende. Jeg bestilte pad thai med medium krydderier og det var...spicier end jeg havde forventet men lækker. Jeg havde også bestilt frisk bolle med peanutsauce og det var som sunde sommer komme. Kan varmt anbefales. Mens den koster lidt mere der var masser af mad til rester og alt var frisk og lækker og betjeningen var særdeles venlige. De har til formål at behage. Giv det en chance.Mere


Valget er mit - En rejseblog: Forårsbuket / Spring bouquet\nForårsbuket / Spring bouquet\nI går afsluttede jeg to malerier inspireret af de dejlige forårs- og påskefarver. Der er noget særligt over det, når himlen atter får en god, blå farve, forårsblomsterne lyser op med mange gule variationer og alt det grønne har den særlige klare grønne, som kun er om foråret.\nJeg valgte et lidt romantisk tema, hvor han og hun går tur og plukker en forårsbuket. På "Forårsbuketten - Ham" har han netop plukket en blomst, og mens han rejser sig op, rækker han den til hende. På "Forårsbuketten - Hende" har hun allerede plukket et par blomster, og række hånden ud for at tage imod blomsten fra ham.\nInfo om malerierne og hver af dem i fuld størrelse på www.seerups.dk :)\nEmneord i dette indlæg: hobby, kærlighed, malerier


Hydrophil Tandbørste bambus i grøn - Weensu.dk\nForsideBoligBadeværelseTandbørsterHydrophil Tandbørste bambus i grøn\nFlot bæredygtige tandbørste fra Hydrophil i bambus med grønt på skaftet.\nTandbørsten er fremstillet i bæredygtig og miljøvenlig bambus som er meget godt til at modstå og forebygge bakterier i mundhulen og på selve tandbørsten, Derfor er tandbørsten fra Hydrophil hygiejnisk og god at bruge. De naturlige materialer i tandbørsten gør at den er helt igennem biologisk nedbrydelig. Du kan med ro i sindet smidde den på komposten, når den er slidt op. Selve børsterne er ligeledes biologiske nedbrydelige for de er fri for BPA og består af nylon4 i kombination med kul.\nVi anbefaler at man skifter tandbørsten ud hver 3. måned.\nIndrapportér produktet Hydrophil Tandbørste bambus i grøn\nKategorier: Bolig, Badeværelse, Tandbørster\nBeskrivelse: Hydrophil Tandbørste bambus i grøn\nVær den første til at vurdere “Hydrophil Tandbørste bambus i grøn” Annuller svar\nThe Organic Company, Ovn Handske, Rosa\nThe Organic Company Wellness Håndklæde lysegråt\nThe Organic Company, Tørklæde/håndklæde, 70 x 180 cm, Sort


Grejoptimering er sjovt med gode venner - Ida og Marie\nGrejoptimering er sjovt med gode venner\nDer følger en masse opgaver med, da vi er startet med at sejle igen. Det er desværre ikke nok med mange timer på vandet, vi skal også have styr på alting udenom. Sidste uge brugte vi på at få styr på vores grej, transport og økonomi.\nTil alt held fik vi en masse hjælp. Vores ven Mads hjalp os med at rydde op i vores grej. Vores nyerhvervede universitetsvenner Katrine, Frederikke, Nicolai og Idas kæreste Oskar hjalp med at gøre vores trailer lækker. Den havde brug for en kærlig hånd rodalon efterfulgt af en gang maling. Dertil sponsorerede vores maler-ven Jørn maling og vores bådbygger-ven Per hans værksted.\nSamtidig hjælper Henrik os med at få overblikket i sponsorsøgning. Vi har ikke nogen kontrakter endnu, men vi arbejder på det. Til gengæld er der nu styr på grejet og traileren er i tiptop stand.\nDet er trælst at male trailer på land, når man helst vil være på vandet. Men hvis vi skal blive verdens bedste sejlere, skal vi være dygtige både på land og vand. Den sidste uge stod i omgivelsernes tegn. Denne uge står i vandets tegn. Vi er lige ankommet til Kiel i Tyskland. Her forbereder vi os til EM der bliver vores første stævne.\nVi er meget taknemmelige for al hjælpen. Tusind tak! Nu er vi klar til at fokusere på vandet.\nPs. Der blev heldigvis tid til et par dejlige sejlture på Aarhus Bugten.


Fyldepennen - Debat - Skal vi tage vores drømme alvorligt?\nOrdet er frit · Skal vi tage vores drømme alvorligt?\nNår vi gentagne gange drømmer den samme drøm, eller drømme over det samme tema, tror jeg det er vores underbevidsthed, der prøver at fortælle os noget.\nNogen påstår at de kan tyde drømme. Kan vi tro på, at der er noget om det?\nKan vi selv udlede noget af det?\nJeg har f,eks.\nto forskellige temaer, der er vendt tilbage ligeså længe jeg kan huske. Helt fra jeg var ung.\nDet ene er at jeg "passer" et lille barn, som jeg ikke kender og problemet er at jeg glemmer at give det mad eller svigter på anden måde.\nDet andet er at jeg er faret vild i en stor bygning eller by f.eks. Jeg styrter forvirret og bange rundt, uden at komme ud af flekken.\nJa, jeg drømmer ofte at jeg dør. Ofte fordi jeg er faldet ned fra et højt sted. Jeg drømmer også med jævne mellemrum, at jeg er en kanin. De drømme hvor jeg drømmer, at jeg er en kanin, er helt fantastiske.\nPersonlig tror jeg ikke, at drømme er vores underbevidste, som prøver at fortælle os noget. Jeg tror at det er produktet af hvad der har fyldt i vores hoveder den forgangne dag. Det betyder naturligvis ikke, at man ikke kan lære noget af at lytte til sine drømme.\nJavist skal man tage sine drømme alvorligt. Særlig dem der stadig kommer igen. Underbevidstheden vil ikke fortælle en noget sådan bogstaveligt. Der er intet mystisk i det. Alligevel kan man godt sige det sådan. Det er jo sådan alt der sker med og i vort liv og gør indtryk på os, bliver glemt eller fortaber sig i fortiden som man siger. Men det glemte er ikke væk, det ligger nede i underbevidstheden. Om dagen husker vi ikke på alt dette, tænk om vi hele tiden skulle have hovedet fuldt af alt hvad der er sket i ens liv, stort og småt. Men i drømme kan det komme frem, ting fra fortiden som vi har brug for, eller som skal minde os om noget.\nDrømmen med det forsømte barn er slet nok at forstå. Det er at der er noget du er bange for at komme til kort i eller at forsømme.\nDrømmen med at fare vild i en fremmed by har jeg også. Det er vel en længsel efter at komme frem til noget man ikke kan finde ud af. For mit vedkommende ender drømmen sommetider med, at jeg virkelig finder frem, andre gange kan jeg ikke overvinde forhindringerne.\nBegge drømme handler vel om angsten for at komme til kort, og drømmen kan minde en om at sætte fokus på at få løst disse problemer.\nFortæller man andre sine drømme, kan de komme med nogle bud på hvad de betyder, med egentlig er det kun en selv der kan tyde dem.\nDer er nok noget om det med en angst for ikke at slå til..\nSå glemte jeg lige, når jeg drømmer, at jeg kan flyve.\nSå undrer jeg mig over, hvor let og vidunderligt det er og undrer mig også over, hvorfor jeg ikke bare gør det.\nNå det er jo selvfølgelig meget smart.\nDet kan være en slags erindring om "ud af kroppen oplevelse"...\nMine drømme er et meget langt stykke præget af et bestemt tema. (Selvom der er mange variationer!) Dette tema er: uopfyldte mål. Det jeg har til hensigt har jeg meget svært ved at gennemføre. (Jeg vågner som regel før det lykkes.)\nDer er modstand på mange måder. Skoene klistrer fast, Jeg kan ikke få skjorten på, så jeg kan kamme afsted. Folk skubber og maser, når man skal et sted hen. Skulle men endog møde en dejlig pige, sidder lynlåsen som svejset fast.\nHa! Ha! Dino. Det kender jeg også, lige bortset fra det med lynlåsen. ☺\nI min drøm knokler jeg for at få pakket kuffert og lige meget hvad, så er det en fuldstændig uoverkommelig opgave. Jeg kan ikke finde tøjet, ved ikke hvad jeg, i grunden, skal have med, ...og tiden løber. Jeg vågner med høj puls og bankende hjerte. Jeg nåede heller ikke denne gang flyet eller toget.\nSå er jeg bare træt.\nJeg tror drømme er en meget vigtigt del af at forstå os selv.\nJeg har i rigtig mange år drømt alt mulig uhyggeligt om blod, fødsler, mord, ånder osv. Prøvede for sjovt at læse lidt om drømmetydning. Og alle mine drømme pegede på, at jeg ville ændre en del af mig selv. Og hvor var det bare rigtigt. Jeg har været plaget af angst og har virkelig ønsket at komme ud af det. Nu da jeg føler, jeg har fået mere styr på hvem jeg er, og fået kontrol over angsten, så er alle mareridtene faktisk forsvundet. Så kan det godt være det bare er en tilfældighed, men tror det ikke rigtig\nDet et nok, som jeg tidligere skrev, vores underbevidstheden der har noget på hjerte.\nDa vores børnebørn drømte så de vågnede, købte min datter en drømmefanger. Det var nogle fjer der hængte over hovedgærdet, det hjalp for dem, det er noget indianer værk, men glade var de.\nJeg kender dem godt, Hanna. Ja, det er noget indianere bruger.\nJeg har skrådt loft over min seng, så det er ikke muligt.\nSå hæng den på din væg :-)\n#11 Jytte Westendahl (westendahl)\nKlart, klart, Maria... Tak\nJeg er ikke typen der som filmfigurer vågner skrigende op badet i sved. Jeg kan drømme virke ækle og ubehagelige drømme, men ikke så tit. Normalt er drømmene bare mærkelige. Underlige områder og hændelser som synes uforklarlige. Hvor kommer de dog fra?\nDet er ikke underligt at mange gennem tiden har forestillet sig drømmene som rejser til andre verdener.\nDetaljerne i en drøm kan være imponerende. Man kan komme til en fremmed by, se husene med fantastiske detaljer. Man kan gå i gaderne, dreje og ad andre gader, vende til bage til udgangspunktet, og nu ser man igen de samme detaljer uden mindste ændring.\nSelv tror jeg der er mange illusioner i drømme. Jeg gætter på at mange drømme der opleves som "af et vist tidsrum" i virkeligheden kun varer få sekunder.\nJeg har flere gange drømt fortællinger, og ved i samme sekund jeg vågner at der her ligger en fantastisk inspiration. Men fem minutter senere erkender jeg at det hele er en usammenhængende fis i en hornlygte. Ikke pen og blæk værdig.\nMen hvorfor drømmer vi? Er det til nogen nytte? Ja, det tror jer bestemt! Det må have en funktion.\nJeg ser drømme som en oprydning. Dagens stress og frustrationer skal dæmpes ned. Eksempelvis har jeg mange gange oplevet at min håndskrift fungerer bedre tidligt om morgenen, end ud på eftermiddagen. Det ser jeg som stress i hjernens motoriske centre, der bygges op i løbet af en arbejdsdag og som hæmmer styringen af min hånd.\nDrømme er spændende i deres udfoldelse af de særeste ting. Men som nævnt hæmmes de af de evindeligt vanskeliggjorte hensigter. Er mon denne tilbagevendende oplevelse af at blive forstyrret og hæmmet i mine hensigter et udtryk for at mit liv også er hæmmet så det jeg egentlig vil ikke kan ske? Det er da en nærliggende tanke, som man ikke skal være udlært drømmetyder for at kunne få. Men er det et tip til at jeg skal prøve at realisere mig selv lidt mere? I mindre grad spærre mig inde i hverdagens virtuelle bur?\nMan kan sige det sådan: Det virker ikke sandsynligt at drømmenes farvemættede og begivenhedsopfyldte univers ikke skulle have noget med vort virkelige liv at gøre. Der MÅ være en sammenhæng, selvom den ikke altid er let at spotte.\nA propos: Mange gange kan man møde dette spørgsmål. "Drømmer du i farver?"\nJeg vil vove dette gæt: Det spørgsmål er mindre end 100 år gammelt! Det blev ikke stillet i 1873. For dengang havde man ikke det sort-hvide TV. Svaret på spørgsmålet er: "Ja, naturligvis drømmer jeg i farver! Hvad ellers?" Kun de der har oplevet det sort-hvide TV har overhovedet en forestilling om noget der IKKE er i farver.\nDrømme kan give meget specifikke ledetråde, og jeg er med babyangel, hvad angår voldsomme temaer, der kunne tyde på, jeg jeg laver meget om på mig selv. Jeg har det ikke så meget med blodige scenarier, men med steder, der brænder ned. Og byer har til tider næsten kun vejarbejde - nogle nætter senere kan jeg så drømme om samme by, der nu ser helt anderledes ud (vejarbejde og ombygning er færdig), men jeg ved, at det er den samme by.\nEn måned eller så, før mit selvmordsforsøg, drømte jeg om at være i en rumkapsel i rummet og bare smadre mod jorden. I drømmen oplevede jeg, at jeg overlevede. Jeg var fortumlet i en pillepsykose, da jeg alligevel vågnede på gulvet hos mig selv - og troede, at jeg lige var landet/styrtet ned med den rumkapsel. Den samme slags kommunikation eller drøm, hvor den end kommer fra, men tilsyneladende en slags kommunikation, som vidste, hvad jeg ville gøre ved mig selv inden for 1-2 måneder, før jeg gjorde det. Jeg tænkte såmænd på drømmen, og vidste at noget nok ville ske, men jeg drømte ikke mere i den retning og tænkte, at jeg skærmede mig selv, hvis "jeg vidste noget". Underbevidstheden ville måske ikke bruge kræfter på at fortælle og advare på den måde. Den ville måske bare knibe ballerne sammen og bruge kræfterne på at overleve mod alle odds. Hvem ved?\nOm man drømmer i farver. Ja og nej. Man kunne lige så godt spørge om man oplever hverdagen i farver. Det går man jo ikke lige og tænker på, hvis man da ikke lige skal male en væg eller man er i gang med et maleri. Farver er en del af virkeligheden og bliver almindeligvis kun bemærket hvis den mangler eller er usædvanlig. Vi bemærker jo ikke at tomater er røde, for det er de jo, men vi gør hvis de er gule eller lilla. Derfor ville det være højst mærkeligt hvis drømmene var uden farver. Ser vi blod i drømme, så er det blod vi ser, ikke farven rød, den er der bare. Men hvis blodet var sort eller grønt, ville vi se det og det ville være modbydeligt.\nJeg drømmer genkomne drømme. De samme, men med mange varianter. Disse drømme ved jeg udmærket hvad betyder, for det er nogle gennemgående længsler i mit liv. Den historie jeg tillader mig at henvise til, er bygget på tre-fire af disse drømme. Jeg har været omhyggelig med at følge drømmenes logiske/ulogiske linje. Helt kan man ikke fange drømmenes atmosfære, som ellers er vigtig, men jeg har prøvet at fastholde den.\nKåemer, typisk drøm om at finde hjem. Du ser ud til at være på gale veje, men står af toget og skifter. Meget fin detalje med rygsækken, som du ikke finder igen. Du mister din bagage. Og bliver en anden - vi kender din historie om din kone og din søn, og hvordan du vovede at vælge noget helt andet. Mere må jeg vist ikke braldre ud med her.\nDu møder din søn, og i går sammen et stykke tid, før du vælger en vanskelig vej, som viser sig at ende med noget smukt. Passer også på din historie. Måske er pointen, at det var rigtigt at være der for din søn, og så var det rigtigt at gå dine egne veje. At du skal indse dette.\nMåske er dine drømme her lidt som et lille barn, der henvender sig til dig og vil forsikres om, at valget var rigtigt. Gætter på, at du drømmer noget nyt, hvis du siger til dig selv, at du valgte rigtigt. Et lille trick: Hvis du skriver en slags dagbog, hvor du beslutter dig for at stå 100 procent ved dit valg. Hvis du gør det lige før sengetid, så sker der nok løjer og lanterner.\nNaturligvis kan jeg tage grusomt fejl, men pointen er selve kommunikationen. Pointen er at man kommunikerer med sine drømme og associerer fra den ene ting til den anden for at være en støtte for sig selv.\nFin udlægning af min historie og mine drømme.\nJeg tvivler egentlig aldrig på mine valg i livet, alene af den grund at det er nødvendigt at vælge, og det er værre ikke at gøre det. Men naturligvis har jeg så tabt noget på vejen, og naturligvis kunne jeg have valgt anderledes, ellers havde det jo ikke været noget valg.\nMen alt hvad man har tabt, og de muligheder der ligger i, at man kunne have valgt anderledes, de vil jo altid hjemsøge en. Står man ved en korsvej i livet, må man jo vælge hvilken vej man vil gå, og så nytter det jo ikke at man grubler over hvordan det havde været, hvis man havde valgt en anden. - Men gruble gør man jo alligevel, men ikke på en sådan måde at man fortryder, men nok sådan at det bliver til længselsdrømme.\nNogle længsler får en til at tvivle. Og det er ikke så godt.\n"Nogle længsler får en til at tvivle. Og det er ikke så godt."\nJeg synes det er udmærket. Hvor mange går gennem livet uden at der opstår savn? Og det er en nådegave, at kunne tvivle. Jeg ville ikke bryde mig om at være et menneske der aldrig tvivlede, og vel at mærke også tvivlede på mig selv.\nSelvfølgelig kan man da bare lade livet gå og tage alt som det falder sig. Tryghed er en overvurderet tilstand. Men vover man noget i livet risikerer man også noget.\nJeg tvivler også, men bare ikke på mine valg. De var enten gode eller dårlige, alt efter situationen. Jeg længes ikke efter at kunne høre naturligt, for nu har jeg altså høreapparater. Jeg længes ikke efter at være født anderledes, for det kan ikke lade sig gøre, og jeg kan ikke fødes igen med naturlig hørelse.\nDe valg, som jeg har truffet på grund af høretab, var både gode og dårlige, men jeg kunne ikke gøre dem anderledes i situationen, så jeg fortryder ikke og længes ikke.\nSå er vi enige. Men havde du mistet hørelsen på grund af en eller anden dumhed du havde begået, så kan det vel nok være du havde fortrudt, også selvom det du gjorde var velbegrundet og rigtigt i øjeblikket.\nMin far begik et mord engang i 30'erne. Mange år senere, på hans gamle dage, talte han med mig om det og sagde: "Jeg fortryder ikke det jeg gjorde." - Jeg svarede: "Næh, det kan jeg da godt forstå. Hvis du tænker tilbage, og stod i situationen igen, og havde de samme grunde, så ville du selvfølgelig gøre det igen, ikke?" - "Jo," svarede han, - "Men hvis du nu, som den pæne ældre herre du jo er blevet, kunne række ned gennem tiden og give den unge, noget forvirrede unge mand du var dengang et råd, ville du så sige, at han skulle gøre det?" - Det tænkte han længe over, og sagde så: "Det kan jeg søreme ikke svare på."\nSådan er det. Man må stå ved sine valg i livet, men det er også lovligt at blive klogere.\n#22 Jytte Westendahl (westendahl)\nJeg har flere gange oplevet at mine drømme var en forudsigelse, der gik i opfyldelse.\nSå er det jo min underbevidsthed, der fortæller mig noget, jeg ikke kan vide. Hvad er så det?\nFor mange år siden drømte jeg om min yngste søn, der på det tidspunkt var på en oplevelsestur i Grønland, med sine kollegaer.\nJeg så ham i drømme ligge på en slags briks, og have store smerter i maven, som tilsyneladende skyldtes en sorthåret dame, der sad ved hans side og sendte woodooagtige smerter ind i ham.\nVel hjemkommet ringede han og fortalte ivrigt om sine oplevelser ved at sove i ishotel og køre på hundeslæde og meget andet.\nIdet jeg huskede min drøm, spurgte jeg ham, mest for sjov, om han havde haft ondt i maven.\nDer blev meget stille i flere sekunder, da han undrede sig over spørgsmålet.\nMen svaret var at han rent faktisk havde haft meget ondt i maven deroppe.\n#23 Camilla Rasmussen (II) (Camra)\nDet må jeg jo så sige, at jeg kender til, omend jeg drømte om mig selv og ikke en anden person.\nKed af at læse #13.\nJeg håber på bedre tider!\n#26 Jytte Westendahl (westendahl)\nTak til Johannes for linket.\nHer kan man lære alt om søvn og drømme.\n#27 Camilla Rasmussen (II) (Camra)\nDino, det er efterhånden en gammel nyhed, som jeg er meget åben om herinde. Jeg har det godt i dag. Det var stress bl.a.\nPå mystisk vis har jeg overset hvad du skrev i #13, men det bekræfter jo hvad jeg før har sagt, at afgørende personlige valg er taget dybt i det ubevidste, før det når op til bevidstheden og bliver til bevidste valg. I den åbne bevidsthed foregår så det egentlige valg. Man kan afvise tilskyndelsen fra underbevidstheden eller man kan følge den. Følger man den virker det jo som en opfyldelse af drømmen. Men som ansvarligt menneske er det dog den vågne bevidsthed der skal træffe afgørelsen.\nTænker man efter er der mange tilskyndelser i drømme, som man ikke følger. Jeg ved ikke hvor mange ubehagelige mennesker jeg i drømme har kvalt med de bare næver, eller taget af dage på andre måder. Men i virkeligheden har jeg til dato ikke slået nogen ihjel. Men jeg har da begået andre synder tilskyndet af underbevidstheden. Synder som jeg aldeles ikke fortryder.\n#29 Camilla Rasmussen (II) (Camra)\nKåemer, mit ubevidste prøvede nok at fortælle mig, at jeg havde det dårligt. Jeg vil ikke gentage en sådan handling, men jeg fortryder ikke. Det er sket. Skulle jeg fortryde handlingen, så ville jeg samtidig fortryde mit ubevidstes forsøg på at overleve. Fortryde det meget direkte møde med mig selv. Man foretager nogle uskønne valg for at komme hjem, så ens ubevidste skal have ros for at klare disse umulige valg. Man skal vælge at stå ved sit ubevidste i et livsvalg,som i dit tilfælde, Kåemer, selv om man også vil noget andet. Man skal give sit ubevidste anerkendelse for en god indsats, selv om man også kan tænke sig andre løsninger. Det ubevidste gør et stort stykke arbejde.\nDu har så inderlig ret. Det er i det ubevidste det egentlige livsarbejde foregår. Men man kan jo sige i dit tilfælde, at havde du kunnet følge dit ubevidste fuldt ud, så havde det været det valg, og det var det. Ja, så havde der ikke været andre. Så havde der ikke været andre valg at tage. Nu har du heldigvis mulighed for at foretage mange andre valg, kloge og mindre kloge. Det er godt, kys, kys, kys!\nJa, vi må sætte pris på vort underbevidste og vore drømme, også for de brølere de får os til at begå. De er jo selve livet. Er det trods alt ikke dejligt bare at leve?\n#31 Jytte Westendahl (westendahl)\nNår man har været på kanten af livet, af een eller anden grund, og er kommet vel "ombord" igen, er ingenting helt det samme.\nJeg er blevet langt mere sensitiv efter at have været i livsfare på grund af sygdom.\nSet i bagspejlet, er der jo nok en mening med alt det vi gennemgår i livet. Både i s\nDrømme og i vågen tilstand\nVi kan vist konkludere, at i vores tilfælde, så skal vi lytte til det ubevidste. Det fortæller os om andre menneskers smerte (Westendahl), nogle svære livsvalg (Kåemer) og et potentielt dødeligt valg, som man endnu ikke ved, at man kommer til at føre ud i livet (undertegnede, camra). Som det ubevidste bare prøver at komme levende igennem.\nDe fleste fornemmer nok, at der er store kræfter i det ubevidste, men tror til tider, at det er en fjende. Det er så ikke tilfældet med os.\nNej, det ubevidste er ingen fjende. Det er jo selve livet, men livsfarligt er det sgu, hvis man ellers tør leve det.\nHusker du Zorba. Til den unge mand som er ængstelig og er bange for problemer (trouble) siger han: "You talk about trouble? Life is trouble, only death is not".\n#34 Poul Brasch (Blækhuset)\nHej Jytte og alle i andre.\nlidt sjovt at jeg inddirekte er skyld i denne debat. Jytte varslede den, efter at have læst min drøm: "Hvad betyder det?" . Nu er debatten søsat.\nJeg sover skidt for tiden, sådan lidt stress ligende. Er træt men kan ikke falde i søvn, tankemylder, til sidst er jeg så udmattet, at jeg sover for længe op af dagen. Måske fordi jeg er uden arbejde pt. og mangler penge. Kan ikke foretage mig noget udover de gratis glæder. Heldigvis er jeg kreativ, så meget af min tid går med det.\nDa jeg var ung havde jeg en tilsvarende tur. Når jeg lukkede mine øjne to, kom der et kranie og kørte rundt i hovedet på mig. Så vågnede jeg. Den kom konstant. Jeg har sidenhen haft to blodpropper ved hjertet og som jeg læste her, så har man en anden tilgang til livet. Jeg bor alene og er klar til at dø, men hunde angst for at dø alene og ikke blive fundet. har en dårlig, ikke kærlig familie, så jeg er ladt alene med dette. Har også fravalgt flere familie medlemmer. Gik til psykolog efter sidste blodprop. Hun siger at jeg har haft en stresset opvækst, meget ansvar og det har aldrig forladt mig. Mit indre er stresset. Tænker at mine drømme vil have mig til at geare ned og fjerne mig fra det dårlige. Gøremål som mennesker. Finde ind til kernen og de gode relationer. Jeg er igang, men så er det jeg mangler de penge...for at fuldføre drømmen. Tjah...det kunne være en forklaring på mine egne drømme. Hilsen Poul\n#35 Jytte Westendahl (westendahl)\nJeg synes vi selvfølgelig skal lytte til vores underbevidsthed. Nogen vil kalde det vores vejledende ånd.\nAndre vores livserfaring.\nDen er ganske fornuftig :)\nDen vil os kun det bedste.\nDu er ganske rigtig inspirationen til denne debat, som jeg synes har været lærerig.\nHåber på flere indlæg .\nKan læse at du er hårdt ramt. Forstår godt din angst for antød alene.\nDet bør ingen gøre.\nDebatten Skal vi tage vores drømme alvorligt? er startet 05/03-2015 16:34 af Jytte Westendahl (westendahl) og er placeret under Ordet er frit.


Psykisk vold: "Jeg troede ikke, at sådan nogle mænd fandtes i virkeligheden"\nFORTÆL DIN EGEN HISTORIE: Louise kunne allerede fra starten mærke, at der var noget galt. Alligevel valgte hun at gifte sig med en mand, som havde et frygteligt temperament og et let omskifteligt humør. Det blev begyndelsen på et mareridt, som endte med, at hun måtte flygte med sin søn\nJeg var midt i en tung sorgproces, da jeg mødte min mand for første gang. Med få års mellemrum havde jeg mistet tre af mine nærmeste. Det eneste, som holdt mig oppe, var, at jeg skulle tage min uddannelse færdig og bruge tid på min elskede søn.\nSet i bakspejlet er der ingen tvivl om, at jeg valgte at overhøre min intuition, da jeg mødte ham. Allerede på vores tredje date flippede han voldsomt ud over en af mine venner, fordi han sendte sms'er til mig. Jeg blev ked af det og valgte at gå ud på toilettet for at knibe en lille tåre. Jeg forstod ikke helt, hvorfor han blev så vred. Hans omskiftlige humør viste sig allerede der, for da jeg kort tid efter vendte tilbage fra toilettet, var han den søde og rare mand igen.\nHan friede hurtigt\nHan havde rigtig travlt med at flytte ind hos os, og det var som om, han allerede fra første færd tog styringen. Jeg havde ikke noget at skulle have sagt. Jeg prøvede i al den tid, hvor vi var sammen, at sætte tempoet ned, men han godtog det aldrig. I min sorg havde jeg ikke overskuddet til at sige "nok er nok", og ”det bliver, som jeg vil have det”. Jeg gav ham lov til at køre løbet, desværre.\nKort tid efter at han var flyttet ind, fik han rigtig travlt med, at vi skulle giftes og have barn sammen. Jeg, som ellers altid har vidst, hvad der er rigtigt og forkert, blev forført af hans søde ord om, hvilket fantastisk menneske, han så i mig. Jeg overså alle de faresignaler, som indimellem dukkede op, når han blev vred.\nDesværre går jeg med til at blive gift kun to måneder efter, at vi har mødt hinanden. Jeg prøver at sige nej, men han accepterer det ikke. Til sidste siger jeg ja, selv om min intuition siger nej. Jeg er dødforelsket i ham, og på det tidspunkt kan min hjerne ikke forestille sig, at en mand med lige præcis den stilling, som han havde, kunne finde på at udnytte os og andre mennesker på den måde, som han gjorde. Men jeg tog fejl - grueligt fejl!!\nDa vi har været gift i tre måneder, får han charmeret sig til et nyt job. De første tre måneder af vores ægteskab havde han ellers ligget i sengen uden at foretage sig noget som helst. Det var allerede i denne periode, at jeg begyndte at få mistanke om, at der var noget rivende galt. Burde han ikke være lykkelig forelsket sammen med mig, når nu vi var blevet gift?\nEfter kort tid begynder han at kontrollere mig. Det sker eksempelvis, når jeg skal til frisøren. Han er der som en høg og holder øje med, om jeg nu også går derhen. Det var som om, han ikke stolede på mig, selv om jeg ikke havde givet ham grund til andet. Hans mistillid gjorde mig mere og mere ked af det.\nDa vi har været gift i ni måneder, skal min søn konfirmeres. Her viser min mand for første gang, at han er sygeligt jaloux på min søn. Jeg havde sparet rigtig mange penge sammen til min søns konfirmation. Nogle af pengene ville jeg bruge til at købe nye møbler til ham i konfirmationsgave. Det ”trickede" min mand. Han mente, at jeg skulle købe nogle billigere møbler til min søn. På selve konfirmationsdagen fik min søn al opmærksomheden, selv om min mand gjort alt, hvad han kunne for selv at tiltrække sig opmærksomhed. Hver gang min søn og jeg havde det sjovt, måtte det ikke være uden ham. Han ville være med i alt, hvad vi foretog os. Problemet var bare, at han ikke forstod vores humor eller vores livsstil med en rolig hverdag.\nDe sidste ni måneder før min søn og jeg bliver nødt til at flygte, begynder det at gå alvorligt ned ad bakke. Min mand lader i det små sine aggressioner gå ud over mig. To en halv måned, før vi flygter, lader han også sine aggressioner gå voldsomt ud over min søn. Han råber og skriger ham op i hans åbne ansigt. På det tidspunkt er det umuligt både for mig og for andre at komme i dialog med min mand. Det bliver den værste tid i vores liv. Min mand sov aldrig. Når han engang imellem var hjemme, manipulerede og provokerede han os så groft, at jeg var sikker på, at vi nok ikke ville overleve til sidst. Jeg prøvede at komme imellem min mand og min søn for at beskytte min søn, når han var efter ham. Det blev bare værre og værre, og jeg anede ikke mine levende råd. Jeg var magtesløs og handlingslammet.\nTo dage før vi flygter, bliver min mands psykiske vold til fysisk vold. Det var det værste mareridt for mit vedkommende, og samtidig var det dråben: Han slog min søn i gulvet, så han fik en kæmpe flænge i benet. Det blødte ud over det hele, så han måtte på skadestuen. Min mand råbte til mig, at min søn "selv var skyld i det, den psykopat". Oplevelsen fik mig til at miste alt for den mand. Jeg var klar over, at vi skulle væk, men hvordan?!\nDen aften, hvor vi flygtede, fik han igen et uhyggelig voldsomt raserianfald. Jeg troede ikke, at den slags mennesker fandtes i virkeligheden. Heldigvis hørte alle mine naboer, hvordan han gik amok. De kom farende, efter at han havde taget sin bil og var kørt sin vej. Naboerne var klar over, at vi skulle væk i en helvedes fart. De havde bemærket hans ekstremt aggressive temperament og voldsomme adfærd de seneste måneder.\nVæk kom vi, og her to et halvt år efter, er jeg stadig dybt taknemmelig for, at naboerne hjalp os. Uden dem havde vi måske slet ikke været her i dag.


Xenia's Bogblog: Månedlig opsummering: Mørke januar\nMånedlig opsummering: Mørke januar\nDette var januar for mig: For mig har januar været alt andet end den der friske start, jeg havde forestillet mig. Det har været en måned med et hårdt pres, et arbejde, der blev vendt totalt på hovedet grundet forlængede nedlukninger og dæmoner fra fortiden, der for alvor viste deres grimme ansigt.\nJanuar har været mørk. Den har været håbløs, og jeg har fundet mig selv på afgrunden til en tilstand, jeg aldrig nogensinde troede, jeg skulle dykke ned i igen.\nJeg har brugt det meste af måneden på at holde hovedet oven vande, og det eneste formildende har været min bog og arbejdet med den. Hvis jeg har kunnet skrive eller redigere, har jeg kunnet gemme mig.\nPt er den ved de sidste to betalæsere, og når deres kommentarer kommer tilbage, skal den redigeres færdig og sendes ind. Håbet er, at den kan sendes 1.marts.\nDer har ikke været overskud til læsning eller at passe bloggen i januar. Januar har været ren overlevelse, og det piner mig. Forhåbentlig bliver februar bedre. Det kan næsten ikke blive værre, you know?\nJanuar på forældre-fronten: Jeg har ikke været den forælder, jeg godt kunne tænke mig i januar. Der har været for mange "zone-ud" tidspunkter, og jeg har ikke haft det overskud, mine børn fortjener.\nAlligevel har januar været proppet med fantastiske lege, en dreng, der er forelsket i Harry Potter (YAYAYAYAYAYAY!!!) og en Ellie, der er så tæt på at gå herhjemme. Hun går i vuggestuen, men det tæller jo ikke, når mor og far ikke har set det ;).\nHun rejser sig op konstant og går langs møbler og vægge, hvis hun kan få lov. Hun rejser sig også op uden at holde fast i noget, og pludseligt står hun der og er helt forbløffet over sin egen formåen blot for at falde direkte på numsen igen.\nBørnene er inde i en dejlig rytme lige nu. Ellie er begyndt at sove længere om morgenen, de er gode til at komme med af sted, når vi skal i vuggestue og børnehave, og rutinerne omkring dem er til at være i.\nDet læste jeg i januar: Som sagt har der ikke været overskud til læsning i januar. Derfor har jeg kun læst 1 bog. Der er blevet hørt tons af musik, dog. Og podcast. Men bøgerne har ikke været en prioritering. Dog har jeg læst min egen 2-3 gange grundet redigering. Mon det tæller?\nJanuars bedste bog: Der er jo kun én mulighed, kan man sige. Men den fortjener også at stå her. "Hvordan man overlever døden" af Kasper Hoff var morsom men også en bog, der satte eftertanke i gang. Jeg nød virkelig at læse den!\nJanuars mest skuffende bog: Der har ikke været mulighed for skuffelser i januar. Dog er den bog, jeg læser pt, ikke lige min kop te, så den kunne have stået her, hvis jeg havde nået at færdiggøre den.\nJanuars anbefaling: Jeg har bestemt mig for, at jeg vil høre mere musik i 2021. Derfor er månedens anbefaling også af den karakter. Billie Eilish er en kunstner, mange har hørt om, men måske ved de fleste ikke, at hendes bror, Finneas, også laver musik. Han er AMAZING, og hans album har kørt på repeat hos mig de sidste uger. Han er en god blanding af Billies musik og Ed Sheearan. Singer/song-writer, men med den tunge vibe, der findes i Billies lyd. Det er virkelig fedt, og jeg er slet ikke færdig med at dykke ned i hans univers.\nHvad byder den kommende måned på?: Det eneste, jeg ved om februar, er, at den byder på redigering. Der skal ordnes bog, og jeg glæder mig til at kunne dykke ned i historien en gang mere. Jeg håber også, at læselysten og -overskuddet vender tilbage, når januar slutter. Jeg savner at læse, men som sagt har jeg slet ikke kunnet samle mig om det...\nFebruar bliver lige så stille som januar ift. det sociale. Nedlukningerne fortsætter, så jeg er ekstra glad for, at jeg stadig arbejder, så jeg får set andre voksne mennesker.\nSkrevet af Xenia - kl. 19.06


Forårsrengøring - Den store rengøringsguide af rengøringsekspert Michael René\nRengøringsekspert Michael René anbefaler forårsrengøring\nUdgivet den 19. marts 2018 3. februar 2021 ForfatterMichael René\n1 Forårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Statistik\n1.1 Sæt 1 kryds og deltag her\n2 Forårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Intro\n3 Forårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Trin 1: Organiser og hyg\n4 Forårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Trin 2: Det rå arbejde\n4.1 Rengøring af badeværelse\n4.2 Rengøring af køkken\n4.3 Rengøring – Læs mere her\n5 Forårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Trin 3: Afslut med manér\n5.0.1 Related Posts:\nForårsrengøring er en fantastisk happening til at markere en solid afslutning på vinteren og sparke gang i foråret og alle de muligheder, der er for at være ude og nyde masser af frisk luft ude og hjemme. Forårsrengøring er også en god lejlighed til at få vasket hjemmet hovedrent og få luftet vinteren ordentligt ud af hjemmet siger rengøringsekspert Michael René.\nForårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Statistik\nDer er mange forskellige måder at gå til opgaven på og løse forårets mange rengøringsopgaver som den gode klassiske “forårsrengøring”. Er du typen, der gør hovedrent som den klassiske husmoder i hele hjemmet mellem 3 til 16 timer og giver den fuld skrue og gør hovedrent her i foråret? Eller er du mere typen, der løser de mange rengøringsopgaver løbende ad hoc alt efter, hvor det nu er nødvendigt at sætte ind og gøre ekstra rent?\nRengøringsekspert Michael René og pletvæk.dk lavede i 2014 en større undersøgelse af, hvordan familien Danmark gør rent, og her var resultatet at 25 % gjorde hovedrent, mens 75 % løste opgaverne ad hoc, klik og læs mere her. Herunder er vi i gang med at indsamle data i 2018, sæt 1 kryds herunder og vær med til at sætte dit præg på statistikken.\nSæt 1 kryds og deltag her\nForårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Intro\nPraktisk er der som nævnt ovenfor er der flere måder at gøre hovedrent på, Rengøringsekspert Michael René synes at der heldigvis er flere måder at gøre optimalt rent på. Hvis alternativet er at du ikke får gjort hovedrent, så er det vigtigt at du får løst hovedrengøringsopgaver ad hoc. Det vigtigste er, at du kommer i bund og får vasket snavs og patogene mikroorganismer ud af hjemmet. Dertil så er det dejligt at se sit hjem stråle og dufte frisk.\nRengøringsekspert Michael René bliver ofte spurgt af den danske presse, journalister og redaktører, “hvor ofte man bør gøre rent?” og svaret er ganske enkelt ikke entydigt. For hyppigheden af, hvor ofte du bør gøre rent afhænger helt naturligt af flere faktorer som eks. 1. Hvor mange bor, der i din husstand? 2. Hvor meget sviner hver enkelt i husstanden? 3. Hvor mange gæster besøger jeres husstand? 4. Hvor mange kvadratmeter er der i husstanden? 5. Hvordan er jeres hjem bygget og struktureret rent hygiejnisk og er det muligt at opretholde et optimalt hygiejnisk indeklima? 6. Har I husdyr eller børn, der har en naturlig indflydelse på indeklimaet samt hygiejnen i hjemmet? Samt en række andre specifikke faktorer spiller naturligvis ind på hygiejnen derhjemme. Rengøringsekspert Michael René fortæller til pletvæk.dk “at svaret for hvor ofte du skal gøre rent, helt naturligt afhænger af mange forskellige faktorer, så det er svært at angive et entydigt svar på“. Rengøringsekspert Michael René fortæller videre at “rengøring ugentlig er et meget godt bud med hovedrengøring hver anden eller tredje måned ~ når sæsonen skifter med visse undtagelser betinget at hygiejnen derhjemme”.\nForårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Trin 1: Organiser og hyg\nStart med at saml familien derhjemme, jo flere der har lyst til at deltage, jo hyggeligere bliver forårsrengøringen. Dernæst prøv at tænk arbejdet som sport – viste du at 15 minutters mopning af gulvet svarer til 5 minutters løb i moderat tempo?\nLave en skitse af arbejdsopagver, der skal løses, når I starter med forårsrengøring. Opdel listen og arbejdsopgaverne i rum og start op med god musik eller ro alt afhængigt af, hvad I foretrækker.\nFind vores favorit rengøringsbog\nmed hundredvis af gode råd lige her >>.\nForårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Trin 2: Det rå arbejde\nEfter opgaverne over opgaver er listet og fordelt, så starter I op og vasker huset og lejligheden godt af, så der dufter frisk og dejligt hele vejen rundt. Kombiner gerne rengøringen med lidt håndværksmæssige ting undervejs, skal der lige sættes en hylde op eller males et lille område, er det et meget sted at placere en mindre opgave – to opgaver med et smæk kan godt være rigtigt effektivt.\nEks. på opgaver listes herunder for hhv. badeværelse og køkken og så er det bare med at komme i gang. I kan se mange af vores uddybende guides via nedenstående links.\nEt par gode råd er indledningsvist at organisere de forskellige rum, så man starter øverst og i det fjerneste hjørne og arbejder sig mod døren og vasker og/eller behandler gulvet til aller sidst.\ng af badeforhænget, link\nRengøring af toilet, link\nRengøring af spejl, link\nRengøring af bad, link\nRengøring af badeværelsesskabe, hylder mm.\nVask af gulv, link til linoleum og vinylgulve og link til trægulve (se vores bog)\nRengøring af fliser, link\nRengøring af afløb, link\nRengøring af håndvask, link\nRengøring af vinduer, link\nRengøring af køkkenvask, link\nRengøring af køleskab, link\nRengøring af fryser, link\nRengøring af kaffemaskine, link\nRengøring af elkedel, link\nRengøring af ovn, link\nRengøring af kogeplade, link\nRengøring af ovnfaste fade, link\nRengøring af ovnvindue, link\nRengøring af gulv, linoleum og vinyl eller træ (se vores bog)\nRengøring – Læs mere her\nLæs flere gode råd om rengøring i menuen “Rengøring” og/eller klik her og bliv inspireret og få flere gode råd >>\nForårsrengøring af rengøringsekspert Michael René – Trin 3: Afslut med manér\nEfter I har knoklet i hjemmet, så er det dejligt at fejre det med god mad og drikke. Afslut gerne med manér og få parkeret forårsrengøringen solidt og effektivt. inviter gerne flere venner og familie til at fejre forårets start.\nKlik og få et par gratis tilbud på en byggeopgave her >>\nFå gode råd til, hvordan du nemt rengøre din gasgrill og din kulgrill.\nKlik og læs vores artikel her >>\nEr dine fliser tilkalket, gule, matte eller blot snavset?\nKlik her, læs vores artikel og se vores videoer med gode råd til at få styr på dine fliser og klinker >>\nRengøring af havefliser og belægningssten\nVi har skrevet den helt store guide om rengøring af havefliser og belægningssten.\nKlik og læs vores artikel >>\nFjern pletter med blod og menstruationsblod\nHar du eller en anden i husstanden spildt blog eller menstruationsblod på tøj, møbler, tæpper eller gulvtæpper?\nKlik og se vores artikel om rengøring af blod >>\nRengøring og afrimning af fryser,…\nHovedrengøring - Den alt for oversete…\nMRSA - Methicillin Resistent…\n5 sekunders reglen - Korrekt eller…\nRengøring af madras - Sådan rengøre du…\nStatistik: En- og to-sidet hypoteser\nkategorierRengøringTagsRengøringsekspert Michael René\n← Forrige Forrige indlæg: 30 grader – Brug koldtvandsvaskemidler, når du vasker koldt\nNæste → Næste indlæg: Rengøring af legetøj – Et par gode tips til rengøring af legetøj


Derfor er bøger godt for barnets udvikling - Ungeavisen.dk\nHomeUngeDerfor er bøger godt for barnets udvikling\nBøger og historier er rigtig gode for barnets udvikling. Men hvorfor er det nu sådan? Hvordan hænger det sammen at lige netop bøger er så gode for barnet? Og hvorfor er tv’et mindre godt, selvom det også handler om historier?\nLæs med her og se hvorfor det lige netop er børnebøger du skal ud og anskaffe dig og ikke flere børnefilm.\nBøger skaber en meget anderledes slags historier end film gør det. Med en film ser man på meget passivt, imens en historie bliver spillet ud lige for næsen af os. Vi får at vide præcis hvordan alle ser ud i historien og vi kan aflæse deres kropssprog i forhold til hinanden. Det kræver ikke noget større af os at sætte en film på.\nMed en bog derimod er vi meget mere aktive og vores kreativitet spiller meget ind på den historie vi læser os til. Når man læser, kan man nemlig ikke se direkte hvordan det er hovedpersonerne opfører sig og hvordan de opfører sig overfor hinanden. Det er noget vi selv må tænke os til og den proces af visualisering vi skal igennem er med til at styrke vores kreativitet – hvilket er en fremragende ting for barnet. Find børnebøger hos Karensunivers.com.\nAfkodning af bogstaver\nVi tænker sjældent over det, fordi det at læse kommer legende let for de fleste voksne mennesker. Men skriftsproget er i virkeligheden ikke andet end en bunke små tegn, som vi kollektivt er blevet enige om har en bestemt funktion og mening. Samtidig har vi givet en masse regler til, hvordan disse små bør sættes sammen.\nHver gang vi læser og skriver skaber eller aflæser vi i virkeligheden en længere kode. Den konstante proces af afkodning og skabning af koder er med til at udfordre barnets mere logisk område af hjernen, hvilket igen er utroligt sundt for barnet.


Hvad bestemmer olieprisen? | OK Erhverv\nDen pris, du som kunde betaler for din fyringsolie, påvirkes af mange faktorer.\nFørst og fremmest bestemmes olieprisen af udbud og efterspørgsel. Men prisen på olie - og fyringsolie - påvirkes i høj grad også af:\nInterne uroligheder i de olieproducerende lande\nRygter om olieprisen i forbindelse med møder i organisationen af olieproducerende lande (OPEC)\nNår vi taler om udbud og efterspørgsel, er det vigtigt, der er balance mellem produktion og forbrug af råolie. Hvis udbuddet er større end efterspørgslen, falder priserne, hvis det omvendte er tilfældet, stiger de.\nSom energiselskab forsøger vi hos OK, så vidt det er muligt, at opbygge lagre af råolie og færdige produkter, når udbuddet er stort, og priserne derfor er lave. Men i en situation hvor priserne har været høje gennem en længere periode, er vores lagre små, og prisen er derfor høj.\nRåolie er et naturprodukt og har derfor meget forskellig sammensætning, alt efter hvor den kommer fra. Det kan være olie med relativt højt svovlindhold til opvarmning eller olie med meget lavt svovlindhold til brændstof. Det betyder, at de produkter, der udbydes, ikke altid svarer til de produkter, der efterspørges.\nLæs mere om hvor OK's fyringsolie kommer fra\nOm efteråret er det f.eks. vigtigt at sikre sig, at vi har tilstrækkelige lagre af fyringsolie. Men hvis udbuddet af olie med højt svovlindhold til opvarmning er lille og lagrene i forvejen er små - ja, så stiger prisen på fyringsolie.\nEndelig kan udbud og efterspørgsel og dermed olieprisen påvirkes af, at finansieringsselskaber går ind og laver fremtidige investeringer i olie på baggrund af forventninger om markedets udvikling. Ofte kan disse forventninger nemlig i sig selv være med til at påvirke prisen.\nSe OK's listepriser på benzin og olie\nAndre spørgsmål og svar om fyringsolie til erhverv\nEr der særlige krav til tilkørselsforhold for levering af fyringsolie fra OK?\nEr OK's fyringsolie frostsikret?\nKan jeg lave en aftale om intervallevering af fyringsolie med OK?\nKan jeg få rabat på min fyringsolie til erhverv hos OK?\nHvordan bliver jeg fyringsoliekunde hos OK?\nHvor hurtigt kan OK levere fyringsolie til erhverv?\nLeverer OK fyringsolie til diverse danske øer?\nGå til generelle spørgsmål til erhverv\nKan jeg se alle mine fakturaer under Min OK?


For at gøre patienten afslappet og følte komfortable under eventuelle tandbehandlinger nu bruges af læger blev afslapning. Det kan være en hvilken som helst lyd eller video-teknologi til at hjælpe patienter slappe af.\nAfslapning i tandplejen\nDe fleste mennesker kan ikke lide at gå til tandlægen for en simpel grund - på grund af frygt for smerte. Nogle gange endda en type dental møbler, værktøj, og duften af lægemidler kan føre en person forfærdet over hvad han havde at udholde i tandlægestole. I denne henseende foretrækker generelt mange patienter skal behandles ved en tandlæge under fuld narkose, at føle noget og ikke huske bagefter. Men ikke alle kan bruge anæstesi. Der er mange mennesker, at det bare er kontraindiceret.\nDet er velkendt, at i perioder med stress Hvordan til at slå stress? Opret en oase i mennesker der er visse forandringer i kroppen, den såkaldte kamp eller flugt reaktion. Dette ændrer puls, blodtryk Blodtryk - farligt, hvis hans sving? og respirationsfrekvens, og nogle mennesker kan endda observeres muskelspasmer. Alle disse reaktioner fører til forhøjede niveauer af cholesterol, overtræder mavetarmkanalen og undertrykke immunsystemet.\nOg når folk føler sig afslappet tilbage tilstand. Det vil sige, sænkes blodtryk, hjertefrekvens og rytme vejrtrækning, musklerne slappe af. Denne tilstand af afslapning kan opnås med nogle afspændingsteknikker såsom meditation Meditation - behandler kroppen og ånden og progressiv muskelafslapning. Oftest er disse teknikker anvendes til at lindre stress.\nMen for nylig, blev de også anvendes til at reducere følsomheden over for smerte.\nDerfor begyndte mange tandklinikker til at bruge afspændingsteknikker Afslapning og stress - rolig, ikke i panik! til deres patienter.\nMange mennesker har tendens til at føle, at de har mistet kontrollen over sig selv, når de er i tandlægestole. I dette tilfælde skal lægen fortælle dig om den procedure, som han kommer til at holde patienten, så han også, da det er blevet medlem. Dette medvirker til at reducere angst for patienten, da han ved, hvad han skal gøre, og det vil således være i stand til at kontrollere situationen.\nBekymrede patienter har brug for en læge, der vil være i stand til at berolige ham. Tandlægen bør være medfølende og følsomme over for patienten føle sig trygge.\nHvis patienten ikke kan falde til ro, bør lægen anbefale ham til at fokusere på din vejrtrækning. I en tilstand af angst og stress i den menneskelige ånde er overfladisk og hurtig. Så er reaktionen af kamp eller flugt. Derfor er det bedst at trække vejret dybt og sjældnere at komme ud af denne tilstand.\nDet er også nødvendigt at forsøge at undslippe. Det er bedst at tænke på noget behageligt, for eksempel om den kommende ferie eller på ferie på din favorit sofa.\nFor at hjælpe berolige patienten, kan lægen foreslå ham at lytte til afslappende musik eller se tv. Du kan tilbyde patienten at bære mørke briller, hvis lyset er for lyst udseende til det. I nogle tandklinikker har endda tæpper i tilfældet, hvis patienten er kold stress. Du kan også tænde duftende stearinlys, som også er med til at falde til ro. Jo mere patienten vil føle sig hjemme, jo bedre.\nMen nogle gange sker det, at alle disse foranstaltninger ikke er nok til at berolige den urolige patient også. I sådanne tilfælde kan bruges lattergas eller lattergas bare. Det har en beroligende og beroligende virkning på patienten og han roligt bevæger alle tandbehandlinger. Det kan også bruges til beroligende medicin såsom Valium. Men lægerne har tyet til sådanne foranstaltninger sjældent.\nSapphire seler: smukke bid korrektion\nMange opgiver drømmen om et smukt smil, bare på grund af det faktum, at for okklusion Malocclusion: skønhed for alle aldre de bliver nødt til at bære seler. Men takket være moderne teknologi udviklet særlige seler, der er næsten usynlige på tænderne. Sapphire seler - en af de mest komfortable måder at tilpasse tænderne.\nHvad er seler\nSeler - særlige dental enheder, der er beregnet til at korrigere bid. Metal-system - mindre æstetisk og den ældste version af seler. De er billige, og der er en bred vifte af design. Også disse seler er mindre modtagelige for mekanisk beskadigelse.\nLingual seler også fremstillet af metal, men i modsætning til klassiske anbragt på den indre overflade af tænderne, og derfor usynlig for andre. Men bærer dem ofte overtrådt diktion, vanskeligheder med mundhygiejne Mundhygiejne - ikke kun i tandlægestolen Og den periode med tilpasning af dette design som regel tager lang tid.\nKeramiske beslag er fastgjort til ydersiden af tanden. Farven af det keramiske struktur kan matches til nogen skygge af tandemaljen, og så de er næppe mærkbar. De kan ophobes plak, som derefter let farvet.\nEn anden type seler - plast. Color Plastics gruppen valgt under naturlige tand emalje, er der også farvede seler, der kan være dekoreret med et mønster. Disse seler er farves let påvirket af mad, kaffe eller røg.\nHvad safir beslag\nDe består af særlige bue, hvorpå er monteret kunstigt dyrket safir. Disse krystaller ikke forårsager allergier og er fuldstændig uskadelige for det menneskelige legeme.\nFor at dyrke en safir enkelte krystaller kunststen blev anbragt i en særlig beholder og opvarmes til meget høje temperaturer, og derefter begynder processen med krystallisering. Den resulterende safir hårdhed kun overgås diamanter.\nSeler safirer er de mest æstetiske af alle vestibulære systemer (dem, der er installeret på den ydre overflade af tanden). De er transparente og er brydningsindeks tæt på den for spyttet, så de er næsten usynlige. Seler Inspire ICE, som producerer det amerikanske selskab ORMCO, er meget populære og betragtes som den mest pålidelige. De hjælper til at klare problemer såsom:\nKrumningen af tænderne;\nTyndt af tænderne;\nDeformationer af kæber.\nSapphire seler har mange positive egenskaber. Blandt heller er følgende:\nDe kan kun ses på nært hold;\nDen høje grad af pålidelighed;\nDe er ikke deponeret madrester og plak. Kunstige krystaller ikke reagerer kemisk med alkohol og tobaksrøg;\nDe forstyrrer ikke taler, diktion ikke bryder og gør ikke ondt i munden;\nFor at installere dem, er der stort set ingen kontraindikationer, og kan bruges på alle, undtagen for børn under elleve år og mennesker, der lider parodontale sygdomme.\nMen der er nogle ulemper safir seler. Heriblandt:\nTil behovet for nøje holdning, som denne konstruktion er ganske skrøbelig. Seler har en meget høj hårdhed, men deres anvendelse kræver forsigtighed. Der er ingen begrænsninger i fødevarer der, men for at undgå unødig stress på tænderne;\nDen høje pris sammenlignet med seler fremstillet af andre materialer;\nNår iført deres tænder tilpasning proces tager længere tid end at bruge metal seler. For safir systemer er karakteriseret ved en stigende friktion mellem spalten beslag Seler: Korrekt installation - et løfte om et smukt smil og en bue, som han vil flytte, og træk tanden.\nSom sæt safir beslag\nKun en erfaren tandlæge bør etablere safir parentes. Krystallerne blev placeret i en tandkrone eller bundet til tanden med en speciel lim, der indeholder fluor. Når patienterne har brug for at fjerne seler, kan det nemt gøres ved hjælp af en speciel opløsningsmiddel.\nUmiddelbart efter installationen beslag systemet kan medføre lidt ubehag, når de spiser, taler, og børste tænder. Men efter omkring to uger det går.\nVarigheden af installationen parentes i tandklinik er cirka to timer. Så har du brug for at besøge lægen om hver tredive dage til at inspicere og ændre placeringen af buen. Dette er nødvendigt for at sikre, at tilpasningen processen er hurtig og effektiv.\nSafir seler ikke kræver kompleks pleje. Tænder skal rengøres efter hvert måltid eller i det mindste skylle munden. Det er nødvendigt at udforme en særlig rengøring børste til at rengøre, som kan købes på apoteket. Det anbefales at børste tænder Sådan at børste dine tænder: interessante fakta mindst to minutter, og samtidig forsøger at nå alle de steder, hvor beslagene er placeret. Du kan bruge irrigator oral, det vil i høj grad lette rengøringen systemet.\nMaden på tidspunktet for behandlingen har sine egne karakteristika, der skal tages i betragtning. Det anbefales at overholde følgende regler:\nDu må ikke misbruge fast føde, med bidende som skulle gøre en betydelig indsats. For eksempel kan man ikke knække nødder og kiks. Særligt farlige bløde fødevarer, som er faste stoffer (chokolade med nødder eller brød med frø);\nHard grøntsager, frugt og kød skal skæres i små stykker;\nFra chips, slik, slik er at give så meget af disse fødevarer forblive på konsol-system tænder og vil være vanskeligt at rense dem;\nOverskydende kulhydrater i kosten øger risikoen for huller i tænderne, som allerede er steget i ortodontisk behandling.\nPå trods af, at omkostningerne ved behandlingen safir seler høj, de er meget populære. De var nem at passe, og de er næsten usynlige på tænderne.


Diafani til Milos færgeservice – Færger fra Diafani til Milos\nHjem / Europa / Kykladerne / Milos / Diafani til Milos færge\nDiafani - Milos er en af vores travleste ruter - afgange bliver hurtigt udsolgt i travle perioder.\nDiafani - Milos færgeselskaber\nDiafani Milos færgeruten forbinder Dodekaneserne med Kykladerne. I øjeblikket er der kun 1 færgeselskab, som sejler på denne færgerute, Anek Lines. Der er op til 1 afgange Uge med sejltid fra ca. 22 timer 25 minutter.\nSejltiden og hyppigheden for Diafani Milos færgerute kan variere fra sæson til sæson, så vi vil råde dig til at få den seneste information via vores billetsøgning.


Se trailer til Kastanjemanden – Lyd & Billede\nSe trailer til Kastanjemanden\nNetflix har lanceret den første trailer til den kommende danske serie Kastanjemanden.\nPubliceret 23/06/2021 - 12:30\nDet er kun knap et halvt år siden, Netflix udsendte deres seneste danske TV-serie, den overnaturlige thriller Equinox.\nLæs også Dansk forsvindingsmysterie Med Equinox leverer Netflix en af deres bedste nordiske produktioner hidtil.\nNu kan du se traileren til den kommende serie Kastanjemanden fra skaberne af Forbrydelsen:\nHovedrollerne beklædes af Danica Curcic (Equinox), Mikkel Boe Følsgaard (The Rain), Iben Dorner, Lars Ranthe og David Dencik (Chernobyl). Instruktører er Mikkel Serup og Kasper Barfoed.\nKastanjemanden har global premiere på Netflix til efteråret.


Kunden kan bevilges lån på mellem 5.000,00 kr. og 25.000,00 kr. Løbetiden er 3-24 måneder. De gældende priser kan ses på Zaplo.dk's startside. Kunden anmoder om beløbet og løbetiden inden for de angivne grænser. Under låneforholdet kan kunden anmode om at forhøje lånebeløbet op til højest 25.000 kr. Kunden kan ved anmodning herom på sin profilside på kreditgivers hjemmeside, udskyde betaling af det pågældende afdrag, hvorved lånets løbetid forlænges tilsvarende. Hvis kunden tilvælger afdragsfrihed med hensyn til et afdrag, der på tidspunktet for anmodningen om afdragsfrihed er forfaldent, anses kunden som værende i misligholdelse indtil tidspunktet for kundens anmodning om afdragsfrihed og samtidig betaling af renter og eventuelle misligholdelsesomkostninger i forbindelse hermed, herunder morarenter og rykkergebyrer, jf. pkt. 8. Kunden kan senest anmode om at udskyde betaling af afdrag 16 dage efter forfaldstidspunktet for det pågældende afdrag. Ved udskydelse af afdrag betales renter af restgælden i de pågældende måneder uden amortisation af hovedstolen.\nGodkender Zaplo.dk kundens låneansøgning, udbetales lånebeløbet til Kundens NemKonto, med mindre kunden har angivet en anden konto i låneansøgningen som skal anvendes til udbetalingen. Zaplo.dk udbetaler umiddelbart straks lånet alle årets dage. Hvis låneaftalen godkendes mellem kl. 3-5 om natten, udbetales lånet umiddelbart efter kl. 5. Der tages forbehold for systemnedbrud hos bankerne og/eller Zaplo.dk. Zaplo.dk informerer i en e-mail, hvortil og hvornår lånet skal tilbagebetales.\nZaplo.dk's konto hos Sydbank eller en anden bankkonto som er blevet meddelt kunden:\nKortindehaver hæfter for betalingen, men den låntager som fremgår af lånedokumentet hæfter for lånet. Hvis kunden skifter kort under et løbende kundeforhold, eller inden indgåelsen af en ny låneaftale, skal kunden rette kortoplysningerne på kundens personlige Zaplo.dk-profil, inden der kan indgås en aftale om automatisk tilbagebetaling.\nEr kunden ikke tilmeldt den automatiske tilbagebetalingsløsning, men ønsker at blive det, kan kunden tilmelde sig løsningen på sin Zaplo.dk-profil.\nNår der ansøges om et lån hos Zaplo.dk, oprettes kunden i Zaplo.dk's kundekartotek. Zaplo.dk, som er dataansvarlig iht. lov om behandling af personoplysninger, indsamlerog behandler oplysninger om kunden såsom kundens navn, PID-nummer, e-mail adresse, postadresse, CPR-nummer, telefonnummer, RKI (Experian) status, Debitor Registret status, IP adresse, KreditStatus (Experian), OIS, BRIC, Teledata, NemKonto oglåneoplysninger. Behandlingen af disse oplysninger er nødvendige for opfyldelse af kreditaftalen.\nKundens oplysninger kan til brug for ovennævnte formål videregives til andre 4finance datterselskaber såsom:\n4f Sales, Inc., 18851 NE 29th Avenue, Suite 410, FL 33180 Miami, USA\nSIA “4finance IT, Lielirbes iela 17A-8, Riga, LV-1046, Letland\nTBI Bank, 52-54 Dimitar Hadiikocev Str. 1421 Sofia-BG, Bulgarien\nAlle indbetalinger på lånet afskrives først på forfaldne betalinger dernæst på betalinger til forfald i indeværende måned i henhold til ydelsesoversigten i kreditaftalen, i følgende rækkefølge: renter, omkostninger og slutteligt hovedstolen. Lånedokumentet med disse generelle vilkår kan danne grundlag for umiddelbar tvangsfuldbyrdelse, jf. retsplejelovens § 478.\nVersion 1.4 af 5/12 – 2019


Revision af datalogiuddannelsen: Statusrapport | Version2\nRevision af datalogiuddannelsen: Statusrapport\nAf Torben Mogensen Onsdag, 15. august 2012 - 17:24 34\nSom nævnt i et tidligere indlæg, er vi på Datalogisk Institut ved at arbejde med en revision af bacheloruddannelsen i datalogi med virkning fra efteråret 2013.\nDer har nu været en masse møder og diskussion, og selv om der stadig er en del ting, der ikke er på plads endnu, tegner der sig alligevel et billede af, hvor vi (revisionsudvalget) vil hen.\nEn af punkterne er, at vi gerne vil profilere vores uddannelse skarpere i forhold til DTUs og ITUs softwareudviklingslinjer ved at fokusere mere på den egentlige datalogi, inklusive det teoretiske fundament for faget. Ved at gøre dette mere eksplicit i uddannelsen, sikrer vi, at de nye studerende trækker deres studievalg ud fra de rigtige forudsætninger og ikke miskonceptioner om, at der er tale om en udvidet programmøruddannelse. Blandt andet vil der allerede på første studieår være et kursus i teoretisk datalogi (beregnelighed, kompleksitet, sprogklasser, osv).\nEt andet punkt er, at vi vil tage mere hensyn til de studerende, der ikke kan programmere på forhånd. Det gøres ved at strække det introducerende programmeringsskursus over et helt semester i stedet for en blok (8-9 uger), som er tilfældet nu. Endvidere er fokus ikke så meget på at lære et komplet programmeringssprog, men i stedet at lære at programmere, dvs. computational thinking og ræsonnementer (formelle og uformelle) om programmernes virkemåde og køretider. Det kan sagtens gøres i en et simpelt programmeringssprog eller en simpel delmængde af et ellers mere omfattende sprog -- det kræver blot, at man kan isolere brugerne fra de komplicerede dele af sproget. Konkret er tanken lige nu at bruge Python, men holde brugen af objekter og andre komplicerede sprogelementer på et minimum.\nDer bliver så et senere kursus, der tager de mere avancerede programmeringssprogelementer op. Tanken er her at bruge Scala, så man kan dække både objekter, funktionsværdier, polymorfe (generiske) typer, typeinferens, undtagelser (exceptions) og meget mere uden at skulle lære flere forskellige sprog.\nResten er mest en omrokering af eksisterende emner samt oprettelse af flere specialiseringer, men her er der stadig mange detaljer, der ikke er på plads endnu. Når de ting er klart til at fremlægge en mere konkret og detaljeret plan (hvilket gerne skulle være tilfældet indenfor en uges tid), skal forslaget i høring på instituttet, og efter høringssvarene er indkorporeret, skal forslaget skrives op som en formel studieordning, der skal godkendes af studienævnet. Også her kan ændringer komme på tale. Når den nye studieordning er færdigrevideret og godkendt, vil jeg give en mere detaljeret beskrivelse her. Indtil da vil jeg gerne høre, om I synes ideerne er skingrende sindsyge eller klarsynede forbedringer.\n#1 Jonas Nyrup 15. august 2012 - 18:28\nLækkert at høre, med en klarere profil. Mener helt sikkert det er vigtigt at få skelnet de praktiske og teoretiske IT-uddannelser fra hinanden. Tror en stor del af frafaldet på datalogiuddannelsen netop skyldes, at nye studerende desværre betragter den som den udvidede programmøruddannelsen.\nPå SDU skiftede vores to programmeringskurser fra rent Java til først i første kursus at bruge Python og så i næste kursus (objektorienteret programmering) at bruge Java. Den primære grund var at der skal skrives mindre kode i Python for at få noget kørende kode.\n#2 Baldur Norddahl 15. august 2012 - 18:59\nDen primære grund var at der skal skrives mindre kode i Python for at få noget kørende kode.\nI Scala skal man kun lave minimalt med kode for at komme igang. Eksempel:\nbaldur@neaira:~$ echo 'println("hello world")' > /tmp/hello.scala\nbaldur@neaira:~$ scala /tmp/hello.scala\nDet bliver spændende at høre om erfaringer med Scala som undervisningssprog.\nCoursera har i øvrigt oprettet et kursus i Scala med undervisning af Martin Odersky himself: https://www.coursera.org/course/progfun\n#3 Baldur Norddahl 15. august 2012 - 19:16\nHvis man skal tage maksimalt hensyn til de "nye" uden programmeringskendskab bør man holde sig til ét sprog i starten af studiet. Har man overvejet at man måske lige så godt kan isolere en delmængde af Scala sproget? Start for eksempel med scala-script (ligesom mit hello world ovenover) uden pakker og objekter.\nSenere i studiet kan man have et værktøjsfag som introducerer andre sprog. Hvorfor ikke have et fag som forudsætter almindelig rutine i Scala og som giver et lynkursus til de mest benyttede sprog i industrien? C, C++, C# og Java. Så kommer man ikke ud af studiet helt uden kendskab til de mest brugte sprog.\n#4 Philip Munksgaard 15. august 2012 - 22:35\n#5 Baldur Norddahl 15. august 2012 - 22:39\nJeg argumenterer for at de skal bruge ét programmeringssprog på førsteåret. Det kan være Scala eller Python. Ikke begge dele.\nMit Hello World program var mest ment som sammenligning med Java.\n#6 Troels Henriksen 16. august 2012 - 02:17\nDet har erfaringsmæssigt ikke været et problem at de studerende skulle lære mere end ét sprog i løbet af deres første år (for slet ikke at snakke om de derpå følgende), så det er et kriterie man nok ikke bør optimere på. Scala er nok for stort til den type grundlæggende programmering de skal starte med at lave, men jeg kan godt se idéen i at bruge det til at undervise i forskellige programmeringsparadigmer.\n(Selvfølgelig bør man naturligvis bruge Haskell til det hele. Et objekt i Haskell kan sagtens simuleres med en type der indeholder en eksistentielt kvantificeret skolem typevariabel og en eksplicit metodetabel!)\n#7 Eske Christiansen 16. august 2012 - 09:09\nKerne opgave igen?\nVil i geninfoere den rigtige kerne opgave? (teori er godt, men der er nogle ting man kun kan laere/indse naar man roder naer metallet)\n#8 Torben Mogensen 16. august 2012 - 09:29 Blogger\nIkke som obligatorisk. Men der er planer om at indføre et valgfrit projektkursus med frit indhold inden bachelorprojektet. Så de, der gerne vil skrive kerner, kan gøre det på dette kursus.\n#9 Esben Nielsen 16. august 2012 - 09:33\nser det ud til at nogen ikke giver efter for presset fra politikere og erhvervsliv om at lave en pølsefabrik, det laver folk, som vi lige har brug for her og nu - og så ikke kan få job, når de kommer ud om 5 år, hvor kravene er noget helt andet.\nJeg har desværre på fornemmelsen at andre (Århus) går den anden vej: Erhvervslivet kan bruge dataloger; men vi kan ikke uddanne nok, dels fordi mange falder fra og dels pga. for få ansøgere. Så laver man studiet om til at være mere anvendeligt og mere praktisk orienteret i håb om at flere består, og man får flere ansøgere. Men det jo i virkeligheden ikke det, som gjorde datalogerne efterspurgte i første omgang!\nJeg har indtryk af, at der skete ikke noget lignende med datamatikeruddannelsen: Pga. presset for uddanne flere bliv uddannelsen fuldstændig devalueret i forhold til, hvad den var i midten af 90'erne, hvor datamatikere havde meget større anseelse end nu.\n(Jeg er ikke selv datalog, jeg læste fysik.)\n#10 Troels Henriksen 16. august 2012 - 11:13\nDer har de sidste par år været en del praktiske opgaver i kerneprogrammering i OSM-kurset, men jeg tror ikke de er helt så omfattende som de gamle kerneopgaver.\n#11 Jon Loldrup 16. august 2012 - 14:01\n1: Har i også tænkt jer at reformere formen, eller skal undervisningens ankerpæl stadig være 2x45 minutters forelæsning foran tavle? Verden synes at flytte sig bort fra denne ide, ret hurtigt. Der findes vildt lækre lær-at-kode-sites på nettet. Hvis man googler "learn to code" finder man f.eks. http://www.codecademy.com/ som er ja, vildt lækkert og en verden til forskel fra den klassiske undervisningsform DIKU praktiserer. BAM. Næsten for nemt. Har DIKU forholdt sig til den slags værktøjer?\n2: Der findes masser af forskning som dokumenterer hvilke undervisningsformer der virker bedst. Har i tænkt jer at inkorporere forskningsresultater, eller skal det, som sædvanlig, være op til hver enkelt lære (og hans begrænsede tidsressourcer) at vælge den undervisningsform, som han tilfældigvis tror er god? Jeg foreslår et rådgivende udvalg som prøver at skubbe de mest klokkeklare forskningsresultater ind i undervisningen. Det er så deres opgave at researche forskning, og hjælpe underviserne i den rigtige retning. Den slags praktiserer DIKU intet af i dag. Som et lille tip til denne forskningsgruppe, vil jeg foreslå at i fokuserer på så konkrete forskningsresultater som muligt. Der er flere skoler inden for didaktikken, og hvis man rammer de konstruktivistisk orienterede artikler, har man budt sig selv på en ørkenvandring. Don't go there.\n3: Oleksandr Shturmov, studerende på DIKU, har sat sig for at reformere DIKUs OOPD-kursus i år. Han har taget en moderne undervisningsplatform i brug. Jeg foreslår at DIKUs ledelse tager et godt og åbensindet kig på dette kursus!\n#12 Povl H. Pedersen 16. august 2012 - 14:49\nJeg ser en fordel ved at vælge lidt mere perifære programmeringssprog. Da jeg startede på datalogi, så startede vi med RASMUS som var en database opfundet og lavet på DAIMI i Århus. Her havde også de ikke-programmeringskyndige muligheder for at være med. Så blev det Modulo-2, året efter var det vist det hjemmelavede Trine, så noget concurrent-Pascal.\nDem der kunne programmere på forhånd kunne bruge noget af det de havde med, men de var ikke lysår foran dem med mindre programmeringserfaring. Og når man skifter sprog, så er sproget bare en udtryksform.\nPå et eller andet tidspunkt ender man så op på en platform man skal bruge til noget, og så må man lære det API der findes der. Vi lærte at kode mod X-Windows som det første.\nSå det at fokus ikke er mainstream sprogene ser jeg som en fordel. Det er med til at give datalogen hans fleksibilitet. Han skal ikke være en Java eller dotNOT ekspert når han er færdig, men han skal kunne blive det hvis han ønsker det.\nDatalogen er ikke og skal ikke være konkurrenten til den 15-årige knægt der har lært at lave dynamiske hjemmesider. Han skulle gerne kunne meget mere end kun programmere.\nLigesom der er forskel på en tømrer og en ingeniør, så skal der også være forskel på en programmør og en datalog. Og en programmør skal kunne lære en masse nyt hvis han vælger at læse datalogi.\n#13 Kasper Grubbe 16. august 2012 - 15:07\nDer findes vildt lækre lær-at-kode-sites på nettet. Hvis man googler "learn to code" finder man f.eks. http://www.codecademy.com/ som er ja, vildt lækkert og en verden til forskel fra den klassiske undervisningsform DIKU praktiserer. BAM. Næsten for nemt. Har DIKU forholdt sig til den slags værktøjer?\nCodecademy er fuld af fejl, og deres approach kræver at du skriver din kode præcis som de har tænkt. Idéen er god, men det er svært at udføre i praksis.\n#14 Deleted User 16. august 2012 - 15:09\n#15 Torben Mogensen 16. august 2012 - 15:24 Blogger\nVi er bekendt med fordelene ved at bruge hjemmelavede sprog, som ingen kender i forvejen: Primært, at det stiller alle på nogenlunde lige fod, og at det er svært at snyde sig til svar på hjemmeopgaver ved at søge/spørge på nettet. Men der er bestemt også ulemper: Man skal selv skrive lærebøgerne, man skal selv vedligeholde implementeringen af sprogene (på flere platforme), og chancen for, at man nogensinde kommer til at bruge sprogene efterfølgende er minimal.\nJeg tror i øvrigt at ideen om at stille alle lige ved at vælge et ukendt sprog er overdrevet: I min erfaring er det ikke svært at lære et nyt sprog, det svære er at lære programmeringsprocessen. "Computational thinking", som det også kaldes.\n#16 Deleted User 16. august 2012 - 15:24\n... fint? Men hvad er fordelen så ved "perifære" (entlig lidt et skod udtryk) programmeringssprog? Jeg køber ikke at nogen sprog er bedre end andre. Der er alt for mange domæner og anvendelsesområder. Det lyder som om Torben og de andre lektorer sætter fokus på teoretisk videnskab fra starten, og ikke lige pludselig når Algo starter :-)\n#17 Troels Henriksen 16. august 2012 - 15:56\nFordelen ved de "perifære" sprog er ikke at de er obskure (som Torben påpeger betvivler jeg også selv de påståede fordele ved at bruge udkendte sprog), men at de oftest er enklere end industrielt brugte sprog. De er typisk mindre belastede af bagudkompatibilitet og andre kompromiser, hvilket gør det nemmere at præsentere den grundlæggende beregningsmodel for programmering.\n#18 Peter Müller 16. august 2012 - 16:05\nKhanacademy.org har også lige lanceret en computer science afdeling ud over de mange videoer de allerede har som foklarer en masse CS-principper. http://www.khanacademy.org/cs\n#19 Oleksandr Shturmov 16. august 2012 - 16:06\n1: Har i også tænkt jer at reformere formen, eller skal undervisningens ankerpæl stadig være 2x45 minutters forelæsning foran tavle? Verden synes at flytte sig bort fra denne ide, ret hurtigt.\nFortæl mig om en betydningsfuld universitet der benytter det til andet end reklame. Fortæl mig om en videnskabelig artikel der fortæller om fordelene ved dette form for de studerende der faktisk dukker op på campus.\nHar DIKU forholdt sig til den slags værktøjer?\nDet ses i øjeblikket som sekundært. Men jeg har tænkt mig at nævne det når vi begynder at snakke undervisningsform i diverse kurser på det nye studieordning.\n2: Der findes masser af forskning som dokumenterer hvilke undervisningsformer der virker bedst. Har i tænkt jer at inkorporere forskningsresultater, eller skal det, som sædvanlig, være op til hver enkelt lære (og hans begrænsede tidsressourcer) at vælge den undervisningsform, som han tilfældigvis tror er god?\nSom du vil læse i http://dl.acm.org/citation.cfm?id=1345441, og som jeg kan fortælle dig efter mit OOPD projekt, er situationen altså sådan at artikler der relater sig til både didaktiken og datalogi er utroligt lokale, og lader ikke til at bruge den videnskabelige metode i udførsel. De er normalvis af formen "vi har prøvet det her på vores fakultet og det har vist sig at virke ret godt i forhold til hvad vi havde før". Denne form tvinger en til at sætte spørgsmål til den generelle anvendelighed af de resultater de finder.\nJeg er med i bachelorrevisionsudvalget ;) Jeg må også indrømme at fravær af et decideret OOPD kursus i det nye studieordning har haft en påvirkning på dybden af mit projekt.\n#20 Jon Loldrup 17. august 2012 - 02:08\nverden != universiteter\nJeg er ikke i tvivl om at det er en fordel at have studerende på campus. Online-only kurser tiltrækker et bredere klientel end almindelig undervisning, og det sætter formentlig frafaldsprocenten væsentligt op.\nMen, det betyder ikke at eleverne ikke kan have gavn af elektroniske guidede læringssystemer. Guidede læringssystemer har potentiale til at forkorte feedback-cyklen dramatisk. Det er en fordel når man skal lære en færdighed (som programmering). Færdighedstræning kræver mange repetitioner.\nMan kan også bruge lidt bredere resultater end strikst vedrørende programmeringsundervisnign. F.eks. læste jeg (i en videnskabelig artikel, som jeg nu ikke lige kan finde referencen på) at hvis man har 8 opgaver eleven skal udføre, så får eleven mere ud af sessionen, hvis halvdelen af de 8 opgaver erstattes med eksempler. Det er der nok ikke nogen på DIKU der er bekendt med. Faktisk synes jeg ofte kurserne er meget spegede med eksempler, men meget 'gavmilde' med opgaver som man ikke har fået lagt en ordentlig grund for. Så bliver skolen mere en 5-ǻrig intelligens-test end en uddannelse. Hvis man sørger for en bedre harmoni mellem eksempler og opgaver, tror jeg man får hurtigere progression hos det brede mellemlag af dataloger.\n#21 Jon Loldrup 17. august 2012 - 02:11\nDet har erfaringsmæssigt ikke været et problem at de studerende skulle lære mere end ét sprog i løbet af deres første år\nEller: De studerende har ikke rapporteret det som et problem. Det kan godt være de ville have lært meget mere/hurtigere, hvis de havde forsat på samme sprog. Vi har vidst aldrig lavet en empirisk sammenligning.\n#22 Jon Loldrup 17. august 2012 - 02:17\nHvis i vurderer guidede undervisningssystemer til at være lidt for 'fancy', hvad er så holdningen til undervisningsvideoer som supplement eller alternativ til forelæsninger? Som f.eks.: http://www.screencast.com/users/loldrup/folders/IP_2011\nRent økonomisk må det være billigere at lave videoer én gang, og så erstatte forelæsninger med kortere konfrontations-/spørge-timer, end, at forelæseren gentager dem samme lektie igen og igen, år efter år.\n#23 Jonas Finnemann Jensen 17. august 2012 - 05:57\nHjemmelavede sprog - Nej, tak :)\nSom studerende kan jeg informere om at jeg interessere mig minimalt for perifære programmeringssprog og endnu mindre for hjemmelavedede sprog. Undervisere der introducere den slags mister meget hurtigt min interesse. Typisk er de hjemmestikkede løsninger jeg har set, uformelle, dårligt dokumenterede og generelt plaget af elendig ingeniørskab, platforms uafhængighed, etc.\nDer er rigtigt at datalogi ikke primært handler om ingeniørskab, og værktøjer som revisions kontrol, bygge systemer, dokumentation, design patterns og hvad der nu ellers gør udviklere gode. Men derfor behøver man ikke give dårlige eksempler.\nAnyways, når dagen er omme, handler det om at lærer de studerende noget. Og du får ikke studerende til at sidde oppe om natten og kode dit hjemmelavede sprog. Hvis du lærer dem C++, Python, whatever, er der betydeligt større chance for at de bruger mere tid på det en strengt nødvendigt for at bestå den næste eksamen.\nPs. synes iøvrigt det er en god ide med nogle teoretiske fag i starten af studiet :)\n#24 Torben Mogensen 17. august 2012 - 10:12 Blogger\nRe: Hjemmelavede sprog - Nej, tak :)\nHjemmelavede sprog behøver ikke at være uformelle, dårligt dokumenterede og dårligt/snævert implementerede. De fleste sprog starter jo som "hjemmelavede" et eller andet sted, inklusive stort set alle mainstream-sprog. Forskellen ligger ikke så meget i, om de er hjemmelavede (designet og udviklet af 1-2 personer) eller ej (udviklede af større grupper på tværs af flere virksomheder eller læreanstalter), men mere om formålet med designet. Sprog, der er udviklet til undervisning, er ofte meget godt dokumenterede og meget præcist definerede, men de kan mangle biblioteksfunktioner og have begrænset anvendelighed udenfor undervisning. Det kan dog komme med tiden: Pascal og BASIC var begge lavet til undervisning men blev mainstream-sprog med udbredt anvendelse i industrien. Andre hjemmelavede sprog er ofte lavet for at løse meget specifikke opgaver. Det gælder f.eks. Java (webprogrammering), C (operativsystemer) og ML (bevissystemer). Flere af disse har så - med skiftende held - bredt sig ud til andre formål. Men sådanne sprog kan ofte være dårligt dokumenterede, upræcist specificerede og meget platformsspecifikke.\nFlere universiteter bruger hjemmelavede sprog fordi de kan gøre dokumentere dem præcist og formelt og lave implementeringer, der virker på tværs af platforme uden at valget af platform påvirker virkemåden. F.eks. bruger Carnegie-Mellon universitetet C0, som er et C-lignende sprog med mere præcis definition end C og en mere platformsuafhængig implementering.\n#25 Henrik Winther Jensen 17. august 2012 - 10:15\nDet er et glimrende oplæg Torben har stillet op. Jeg er en gammel datalog som er rigtig glad for den uddannelse jeg fik. Det pudsige er at i mine øjne er det uddannelsens fejl jeg lærte mest af! Jeg lærte at arbejde med sindsyge deadlines, sære regler, en administration der havde åbent mellem 11 og 11:30 på ulige hverdage, en hjemmelavet pascal udviklingssystem, hvor editoren ikke kunne bladre baglæns, man var nødt til at loade hele programmet igen hvis man var kommet forbi det sted man skulle rette. Samtidig blev jeg stillet over for ideer som har været en del af min bagage siden, og som jeg kan bruge den dag i dag. Gud forbyde at jeg nogensinde kommer til at skulle skrive et større program i Prolog, men de principper som Prolog er baseret på kan sagtens bruges i Java, og jeg kender til dem. Det som i mine øjne gjorde DIKU til et godt uddannelsessted, var de sammensatte og svære udfordringer, mine opfindsomme, intelligente og sjove lærere og medstuderende. Det var en uddannelse der udviklede mit intellekt, ikke mine evner til at bruge et værktøj.\nDet vigtigste for Datalogi uddannelsen er at lære eleverne at tænke selv, selv at kunne finde de nødvendige informationer. Etablere et netværk med ligeværdige, og være i stand til at tage udfordringerne på sig, ligegyldigt hvad de måtte gå ud på.\n#26 Sidsel Jensen 17. august 2012 - 11:22 Blogger\nOpen Course Ware @ MIT\nDet lyder rigtig godt at DIKU har taget computational thinking til sig i det nye grundlag.\nDerudover kan de studerende jo også slå sig løs under MITs mange gratis e-learning kurser: http://ocw.mit.edu/index.htm\n#27 Deleted User 17. august 2012 - 11:42\nJamen hvordan skal folk så lære at drikke kærnemælk ;-)\nJeg synes det er sørgeligt at nye dataloger ikke lærer om noget så grundlæggende for datalogi. Hvilke andre tidligere obligatoriske fag er røget ud?\n#28 Oleksandr Shturmov 17. august 2012 - 11:50\nOg du får ikke studerende til at sidde oppe om natten og kode dit hjemmelavede sprog.\nHa! Det kommer fuldstændigt an på ens fritids(fra studiet)interesser!\n#29 Troels Henriksen 17. august 2012 - 12:25\nDer er et kernekursus på DIKU, og så vidt jeg kan se på de foreløbige revisionsplaner vil det også være der i fremtiden.\n#30 Palle Due Larsen 17. august 2012 - 13:10\n#31 Peter Andersen 17. august 2012 - 14:09\nKerneopgaven og DIKU sprog.\nKerneopgaven var den absolut fedeste opgave på DIKU (bortset fra T-kort'ene..), skarpt forfulgt af arkitekturopgaverne.\nJeg tror en del af løsningen vil være at profilen for DIKU bliver skarpere, så de studerende er mere klar over hvad studiet omhandler INDEN studiestart. Vil du bare gerne sidde og kode c# og ASP.NET, så er DIKU formentlig ikke noget for dig. Ligeledes håberjeg noget af det rigide system jeg havde kontakt med er ved at være fortid - for det var godt nok en dræber. Mange af dem jeg startede med (incl. mig selv) vidste ikke tydeligt nok hvad Datalogi var for en størrelse, derfor var der mange der frafaldt.\n#32 Troels Henriksen 17. august 2012 - 15:01\nRe: Kerneopgaven og DIKU sprog.\nEt af problemerne, i hvert fald undervisningsmæssigt, ved datalogi som det er organiseret i Danmark er at det er så utroligt bredt. Der er ikke særligt stor lighed mellem arbejdsopgaverne for en forsker i effektiv parallelisering på GPUer og en forsker i brugervenlighed for børn, men studiet rummer begge ekstremer. Jeg ser selv datalogi som en uddannelse hvor man skal have et bredt teoretisk fundament, men i særdeleshed også omfattende programmering af komplekse programmer, helst så tæt på en konceptuel beregningsmodel som muligt (forstået som at undervisningen ikke skal handle om at sætte allerede eksisterende byggeklodser sammen). Det betyder absolut ikke at man skal søge at undervise i industrielt anvendte sprog, nærmere tværtimod, men jeg ser evnen til at inkarnere avanceret teori i form af konkrete programmer som noget af det essentielle for en datalog.\n#33 Baldur Norddahl 30. oktober 2012 - 13:16\nFra de skøres ideer boksen: Tilbyd Scala i samarbejde med Martin Odersky og EPFL på coursera.org: https://www.coursera.org/course/progfun\nStuderende på EPFL har kurset på coursera.org som obligatorisk kursus. Så hvorfor ikke også hos DIKU?\n#34 Troels Henriksen 30. oktober 2012 - 13:35\nDer er blevet kigget på Scala. Selv synes jeg at det er for komplekst (især er typesystemet ganske tungt), men jeg tror stadigvæk at det er en mulighed. SML er, grundet dets simplicitet, på mange måder et rigtig godt undervisningssprog, så det er svært at finde en erstatning.