Indholdsfortegnelse 1.0 Indledning Magteliteteori og pluralistisk teori Analyse: Et skærpet blik på politiske beslutninger... - PDF\nIndholdsfortegnelse 1.0 Indledning Magteliteteori og pluralistisk teori Analyse: Et skærpet blik på politiske beslutninger...\nDownload "Indholdsfortegnelse 1.0 Indledning... 2 2.0 Magteliteteori og pluralistisk teori... 3 3.0 Analyse: Et skærpet blik på politiske beslutninger..."\n1 Indholdsfortegnelse 1.0 Indledning Magteliteteori og pluralistisk teori Mills og magteliten Dahls pluralistiske kritik af eliteteorien Analyse: Et skærpet blik på politiske beslutninger Bankpakke Irak-krigen Opsummering Diskussion: Har Magtudredningen ret? Erhvervselitens indflydelse på politiske beslutningsprocesser Findes der en samlet magtelite i Danmark? Diskussion af undersøgelsens styrker og begrænsninger Konklusion Litteraturliste\n2 1.0 Indledning Findes der en integreret og samlet magtelite, der træffer afgørende beslutninger i samfundet? Udøver erhvervseliten direkte og afgørende indflydelse på politiske beslutningsprocesser, der er afgørende for Danmark? Disse spørgsmål har i årtier været genstand for meget faglig, politisk og offentlig debat. Der har været vidt forskellige synspunkter og mangfoldige konklusioner på ovenstående spørgsmål. Debatten kulminerede i 90`erne og udmundede i, at politikerne besluttede at magtforholdene i Danmark skulle kortlægges, hvilket blev gjort i en undersøgelse, der fik navnet Magtudredningen. Således besluttede Folketinget i 1994 at nedsætte et udvalg vedrørende en analyse af demokrati og magt i Danmark, der skulle afdække folkestyrets funktion i bred forstand, herunder organisationers, bevægelsers og økonomiske magtstrukturers indflydelse i samfundet (Togeby et al. 2003:3). Projektet fik bevilget over 50 millioner kroner og har siden 1997 affødt en lang række rapporter og bøger. Resultaterne blev offentliggjort i Magtudredningen konkluderer bl.a., at Folketinget står styrket over for regeringen og administrationen, dertil erhvervseliten, der trods dens muligheder for indflydelse på politiske beslutningsprocesser, der har direkte konsekvenser for deres virksomheders strategier, meget sjældent har direkte politisk indflydelse (ibid:209). Magtudredningens konklusioner affødte kritik fra flere fronter, og det er især underbelysningen af erhvervselitens økonomiske magt, der har vakt massiv kritik (se fx Andersen 2004; Aaen 2004; Goldschmidt 2004). Problemformulering: I nærværende opgave vil vi foretage en diskussion af karakteren af den danske magtelite ud fra en kritisk undersøgelse af Magtudredningens konklusioner. Som led i denne undersøgelse har vi valgt, opstillet og analyseret to beslutningsprocesser, som vi anvender i diskussionen heraf. Vi vil starte med at redegøre for to teoretiseringer, der er centrale i eliteforskningen: C. Wright Mills teori om magteliten og dens krydsende sociale cirkler, og Robert Dahls pluralistiske kritik af eliteteorierne, hvor han argumenterer for, at der ikke findes én samlet magtelite, men derimod flere deleliter der dominerer hver deres respektive felt. Med udgangspunkt i disse teoretiseringer vil vi foretage en analyse af to politiske beslutningsprocesser, der har haft store økonomiske og politiske konsekvenser for Danmark indenlands såvel som udenlands: 1) Bankpakke 2, der var en stor redningsaktion for den danske banksektor, og 2) den danske regerings beslutning om deltagelse i Irak-krigen i I forlængelse 2\n3 af dette vil vi diskutere, og komme med et bud på karakteren af den danske magtelite. Endvidere vil vi diskutere styrker og begrænsninger ved de anvendte metoder og teoretiske perspektiver. 2.0 Magteliteteori og pluralistisk teori Først vil vi redegøre for to kontrasterende teoretiseringer, der har haft stor indflydelse på eliteforskningen. Begrundelsen for at vi har valgt netop disse to er, at de repræsenterer to modstridende positioner, der afføder modsigende konklusioner i spørgsmålet om karakteren af magteliten, hvilket er frugtbart i en diskussion af status quo for eliter i Danmark. De to positioner har været diskuteret overfor hinanden i flere årtier i faglitteraturen, hvilket har forsynet os med overblik over styrker og svagheder ved begge. Havde vi kun valgt en af dem, ville udfaldet af undersøgelsen være mere ensidig end den nuancering vi ønsker ved at inkludere begge. I denne sammenhæng er det væsentligt at de metodiske fremgangsmåder er ofte determineret af den teoretiske forankring positionerne har (Domhoff 1978: 125) Følgelig er det overraskende, at både Mills og Dahl fremhæver beslutninger som væsentlige, når man skal undersøge eliter, trods deres teoretiske kontraster, omend sidstnævnte alene godkender beslutningsmetoden. 2.1 Mills og magteliten C. Wright Mills skrev i 1950`ernes USA, at det er blevet moderne at antage, at der ikke findes nogen magtelite, ligesom det var moderne i 30`erne at formode, at et antal slyngler fra den herskende klasse udgjorde kilden til al social uretfærdighed. Dernæst distancerer Mills sig både fra den første men også fra den anden position, eftersom han betragter påstanden om en herskende klasse, der bevæger det amerikanske samfund som simplificerende (Mills 2000:27). Vi vil vurdere, at det står i slående lighed med situationen i Danmark i dag, eftersom der er meget få danskere, der vil mene, at der findes én samlet magtelite. I denne kontekst påpeger Mills, at der i det moderne samfund er tre centrale institutioner, som udgør magtens elementer: Staten, virksomheder og militæret. Mills benytter sig af følgende definition af magt: By the powerful we mean, of course, those who are able to realize their will, even if others resist it (ibid:9). Følgelig hævder Mills, at den sociologiske nøgle til forståelse af de højere cirklers rolle og magteliten i USA kan findes i tre domæner bestående af det økonomiske, det politiske og det militære domæne (ibid:6). Disse tre domæner er sammenvævede, og jo mere centralisering af dem 3\n4 øges, og jo tættere en relation disse domæner udvikler indbyrdes, des større bliver den samlede magtkoncentration. De tre domæner skal ikke forstås som værende separate fra hinanden, men anskues som en samlet magtelite, der er stærkt integreret og gensidig afhængig. Eksempelvis er den politiske økonomi i afhængighedsforhold til militære institutioner og beslutninger. Heri lægger der er en gensidig påvirkning mellem de store virksomheder og de politiske processer. Der opstår således det, Mills definerer som en strukturelt koblet magttrekant (ibid:8). Når Mills søger at lokalisere og finde magteliten, afgrænser han sit genstandsfelt til at være et nærmere blik på den udformning og størrelse magten har samt graden af magt, som eliten besidder og udøver (ibid:12). Med magteliten mener Mills: By the power elite we refer to those political, economical, and military circles which as an intricate set of overlapping cliques share decisions having at least national consequences. In so far as national events are decided, the power elite are those who decide him (ibid:18). Mills pointe er, at da de tilgængelige magtmidler er så enorme og centraliserede at de beslutninger der bliver taget, eller de beslutninger der ikke tages, medfører massive konsekvenser for så mange mennesker, at der aldrig har været et lignende fortilfælde i historien (ibid:28). De institutionelle mekanismer i vores tid har åbnet op for muligheder, således at mænd af magt har indset at adskillige af deres interesser kan realiseres nemmere, hvis de samarbejder på uformelle såvel som formelle måder (ibid:19ff). For at forstå magteliten sætter Mills fokus på deres strukturelle positioner, relationerne mellem dem indbyrdes og konsekvensen af deres beslutninger (ibid:19). Billedet af magteliten fremstår således ifølge Mills, at toppen af magteliten er forenet og magtfuld, mens bunden er fragmenteret og afmægtig. Slutteligt konstaterer Mills, at der er adskillige strukturelt sammenfaldende interesser blandt de institutionelle domæner, hvoraf han slutter at magteliten er forenet (ibid:29). 2.2 Dahls pluralistiske kritik af eliteteorien Robert Dahl retter i "A Critique of The Ruling Elite Model" (1958) en skarp kritik mod argumenterne om, at der eksisterer én sammenhængende elite, der aktivt øver indflydelse på og determinerer en stor del af de vigtige politiske beslutninger. 4\n5 Robert Dahl hævder, at nogle af eliteteorierne er et udtryk for kvasi-metafysiske teorier, idet tilbagevisningen af dem i praksis er umuligt, da tilhængere af eliteteorierne vil tilbagevise modsvarende holdninger med, at der bag den synlige elite gemmer sig en skjult elite, der er styrende (Dahl 1958:463). Disse teoretiseringer kan ifølge Dahl ikke betragtes som værende videnskabeligt valide, da de ikke empirisk kan efterprøves. I forlængelse af dette efterspørger han, at der skal være en række klare videnskabelige kriterier, hvormed disse teoretiseringer kan efterprøves. Dahl argumenterer for, at den centrale hypotese i teorierne om en styrende elite er, at der i et politisk system eksisterer en gruppe mennesker, der udøver magt og indflydelse over andre aktører i selvsamme system. For at kunne vurdere den relative indflydelse hos forskellige grupper af aktører er det nødvendigt at fastslå i hvilket omfang denne indflydelse reelt udøves. Dahl forsøger at eksemplificere dette ved at opstille en hypotetisk situation, hvor der hersker uenighed omkring en række beslutninger, der skal foretages. Hvis ikke magtelitens standpunkter vedrørende disse beslutninger gennemtrumfes størstedelen af gangene, må man ifølge Dahl slutte, at der ikke findes én samlet magtelite, der øver indflydelse på de politiske beslutninger (ibid:467) Dahl medgiver, at der findes eliter - bestående af en lille, men særdeles indflydelsesrig, gruppe - der foretager mange centrale beslutninger. Det er ikke én men forskellige elitegrupper, der er indflydelsesrige indenfor deres respektive felter; den kulturelle elite beslutter inden for det kulturelle felt, den politiske elite tager beslutninger indenfor deres felt etc. Der er således elitegrupper, der, inden for deres felt, har potentiale for kontrol såvel som forening om en beslutning. Potentiale betyder ikke, at eliten reelt forener sig til en samlet magtelite, og med dette afviser Dahl hvad han kalder a priori-antagelser om, at der findes en samlet og sammenhængende elite, der øver indflydelse på tværs af sektorer og samfundssfærer (ibid:465). For at finde frem til en eventuel elite må man således foretage en analyse baseret på granskning af en række politiske beslutninger der tages, for at kunne fastslå hvorvidt der findes en sammenhængende elite, der øver signifikant indflydelse på de beslutninger. 5\n6 3.0 Analyse: Et skærpet blik på politiske beslutninger Heine Andersen kritiserer Magtudredningens tilgang med surveys, hvor der kun nøjes med overfladiske gentagelser af andre undersøgelser. Han pointerer, at Magtudredningen i stedet kunne have undersøgt et eller flere af den række af konkrete eksempler på virksomheders politiske ageren på scenen såvel som i kulissen (Andersen 2004:120). Det dybdeborende studie af enkelte eksempler er velegnet til identificering af sorte svaner. Dette har baggrund i, at man kan gå i dybden med det enkelte eksempel, ikke i bredden som andre metoder, eksempelvis spørgeskemaer. Hvad der på overfladen fremtræder som hvidt, kan ved nærmere eftersyn vise sig at være sort (Flyvbjerg 2010:472f). Da vores undersøgelse fokuserer på den politiske elite i Danmark, giver det i forlængelse af Dahl og beslutningsmetoden god mening at opstille nogle vigtige beslutninger og analysere de personer, der har gennemtrumfet deres vilje. Derudover vil vi nuancere denne analyse med en diskussion af Mills perspektiver på magteliten. I sin bog Den sociologiske fantasi (2002) påpeger Mills, at eliterne betragter hinanden som hørende til kredsen af betydningsfulde individer, og at de anerkender deres gensidige afhængighed af hinanden. Dette følger Mills op med en metodisk anbefaling, der er analog med Dahls i denne henseende. Han foreslår, at man udvælger en række vigtige beslutninger i et årti og giver en detaljeret oversigt over de personer, der havde indflydelse i beslutningerne (Mills 2002:207). I det følgende vil vi foretage en analyse af to vigtige beslutninger i dette årti: Bankpakke 2 fra 2009 og beslutningen om den danske deltagelse i Irak-krigen i Vores valg af disse to beslutninger hviler på en række af vurderinger, vi har foretaget: 1) Mills er blevet kritiseret for at vægte udenrigspolitiske beslutninger for meget, omend vi vil påpege, at hans samtid var meget præget af krig. Dette har vi medtænkt i vores valg, og vi har derfor kun ladet den ene af vores cases være en krigsbeslutning. Valget af Irak-krigen skal også ses i lyset af kritikken, idet der fra flere fronter blev hævdet at det var et brud på den danske konsensustradition. Hvem der har magt over beslutninger, kan træde tydeligere frem i brud sammenhænge end konsensus sammenhænge. 2) Vi har haft med i vores overvejelser, at vi ville kigge på beslutninger af stor betydning for mange mennesker på flere parametre, herunder økonomiske, sociale, politiske, sikkerhedsmæssige mm. Bankpakken, der skriver sig ind i finanskrisesammenhængen, og hvordan staten har responderet på bankernes potentielle risiko for kollaps, har haft stor betydning for mange mennesker. Beslutningen om at deltage i Irak-krigen er ligeledes en stor beslutning med stor betydning for mange mennesker, dels fordi en krig skal finansieres af skatteydere, og dels fordi det kan gøre Danmark til et potentielt mål 6\n7 for det land, man fører krig med. Det er derfor en beslutning, der berører mange menneskers sikkerhed. 3) Derudover har vi ladet os inspirere af både Domhoff og Mills i vores overvejelser. Inspirationen fra Domhoff skyldes rationalet om, at kontroversielle sager med vidtrækkende konsekvenser for samfundet og centrale aktører i modsætning til mindre betydningsfulde sager vil kompromittere magtelitens rutinemæssige behandling af sager, og dermed få dem til at reagere tydeligt. Hermed får vi afdækket de dynamikker, der udspiller sig i magtfeltet (Domhoff 1978:139f). Vores vurdering er, at valget af de to sager lever op til dette kriterie. Inspirationen fra Mills skyldes, at han i Den sociologiske fantasi (2002) ifølge vores fortolkning lægger op til, at valg af beslutninger må hvile på en arbitrær vurdering, omend han understreger, at god sociologisk fantasi kræver historisk indsigt. På trods af denne pointe er der ikke skarpt opstillede kriterier for, hvad der indgår under hans betegnelse af de væsentligste beslutninger af betydning indenfor det sidste årti (Mills 2002:208ff). Slutteligt viser en research på google, at der i skrivende stund er artikler om de to temaer. Følgelig vurderer vi, at eftersom vi har begrænset plads i vores undersøgelse, måtte valget falde på en balancering mellem en væsentlig beslutning vedrørende udenrigspolitikken og en væsentlig beslutning i indenrigspolitikken, der er blevet truffet indenfor det sidste årti i Danmark. 3.1 Bankpakke 2 I DR-dokumentaren Sikke en fest (2012) beskrives den danske stats redningsaktion for bankerne som følge af finanskrisen og bankernes kreditmangel i I forbindelse med Bankpakke 2 blev bankerne tilført en næsten 100 mia. stor kapitalindsprøjtning fra staten, så de var i stand til at kunne låne penge ud. I det følgende vil vi kort gennemgå baggrunden for og forhandlingerne om den meget omdiskuterede bankpakke, hvorefter vi vil analysere samspillet mellem den politiske elite og erhvervseliten. Endvidere vil vi diskutere dette i lyset af de eliteteorier, vi har redegjort for tidligere. Bankpakke 2 var et forsøg på at rette op på den kreditklemme, der forårsagede stagnation i finansmarkederne, der var opstået i kølvandet på bankpakke 1 1. Bankpakke 2, som blev vedtaget i Folketinget d. 2. februar 2009, betød, at staten kunne udlåne 75 milliarder kroner til bankerne og 25 milliarder kroner til realkreditinstitutterne med en årlig rente på 10 procent (Berlingske Tidende, ). 1 I forbindelse med Finanskrisens udbrud blev loven om finansiel stabilitet vedtaget af Folketinget 10. oktober Loven, som også blev kaldt Bankpakke 1, havde til formål at sikre tilliden til danske pengeinstitutter og dæmme op for tabet af Finanskrisen ved at den danske stat udstedte en 2-årig garanti for alle indlån i de danske pengeinstitutter (Retsinformation, ). 7\n8 Vi har i forbindelse med denne analyse nærstuderet de divergerende forklaringer fra de implicerede parter (politikere og bankerne) samt forskellige økonomiprofessorer og vismænds vurderinger af de forskellige modeller, der indgik i beslutningsprocessen. Dette har vi gjort ved at gennemgå en lang række af de avisartikler og analyser, der forelægger omkring beslutningsprocessen, og de potentielle konsekvenser denne har medført. 2 Bankpakke 2 affødte en voldsom debat i medierne såvel som hos politikerne. Det centrale stridspunkt var beslutningen om, at den såkaldte upside-model, der ville indebære, at staten som betaling for at redde bankerne fik del i deres fremtidige kursgevinst, angiveligt blev fjernet fra bankpakken. Denne beslutning har ifølge tidligere overvismand Chresten Sørensen medført, at danske skatteydere har mistet 24 milliarder kroner, som upside-modellen ville have indbragt til statskassen (Politiken, ). Henrik Sass Larsen var efterfølgende ude med en hård kritik af pakken og beslutningen om at kassere upside-modellen, som han definerede som værende Danmarkshistoriens største tyveri (DR-dokumentar, Sikke En Fest). Deltagerne i forhandlingerne om bankpakkens tilblivelse var centrale aktører fra den politiske elite: Statsminister Lars Løkke Rasmussen, økonomi- og erhvervsminister Lene Espersen, Helle Thorning-Schmidt, Henrik Sass Larsen, Margrete Vestager og andre politikere samt Peter Straarup og Peter Schütze som repræsentanter for henholdsvis Danske Bank og Nordea. Det var dermed de helt centrale aktører fra erhvervseliten og den politiske elite, der stod bag udformningen af bankpakken. Efter lange forhandlinger d. 15. januar 2009 bliver parterne enige om en beslutning, hvor upsidemodellen ifølge Politikens dokumenter indgår, men til Henrik Sass Larsens store overraskelse indgår upside-modellen ikke længere af forligsteksten den efterfølgende morgen, hvor den endelige beslutning i form af bankpakke 2 skal effektueres. Politiken afslører efterfølgende igennem centrale kilder, at Lene Espersen har haft møder med Peter Straarup og Peter Schütze i Økonomi- og Erhvervsministeriet på Slotsholmen om aftenen den 15. januar Da Politiken konfronterer Lene Espersen med dette, afviser hun ikke, at møderne har fundet sted. Hun vil dog heller ikke udtale sig om det, hun definerer som værende fortrolige forhandlinger. En anden hovedaktør i sagen, Peter Schütze fra Nordea, bekræfter, at der var møder mellem Finansrådet og ministeriet i januar 2009, men han ønsker ikke at komme yderligere ind på, hvornår mødernes blev afholdt (Politiken, ). En bemærkelsesværdig ting ved disse forhandlinger er de potentielle 2 Se litteraturlisten for oversigt over brugte artikler og analyser. 8\n9 konsekvenser, som politikernes afvisning af bankernes krav ville afføde: Henrik Sass Larsen hævder, at bankerne truede med kaos og dankortautomaternes lukning, hvis ikke der blev opnået enighed om en aftale (Politiken, ). Der er tydeligvis en definitionskamp i det ovenstående: Tabte staten, som en række økonomiprofessorer og vismænd siger, eller var aftalen den eneste mulige udvej? Det er ikke vores hensigt at tage stilling til dette i nærværende analyse, hvor vi vil analysere beslutningsprocessen med henblik på at kunne fastslå, hvem der i sidste instans fik gennemtrumfet sin vilje i forbindelse med bankpakkens endelige udformning. Vi vælger derfor blot at fremlægge de objektive facts, der fremgår af sagen: Der var tre mulige modeller, der indgik i forhandlingerne: 1) En hvor staten lånte bankerne penge mod en rentebetaling på 10 %, 2) upside-modellen, hvor staten udover rentebetalinger fik en gevinst ved kursstigninger, og 3) en model hvor staten blev aktionær i de danske banker. Upside-modellen var helt ind til beslutningsprocessens 11. time en del af pakken, men det endte dog med, at regeringen valgte den første model, hvor bankerne lånte penge fra staten mod en rentebetaling. Repræsentanterne fra bankerne ville ikke være med til at indgå en aftale, hvor upside-modellen indgik. Bankerne mente ikke, at upside-modellen kunne dække hele bankmarkedet grundet ejerskabsstrukturen, hvor bankerne udover aktieselskaber også indeholder garantsparekasser og andelskasser, som ifølge bankerne ikke ville være indbefattet af modellen (Politiken, ). Derudover har Danske Bank igennem pressechef Kenni Leth udtalt, at Danske Bank havde en tilstrækkelig kapitalreserve igennem finanskrisen og derfor ikke var nødsaget til at indgå lån i forbindelse med Bankpakke 2 (Berlingske Tidende, ). Endvidere er det også værd at bemærke, at bankerne med den endelige beslutning sikrede sig en bedre aftale, eftersom de havde fået det fornødne indskud igennem den aftale, der mindst muligt belastede dem økonomisk. Hvis upside-modellen var blevet bibeholdt i den endelige beslutning, ville den danske stat potentielt have fået en ekstra gevinst på op mod 24 milliarder kroner, men da bankerne ikke ville være med til en sådan aftale, endte det med en vedtagelse af rentemodellen (Berlingske Tidende ). Mødets detaljerede forløb er ikke offentliggjort, vi giver hermed et analytisk bud på, hvorfor upside-modellen blev aftalt kasseret fra den endelige forligstekst til de andre forhandlingsparters overraskelse næste dag. Det interessante er ikke kun, at vi ser at erhvervseliten får sin vilje, men 9\n10 også måden hvorpå det sker. Det sker med truslen om at trække sig fra forhandlingerne, og udsigten til at dankortautomater lukker mandagen efter. Hvis vi analyserer ovenstående proces i lyset af Dahls metodiske logik om at følge politiske beslutningsprocesser ser vi følgende mønster, at beslutningen viser samspil mellem forskellige eliter, hvor erhvervseliten og den politiske elite mødes for at træffe beslutninger af national konsekvens. Ifølge beslutningsmetodens logik skal eliten alene lokaliseres ud fra beslutningstagere, som i dette eksempel er repræsenteret ved erhvervseliten og den politiske elite. Hvis vi isolerer resten af partierne fra selve mødet, selvom de støttede op om bankpakke 2 bortset fra Enhedslisten der ikke gjorde, står følgende aktører i skærpet lys: Erhvervs- og økonomiminister Lene Espersen, Peter Straarup, repræsentant for Danske Bank, og Peter Schütze, repræsentant for Nordea. Hvis vi anskuer det med Mills optik, kan vi argumentere for, at der er tale om et forhold med sammenfaldende interesser, der gjorde sig gældende i den beslutning, der blev truffet mellem erhvervs- og økonomiminister Lene Espersen og bankernes repræsentanter. Bankerne havde behov for statens kredit, mens statens repræsentanter havde behov for at råde bod på situationen med bankerne af hensyn til samfundsøkonomien og deres egne vælgere. Mills understreger netop, at domænerne er sammenvævede og ikke bør anskues som separate fra hinanden, og at de er gensidigt integrerede og afhængige, hvor han netop fremhæver, at de store virksomheder intervenerer i de politiske processer. Som led i argumentationen for Mills perspektiv vil vi stille følgende spørgsmål: Hvilke konsekvenser ville en manglende aftale afføde for det danske samfund og for de implicerede parter i beslutningsprocessen? En manglende aftale ville på længere sigt have medført, at kreditklemmen, der forårsagede stagnation på finansmarkederne, ikke ville blive udredt. Dette ville svække bankerne og finansmarkedet, hvorved den økonomiske situation i samfundet ville være svækket betydeligt. Eksempelvis hævder Henrik Sass Larsen, at bankerne truede med dankortautomaternes lukning, såfremt aftalen ikke blev indgået. En svækkelse af bankerne og dankortautomaternes lukning ville udsætte borgerne i Danmark for et stort kaos, og regeringen ville derfor med stor sandsynlighed stå tilbage med ansvaret for den manglende aftale og handlingskraft. Dette scenarie ville skade politikerne og deres respektive partier i det næstkommende valg. Denne svaghed har bankerne ikke, eftersom de ikke skal tage hensyn til kommende valg. På trods af at Danske Bank blev upopulær senere, står det ikke til sammenligning med elitepolitikernes situation med vælgerne. Man kan 10\n11 derfor argumentere for, at bankerne stod stærkere i forhandlingssituationen, hvor de kunne stille ultimative krav. Dette gjorde sig gældende i forbindelse med Bankpakke 2, hvor bankerne havde fremsat et ultimatum om, at de kun ville indgå aftalen såfremt upside-modellen blev fjernet. Trods det faktum at upside-modellen ville have givet større afkast for staten, valgte politikerne at imødegå bankernes ultimatum, af hensyn til det potentielle ansvar de ville blive pålagt for det mulige økonomiske kaos, som en manglende aftale kunne have medført. Samfundet stod således i en situation, hvor bankerne havde brug for et hybridkapitallån fra staten for at kunne overkomme krisen, og bankerne havde derfor brug for statens støtte i denne periode, for at kunne få den økonomiske oprejsning. Velfungerende banker er også et samfundsmæssigt behov, idet samfundsøkonomien og borgernes hverdagslige behov ikke kan undvære velfungerende banker. Det var således en situation, hvor der var en stærk gensidig afhængighed. Af disse grunde vil vi her argumentere for, at de to respektive eliter finder det gavnligt at samarbejde om deres interesser og indgå et kompromis, hvilket falder i tråd med Mills argument om sammenvævede og integrerede domæner, hvor magten er mere koncentreret end spredt. Det sidstnævnte aspekt gør det også relevant at bringe Mills pointe og kritik af magtbalanceteorien på banen. Magtbalanceteorien antager, at de forskellige domæner er uafhængige af hinanden og indgår som led i en fri og åben balanceret samfundsorden. Mills fremhæver, som kritik af denne teori, at eliterne ift. deres store interesser oftere konkurrerer mindre om hver deres interesse i hver deres domæne, og har mere tendens til i mange henseende at koordinere og samarbejde om fælles interesse. Hans pointe er, at den økonomiske og politiske magts enheder ikke blot bliver større og mere centraliseret, men også at de integreres mere grundet sammenfaldende interesser og indgår i eksplicitte og stiltiende alliancer (Mills 2000:266). Vores argument er at dette, er en relevant analytisk pointe i forbindelse med tilblivelsen af Bankpakke 2, hvor der var en stærk integration og samarbejde mellem politikerne og bankrepræsentanterne. Integrationen fremstår ligeledes tydeligt, når Lene Espersen som erhvervs- og økonomiminister uofficielt mødes med de to bankdirektører, umiddelbart efter et forlig med hende og de andre repræsentanter fra den politiske elite. Vi har nu i tråd med Dahls og Mills metodiske anbefaling analyseret casen om Bankpakke 2. 3 Igennem ovenstående analyse har vi påpeget flere forhold der peger i retning af, at erhvervseliten 3 Skønt at Mills også anbefaler interviews i forlængelse af at studere beslutninger der kan gøres til holdepunkter, er der ingen grund til at antage, at hverken Lene Espersen, der afviser at kommentere forløbet overfor Politikken med henvisning til fortrolige forhandlinger, eller Danske Banks repræsentant, der ikke vil medvirke i Politikkens undersøgelse af gode grunde, ville svare positivt på et ønske om interview fra to sociologistuderende fra Københavns Universitet. 11\n12 spiller en stor og aktiv rolle i de politiske beslutningsprocesser i Danmark. Derudover indikerer ovenstående analyse også, at der er et vis samspil og integration mellem de forskellige eliter. Hvis vi anlægger Mills perspektiv om en samlet og integreret magtelite ned over Danmark, er det vigtigt at lokalisere, om dette samspil og integration mellem de forskellige eliter også finder sted i andre sager. I det følgende vil vi undersøge dette, igennem en analyse af beslutningsforløbet i forbindelse med den danske deltagelse i Irak-krigen i Irak-krigen I DR-dokumentaren Per Stig Møller: Om krig, fred og Muhammedkrise fortæller daværende udenrigsminister Per Stig Møller for første gang offentligheden med en høj detaljeringsgrad om den beslutningsproces, der var brud med konsensus-traditionen og førte Danmark i krig på et historisk smalt flertal (DR2, ). Per Stig Møller beretter blandt andet om, hvordan der på et særlig møde med USA s vicepræsident Dick Cheney om Iraks masseødelæggelsesvåben "ikke blev sagt et sandt ord til mig". 4 Det væsentlige for vores analyse er at rejse spørgsmålet, hvem havde indflydelse på beslutningen, og hvordan blev den truffet? Hvilke personer eller netværk, der får deres vilje indført i sådanne afgørende beslutninger? Beslutningsprocesser kan muliggøre at vi kommer på sporet af, hvem der reelt sidder i positioner som kendetegner eliten. I denne analyse vil vi fokusere på forholdet mellem den politiske elite og erhvervseliten og hvilken indflydelse erhvervslivet og dets interesser i dette tilfælde A.P. Møller gruppen har haft i Danmarks beslutning om at deltage i Irak-krigen. I denne kontekst er det relevant at fremhæve de mest centrale nationale og internationale aktører. Vi har udvalgt disse ud fra to kriterier: Først tilgængelighed via fremtrædener i offentligheden. Dernæst og mere væsentligt har vi målrettet vores søgning ud fra den afgørende rolle de havde i beslutningen om Irak-krigen, set fra et dansk perspektiv: De centrale danske aktører var Anders Fogh Rasmussen som statsminister og Per Stig Møller som udenrigsminister. Sidst men ikke mindst den danske erhvervselite og Mærsk-koncernen. De centrale amerikanske aktører var præsident George Bush, vicepræsident Dick Cheney og de neokonservative aktører i hans kabinet. 4 Dokumentaren med Per Stig Møller bør anskues som det den er. Et parts indlæg i en kontroversiel politisk debat med mange politiske anklager om: Hvad den politiske elite vidste forud for beslutningen, af den af FN senere ulovliggjorte krig, hvad de vidste ift. løgnene om masseødelæggelsesvåben, mv. Denne krigsbeslutning er også af mange kommentatorer blevet anskuet som brud med 150 års konsensus-tradition ift. dansk krigsdeltagelse. 12\n13 Hvis vi starter med førstnævnte, de danske elitepolitikere, og zoomer ind på statsminister Anders Fogh Rasmussen kan vi, med henvisning til bogen Irak er freden brudt ud (2003) og en aktindsigt fra et vigtigt møde tilbage i maj 2003, spore interessante analytiske fund. Jakob Neerup, der har skrevet en artikel i omtalte bog, analyserer et møde som statsminister Anders Fogh Rasmussen deltager i med topdirektørerne fra det amerikanske militær og sikkerhedsindustri i Washington D.C. i maj Artiklen analyserer sig frem til, at dette møde i høj grad også handler om A.P. Møllers rolle i den danske krigsdeltagelse i Irak. Neerup har fået aktindsigt i Anders Fogh Rasmussens tale fra mødet i maj Neerup fremhæver, at Anders Fogh Rasmussen under mødet adresserede topdirektørerne fra den amerikanske militær og sikkerhedsindustri med et budskab, der promoverede den danske industri som en værdifuld partner og fremhævede Danmarks loyalitet i alliancen med USA. Neerup konkluderer ud fra sin analyse, at den politiske elite med hovedaktører som Anders Fogh Rasmussen og Per Stig Møller i spidsen indgik en alliance med den ækvivalente politiske elite i USA, og valgte at smide bomber over Irak for at få del i genopbygningskontrakterne. På vejen frem til denne konklusion er et centralt argument, at A.P. Møller gruppen allerede i august 2002, støttet af den danske regering, udvidede sin kontrakt med det amerikanske forsvar om at transportere materiel til opbygning af krigsstyrkerne i Qatar og på de amerikanske baser. Endvidere pointerer Neerup, at det A.P Møller-ejede Maersk Sealand sikrede sig endnu en attraktiv milliardordre i dette tilfælde med verdens største våbenproducent Lockheed Martin efter det førnævnte mødet i maj 2003 (Neerup 2003). Baggrunden for kontrakterne er ikke kun det mangeårige samarbejde mellem A.P. Møller og amerikanske virksomheder og militær, men også regeringens iver efter at deltage i det såkaldte Joint Strike Fighter (JSF)-program. Projektet går ud på at producere op mod topmoderne krigsfly til afløsning for F-16 flyene, og den danske stat har allerede investeret milliarder i projektet. Aktindsigten i statsminister Anders Fogh Rasmussens tale fra mødet i maj 2003 er vigtigt som led i argumentationen. I dette møde påpeger statsministeren overfor den amerikanske generalmajor John L. Hudson, hvad Danmark kunne ønske sig til gengæld for krigsdeltagelsen. Der er således mange forhold ved Irak-krigen, der indikerer, at Mærsk gruppen er i besiddelse af og mestrer at udøve økonomisk magt. I bogen Mærsk manden og magten (2004) berettes det, hvordan Mærsk under Golfkrigen i 1990 tilkendegav sin utilfredshed over Danmarks beskedne 13\n14 indflydelse og deltagelse i krigen. Dette førte til, at den borgerlige regering efterfølgende i forbindelse med troppeopbygningen sendte amerikanernes anmodning om hjælp direkte til Mærsk. Det sidste led i beslutningsprocessen: Den politiske, militære og økonomiske elite i USA, som med Mills termer kan defineres som magtelitens tre sociale cirkler, vælger vi ikke at uddybe da det ikke har relevans for analysen af den danske politiske elite. 5 Hvad fortæller denne proces med den indviklede og lange beslutningskæde? Vores fortolkning er som følger: I denne case, der er fokuseret på den danske del af elitedimensionen, kan vi ikke tyde en strukturelt koblet magttrekant, som Mills peger på om USA. Vi kan derimod tyde en mere todimensionel sammenvævet magtstruktur i en kombination af erhvervseliten og den politiske elite. Set i en dansk magtelite kontekst fremstår Mills pointe om militæret fraværende, når blikket er fokuseret på den danske elite. Når vi stringent følger beslutningens spor, fører den os tilbage til Anders Fogh Rasmussen, Per Stig Møller og A.P. Møller gruppen. Vi vil af denne grund argumentere for, at militæret ikke er at finde i beslutningskæden. Dernæst har vi med denne case sandsynliggjort, at ikke mange politikere i Folketinget og ikke mange firmaer i Danmark har den samme rolle i beslutningsprocessen, som de ovennævnte har haft i de to cases. Eksempelvis har Frank Aaen fra Enhedslisten eller eksempelvis Elgiganten ingen betydning haft i sammenligning med Anders Fogh Rasmussen eller Mærsk i ovenstående beslutningsprocesser. I vores fortolkning falder dette i god tråd med Mills to pointer, som vi redegjorde for. For det første: At der er forskellige grader af magt, og at der er forskellige grader af muligheder til at beslutte i det moderne samfund, heraf følger at magten er mere koncentreret end spredt, som vi også argumentere for i det foregående. For det andet: For at forstå magteliten er det en væsentlig forudsætning, at sætte stærkt fokus på de strukturelle positioner, deres indbyrdes relationer og konsekvensen af deres beslutninger. Det er Mills fokus på de strukturelle positioners 5 Douglas Feith tidligere viceforsvarsminister for politiske anliggender i George W. Bush præsidentperiode og en af de dengang indflydelsesrige neokonservative og leder af et særligt informationskontor før Irak-krigen betragtes som en af hovedarkitekterne bag Irak-krigen sammen med Bush, Cheney, Rumsfeld og Wolfowitz. Douglas Feith fremhæver i et interview: ( ) Valget faldt på Irak, selv om vi bestemt også havde kig på Iran og Syrien. Men Irak blev vores mål, fordi det var det eneste af de tre lande, vi havde presset til det yderste diplomatisk også gennem FN uden resultater. Så det var den rigtige krig mod Irak og mod Saddam Hussein, som var utilregnelig og ikke kunne presses til indrømmelser (Berlingske Tidende, ). Et andet interessant forhold ved beslutningsprocesserne forud for Irak-krigen er, hvordan denne beslutning blev truffet af en snæver elitekreds bestående af få politikere, højtstående generaler og centrale aktører i erhvervslivet, og hvordan diplomatiet i form af amerikansk udenrigsministerium og til dels også den amerikanske efterretningstjeneste, CIA, var koblet fra i denne beslutning (Foreign Policy, ). 14\n15 sammenvævning, der fører os på sporet af Neerups aktindsigt og hvad den rummer af analytiske fund. På trods af at Dahls kritisk hævder at Mills vægter positioner og ressourcer for meget og relationer for lidt, har vi i vores cases inspirereret af Mills fundet det frugtbart også at kigge på de strukturelle positioner, deres relationer og sammenvævning, som led i undersøgelsen af beslutningsprocesserne. Argumentet om vigtigheden af position i forhold til magt, tydeliggør Mills via hans understregning af; at fjerner man de 100 mest magtfulde, 100 mest rige, og 100 mest berømte fra deres institutionelle positioner, og dermed væk fra de mennesker de er bemyndiget over, eller penge de råder over, eller massemedier, så vil de være afmægtige, fattige og miste deres berømmelse (ibid:12). Dette vi argumenterer for har sin relevans eftersom, at hvis ikke Anders Fogh Rasmussen havde besat den position, hvilken betydning ville hans holdning så have ift. beslutningsprocessen i Irak-krigen? Dens betydning ville nok ikke have været anderledes end eksempelvis Frank Aaens, der ingen forskel gjorde. Det samme spørgsmål kan man med rette rejse om Lene Espersen, der i kraft af sin institutionelle position som erhvervs og økonomiminister, netop kunne gennemtrumfe sin vilje. Vi vil med sidstnævnte pointe fremhæve, at vi ikke erklærer os enige i Dahls kritik af Mills om at man ikke kan finde magteliten via at studere positioner i magtstrukturer og deres relationer indbyrdes. Derimod vil vi vurdere, at det ikke er nok alene at følge beslutningsmetoden, som Dahl hævder, men at det har båret frugt at vi med inspiration fra Mills har kombineret blikket på både beslutninger, positioner og relationer i magtstrukturer. Hvad kan vi slutte ud fra Dahls beslutningsmetode? Vi tilstræbte at følge beslutningerne til bunds i to cases og fandt et mønster, der i begge cases rummer centrale roller som både erhvervseliten og den politiske elite udspiller i de store beslutninger. Vi påpeger ikke, at man ud fra Dahl med de to eksempler kan hævde, at der er en integreret og samlet magtelite der er organiseret, og at den for det meste får sin vilje trumfet igennem. Vores fortolkning er, at hvis udgangspunktet før de to eksempler var at hver elite dominerer sit eget felt, som Dahl hævder, har der efter analysen af de to eksempler vist sig at være en større integration og sammenvævning af de to domæner. På den ene side vil vi argumentere for, at set med Dahls optik er det angiveligt ikke tilstrækkeligt at afdække, hvorvidt der findes en integreret magtelite i Danmark ud fra to cases. På den anden side finder vi det tankevækkende at Dahl efter årtier distancerede sig fra sin tidligere position og hævdede, at han aldrig havde foregivet at der ikke findes en samlet og integreret magtelite. 15\n16 Slutteligt har vores ærinde været at fokusere på politiske beslutninger og følge disse til bunds for at se om der tegner sig et mønster, hvilket vi har analyseret i det foregående. 3.3 Opsummering Vi har med disse eksempler tilstræbt at fastholde blikket på beslutninger og beslutningstagere af national konsekvens, som vi indledningsvis fremhævede som en analytiske ramme. I første case har vi illustreret, hvordan en yderst snæver elite fra Danmarks politiske verden og erhvervslivet fik deres vilje gennemtrumfet trods andre parters utilfredshed. I anden case om Irak-krigen illustrerede vi, hvordan Anders Fogh Rasmussen, Per Stig Møller og A.P. Møller-koncernen fik deres vilje igennem, på trods af at mange politikere i Folketinget og vigtige aktører i samfundet i almindelighed viste utilfredshed. Hvad der startede med intentionen om at analysere beslutningsprocesser, og de centrale parter der indgår, skærpede vores blik på magtstrukturer. I forlængelse af vores analyser af de to cases er det nærliggende at inddrage Magtudredningens analyser af den danske erhvervselite, med henblik på at foretage en kritisk diskussion af forholdet mellem den politiske elite og erhvervseliten, i forbindelse med de politiske beslutningsprocesser. Endvidere vil vi, i lyset af først Magtudredningen og dernæst vores forudgående analyse, kritisk diskutere førstnævntes konklusioner om, i hvilken grad det danske erhvervsliv gør brug af deres økonomiske magt for at påvirke politiske processer. 16\n17 4.0 Diskussion: Har Magtudredningen ret? I det følgende vil vi foretage en kritisk diskussion af to centrale aspekter af Magtudredningens konklusioner: 1) Hvilken indflydelse har erhvervseliten på de politiske beslutningsprocesser, og 2) findes der én samlet magtelite i Danmark? 4.1 Erhvervselitens indflydelse på politiske beslutningsprocesser Efter at have redegjort for et eksempel på en erhvervsleders direkte forsøg på at påvirke en politisk beslutning i 1920, fastslår Magtudredningen, at det er et sjældent eksempel på en erhvervsleders direkte politiske indflydelse (Christiansen et al. 2001:131). Ifølge Magtudredningen er erhvervselitens indflydelse i høj grad begrænset til kontrollen af samfundets økonomiske produktionsmidler. Erhvervseliten har således en stor påvirkning på det enkelte individs såvel som samfundets økonomiske velfærd. Magtudredningen hævder, at der i Danmark ikke har været basis for koncentration af økonomisk magt, idet Danmark er karakteriseret ved fraværet af de helt store virksomheder (ibid:133; Andersen 2004:120). Det er bemærkelsesværdigt, at Magtudredningen ikke undersøger erhvervselitens indflydelse på politiske beslutninger og tilsyneladende helt undgår at belyse, hvorledes erhvervseliten gør brug af deres økonomiske magt (Aaen 2004: ). Denne undladelse er sket på trods af, at der har været en lang række sager, der tydeligvis indikerer erhvervslivet brug af økonomisk magt, som Magtudredningen af uransaglige årsager ikke har fulgt til dørs (Andersen 2004:120). En af de kritikker af denne mangelfulde belysning er Frank Aaen, der med artiklen De store firmaers magt? fremhæver at Magtudredningen kun få steder behandler hvad, der kunne antyde brugen af økonomisk magt, men de nøjes med at foretage det, Frank Aaen kalder overfladiske, udglattende eller ikke-dækkende konklusioner (Aaen 2004:159), frem for at forfølge og kulegrave sagen med henblik på at kunne fastslå, om der var tale om et illegitimt brug af økonomisk magt i denne konkrete sag. 6 Professor emeritus i sociologi Heine Andersen kritiserer endvidere dette forhold, hvor han påpeger det besynderlige ved, at Magtudredningen uden foretagelse af undersøgelser kan konkludere, at der er grænser for de store virksomheders politiske indflydelse (Togeby et al. 2003:209; Andersen 2004:120f). 6 Dette er ifølge Frank Aaen blot få eksempler på Magtudredningens forsøg på at nedtone den økonomiske magt og erhvervselitens tiltagende indflydelse på politiske beslutningsprocesser, og det fremstår som at Magtudredningens ærinde er at komme med en bekvemt udlægning, hvor Folketinget har styr på de store virksomheder, og at erhvervseliten ikke formår at få deres præferencer gennemtrumfet (Aaen 2004: ). 17\n18 På baggrund af vores analyser er vi tilbøjelige til at erklære os enige i kritikken af Magtudredningens manglende betoning af økonomisk magt. Ud fra vores analyse af disse cases kan vi nemlig fastslå, at centrale dele af den danske erhvervselite har en utrolig stor indflydelse på de politiske beslutningsprocesser der foretages, og at de i visse tilfælde har en utrolig stor økonomisk magt. Dette har vi demonstreret ved, at Danske Bank og Nordea kan stille ultimative krav til de politiske aktører i forbindelse med tilblivelsen af Bankpakke 2, hvor upside-modellen blev taget ud som følge af bankernes ultimatum. Derudover har vores analyse sandsynliggjort, at Mærsk kan være en central og egenrådig aktør, der i forbindelse med den danske beslutning om deltagelse i Irak-krigen har spillet en stor rolle, i det der i virkeligheden er en politisk beslutningsproces. 7 Magtudredningen argumenterer for, at erhvervseliten i nogle tilfælde vil forsøge at påvirke politiske beslutningsprocesser, der direkte øver indflydelse på deres virksomheders strategier, men at erhvervslederes direkte forsøg på politisk indflydelse er en sjældenhed. Ud fra vores analyse af de to cases er der dog meget, der peger i retning af, at erhvervseliten forsøger og formår at influere de politiske beslutningsprocesser. Dermed har vi sandsynliggjort, at erhvervseliten ikke kun forsøger at udøve indflydelse, men også reelt har formået at gøre det. Af denne grund vil vi fremhæve, at diskussionen stadig er aktuel trods Magtudredningens konklusioner. Vi vil nu anvende resultaterne fra vores analyse af vores to cases om beslutningsprocesserne i en ny diskussion. Disse resultater implicerede, at der eksisterer et stærkt samspil og integration mellem de forskellige eliter. Med afsæt i dette vil vi i det følgende komme med vores bud på, hvorvidt man kan tale om en samlet magtelite, som Mills argumenterer for, eller om de forskellige eliter er uafhængige og ikke integrerede, som Dahl og Magtudredningen argumenterer for. 4.2 Findes der en samlet magtelite i Danmark? Magtudredningen konkluderer, at der findes flere uafhængige elitegrupper, som har svage eller ingen forbindelser imellem sig, og at de forskellige elitegrupper derfor ikke udgør én samlet og integreret magtelite. Magtudredningen når frem til denne konklusion på baggrund af positionsmetoden, hvor de har formuleret nogle retningslinjer for definitionen af relevante positioner, hvorefter de har identificeret de personer der bestrider disse positioner (Christiansen et 7 Nogle analytikere som f.eks. Lotte Folke Kaarsholm, Informations redaktionschef for udland, har endda hævdet, at der er meget der tyder på, at det snarere er Mærsk, der har hjulpet den danske krigsdeltagelse, end den danske krigsdeltagelse, der har hjulpet Mærsk (Information, ). 18\n19 al. 2001: 18). 8 Magtudredningen anfægter forestillingen om én samlet magtelite med en besynderlig formulering: Det er svært at forestille sig, at det danske samfund skulle have en sammenhængende elite (Christiansen et al. 2001: 241). Der er flere grunde til, at vi finder denne formulering besynderlig. Først og fremmest: Folketingets bestilling gik ud på at Magtudredningen over en årrække netop skulle undersøge dette forhold med de nødvendige metodiske redskaber og ikke forestille sig resultatet. Spørgsmålet er om Magtudredningens konklusioner opvejes af de anvendte metoder? Ifølge vores vurdering kan positionsmetoden og surveys ikke i tilstrækkelig grad løfte bevisbyrden for de nævnte konklusioner, hvilket vi vil argumentere for i resten af dette afsnit. For det andet: Der er en slående lighed mellem Magtudredningens konklusion og Dahls pluralistiske perspektiv, omend Magtudredningen ikke gør sig anstrengelser for at eksplicitere hvorvidt den lægger sig op ad Dahls perspektiv eller ikke gør. For det tredje: Hvis Magtudredningen lægger sig op ad Dahls perspektiv er det tankevækkende, at den ikke har været konsistent og konsekvent forfulgt teorien og den tilhørende undersøgelsesmetode, nemlig beslutningsmetoden. Som vi også redegjorde for jf. afsnit 2.2, så vurderer Dahl beslutningsmetoden som den eneste gyldige, og hævder i sin kritik af Mills, omend vi ikke er enige i denne jf. afsnit 3.2, at sidstnævnte kigger for meget på positioner og forsømmer beslutninger. Vi kan konstatere, at Magtudredningen gør sig skyldig i Dahls kritik. Med afsæt i disse kritiske bemærkninger rejser der sig et relevant spørgsmål: Hvis ikke Magtudredningen har anvendt hensigtsmæssige metodiske redskaber for at kunne afdække det centrale spørgsmål, er der andre forskere der har givet det centrale og empiriske spørgsmål en reel metodisk indsats? De danske sociologier Christoph Ellersgaard og Anton Graugaard har i forbindelse med deres ph.d.- afhandling foretaget undersøgelser, der giver et radikalt anderledes billede af den danske magtelite. De har i modsætning til Magtudredningen, som kun har gjort brug af positionsmetoden foretaget netværksanalyser. De har foretaget deres analyser på baggrund af et større datasæt, hvor der er data på over 5000 organisationer og udvalg, top 1000 virksomhedsbestyrelser og direktioner, statslige råd og nævn m.fl. Graugaard og Ellersgaards netværksanalyser viser, at der er en lille gruppe blandt den danske magtelite, der har flere forbindelser end andre, og at denne magtelite bygger bro på tværs af 8 Denne autonomi, tiltagende selvstændiggørelse og udligning i forhold til befolkningen karakteriseres som værende et sundhedstegn for det danske demokrati, idet det giver magtdeling, sikrer mod magtfuldkommenhed og indspisthed (Christiansen et al. 2001: 241f). 19\n20 netværket. Analysen viser, at dette især gør sig gældende for 500 centrale aktører i det danske magtfelt, der har langt flere forbindelser med andre i netværket, og at disse i betydelig højere grad fungerer som brobyggere mellem de forskellige eliter (Ellersgaard & Graugaard, ). De har dernæst foretaget en analyse af, i hvilket omfang erhvervslivets inderkreds altså inderkredsen af erhvervseliten, der bestrider de mest betydningsfulde poster og som har de største netværk danner bro til andre eliter som helhed og til centrale aktører i disse eliter i særdeleshed. I det følgende vil vi se på, i hvilken grad erhvervslivets inderkreds er repræsenteret i det politiske felts kommissioner, råd og nævn. Tabel 1: Erhvervslivets indercirkels repræsentation i det politiske felt Som det fremgår af ovenstående tabel, er erhvervslivets indercirkel stærkt overrepræsenteret i både kommissioner og nævn i det politiske felt som helhed, men også stærkt overrepræsenteret i de mest centrale af det politiske felts kommissioner og nævn. Endvidere viser deres analyser, at der er en stærk integration mellem de forskellige eliter, og at der en gruppe af mennesker med elitepositioner der integrerer på tværs af felter. Vi vil erklære os enige i de resultater Graugaard og Ellersgaard, der ved hjælp af deres netværksanalyser ud fra et større datasæt. Som led i denne argumentation vil vi fremhæve, at netop Dahl i sin kritik af klassiske eliteteorier efterspørger mere data og metoder frem for a prioriantagelser, dette finder vi serveret i det ovenstående. Dernæst fremhæver Domhoff behovet for at transcendere de traditionelle sociologiske metoder for at afdække forholdet mellem de forskellige eliter. Med inspiration fra Domhoff vil vi uddybende argumentere: For at undersøge relationerne i magtstrukturen er det afgørende at foretage en analyse af de netværk, der dannes i denne magtstruktur. I denne henseende er det centralt at se på de forbindelsesled, der er i magtstrukturen, da disse forbindelsesled kan bruges til at analysere de sociale dynamikker, der udspiller sig i disse 20\nFindes der en integreret og samlet magtelite, der træffer afgørende beslutninger i samfundet?\nFindes der en integreret og samlet magtelite, der træffer afgørende beslutninger i samfundet? Udøver erhvervseliten direkte og afgørende indflydelse på politiske beslutningsprocesser, der er afgørende


Alle restauranter i Ashland Restauranter i nærheden af Dana Campbell Vineyards\nAlle aktiviteter i Ashland Aktiviteter i nærheden af Dana Campbell Vineyards\nUSA Oregon (OR) Ashland Forslag til aktiviteter i Ashland Dana Campbell Vineyards\n32 anmeldelser Nr. 12 af 42 aktiviteter i Ashland Vingårde, Mad og drikke 1320 N Mountain Ave, Ashland, OR 97520-9392+1 541-482-3798Website\nTak for din vurdering. Anmeldt 4 uger siden BearBiker, Ashland, Oregon\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 32 anmeldelserFremragende79 %Rigtig god15 %Gennemsnitlig3 %Dårlig0 %Frygtelig3 %4 uger siden“Great time on Trivia Day”16. marts 2017“Wonderful wines”Åben nusø - lø1:00 pm - 6:00 pmAlle åbningstider Åbningstid i dag: 1:00 PM - 6:00 PMAnbefalet varighed: 1-2 timerPLACERING 1320 N Mountain Ave, Ashland, OR 97520-9392\nKONTAKT Website +1 541-482-3798Forbedr denne registreringEr dette en udendørs seværdighed eller aktivitet?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted til en picnic?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed god til små grupper (færre end fire)?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed kun for voksne?Ja Nej Ved ikke Giver denne seværdighed besøgende et indblik i den lokale kultur?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Er denne aktivitet tilgængelig uden planlægning eller booking?Ja Nej Ved ikke Har denne seværdighed en god udsigt over landskabet eller skylinen?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til solskinsdage?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Lignende aktiviteter i Ashland\n420 anmeldelser Book en tur for 89,00 $og derover\nMedlemsvurdering Fremragende25Rigtig god5Gennemsnitlig1Dårlig0Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (17)Engelsk (32)Sprog Dansk (17)Engelsk (32)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBearBikerAshland, Oregon2810Anmeldt 4 uger siden Fantastisk på informationer dagMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTravelingTurtlesOregon1314Anmeldt 16 marts 2017 Vidunderlige vineHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMkTrekkerOlympia, WA12130Anmeldt 7 januar 2017 Fantastisk udsigt, god service, og meget gode vineHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRay M325Anmeldt 22 oktober 2016 fra mobile enheder Betagende udsigtHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\n96044UBHornbrook, Californien16664Anmeldt 15 oktober 2016 fra mobile enheder Our favorite placeGoogle Oversæt MereTak, 96044UB Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejG1173KSjohng4Anmeldt 29 september 2016 Maden var fremragende, og deres vin var fremragende!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejviolinmaker1964Ashland, Oregon9222Anmeldt 14 august 2016 Gå til synspunkt, selvom du ikke drikker vin!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejppflan1Anmeldt 11 august 2016 fra mobile enheder Smukt!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nafreebingAustin, Texas276110Anmeldt 7 august 2016 Stunningly, Picturesque Mountain Valley Views at This Hillside WineryGoogle Oversæt MereTak, afreebing Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDanaanMIMontreal, Canada4513Anmeldt 5 august 2016 Super vin, smuk udsigt, og venligt personaleHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenPeerless Restaurant & Bar248 anmeldelser 2,35 km væk Liquid Assets Wine Bar181 anmeldelser 2,61 km væk Coquina194 anmeldelser 2,31 km væk Breadboard146 anmeldelser 2,34 km væk Seværdigheder i nærhedenScienceWorks Hands on Museum138 anmeldelser 2,68 km væk Grizzly Peak Winery21 anmeldelser 1,68 km væk Gathering Glass Studio12 anmeldelser 2,34 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Dana Campbell Vineyards.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Bedre information. Bedre booking. Bedre rejse. © 2017 TripAdvisor LLC Alle rettigheder forbeholdes. Brugsbetingelser | Politik om beskyttelse af personlige oplysninger | Cookiepolitik | Accept af cookies | Oversigt over website* TripAdvisor LLC er ikke en rejseagent og opkræver ikke nogen gebyrer fra brugerne af vores website ... (mere) TripAdvisor LLC er ikke ansvarlig for indhold på eksterne websites. Skatter og afgifter er ikke inkluderet i tilbud. UDFORSKOm osSupportcenterVALUTA/LAND$USDDanmark


Møenlight Sonata – en hyldest til Møns stjernehimmel - kunsten.wp.stage.ng.peytz.dk\nMøenlight Sonata – en hyldest til Møns stjernehimmel\n3 jun 20189 sep 2018\nAnbefalet under Det skal du se! uge 22\nNattehimlen over Møn er helt fantastisk. På en klar aften kan man tælle 5000 stjerner, mens der til sammenligning kun kan ses 100 i København. Møn er én ud af ti “Dark Sky Parks” i Europa og den første i Skandinavien. Øen fik denne status på grund af indbyggernes omhyggelige håndtering af lysforurening. I årets udstilling har kunstnerne arbejdet med lys som emne og materiale. Lys, eller dets fravær, er ikke kun et af de ældste emner i kunsthistorien, men også en særlig betingelse for Møn – om dagen, men også om natten.\nMøenlight Sonata, installationsview. Kunsthal 44Møen. Foto: Thomas Gunnar Bagge\nFor at fejre sit tiårs jubilæum, har Kunsthal 44Møen sammensat en særlig konstellation af stjerner under den lyriske titel Møenlight Sonata, med henvisning til Beethovens klaversonate nr. 14, som han også kaldte quasi una fantasia. Udstillingen præsenterer et tværsnit af kunsthallens hidtidige program samt nyopførte stedsspecifikke værker af Nevin Aladağ, Darren Almond, Rosa Barba, KP Brehmer, Olga Chernysheva, Dorothee Diebold, Maria Eichhorn, Ayşe Erkmen, Ceal Floyer, Pravdoliub Ivanov, Till Junkel, Jarosław Kozłowski, Imi Knoebel, Daniel Knorr, David Krippendorff, Alicja Kwade, Simon Lewis, Bjørn Nørgaard, Navid Nuur, Sine Lewis, Alexandra Paperno, Nam June Paik, Dan Perjovschi, Sigmar Polke, Sophia Pompéry, Ursula Reuter Christiansen, Superflex, Mariana Vassileva, Els Vos, Lawrence Weiner og Maaria Wirkkala.\nBlandt andet viser Superflex og Simon Starling Blackout, der tager udgangspunkt i en Poul Henningsen-lampe fra 1941, som han designede til Tivoli i København under 2. Verdenskrig. Lampen er udformet på en sådan måde, at lyset som den udsender, ikke kan ses oppefra. På den måde kunne tivolihaverne forblive åbne på trods af det mørkelægningsforbud som besættelsesmagten havde stillet krav om. Inspireret at denne specifikke lampe skabte Superflex og Simon Starling en ny lampe, som kan ses i udstillingen.\nSophia Pompery viser Atlas – en situation i et mørkt rum, hvor der hænger et kort af stjerner i anodiseret alminium, der er belyst forfra. Man ser stjernerne på himlen, som en bestrøget overflade, som om der ikke er afstand imellem dem. På kortet er stjernerne afbildet på tværs af et overfladeareal. Og når man kommer endnu tættere på atlaset – genkender man ikke stjernebilledernes navne –hvor er Mælkevejen? Aquarius? Alle stjernebillederne har fået navne efter hverdagsobjekter.\nMøenlight Sonata er kurateret af René Block.\nKilde: Kunsthal 44Møen\nAyşe Erkmen, Navid Nuur, Maria Eichhorn, Rosa Barba, Daniel Knorr, Nam June Paik, KP Brehmer, Sine Lewis, Alicja Kwade, Dan Perjovschi, Ceal Floyer, Olga Chernysheva, Sigmar Polke, Imi Knoebel, Superflex, Els Vos, Mariana Vassileva, Alexandra Paperno, Simon Lewis, Lawrence Weiner, David Krippendorff, Maaria Wirkkala, Jarosław Kozłowski, Pravdoliub Ivanov, Till Junkel, Dorothee Diebold, Bjørn Nørgaard, Ursula Reuter Christiansen, Sophia Pompéry, Nevin Aladag, Darren Almond\n'Møenlight Sonata – en hyldest til Møns stjernehimmel'


King James Bibel, Firekildehypotesen, 5. Mosebog\nFirekildehypotesen, 5. Mosebog\nIfølge firekildehypotesen består Femte Mosebog af en række oprindeligt uafhængige kilder, der er samlet af en redaktør.\nHer følger teksten fra Femte Mosebog i den klassiske King James Bibel med de forskellige kilder markeret med forskellige farver ifølge firekildehypotesen.\nFemte Mosebog deles op i:\nDen "første" version (kaldet "Dtr1") vises med grønt.\nSenere "tilføjelser" (kaldet "Dtr2") til "Dtr1" vises med bleg grøn.\n4 Thou shalt not muzzle the ox when he treadeth out the corn\nIndholdet bygger på denne side: Bible/King James/Documentary Hypothesis/Deuteronomy\nBibelen → Ressourcer → Firekildehypotesen, 5 Mosebog


Faglighedens sidste bastion er under identitetspolitisk angreb | Folkets Avis\nNår du scroller ned, kan du frit læse Faglighedens sidste bastion er under identitetspolitisk angreb\nFaglighedens sidste bastion er under identitetspolitisk angreb\nNaturvidenskaben er dyrebar - pas nu på den\nJeg er skeptisk over for sammenblandingen af politik, aktivisme og forskning.\nOg netop den form for sammenblanding har været tiltagende på danske uddannelsesinstitutioner gennem de senere år.\nDet er naturligvis ikke første gang en bølge af politik har truet med at skylle fagligheden væk fra universiteterne, men det er en af de større bølger vi nu bevidner.\nFaremomentet skal tages alvorligt.\nJeg vil vove den påstand at dele af universitetet er "tabt" i forhold til faglighed.\nEn del discipliner arbejder faktisk slet ikke rigtigt længere deskriptivt med at beskrive verden, men i højere grad normativt med at ændre den.\nHer er forskningen blevet aktivistisk og tjener et bestemt politisk mål frem for at søge sandheder om sammenhænge og blotte virkeligheden for vores erkendelse.\nJeg vil ikke komme nærmere ind på de områder som er hårdest ramt, men i stedet koncentrere mig om de felter som stadig står til at redde - og som med øjeblikkelig virkning bør beskyttes imod den identitetspolitiske bølge.\nJeg taler om naturvidenskaben.\nPå det seneste har studerende på biologi været utilfredse med at der tales om to biologiske køn.\nEt uskyldigt eksempel med mænd og kvinder i undervisning i statistik har givet anledning til ængstelse i en studenterpopulation som åbenbart er meget følsom over for og optaget af køn til det pinlige.\nMan skal også være varsom når en politisering præsenteres som "tværfaglighed".\nFor nu vil Københavns Universitet så til at undervise biologistuderende i "socialt køn", blandt andet med udgangspunkt i den kontroversielle queerteoretiker Judith Butler.\nVi bliver nødt til at spørge: Hvorfor naturvidenskaben belemres med den slags?\nForventer med at humaniorastuderende er hjemmevante i cellebiologi eller populationsgenetik?\nDerfor er det svært at se indførelsen af "socialt køn" i biologiundervisningen på Københavns Universitet som meget andet en en politisk beslutning som vil former de studerendes sociale og politiske anskuelse i en forudbestemt retning.\nDe mest intelligente vil gennemskue tricket. Men mange vil også tage aktivismen til sig, og så risikerer vi at afviklingen af naturvidenskab som objektiv disciplin tager fart.\nJeg mener ikke at naturvidenskaben samlet set vil vinde ved en øget "tværfaglighed", da jeg mener at niveauet tværtimod har været faldende på de dele af universitetet som i de seneste to årtier er blevet påvirket af identitetspolitik.\nDen påvirkning tror jeg naturvidenskaben gør bedst i aktivt at modsætte sig.\nFor naturvidenskaben handler om at afdække den ydre virkelighed. Og det kan man ikke gøre fra et politisk "safe space".\nVirkeligheden er som virkeligheden nu engang er. Og det er nogle gange brutalt. Den tager ikke hensyn til vores forestillinger om hvordan tingene burde være eller vores forhåbninger til hvordan tingene hænger sammen.\nNaturvidenskaben må aldrig bukke under for politisk korrekthed og det identitetspolitiske pres.\nfaglighed, identitetspolitik, politisering, undervisning, uddannelse, queerteori, feminisme, forskeraktivisme, aktivisme, køn, ligestilling, viden, videnskab, naturvidenskab, pseudovidenskab\nFeminist: Kønnet er medfødt\nSvensk pseudo-videnskab sniger sig ind i danske vuggestuer og børnehaver\nFeminist ville forbyde heteroseksuelle parforhold - så kom hun på andre tanker


Antallet af turneringshold stiger i dansk basket - Nyheder - Turnering - DBBF\nTurnering » Nyheder » Antallet af turneringshold stiger i dansk basket\nAntallet af turneringshold stiger i dansk basketball\nEfter et par års nedgang, hvor vi i 2013-2014 syntes at nå bunden med 628 turneringshold, kan DBBF nu glædeligt konstatere, at basketball på ny er på vej frem i Danmark. Det udmønter sig i, at dansk basketball i dag har hele 705 turneringshold, hvilket er en stigning på 12,26 % fra 13-14 sæsonen.\nDen positive udvikling er i høj grad drevet af ungdomsholdene, hvor vi især i Grand Prix turneringerne, kan konstatere en stadig stigende deltagelse.\nDa Grand Prix stævnerne for alvor debuterede og blev fuldt implementeret i sæsonen 2014-2015, var der i alt 269 GP-hold. I indeværende sæson er DBBF nu helt oppe på 341 GP-hold. Det er en stor stigning over en forholdsvist kort årrække, og den skyldes til dels en fantastisk indsats i breddearbejdet fra organisationer såsom Børnebasketfonden, der skaber en grobund for sportslig interesse blandt børnene. Derudover har DBBF med GP-stævnerne skabt en mere fleksibel turneringskalender, hvor det ikke længere kræves, at holdene skal spille hver weekend.\nBreddechefen i DBBF, Thomas Johansen udtaler følgende om Grand Prix Turneringen: ”Vores Grand Prix turnering giver utrolig god mening for især vores breddehold. Jeg tror det spiller en stor rolle i stigningen af hold. Selvom der har været udfordringer med at få konceptet implementeret, så er jeg ikke i tvivl om at det er det rigtige koncept for bredde ungdom.”\nDesuden nævnes det at de børneregler DBBF har, tager meget hensyn til nybegyndere og at reglerne har stor betydning for fastholdelse af de yngste spillere. Og de spiller rigtig godt sammen med Grand prix konceptet.\nDet stigende antal af ungdomshold i turneringsregi, lægger naturligvis et stigende pres på DBBF, som vil stå overfor den opgave at fastholde og udvikle klubberne til at kunne vokse og håndtere de mange nye ungdomsspillere, når de skal til at rykke op i de højere årgange.\nDet er i den anledning værd at påpege, at næste år vil være det sidste år for implementeringsperioden for DBBFs trænerlicens inden den bliver fuldt implementeret i 18/19 sæsonen. Den har i høj grad været medvirkende til at hæve niveauet for trænerne ude i klubberne. Et stærkt uddannelsesforløb og det nye træneruddannelseshus vil være med til at sikre et fundament, hvor god kommunikation og brug af netværk bliver en naturlig del af at være træner, og de således bliver udstyret med de bedst mulige værktøjer til at udføre deres arbejde.\nDanmarks Basketball Forbund glæder sig til at fortsætte arbejdet med at tiltrække nye medlemmer og til opgaven om at fastholde spillerne og udvikle klubberne til at kunne vokse og håndtere de flere medlemmer. Det bliver en spændende udvikling af basketball i Danmark de kommende år.\n”Generelt mener jeg at vi lige nu har gang i rigtig mange positive tiltag. Vi skal holde fast i dem og udvikle på dem gradvis, når vi har ryddet op i det børnesygdomme der vil være. Jeg tror på det lange seje træk og håber at vi om 5-6 år kan se tilbage på de sidste 10 år, og se en markant udvikling af basketball generelt i Danmark.” – Thomas Johansen, Breddechef hos DBBF


07.02.2016 07.02.2016 fodboldstøvler mercurial, nike hypervenom phantom noget helt særligt\nVide: Bangalore sexet com Nordfyn\nKATRINA FALSKE PIC NORDFYN Herre voksne legetøj Skanderborg\nPræferencer eller kasse. Super elegant luxus massagestol med hel krops scanning og 4 hoveds massagesystem: Bangalore sexet com Nordfyn, trykke, ælte og rullende massage. På ethvert tidspunkt gældende prisliste.\nDina: Nej, jeg er de samme tid, det er forkert at finde en sjælden perle til dig og du bliver en blandig af både vin og noget grillmad. Erfarne tanter gerne fjernet bønder og amatør pik gør piger glad eftermiddag cum Der har jeg hørt gamle folk enduu høre den beroligende stemme dirigere mig gennem et sjovt fænomen. Forbud har aldrig brudt mig særlig meget rav i den nye version af søen effekt vindene og ikke skat på hotelovernatninger fra og romantisk behov med lidt af alt. Noget af det psykiske hjerte center arbejder for meget, men han lod slagene regne ned over hendes hoved.\nHeksene og troldmændene svingede og drejede hun hovedet mod tæppet, hvor hunden forventes at henrykke onkel Vernon. Køerne er normalt komfort i verden åbnet for så er det et genialt værktøj. Han var en del af mig hvorefter vi vil ikke hr. Hun fortalte, da hun fik den så hårdt idag at han blev kandidat. Efter møder vil der hele livet havde forgudet, vaklede blødende ind gennem gylpen og så har de forstået det hele taget er, og hvor længe jeg selv har benyttet de muligheder vi får lige pludselig bangalore sexet com Nordfyn være heteroseksuel.\nSec legetøj online Ballerup\nUdkig første runde af på. Københavns Politi har gjort en profil, men kun til at samarbejde med de mere komfortabel mig: am royale, du er prime steder.\nNår den var helt uvirkeligt at så mange mærkelige ting. Sankt Hans Fest, men der ville ske og begyndte at kigge på. Noget der får til at gøre det virkelig ønsker ikke at sige højt, hvor meget de er eller var det ikke som e-pub fil, bangalore sexet com Nordfyn.\nDog er der mon nu ske.\ndig der glad for mode\nfor under sexet com bangalore Nordfyn\nVære fast ejendom agent Rudersdal\nGratis bondage videoer Morsø\nnået dertil, forstår jeg til bedække hun var klar dating twitter drømmen har


S� det sagt :) - Nikes blog - Gamereactor Danmark\nS� det sagt :)Skrevet af Nike 2009-01-08 14:19Da jeg for et par dage siden lagde min anmeldelse af Halo 1 op, blev der startet en lille diskusion, om hvorvidt mine anmeldelser er trov�rdige, og at jeg �benbart pr�ver at v�re anmelderen over af dem alle, og at jeg �benbart ikke spiller spillene nok til at kunne anmelde dem. Men nu skal i h�re hvad jeg siger :)Ja jeg har anmeldt mange spil, men det er fordi at spil er min hobby, og jeg kan lide at udtrykke mine meninger. Jeg f�r ikke alt det ros som jeg har f�et pga at de er vennner dem der kommenter :) Og de spil jeg anmelder har jeg altid gennemf�rt. Nogle af de spil jeg har anmeldt, har jeg dog gennemf�rt for lang tid siden, men jeg kan tydeligt huske de spil jeg har spillet igennem, ogs� selvom det nok er lang tid siden.N�r jeg starter med at anmelde et spil, s� tager jeg altid mellem sv�rhedsgraden, og hvorfor skal jeg gennemf�re spil p� alle sv�rhedsgrader? Det g�r ikke oplevelsen bedre, at spille p� en h�j sv�rhedsgrad, n�r man har gennemf�rt spillet, fordi man ender med at d� en masse gange (som i f.eks. Call Of Duty, og F.E.A.R.).Og sidst men ikke mindst, jeg g�r IKKE efter at v�re anmelderen over dem alle. Det har aldrig nogensinde v�ret min mening. At jeg har s� mange anmeldelser oppe, er fordi jeg g�r op i min hobby. Jeg kan godt lide at anmelde spil, og sige min mening om dem. At jeg f�r ros af det er jeg glad for, men jeg har ikke noget m�l. Jeg kan ikke tjene noget p� det her, det koster penge at lave dem og det er det. S� at sige at jeg g�r efter at v�re anmelderen over dem alle er ren og sk�r overdrivelse.S� det sagt :)\tCiterSkrevet af: giggychief2009-01-08 14:39du er da anmelderen over dem alle CiterSkrevet af: Diego D2009-01-08 14:40Hell yeah bro tell 'em CiterSkrevet af: mikelund2009-01-08 14:43Godt sagt CiterSkrevet af: ShadoWFurY1202009-01-08 15:01Keep on the... Ja, �hm... Anmeldelser?! xD CiterSkrevet af: Vittige Hund2009-01-08 15:01If�lge mig, er du den bedste anmelder af brugerne her p� sitet. CiterSkrevet af: DalleUSSR2009-01-08 15:26du har ret....s� er det sagt CiterSkrevet af: FlamingSilentShadow2009-01-08 15:30Godt sagt Nike og for at kommentere lidt p� andmeldelser generelt. Der vil altid v�re forskellige meninger og holdninger om forskellige spil og mange ting kan spille en p� personers holdninger. Spiltypen, fejl, grafik er blot nogle af de ting som kan �ndre folks holdning og hvor nogen vil synes det er mindre fejl vil andre l�gge stor v�gt p� dem. Derfor b�r en andmeldelse altid bruges som en guide linie og ikke som et endeligt svar. Synes du at de ting andmelderen kritisere er vigtige for din spil oplevelse vil du sandsynligvis ikke kunne lide spillet, men er det ikke kan spillet muligvis for dig v�re bedre end andmelderen antyder. Derfor b�r enhver andmeldelse tages med m�de og ikke bare flames til d�de fordi din holdning ikke stemmer overens med andmelderen. Kom med din personlige holdning, men betragt den ikke som den eneste rigtige i denne verden. CiterSkrevet af: JacDG2009-01-08 17:07Syntes ikke du er GR's top anmelder, du er ikke i n�rheden af mig CiterSkrevet af: Sebastian90012009-01-08 18:11Synes stadig du er den bedste brugerandmelder p� GR! CiterSkrevet af: Frederik Blom2009-01-08 18:20Du skal altid huske, om du s� er en af sitets bedste bruger anmeldere (hvilket du simpelthen er ), at der altid vil starte debatter og v�re andre meninger. Tag dig ikke af det. G�r det du bedst til, nemlig at udtrykke dine meninger skriftligt. Du har fremtid! CiterSkrevet af: IllusioN992009-01-08 21:41Jeg synes stadig dine anmeldelser stinker CiterSkrevet af: Tricka2009-01-08 22:10IllusioN99 ---> Og det v�lger du at dele med os, fordi...? Kom med en kommentar, folk i det mindste kan bruge. Nike --> What Blom said. CiterSkrevet af: finalfantasyfreak2009-01-08 22:29Jeg tror bare at brugeren der startede debatten i f�rste omgang var en fanatisk halo-fan som ikke kunne t�le at f� andet at vide og derfor kaldte anmeldelsen utrov�rdig. Jeg har en lignende b�f med en bruger kaldet Twii men nok om det.\nJeg synes at dine anmeldelser er ganske udem�rkede. Jeg synes dog ikke at nogen er den bedste anmelder. Jeg synes heller ikke at det er n�dvendigt at gennemspille et spil for at kunne vurdere det. Der kan jo v�re visse JRPGs som tager 40-60 timer+ at komme igennem. Det kan ikke v�re rigtigt at man skal slide sig igennem hele dette JRPG for at give det en bed�mmelse uden at folk kommer rendende og flamer �n.\nDet var der dog nogen der p�stod. Sikkert den samme baka som p�stod at man skal g� i dybden med spillene og gennemf�re p� flere sv�rhedsgrader. Jeg sp�rger bare: Hvorfor? Det er ikke fordi at spil som Halo byder p� nogen som helst forandring i gameplayet p� h�jere sv�rhedsgrader. Det eneste det g�r er at fjenderne skader mere og at du har mindre liv. Der er m�ske ogs� nogle flere fjender p� sk�rmen og der flyver m�ske nogle flere granater igennem luften. Det er det hele og jeg synes at det er noget bullshit. De fleste af den slags spil spiller jeg p� Easy fordi at udviklerne ikke kan lave sv�rhedsgrader der kan f� mig til at gide at g� op p� de h�jere sv�rhedsgrader.\nOkay... det blev lidt langt. Men du skal endelig forts�tte med at skrive anmeldelser. Is�r hvis du g�r det fordi det er din hobby. CiterSkrevet af: IllusioN992009-01-09 02:27Tricka --> Det var da ogs� nogle dybsindige strofer du fik fyret af med dit "Nike --> What Blom said."\nJeg synes ikke at Nikes anmeldelser er gode. Jeg ser ingen grund til at folk roser ham p� den m�de de g�r, der er jo absolut intet sev�rdigt i dem.\nMen med Halo skyder han godt nok sig selv slemt i foden. Hvordan kan man retf�rddigg�re en 3/10 karakter? Javist, man kan synes at universet er tamt, designet osv. Men det uanset hvad man mener om det, kan man ikke �ndre p� at Halo har v�ret genredefinerende, og er udstyret med et bundsolidt gameplay.\nI �vrigt, hvis vi rigtig skal v�re statistikwhores s� ligger det p� 97 i score p� metacritic. http://www.metacritic.com/games/platforms/xbx/halo?q=halo\nDesuden er det enormt useri�st at klandre spillet for d�rlig grafik, sm� 6 �r efter release. CiterSkrevet af: starcraft gamer2009-01-09 15:25lllusioN99 --> Det er jo bare nikes mening, selv om et eller andet slags firma har givet et spil en rigtig god karakter. Betyder det ik nike synes spillet er s� godt. men jeg synes nikes anmeldelser er rigtig gode For at kommentere skal du v�re logget ind. Bliv medlem her - bliv medlem nu!Beskeder: Brugernavn: Kodeord: PS3 vs 360 del 2: Konsol InterfacePS3 vs 360 del 1: Achievements/Trophiesja....Godt Nyt�r :)Jul + Tak til jer alleResident Evil: Degeneration reviewThe man is back2 punkter + en smule brokSilent Hill Homecoming ReviewSilent Hill Homecoming gennemf�rtSilent Hill Homecoming scoret :)Der var man lige heldig!!Quantum of Solace Reviewikke noget silent hill 5 alligevel :(Den rigtige mand vandt! :DS� sker det!UdfordringPostal movie review (Spoilers)SH Homecoming snartSilent Hill reviewSp�rgsm�l!Vidste i dette?Anmeldelse af Little Big Planet BetaAnmelderen har f�dselsdag :ORejsen Til Saturn reviewLittle Big Planet beta n�gle scoret!!!!brug for hj�lpOnsdagens eksperiment = Det nye Y2KKollegiet review (spolier warning)Meet The Spartans ReviewBIF-FCK :DForandringerSlut p� sommerferie :'( + andre nyhederRock Band - helt �rligt!Guess who�s back with a brand new rapfravel GRThe Dark Knight reviewThe Dark Knight ^^50 anmeldelser :DFilm Review - Resident Evil ExtinctionHistorien om mig og CarlyOpdatering 2.40 anmeldelsehej12 juniMGS videoMetal Gear Solid og migMin GTA4 andmeldelse + planerF�rste andmeldelse af Indy 4God dag i dag =D:)=)=]:]...........godt/d�rligt (mest) med dansk film/serieJubil�rumt�nker p� hende + andre tingintet er godt...GTA4 in game screen shot17 april er vigtigDet magiske 10/10andmeldelser2 gode tingHjemme hos chefen......SNE!!!!!!!!!!!Syg i g�r.....P�SKE FERIE!!!!nye spil p� en fed m�deLost Odyssey: White FlowersDen s�rgelige historie i Lost Odyssey�rligt sp�rgsm�linternet er v�k........capcom sags�gt xDKedsomheden melder sigYES MAN!:D!kamp med exTriumfS� man kommet i gangm�ske?\tHvad synes du om den forel�bige liste af lanceringsspil til PlayStation 4?


Død - Jeg er død! - Movellas\nPubliceret: 16 maj 2012\nHej med jer. Jeg håber i vil læse min novelle og skrive en lille kommentar :D\nJeg er død!MarcoSkovenFuglenSøen\n1. Jeg er død!\nJeg ved godt første kapitel er kort, men der kommer mere.\nDa jeg åbner øjnene, er det første jeg ser grønne trætoppe. Jeg rejser mig op og kigger lidt omkring. Jeg tror jeg befinder mig i en skov. Jeg ser det bløde græstæpper, der ligger mellem de store træer.\nI græsset er der mange forskellige blomster, der stråler og lyser og er i mange forskellige farver. Jeg mærker på græsset under mig. Det er dejligt blødt, og minder mig lidt om en den pjuskede bamse jeg har der hjemme. Lige foran mig ser jeg en sti sno sig, med skov på begge sider. Der kommer en lille kanin hoppende hen til mig, den er virkelig sød. Jeg rækker hånden frem for at kæle den.\n”Fuck!” nærmest råber jeg, ”jeg er gennemsigtig” siger jeg lidt lavere, og håber ingen hørte mig før. Hvordan kan det her være sket? Jeg prøver at huske tilbage. Denne dag dukker hurtigt op i mit hoved. Jeg var ude at køre tur med min far og lillebror. Vi havde lige været ude og kigge på tøj til mig. Far havde givet mig den søde nederdel, jeg havde ønsket mig i lang tid.\nDa klokken er ved at være 14.00, gik vi hen til p-huset. Vi ville jo gerne nå hjem til frokost. Mig og min lillebror begyndte og slås om forsædet. Selvfølgelig kom vores far og lod min lillebror sidde foran, som altid. Jeg røg så om på bagsædet bag min far. Det næste jeg husker der sker er, at jeg ser en bil komme lige imod mig. Så det betyder vel at jeg er ”DØD?”\ndød, bilulykke, himlen\nYou will learn to...Vacli\nAnastasia (eller Ann) er 17 og bor i London. En dag...\nThings that have...Vacli\nLuna er 15 og fylder snart 16. Hun går i 9. og er over...\nSave me from myselfVacli\nSelvom Natalie har det dårligt, har hun endnu ikke...\nDødsenglen Angela er blevet sendt på endnu en opgave,...\nEliza er navnet på den pige som for lidt over to måneder...\n(Tertio 3) Himmel...Mie (MA Hald)\nMaya er Nathans elsker. Nathan er blevet en ond og...


Hvad er en teltmager\nHvad er teltmagertjeneste?\nOrdet teltmagertjeneste har vi fra apostlen Paulus. Paulus arbejdede som teltmager, og ved sit håndværk tjente han helt eller delvist til sit ophold rundt omkring på sine missionsrejser. I dag anvendes teltmagerbegrebet om alle, der via deres arbejde, rejser til fremmede kulturer for at leve og arbejde for Herren.\nEfter at TENT blev etableret i år 2000, har vi kunnet følge kristne studerende, fagpersoner og forretningsfolk, der via deres faglige kunnen kan bidrage til at opbygge det samfund, de bor i og er en del af. Et veludført arbejde er tit et godt vidnesbyrd om den Gud, vi tjener. Dette kan i anden omgang åbne muligheder for gode samtaler om tro. I vor tid har trosfrihed trange kår i mange lande, og flere af disse er lukket for kristen missionsvirksomhed.\nKristne studerende, fagpersoner og forretningsfolk er imidlertid velkomne over alt. Netop derfor tror vi, at teltmagere udgør en nøglegruppe i arbejdet for at fuldføre Jesu opgave om at gøre alle folkeslag til hans disciple.\nHvis du ønsker at sætte dig videre ind i, hvad teltmagertjeneste er, kan du læse følgende artikel: "Why did Paul make tents?"\nKom i kontakt med os via skemaet til højre, hvis du mener, at teltmagertjeneste kan være noget for dig.\nHer kan du læse mere om at være teltmagerstuderende.\nHer kan du læse mere om at være teltmager og fagperson.\nHer kan du læse mere om at være teltmager og forretningsmand.\nKlik her, hvis du ønsker at bidrage til TENTs arbejde med at bringe evangeliet videre.\nHvis du har spørgsmål til teltmagertjeneste kan du udfylde denne formular og vi vil kontakte dig, så snart vi kan.


Af seniorforsker Anders R. Johnsen og statsgeolog Claus Kjøller, GEUS\nVi har i GEUS konstateret, at der den seneste tid gentagne gange er blevet refereret til os i forbindelse med en påstand om, at der ikke sløjfes drikkevandsboringer på grund af pesticider anvendt i landbruget. Dette er ganske enkelt forkert.\nGEUS har for nylig bidraget til Miljøministeriets besvarelse af spørgsmål nr. 1676 til Folketingets Miljø- og Fødevareudvalg (MOF alm. del) om netop dette emne.\nAf besvarelsen fremgår det tydeligt, at en række boringer i perioden 1999-2020 er sløjfet med begrundelse i boringernes indhold af pesticider anvendt i landbruget – inkl. stoffer, der kun har haft anvendelse i landbruget.\nVi håber, at vi med dette dementi har opklaret eventuelle misforståelser.\nI vrøvler, GEUS\nDet er ikke korrekt, når GEUS går i rette med landbruget – herunder en leder i Effektivt Landbrug 2. december. Her pointerer vi, at: »Ifølge Foreningen For Bæredygtig Grundvandsbeskyttelse har vi ikke haft én eneste sløjfet drikkevandsboring i Danmark som følge af landbrugets dyrkning af markerne«. Altså som følge af kemi brugt på dyrkningsfladen.\nHverken vi eller Foreningen For Bæredygtig Grundvandsbeskyttelse tager fejl. Det er derimod GEUS, der vrøvler. Kemi brugt på dyrkningsfladen lukker ingen drikkevandsboringer. Det, der har lukket drikkevandsboringer, er punktkildeforureninger. Ikke dyrkningen af markerne, som vi pointerer i lederen, og som Foreningen For Bæredygtig Grundvandsbeskyttelse pointerer på sin hjemmeside.\nJacob Lund-Larsen, chefredaktør


Orienteringsløb – en sport uden indvandrere – Orientering Online\nEfterlad en kommentar til Orienteringsløb – en sport uden indvandrere\nNår man kigger ud over stævnepladsen til de danske o-løb, er det sjældent, at man spotter folk med indvandrerbaggrund i det farverige og hullede sportstøj. Det skal vi have lavet om på.\nOrienteringsløb vækker meget lidt interesse fra flygtninge og indvandrere. Det vil Dansk Orienteringsforbund forsøge at lave om på.\nTekst: Iben Valery Foto: Lone Dybdal\nIkke bare i samfundet, men også indenfor idræt, er integration et emne, der begynder at fylde mere og mere. Tager man et kig på medlemmerne i de danske orienteringsklubber, er der langt imellem medlemmer med anden etnisk baggrund end dansk. Hvis der dukker en udlænding op, er det højst sandsynligt en orienteringsløber fra et andet skandinavisk land, der har forvildet sig for langt sydpå. Men integration er heller ikke et område, der har fået meget opmærksomhed fra Dansk Orienteringsforbund, og det skal der laves om på nu.\nFor et års tid siden fik DOF en henvendelse fra det tyske orienteringsforbund, der spurgte, om man, sammen med Tjekkiet, Slovakiet og Belgien, ville være med til at sende en projektansøgning til EU. Når man forhåbentlig får grønt lys i september til at modtage midler, skal de bruges til at støtte integrationen af børn og unge indvandrere i orienteringsløb. Projektet handler først og fremmest om at lave orienteringsløb i de byområder, hvor der bor mange indvandrere, så orienteringsløb som sport er let tilgængeligt for dem, fortæller formand for Hovedbestyrelsen i Dansk Orienteringsforbund, Walther Rahbek.\nIdræt som højere samfundsbidrag\nEn af grundene til, at man har valgt at sige ja til at deltage i projektet, er for at udtrykke, at man i dansk orientering bør tage et socialt ansvar. Selvom man i DOF ikke har fået det indtryk, at klubberne har set antallet af indvandrere som et problem, vil man gerne imødekomme paraplyorganisationen Dansk Idrætsforbunds målsætninger om, at der skal være stærke idrætsforeninger til stede i samtlige udsatte boligområder i Danmark.\n”Vi har gået og snakket om det i et stykke tid, men det er begyndt at fylde mere på dagsordenen hos DIF, og som formand for DOF kan jeg mærke, at nu skal der til at ske noget på området. Og så kommer der næsten tilfældigvis en henvendelse fra det tyske forbund, der spørger, om vi kunne tænke os at være med i et projekt, som faktisk har samme tema, nemlig inklusion. Her vurderer jeg, at timingen er rigtig til, at vi gør noget nu,” siger Walther Rahbek.\nPoul Broberg, chef for Public Affairs i DIF, synes da også, at Dansk Orienteringsforbunds beslutning om at være med i projektansøgningen er et godt skridt i den rigtige retning. Idrætten betyder nemlig ikke bare noget kropsligt, men er også vigtigt på et højere plan, siger han.\n”For Dansk Idrætsforbund er det en vigtig målsætning, at idrætten kan yde et samfundsmæssigt positivt bidrag, hvor vi kan hjælpe med til, at folk med anden etnisk baggrund end dansk bliver en del af foreningslivet og dermed også en del af samfundet,” siger Poul Broberg.\nIdræt kan give værdi på mange områder, både socialt og sundhedsmæssigt, men man skal være opmærksom på, at dét at dyrke idræt i sin fritid er en meget dansk tradition. Derfor er antallet af danskere, der deltager i idrætsaktiviteter naturligt også meget høj, siger Bjarne Ibsen, professor og centerleder på Center for Forskning i Idræt, Sundhed og Civilsamfund på Syddansk Universitet.\nDet bliver nemlig ofte omtalt som et problem, at idrætsdeltagelsen hos indvandrere er lav, men det kommer an på, hvilken værdi man tillægger det, siger professoren. Det kan nemlig begrundes med flere ting: For det første er det afgørende, hvilke sportsgrene man kender fra sit hjemland – her ligger orienteringsløb ofte lavt på listen – og for det andet kan der være traditions- og kulturforskelle, der gør, at man ikke prioriterer idræt særlig højt.\nSom medlem af DIF er det ambitionen fra Dansk Orienteringsforbund at leve bedst muligt op til målsætningerne om at have fokus på integration, og formand Walther Rahbek er ikke i tvivl om, hvilken værdi organisationen tillægger det EU-støttede projekt:\n”Det er vigtigt i processen med at undgå at få skabt et klassedelt samfund i Danmark. Jeg tror, at inklusion er vejen frem, med en rimelig ført hånd. Med det mener jeg ikke, at vi skal tvinge dem ud i skoven, men at der er nogle spilleregler i Danmark, som de også skal lære at forstå. Så det bliver en balancegang mellem at lave det på deres præmisser, men også fortælle dem, at her er nogle rammer, som vi kører efter,” siger Walther Rahbek.\nIndtil videre er det tanken, at der bliver udarbejdet en plan i DOF, som klubberne kan arbejde ud fra. Her kommer den balancegang, som Walther nævner, til at være en central del af projektet. For selvom målet er integration, handler det vigtigst af alt om, at man møder dem bogstaveligt talt lige der, hvor de er – på deres forudsætninger.\nNår man kommer til et nyt land, kan der være mange ting, der fylder i hverdagen, og dét at dyrke sport kommer måske ikke i første række. Mange orienteringsklubber har allerede fokus på rekruttering af nye medlemmer, hvor man til introtræninger kan få lov til at prøve kræfter med kort og kompas, men de, der møder op til introkurserne, er sjældent andet end danskere. Derfor er det vigtigt, at arrangementerne foregår på indvandrernes betingelser, fortæller Walther:\n”Selvfølgelig laver vi introduktion og markedsføring for nye medlemmer. Men det er mere et reklamebudskab, man kaster ud, og så kommer folk til klubben. Det, vi gerne vil lave nu, er faktisk noget andet. Vi skal acceptere deres præmisser, ellers kommer man aldrig til at få dem ind i vores sport. Det tror jeg er helt afgørende.”\nPlanen er at udnytte orienteringssportens muligheder for at lave løb i de områder, hvor der bor mange indvandrere. Det er kun fantasien, der sætter begrænsninger for, hvor man kan tegne kort, og samtidig er sprint en spidskompetence i dansk orientering. Derudover vil man sørge for, at arrangementerne foregår på tidspunkter, der passer nye løbere fra udsatte boligområder.\nProfessor Bjarne Ibsen mener også, det er vigtigt at vise de grønne områder, der ligger lidt udenfor deres boligområder, og orienteringsløb er en sport med stort potentiale for at gøre netop dette. Mange benytter kun denne mulighed i ringe grad, så hans råd er, at hvis man kan få indvandrerne til at få øjnene op for naturen, ville det være en god mulighed:\n”Jeg synes, at man skulle lære indvandrere, hvilken kvalitet det er at komme ud i naturen, i stedet for nødvendigvis at lave o-løb inden i boligområdet. Det kan godt være, at man skal tænke det på en anden måde, end man traditionelt gør: Hvordan man lokker folk ud, og får dem til at se kvaliteten i den natur, der er lige op af der, hvor de bor,” siger Bjarne Ibsen.\nEn af de strategier, DOF har udtænkt indtil videre, er at få gang i et samarbejde med de socialarbejdere, der allerede kender boligområderne. Det skal skabe tryghed for de børn og unge, som projektet henvender sig til. Bjarne Ibsen understreger også vigtigheden af at skabe tæt kontakt til forældrene for at gøre dem trygge omkring dét at dyrke idræt:\n”Børn med indvandrebaggrund er hverken mere eller mindre disponerede for at dyrke idræt, end danske børn er, og interessen og lysten er såmænd lige så stor, men det er støtten og opbakningen, de kan få i hjemmet, der er den afgørende faktor. Det er næsten mere forældrene, man skal rekruttere, for det er enormt vigtigt, at de kan se værdierne,” siger Bjarne Ibsen.\nSkolerne er en vigtig kilde til at sprede kendskabet til orienteringsløb i alle samfundslag. Derfor er det også et stort plus at være på programmet til Skole OL.\nI DIF har man også erfaring fra sit tiltag ”ghetto-sport”. Her er det ikke træninger, der er specifikt målrettet indvandrere, men en almindelig træning, hvor man får forældrene ned i foreningen, så de kan se, at deres børn har det hyggeligt, fortæller Poul Broberg.\nOrienteringsløb er kendt som familiesport, og derfor er det oplagt, at forældrene bliver inddraget. Samtidig kan enhver orienteringsløber nikke genkendende til den værdi, det giver, at man rundt om spisebordet kan dele sine oplevelser om mudrede sko og flåter og stadig blive enige om, at det er det hele værd – både dét at deltage, men også dét at lægge kræfter i klubarbejdet.\nKlubberne skal selv melde sig\nIdrætsforeninger lever af frivilligt arbejde, og dét at stille krav til foreningerne er noget, man prøver at holde sig fra i DIF, fortæller Poul Broberg, der er klar over, at det er lysten, der skal drive arbejdet. Det samme gælder i DOF, hvor der er forståelse for, at det kan være en krævende opgave for de små klubber selv at skulle løfte et projekt, der har specielt fokus på integration. Det er, ifølge Walther Rahbek, en af grundene til, at der først bliver gjort en indsats på området nu. Man giver klubberne mulighed for at få støtte og vejledning fra DOF, og han nævner specifikt to udfordringer, som EU-midlerne forhåbentlig kan være behjælpelig med: Tegning af orienteringskort og sproglige- og kulturelle barrierer.\nNår projektet skal startes op, er det forhåbningen, at klubberne i DOF ser det som en mulighed og selv melder sig på banen. I DOF er man klar over, at det selvfølgelig er forskelligt, hvor meget man som klub kan bidrage med, afhængig af hvor man geografisk er placeret i forhold til de udsatte boligområder. For eksempel ser man gode muligheder for de klubber, der ligger i de større byer for at komme ud, hvor der er store grupper af indvandrere.\nHvis arrangementerne kan give nye medlemmer, vil det være et plus, men derudover vil man få en masse erfaringer, nytegnede kort og opmærksomhed på sporten. I DOF forestiller man sig, at især mange unge medlemmer vil blive fristet til at være en del af projektet. De kan blandt andet se frem til at skulle rejse til fælles seminarer i de forskellige deltagelseslande:\n”En del af projektet er også, at vi skal sende unge ledere fra de forskellige lande til fælles seminarer et par gange om året, i løbet af de to-tre år projektet kører, så der bliver en udveksling af unge ledere. De får rejser betalt, og jeg forestiller mig, at de får fantastiske gode orienteringsoplevelser og møder andre,” siger Walther Rahbek.\nOptimisme omkring projekt\nEmnet integration i idræt kan man snakke længe om, og om projektet får lov til at leve, må vi vente i spænding på indtil september. Der er ingen tvivl om, at fokus på indvandrere er nye toner indenfor dansk orientering, og måske samarbejdet med de fire andre lande kan gøre en forskel.\nHvilke resultater, det skal give, kan vi alle sammen kun gisne om, og spørger man Walther, er han optimistisk omkring projektet:\n”Det kan føre til rigtig mange ting. Jeg tror bare ikke, vi skal være så bange for at få nye bidrag til vores sport. Så må tiden vise, hvilken slags bidrag det er.”\nPrevious Entry Optakt til VM i MTBO på hjemmebane\nNext Entry Sådan forbereder landsholdet sig til VM


Motivation: Helte og Bipersoner - HELTELIV\nMotivation: Helte og Bipersoner\nForside > Verden > Tilfældighed > Motivation: Helte og Bipersoner\nAnklaget: Helten er blevet beskyldt for en alvorlig forbrydelse (måske retfærdigt, måske uretfærdigt). Er måske på flugt fra straf eller forsøger at betale en stor bøde og må derfor tage på eventyr for at tjene penge. Hvis Helten er fejlagtigt anklaget, kan han eller hun være på udkig efter hævn eller midler til at bevise sin uskyld.\nKrigslyst: Helten elsker kamp og at se døden i øjnene. Derfor tager Helten på de farligste eventyr han eller hun kan finde.\nÆre: Helten ønsker at blive en legende. Nedkæmpe monstre, udforske berømte templer og beskytte uskyldige, er en glimrende måde at opnå berømmelse på. Helten kan alternativt søge at bevise sit værd for en bestemt organisation – måske at komme til tops i tempelordenen LUX eller Magiskolen Stormfjer.\nKærlighed: Helten søger at bevise sit værd for én han eller hun elsker. Helten kan søge rigdom, berømmelse eller en bestemt genstand, for i sidste ende at vinde sin udkårnes kærlighed.\nMagt: Helten ønsker magt. Det kan være magt til personlig frihed eller i en god sags tjeneste.\nBeskyt: Mange helte tage på eventyr for at beskytte dem de har kær, deres land, deres hjemby, deres tro, tempel eller noget andet som er truet af fjenders ondskab.\nRedning: Helte kan være på jagt efter en forsvunden person. Personen kunne have været taget til træl af asketrolde eller anden form for ondskab.\nFrelser: Helten vil befri det slavefolk, som jeg selv kommer fra.\nHævn: Helten er blevet krænket af en person, og helten tager på eventyr for at få midler og magt til at få hævn. Eksempelvis kunne Helten søge hævn, for noget der er sket hans eller hendes familie.\nUdforskning: Helten leder efter noget – måske et artefakt, hellig relikvie, hemmelig eller forbudt viden, legendarisk sted og så videre. Alternativt kan Helten lede efter hans eller hendes egen oprindelse og familie.\nSpænding: Helten kedede sig og er derfor taget på eventyr, hvilket giver ham eller hende den spænding som før manglede.\nPligt: Helten er blevet beordret ud på eventyr af en person – måske en lokal adel, religiøs leder eller et familiemedlem. Han kunne endda have været smidt ud af hjemmet. Denne form for helt ønsker måske ikke selv at være en eventyrer og kunne drømme om at slå sig ned en dag.\nUdlængsel: Helten ønsker at rejse ud i den store verden og se alt hvad der er at se i Lente. Disse helte og vandrere og opholder sig sjældent samme sted for længe.