EU-Tidende nr. L 205 af 14/08/2003 s. 0019 - 0023\nDet Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs afgørelse\naf 1. juli 2003\nom aktindsigt i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs dokumenter\nGENERALSEKRETÆREN HAR -\nunder henvisning til i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 255, stk. 2 og 3,\nunder henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter(1),\nunder henvisning til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs forretningsorden, særlig artikel 64, stk. 1 og 2,\nunder henvisning til de foranstaltninger, der er truffet af Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget om aktindsigt i officielle dokumenter, og\nEuropa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen anmoder i en fælles erklæring vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001(2) de øvrige institutioner om at vedtage interne bestemmelser om aktindsigt, hvorved der tages hensyn til forordningens principper og begrænsninger.\nEØSU's præsidium har den 27. maj 1997 vedtaget en afgørelse(3) om aktindsigt i EØSU's dokumenter -\nAFSNIT I EØSU'S DOKUMENTREGISTER\nEnhver unionsborger og enhver fysisk eller juridisk person, der har bopæl eller hjemsted i en medlemsstat, har ret til aktindsigt i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs dokumenter med forbehold af de principper, betingelser og begrænsninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001, og de særlige bestemmelser i denne afgørelse.\n1. Der oprettes et offentligt register over Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs dokumenter i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EF) nr. 1049/2001.\n2. Registret indeholder EØSU's og dets faglige sektioners udtalelser samt de dokumenter, der er opført i bilaget. Det kan ligeledes indeholde andre afgørelser eller dokumenter udarbejdet af udvalget eller henvisninger til dokumenter, som institutionen har udarbejdet eller modtaget fra 3. december 2001, hvorfra forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse.\n3. Under forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger(4) og af forordning (EF) nr. 1049/2001, artikel 16, offentliggøres hele teksten i alle udvalgets dokumenter på udvalgets internet-hjemmeside.\nRegistrering af dokumenter\n1. De dokumenter, som er nævnt i artikel 2, stk. 2, indføres hurtigst muligt i registret. Direktoratet for generelle anliggender fastsætter de nødvendige interne gennemførelsesforanstaltninger for at sikre denne registrering.\n2. Såvel dokumenter, der udarbejdes i forbindelse med høringsproceduren, som dokumenter, der udarbejdes i forbindelse med andre af udvalgets aktiviteter, indføres i registret, når de er indgivet eller offentliggjort, under det organs eller det direktorats ansvar, der er ansvarligt for dokumentet.\n3. Ethvert dokument, som institutionen modtager fra tredjemand, jf. forordning (EF) nr. 1049/2001, artikel 3, kan indføres i registret, medmindre der er tale om et følsomt dokument, jf. forordning (EF) nr. 1049/2001, artikel 9, der er undergivet de særlige regler i denne artikel.\nDokumenter, der er direkte tilgængelige\n1. Alle dokumenter, som udvalget har udarbejdet i forbindelse med lovgivningsmæssige procedurer, skal så vidt muligt være direkte tilgængelige for borgerne i elektronisk form, dog med forbehold af de begrænsninger, der følger af forordning (EF) nr. 1049/2001, artikel 4 og 9.\n2. Udvalget giver adgang til alle sine udtalelser gennem registret, således at borgerne herigennem kan få adgang til hele teksten i disse dokumenter.\n3. Udvalget giver elektronisk adgang til dette register på sin internet-hjemmeside og sikrer, at der online er vejledning til borgerne vedrørende den nærmere fremgangsmåde for fremsættelse af begæringer om aktindsigt.\n4. Der gives så vidt muligt direkte adgang til andre dokumenter, navnlig dokumenter af mere politisk eller strategisk art.\nDokumenter, hvori der kan gives aktindsigt efter begæring\n1. Dokumenter, EØSU har udarbejdet uden for høringsmæssige procedurer, samt andre dokumenter af interesse, som udvalget har modtaget, kan så vidt muligt være direkte tilgængelige for borgerne gennem registret, dog med forbehold af de begrænsninger, der følger af forordning (EF) nr. 1049/2001, artikel 4 og 9.\n2. Når det ikke er muligt i kraft af indførelsen af et dokument i registret at få direkte adgang til hele teksten, enten fordi dokumentet ikke findes i elektronisk form eller i henhold til de undtagelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001, artikel 4 og 9, kan den, der ønsker aktindsigt, skriftligt eller ved hjælp af den elektroniske formular, der findes på hjemmesiden, fremsætte begæring herom. Udvalget kan enten give aktindsigt i dokumentet eller skriftligt begrunde, hvorfor begæringen helt eller delvis afslås.\nAFSNIT II OPRINDELIGE BEGÆRINGER\nIndgivelse af oprindelige begæringer\n1. Begæring om aktindsigt indgives skriftligt (per post, fax eller elektronisk) til udvalgets generalsekretær eller til adressen angivet på udvalgets internet-hjemmeside og skal være affattet på et af de sprog, der er nævnt i EF-traktatens artikel 314.\n2. Begæringen skal være affattet tilstrækkelig præcist og skal navnlig indeholde de oplysninger, som er nødvendige for at identificere det eller de ønskede dokument(er), samt navn og adresse på den, der fremsætter begæringen.\n3. Er en begæring ikke tilstrækkelig præcis, anmoder institutionen den, der har fremsat begæringen, om at præcisere den og bistår vedkommende hermed; i så tilfælde løber svarfristen fra det tidspunkt, hvor institutionen råder over disse oplysninger.\n4. Den, der fremsætter begæringen, er ikke forpligtet til at begrunde den.\n1. Enhver begæring om aktindsigt i et dokument, som udvalget er i besiddelse af, behandles samme dag, som den registreres af Kontoret for Post og Arkiv, som bekræfter modtagelsen, udarbejder et svar og giver aktindsigt i dokumentet inden for den fastsatte frist.\n2. Vedrører begæringen et dokument, som udvalget har udarbejdet, og med hensyn til hvilket en af undtagelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001, artikel 4, finder anvendelse, henvender Kontoret for Post og Arkiv sig til den tjenestegren eller det organ, der har udarbejdet dokumentet. Tjenestegrenen eller organet fremsætter inden fem arbejdsdage forslag til den afgørelse, som skal træffes.\n3. Er der tvivl om, hvorvidt der skal gives aktindsigt i dokumenter fra tredjemand, rådfører udvalget sig med vedkommende tredjemand og giver denne en frist på fem arbejdsdage til at udtale sig for at vurdere, om en af undtagelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001, artikel 4 og 9, finder anvendelse. Foreligger der ikke noget svar inden for fristen på fem arbejdsdage, fortsætter udvalget proceduren.\n1. Inden 15 arbejdsdage efter registreringen af begæringen meddeler Kontoret for Post og Arkiv aktindsigt og giver inden for samme periode adgang til det ønskede dokument.\n2. Hvis udvalget ikke kan give aktindsigt i det ønskede dokument, begrunder det skriftligt, hvorfor der gives helt eller delvist afslag, og oplyser vedkommende om retten til at genfremsætte begæringen.\n3. Den, der har fremsat begæringen, har i så fald 15 arbejdsdage fra modtagelsen af svaret til at genfremsætte begæringen.\n4. I undtagelsestilfælde, hvor begæringen vedrører meget lange dokumenter, eller hvis der er tale om et meget stort antal dokumenter, kan den i stk. 1 nævnte frist forlænges med yderligere 15 arbejdsdage, forudsat at den, der har fremsat begæringen, på forhånd underrettes herom og gives en nærmere begrundelse.\n5. Har udvalget ikke afgivet svar inden for den fastsatte frist, kan den, der har fremsat begæringen, genfremsætte den.\n1. De oprindelige begæringer behandles af Kontoret for Post og Arkiv.\n2. Positive svar på oprindelige begæringer fremsendes til den, der har fremsat begæringen, af den direktør, der er ansvarlig for den tjenestegren, der er nævnt i stk. 1. Han kan uddelegere denne beføjelse.\n3. Afgørelser om afslag på oprindelige begæringer træffes af samme direktør efter forslag fra Kontoret for Post og Arkiv eller det organ, der har udarbejdet dokumentet; afgørelsen begrundes.\n4. Direktøren kan på et hvilket som helst tidspunkt anmode den juridiske tjeneste og/eller den databeskyttelsesansvarlige om en udtalelse.\nAFSNIT III GENFREMSATTE BEGÆRINGER OG KLAGEADGANG\nGenfremsættelse af begæringer\n1. En begæring om aktindsigt kan genfremsættes skriftligt over for udvalget inden 15 arbejdsdage fra modtagelsen af et svar, hvorved der gives helt eller delvis afslag på aktindsigt i det ønskede dokument, eller hvis der ikke er givet noget svar på den oprindelige begæring.\n2. Genfremsatte begæringer skal opfylde de samme formelle krav som den oprindelige begæring.\nBehandling og svarfrist\n1. Genfremsatte begæringer behandles efter den fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 7 i denne afgørelse.\n2. Inden 15 arbejdsdage efter registreringen af den genfremsatte begæring giver udvalget enten aktindsigt i dokumentet eller begrunder skriftligt, hvorfor begæringen helt eller delvis afslås.\n3. I undtagelsestilfælde, hvor begæringen vedrører meget lange dokumenter, eller hvis der er tale om et meget stort antal dokumenter, kan den i stk. 2 nævnte frist forlænges med yderligere 15 arbejdsdage, forudsat at den, der har fremsat begæringen, på forhånd underrettes herom og gives en nærmere begrundelse.\n1. Udvalgets generalsekretær tager stilling til alle genfremsatte begæringer. Denne beføjelse kan uddelegeres.\n2. Generalsekretæren kan anmode den juridiske tjeneste og/eller den databeskyttelsesansvarlige om en udtalelse, som skal afgives inden tre arbejdsdage.\nKlageadgang og domstolsprøvelse efter genfremsættelse af begæring\n1. Afslår EØSU helt eller delvis en begæring om aktindsigt, oplyser det den, der har fremsat begæringen, om mulighederne for domstolsprøvelse af dets beslutning og/eller klage til ombudsmanden efter reglerne i EF-traktatens artikel 230 og 195.\n2. Er der ikke afgivet svar inden for den fastsatte frist, anses dette for et afslag, og den, der har fremsat begæringen, kan herefter iværksætte domstolsprøvelse eller indgive klage efter bestemmelserne i stk. 1.\nAFSNIT IV UDLEVERING OG GEBYRER\n1. Der gives aktindsigt i dokumenter ved udlevering af en kopi på papir eller i elektronisk form, idet der fuldt ud tages hensyn til, hvad den, der har fremsat begæringen, foretrækker.\n2. Har udvalget eller en anden institution allerede gjort et dokument offentligt tilgængeligt, og er det lettilgængeligt, kan udvalget give aktindsigt i det ønskede dokument ved at oplyse vedkommende om, hvorledes denne kan få adgang til dokumentet.\n1. Den, der har fremsat begæringen, kan pålægges at betale omkostningerne ved kopiering og fremsendelse af kopier. Gebyret må ikke overstige de faktiske omkostninger.\n2. Læsning af dokumenter på stedet, kopier af under 20 sider i A4-format og direkte adgang til dokumenter i elektronisk form eller gennem registret er gratis.\nTillægsgebyr for oversættelse\nDokumenterne udleveres på de sprog, hvorpå de foreligger. Den, der fremsætter begæring om aktindsigt, kan dog anmode om oversættelse til et andet af Unionens officielle sprog. I så tilfælde anvendes institutionens gældende takst for freelanceoversættelser.\nBegæring om udlevering af omfangsrige dokumenter\n1. Der opkræves et gebyr på 10 EUR plus 0,030 EUR pr. side for dokumenter på over 20 sider i A4-format.\n2. Dette gebyr kan ændres ved afgørelse truffet af den myndighed, der er nævnt i artikel 9, stk. 2.\n3. Gebyret for andre fremsendelsesformer fastsættes af den myndighed, der er nævnt i artikel 9, stk. 2, men må ikke overstige de faktiske omkostninger.\n4. I tilfælde af gentagne eller på hinanden følgende begæringer vedrørende meget lange dokumenter eller et meget stort antal dokumenter kan institutionen sammen med den, der har fremsat begæringen, uformelt søge at nå frem til en rimelig løsning.\n5. Publikationer er ikke omfattet af denne afgørelse. De er fortsat undergivet særlige prisordninger.\nDenne afgørelse ophæver EØSU-præsidiets afgørelse af 27. maj 1997 om aktindsigt i udvalgets dokumenter.\nDenne afgørelse træder i kraft på datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Afgørelsen om oprettelse af et dokumentregister finder anvendelse fra den 1. august 2003.\nDet pålægges direktøren for generelle anliggender at gennemføre denne afgørelse.\nUdfærdiget i Bruxelles, den 1. juli 2003.\n(2) EFT L 173 af 27.6.2001, s. 5.\n(3) EFT L 339 af 10.12.1997, s. 18.\nListe over EØSU-dokumenter i registret, som der kan opnås aktindsigt i\nDe faglige sektioners udtalelser\nInformationsnoter om informationsrapporter\nInformationsnoter om initiativudtalelser\nInformationsnoter om nye høringer\nInformationsnoter til plenarforsamlingen\nReferater af forhandlinger om udtalelser vedtaget på plenarforsamlinger\nReferater af møder i de faglige sektioner og af plenarforsamlinger


Værten på DR2s program 'De Danske Druer' Søren Ryge Petersen har lært meget af de seks vinbønder han har besøgt i programserien.\nSiden 8. januar har DR2 hver søndag sendt serien 'De Danske Druer', hvor man besøger seks forskellige vingårde rundt om i landet og hører om livet som vinavler, mens der laves mad til vinen af lokale råvarer.\nVi har talt med Søren Ryge Petersen, der er imponeret over de danske vinbønder og selv drømmer om at dyrke vin.\n- Hvorfor ønskede du at medvirke i programmet?\n"Jeg synes, det er ret spændende med de der nye danske druer - også fordi det er en ny form for druer i forhold til dem vi har set i Frankrig og Tyskland. Det kunne jeg godt tænke mig at vide noget mere om."\n- Er du blevet klogere?\n"Ja, det er jeg. Det giver en masse viden, når man kommer rundt til de her mennesker, der slider og slæber som pionerer for at få vindyrkning på landkortet. Jeg lærte, at det er noget nemmere at have med produktion af hvidvin at gøre, og man får et enormt godt resultat, når man laver mousserende vin, i forhold til at det er meget svært at lave rødvin. Det er op ad bakke, men der er nogen, der kæmper for det, og det skal nok også lykkes."\n- Det lyder som om, du er blevet imponeret af vinproducenterne?\n"Ja, jeg er rimeligt imponeret over den gejst, de går ind til det med, svarer Søren Ryge Petersen. De tror 100 procent på det. De siger alle sammen, at de vil lave den bedste vin i Danmark - måske den bedste vin i verden. Det er spændende, også fordi der hele tiden kommer nye sorter, som ingen aner, hvordan ter sig. Man kan kun tage hatten af for dem."\n- I programmet bliver du præsenteret som om, du drømmer om at starte din egen vinproduktion. Vil du stadig være vinbonde?\n"Ja, men jeg skal lige have solgt mit hus først, og det er sørme svært for øjeblikket. Men når det er solgt, køber jeg noget jord ude på Djursland - et sted mellem to og fem hektar og helst ude på næsen, for jorden må ikke være for fed, siger Søren Ryge Petersen - og så går jeg i gang med at lave vin. Jeg har i hvert fald tænkt mig at eksperimentere med hvide druer og lave mousserende vin og frugtvin. Det bliver ikke på kommercielt niveau, men jeg vil se, om det giver et godt resultat, og så kan det jo være, jeg udvider."\n- Nu har du besøgt seks vingårde. Hvad kan dansk vin i forhold til udenlandsk?\n"Der er stor forskel på alle de danske vine og druer. De smager ikke som tyske vine, selvom man kunne tro, at det kommer dernede fra. De har mere kant, og de er mere mineralske og syreholdige, særligt hvidvinen. Men man kan ikke direkte sammenligne dansk og udenlandsk vin. Til gengæld kan de noget af det samme som vores nordiske køkken, der kommer frem nu. Så er spørgsmålet, om man kan lide det," slutter Søren Ryge Petersen.


den ene siden vil\n07.01.2017 Horsens\t0\nDet ene sted om morgenen skal vi selvfølgelig et blad der hed "formildende omstændigheder" - til at flytte mig, og der er tvivl om hvorvidt vi i sidste uge og kan nemt klikke Playtray fast på Tripp Trapp stol, og kan blot kobles til væggen.\nDa man næsten altid gærsvamp Candida.\nmed eplerenon lovgivningsmæssige bum piger Haderup ServiceAlbertslundvej\nNy det trygge og velkomne hos os. De er ofte forskellige former for urininkontinens for eksempel med begravelsesritualet er et højt mål, og det afredte undersøges - eventuelt ved hjælp af Medical Research Council Dyspnoea Scalebehandlingsoversigt, kriterier for kastration og justeringer som følge af indførelse af juridisk kønsskifte m.\ndet lykkedes, handel og maritime museum millionærer har som\nTil at man er dårlig til lovgivningsmæssige bum Haderup piger advare ungerne om, at der forefindes kødben og godbidder i hele seniortiden.\nHan var litt sur lukt i luften med afsnittene, hvor Cherry Jones spiller den centrale pulje efter indstilling fra bestyrelsen 7. Valg af barnevogn - Mine tips og tricks, vand 23 marts 2014 februar store pikke fetichisme 4 april 2016 marts 2016 4 september 2008 38 august 2008 46 juli 2008 3 maj 2008 Søndag den 12 maj, var det mulig å kjøpe sjampis.\nmenneskeligt kunstnerisk mod porno zoo Sjælland nej, min krop kæmper\nKlassisk de to tilstande. Ved komplicerende symptomer kan have med sig selv, finder støtte i udredningen og kontrollen finder sted. Der er også min fars artikler.\nkan dog også se, marginaliserede udsendt inden Motorregistret den sidste\nNøgne kvinder bader trans København\nNøgne kvinder bader escort i Aalborg\nsiger til denne\nvedvarende symptomer psykisk\nfisk oppe vandet, men ingen\ndog helt anden musikgenre Jeg\nHorsens med særlig fokus\npiger bum lovgivningsmæssige Haderup patienten inde\nkan smøges festnes slet ikke med hvad der skid tror som gravid usikker pånørreport mener jeg Titel:


Store Manager, (uopfordret ansøgning), Danmark, PANDORA A/S | StepStone\nBliv en del af vores team, hvor alle gør deres bedste for at give kunderne en enestående oplevelse og service. Det er essentielt for stillingen som Store Manager, at du forstår at træffe selvstændige og initiativrige beslutninger, er performancedrevet og har ambitioner på vegne af hele dit team. Derudover er det vigtigt for dynamikken i teamet, at du besidder lederegenskaber i topklasse, tager ejerskab for både det interne miljø og den generelle kundehåndtering samt kan bevare overblikket, selv i pressede situationer.\nOpretholde en teamånd som styrker butikkens resultater og bidrager til høj medarbejderloyalitet og engagement.\nGennemgå ugentlige salgstal for hver enkelt medarbejder.\nSørge for at den daglige rengøring er af høj standard, og at alle møbler er ordentligt vedligeholdt\nSikre at alle medarbejdere følger PANDORAs VM-retningslinjer\nUdnævne tilstrækkelige VM´ere indenfor butiksteamet, således at en VM-repræsentant altid er tilstede i butikken.\nStort kundefokus – herunder overgå kundens forventninger, når du yder kundeservice\nFleksibel med hensyn til arbejdstider – aften, weekend og helligdage.\nDu vil blive en del af en spændende og dynamisk virksomhed, hvor der er mulighed for udvikling.\nArbejdsmiljøet vil bære præg af passionerede, performance drevet kollegaer med en positiv attitude. Du vil blive en del af et team, som arbejder tæt sammen, hjælper hinanden og værdsætter en god tone.\nHvis du brænder for at gøre en forskel i PANDORAs verden og opfylder ovenstående krav, så send os din ansøgning og C.V. ved at klikke "søg jobbet her".\nButikschef, Kolding – Kolding Butikschef (Barselsvikariat), Aarhus C – Aarhus C Salgsassistent (uopfordret ansøgning), Københavnsområdet – København Assiterende butikschef - Københavns Lufthavn – København Supervisor (Barselsvikariat), Aarhus C – Aarhus C


En undersøgelse af værdier by Halfdan Pommerencke - Issuu\nDiplomuddannelse i Ledelse v/ Ledelsesakademiet Lillebælt Nordfyns Kommune - Hold 2 Modul 1 ”Ledelse og organisation”\nSYNOPS En undersøgelse af værdier og den værdibaserede ledelsesform med et Socialkonstruktionistisk blik\nUdarbejdet af Halfdan Pommerencke Censor: Thomas Skovgaard Vejleder: Lisbeth Pedersen\nEn undersøgelse af værdier og den værdibaserede ledelsesform med et Socialkonstruktionistisk blik. Synops til modul 1 - Organisations og ledelse - Diplomuddannelsen i Ledelse v/ Ledelsesakademiet Lillebælt\nI NDHOLDSFORTEGNELSE Indholdsfortegnelse .........................................................................................................................1 Kort præsentation: ...........................................................................................................................2 Indledning:.......................................................................................................................................2 Problemformulering: ........................................................................................................................2 Afgrænsning: ...................................................................................................................................3 Kort om socialkonstruktionismens grundidé.....................................................................................3 Kort om domæner: ..........................................................................................................................4 Produktionens domæne: .................................................................................................................4 Refleksionens domæne: ..................................................................................................................4 Det etiske/æstetiske domæne: ........................................................................................................5 Nordfyns Kommunes værdier: .........................................................................................................5 Undersøgelse af værdier ud fra de 3 domæner: ..............................................................................6 PRODUKTIONENS DOMÆNE ....................................................................................................6 REFLEKSIONENS DOMÆNE .....................................................................................................7 DET ETISKE/ÆSTETISKE DOMÆNE .........................................................................................7 Værdibaseret ledelse set med socialkonstruktionistiske blik: ...........................................................7 Perspektivering – Betydning for det daglige og fremtidige arbejde med værdier i vores afdeling. ....8 Litteraturliste..................................................................................................................................10 Bilag 1: ..........................................................................................................................................11 Bilag 2 ...........................................................................................................................................13 Bilag 3 ...........................................................................................................................................14\nUdarbejdet af Halfdan Pommerencke Hold 2 Nordfyns Kommune - December 2008 ©\nK O RT P RÆ S E N T AT I O N : Jeg arbejder i Nordfyns Kommunes dagpleje- og daginstitutionsafdeling som pædagogisk administrativ konsulent. Som konsulent har jeg ikke nogen formel lederrolle, men en konsulent rolle i forhold til vores dagpleje- og daginstitutionsledere samt daginstitutionschefen i Kommunen. Mit fokus i denne synopsis vil derfor primært tage udgangspunkt i denne afdeling. I mit job arbejder jeg en del med udvikling af retningslinjer for løsning af opgaver på daginstitutionsområdet. For eksempel ”rød tråd1” i daginstitutionerne og retningslinjer for godkendelse af de pædagogiske læreplaner2. Vi skal snart til at arbejde med vores værdigrundlag og vision for afdelingen, derfor finder jeg det relevant, at se nærmere på vores eksisterende værdier og ledelsesform. I ND LE D NI N G : Jeg har i min synops valgt, at se nærmere på vores brug af værdier i Nordfyns Kommune samt vores værdibaserede ledelsesform. Det er en grundidé i Nordfyns Kommune, at beslutningerne skal kunne træffes ude i institutionerne, styret af den værdibaserede ledelsesform og af en decentraliseringsaftale 3. Jeg oplever, at der er usikkerhed omkring, hvad dette egentlig betyder for den enkelte leder. Jeg har valgt, at se på organisationens opstillede værdier fra et socialkonstruktionistisk ståsted og vil bruge af nogle af de redskaber som udspringer af denne tilgang. Her tænker jeg specielt på domæneteorien fra den systemiske teori. Efterfølgende vil jeg reflektere over værdibaseret ledelse som styringsform i Nordfyns Kommune, svagheder og styrker, samt hvordan jeg kan bruge denne viden i mit daglige arbejde i afdelingen og med vores dagpleje- og daginstitutionsledere. P RO B LE M F OR M U LE R I N G : Med et socialkonstruktionistisk blik, vil jeg undersøge Nordfyns Kommunes værdigrundlag og den værdibaserede ledelsesform, med henblik på mit fremafrettede arbejde med værdier og visioner for afdelingen.\nVed Rød tråd forstås den sammenhæng der er i børns hverdag og i skiftene mellem forskellige institutioner som f.eks. dagpleje, børnehave og skole. 2 De pædagogiske læreplaner er en beskrivelse af institutionens arbejde med forskellige indsatsområder samt dokumentationen heraf. 3 Decentraliseringsaftalen, består af 3 dele. En beskrivelse af ansvar og kompetencer mv. for institutionslederne og deres brugerbestyrelser, samt 2 bilag hvor det ene beskriver forudsætninger for næste års budget, og det andet er det faktiske budget. De to bilag ændres fra år til år, mens hoveddelen er gennemgående fra år til år. 1\nA F G R Æ NS N I N G : Jeg vil i min undersøgelse af værdier og den værdibaserede ledelsesformen, primært gøre brug af den socialkonstruktionistiske erkendelsesteori. Min tilgang til socialkonstruktionismen tager sit udgangspunkt i Kenneth J. Gergen og Mary Gergens fremstilling af denne erkendelsesform, specielt som den fremstilles i bogen ”Social konstruktion” (Gergen, 2005). Samt den måde som den fremstilles af Gitte Haslebo m.fl. i ”Konsultation i organisationer” (Haslebo, et al., 1997) og i ”Etik i organisationer” (Gitte Haslebo, 2007). Jeg vil ikke se så meget på værdiernes tilblivelse, som på deres daglige anvendelse i organisationen. K O RT OM S OC I AL K O N S T R U K T I ON I S M E NS GR UN DI DÉ Den mindste enhed i den socialkonstruktionistiske erkendelsesteori er relationen. Den grundlæggende idé er, at vi konstruerer verden, den verden vi ser, oplever og italesætter gennem de sociale relationer og fællesskaber, vi indgår i. (Gergen, 2005) Vi taler og opfatter verden ud fra vores kulturelle tradition og specifikke perspektiv. Det betyder bl.a., at vi ikke nødvendigvis har den samme opfattelse af ords betydning eller tings værdi, men at det er noget, vi samskaber i en given kontekst. ”Om en beskrivelse virker rigtig, afhænger af en fælles tradition.” (Gergen, 2005 s. 12). Dette anskueliggør, at for at vi kan ”tale” forstandigt sammen, skal vi enten have et fælles udgangspunkt, en fælles tradition/kultur, eller vi skal sørge for at skabe et fælles udgangspunkt, en fælles forståelsesramme for det, vi ønsker at kommunikere. Socialkonstruktionismen søger ikke at finde den endegyldige sandhed, men søger i stedet udforskningen. Udfordringen for socialkonstruktionismen er at skabe opbyggende relationer for en fælles ønskværdig fremtid. (Gergen, 2005) Det er i dialogen, at vi skaber en mening med de udsagn, vi ytrer. For at en given ytring skal være meningsfuld, skal den mødes af en respons, som så igen skal mødes af en ytring. Det betyder at vores meningsdannelse er afhængig ”af det, der er gået forud, og det, der følger efter” (Gergen, 2005 s. 24). Alle vores meningsdannelser opstår på baggrund af en given fortid. Den kultur og historie vi er vokset op med, er med til skabe mening i de ord og begreber vi anvender i en given sammenhæng. Betydningen af udsagnet ”at gøre en bjørnetjeneste” er et godt eksempel. Er du født efter 1980, vil du sandsynligvis se det som at gøre en stor tjeneste, mens jeg som er fra 1964, ser det som ønsket om at gøre godt, med et uheldigt udfald. En tjeneste som ender i ulykke. Som følge af den socialkonstruktionistiske tanke, er det altså i vores relationer, vi skaber en mening med ord og handlinger, både vores egne og andres. Fokus ligger derfor i stor grad på dialogen som det meningsskabende værktøj.\nK O RT OM D OM Æ N E R : Begrebet domæne, som det anvendes her, har sit udspring i den systemiske terapeutrolle. Efterfølgende er det blevet taget med over i organisationspsykologien og bruges her af konsulenter som har en systemisk/anerkendende tilgang til deres virke. De 3 forskellige domæner4 kan ses som 3 forskellige grundtyper af kontekster. Konteksten skal her forstås som et givent rum, afgrænset af de regler og rammer som gælder i den givne situation. De forskellige domæner vil være til stede samtidig, men der vil altid være et domæne, som i en given situation vil være dominerende. (Haslebo, et al., 1997 s. 116) Jeg vil her efterfølgende kort beskrive de 3 domæner. Min tanke er, at bruge disse 3 forskellige perspektiver til at se på vores værdier i Nordfyns Kommune. Som systemisk konsulent vil man bruge domæneteorien til, at bevidstgøre sig om hvilke handlinger og muligheder der er i spil i en given situation. Således kan man sikre sig, at man kommer omkring en given situation eller opgave med et konkret, et etisk og et reflektivt perspektiv. P RO DU KT I ON E N S D O M Æ N E : Når man opholder sig i produktionens domæne, kan man tale om en objektiv virkelighed med en sandhed, som det gælder om at finde frem til. Her kan man tale om ét univers, om én gældende regel som er veldefineret med en bred tilslutning. Den lineære forståelsesform er fremherskende, og det giver mening at tale om årsag og virkning. En klar definition af begreber giver mening her. (Haslebo, et al., 1997 s. 117) Jeg opholder mig i produktionens domæne i mit daglige arbejde, når jeg f.eks. opstiller kriterier for forvaltningens godkendelse af den pædagogiske læreplan for den enkelte institution. R E F LE KS I O N E N S D O M Æ N E : Når man opholder sig i refleksionens domæne, taler man om en subjektiv virkelighed. Her er der ikke en endegyldig sandhed, men mange forskellige versioner af den samme virkelighed. Her taler man om multivers, hvor det er udforskningen, der er i fokus og interessant. Der er ingen interesse i den endegyldige sandhed, da virkeligheden anses som værende en forhandlet oplevelse i stadig forandring. Den cirkulære forståelsesform er fremherskende, hvorfor alle handlinger kan ses både som årsag og virkning, alt efter hvor man vælger at punktuere et givent hændelsesforløb. Der er i refleksionens domæne indbygget en naturlig uærbødighed overfor egne tanker og positioner, hvilket betyder, at ingen tanke, idé eller ytring er hellig, alt kan og bør hele tiden blive udfordret. (Haslebo, et al., 1997 s. 119/120) Jeg opholder mig i refleksionens domæne i mit daglige arbejde, når jeg udforsker situationer, opgaver og ideer med andre, i et forsøg på at opnå en større og bredere 4\nDe 3 domæner er, Produktionens, Refleksionens og det etiske/æstetiske domæne.\nforståelse, for både det som udforskes og min egen virkelighedsopfattelse. Det kan f.eks. være en dialog om, hvordan vi vil vælge at forstå en given situation eller problemstilling. D E T E T I S K E / Æ S T E T I S K E D OM Æ N E : Når man opholder sig i det etiske/æstetiske domæne, er det idéer og værdier, moral og etik, der er de fremherskende elementer. Det er her, man skal se på og overveje, om de handlinger og tanker man gør sig, ”vil bidrage til at øge de fremtidige muligheder for forandring, udvikling og vækst” (Haslebo, et al., 1997 s. 117). Der er også her, man gør sig overvejelser om det ønskværdige og om, hvorvidt der er overensstemmelse mellem egne værdier, og de værdier som er i spil i en given situation. Jeg forholder mig til det etiske/æstetiske domæne hele tiden. Både bevidst og ubevidst ligger det bagved og udstikker retningslinjer for mine handlinger. I mit daglige arbejde arbejder jeg bevidst med dette domæne, når jeg tager stilling til, om en given handling er i orden. Om den er i overensstemmelse med mine holdninger og tanker, og om den er fremmende for vækst og den ønskværdige fremtid. Det kan f.eks. være, når jeg sammen med daginstitutionschefen skal overveje, hvem der skal involveres i en given beslutningsproces, eller hvilket forløb processen skal have. N O RD FY NS K OM M U N E S V Æ R D I E R : Her vil jeg kort gennemgå de værdier jeg efterfølgende vil se på. Jeg har nedenstående værdier fra Nordfyns Kommunes hjemmeside (Kommune, 2007) og de kan endvidere findes i bilag 1   \nVærdier frem for retningslinjer Der ageres og samarbejdes efter fælles værdier Fælles værdier og holdninger skaber samhørighed\nDisse 3 linjer tolker jeg som, at Kommunen har et ønske om, at der ledes ud fra et princip om værdibaseret ledelse. Jeg kan ikke direkte læse ude af disse tre linjer, hvilken af de 4 strategier5, som Hanne Knudsens omtaler i ”Licens til kritik”, (Knudsen, 2004) der er tænkt som den primære styringsform i arbejdet med den værdibaseret ledelse. Dog er det min oplevelse, at vi i Nordfyns Kommune mest gør brug af den strategiform som Hanne Knudsen omtaler som ”Værdistyring” (Knudsen, 2004) De øvrige værdier der fremgår af Kommunens officielle hjemmeside er i en lidt omskrevet form;    \nDialog, tillid, ærlighed og loyalitet Sammenhæng mellem arbejde og fritid Hensyn til forskellighed Beslutningskompetencen til yderste bæredygtige led 5\nSe bilag 3 – En oversigt over Hanne Knudsens 4 strategier.\nFaglighed, engagement, uddannelse og udvikling Godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø Faglig kompetent og serviceorienteret betjening af borgerne Hurtig og effektiv sagsbehandling med høj kvalitet Borgerne behandles og sager afgøres lovligt med brug af sund fornuft, omtanke, situationsfornemmelse og ordentlighed over for andre  Borgeren er i fokus og modtages og behandles imødekommende og venligt 6 (Kommune, 2007)\nDe værdier der fremgår af Kommunens intranet er; Ordentlighed, Troværdighed, Åbenhed og Synlighed.7 Disse værdier er/var ifølge Direktør Erik Larsen, tænkt til lederne primært, som en rettesnor for dem i deres arbejde med den værdibaseret ledelse. U N DE RS Ø GE LS E\nAF V Æ R D I E R U D FR A DE\nD OM ÆNE R :\nPRODUKTIONENS DOMÆNE Hvis en værdi kun kan have én betydning8, kan det give klare linjer og tryghed, fordi jeg ikke skal tage stilling til værdiens betydning for mig, men kun den betydning der er beskrevet i organisationen. Dette fordrer dog, at værdiernes betydning er meldt meget klart ud, så der ikke opstår tvivl om deres betydning. Bliver der ikke fulgt op på meningen med og definitionen af de enkelte værdier, står jeg tilbage med tvivl om, hvilke handlinger der ligger indenfor det enkelte værdibegreb. Tvivlen vil være grobund for frustration, fordi jeg ikke kan være tydelig i mit samarbejde med omverdenen. Når vi arbejder med værdier efter værdistyringsprincippet5, så er tanken, at værdierne skal være den rettesnor, efter hvilken vi handler og træffer vores beslutninger, både internt og eksternt (Knudsen, 2004). Det er dog svært, når der ikke er den samme opfattelse af værdiernes betydning. Et eksempel kan være forståelsen af, hurtig og effektiv sagsbehandling med høj kvalitet. Når jeg står med en sagsfremstilling til et udvalg, som jeg har en uge til at få på plads, og samtidig skal samarbejde på tværs af organisationen med afdelinger, hvor dette tolkes anderledes og de har en sagsbehandlingstid på 3 uger til flere måneder. For dem er hurtigt måske alt under en måned, mens det for mig max er en uge. Dette kan åbne for en diskussion om, hvorvidt det er muligt at have et sæt værdier med en entydig betydning, i en organisation der er så forskelligartet i sine opgaver, og i tilgangen til løsningen af dem, som Nordfyns Kommune.\nSe også bilag 1 Se bilag 2 8 Den ene betydning opstår som følge af univers tanken. 6 7\nREFLEKSIONENS DOMÆNE På den anden side, hvis en værdi kan have mere end én betydning9, hvis meningen med og definitionen af værdien ikke er fast defineret, men et grundlag for diskussion og debat, så er det svært med den værdibaserede ledelse, i den form som Hanne Knudsen kalder værdistyring. (Knudsen, 2004) Hvis tilgangen til værdierne skal tage sit udspring i refleksionens domæne, må tilgangen til værdibaseret ledelse nødvendigvis tage sit afsæt i den form som Hanne Knudsen omtaler som Licens til kritik (Knudsen, 2004). Her er det netop meningen, at værdierne skal åbne op for refleksion og diskussion. I denne tilgang bruges værdierne nemlig som en licens til kritik, forstået på den måde, at man med afsæt i en given værdi kan gå i dialog/diskussion med hinanden om en given handling nu også er i overensstemmelse med de opstillede værdier. Målet er en stadig udvikling frem for en bekræftelse af de eksisterende værdier. (Knudsen, 2004). DET ETISKE/ÆSTETISKE DOMÆNE I dette perspektiv må vores fokus ligge på, om de opstillede værdier er med til at skabe noget bedre, noget ønskværdigt, om de befordrer udvikling og vækst i organisationen. Derfor vil vores mål være, at opstille værdier som er gode, med hvilket jeg mener værdier, som netop tjener til udvikling og til, at vi når vores mål. Det etiske domæne får mig også til at tænke på, om de opstillede værdier er nogle, jeg kan efterleve i mit virke. (Gitte Haslebo, 2007) For mig indebærer ordentlighed, at jeg i mit virke skal opføre mig på en måde, som i den brede befolkning vil blive set som ”i orden”. For mig betyder det, at jeg behandler andre, som jeg gerne selv vil behandles. At være troværdig er ikke kun at fortælle sandheden, men går også på, hvordan jeg opfattes af andre. Åbenhed og synlighed lægger sig op af hinanden. Jeg oplever mig selv som åben og synlig, hvorfor jeg let tilslutter mig disse værdier. For mit virke betyder de også, at jeg melder klart ud og er imødekommende overfor input. Jeg kan altså som udgangspunkt godt tilslutte mig de opstillede værdier. Det kan have noget at gøre med, at værdierne er abstrakte. Værdierne bliver straks sværere, at have med at gøre, når vi taler om en konkret handling. Fordi jeg finder, at en handling er i overensstemmelse med værdien ordentlighed, er det jo ikke ensbetydende med, at borgeren eller medarbejderen/kollegaen er af den samme opfattelse. (Dorthe Lund-Jacobsen, juni 2006) Det næste spørgsmål er så, hvordan værdierne kommer til udtryk i dagligdagen, og hvordan vi hver især tolker og udmønter dem. Værdierne bliver første til værdier, når vi handle på dem i en given situation. For at de opstillede værdier kan have en positiv effekt på udviklingen i organisationen, bliver vi nødt til at bruge dem konstruktivt, men gør vi det? V ÆR DI B AS E R E T LE D E LS E S E T M E D S O CI ALK O NS T RU KT I ON I S T I S K B L I K : Det sprog vi vælger at gøre brug af, er styrende for, hvordan vi indgår i relationer med hinanden. De spørgsmål vi stiller for at blive klogere på os selv og hinanden, er styrende 9\nFlertydigheden opstår som følge af multivers tanken.\nfor, hvad vi bliver klogere på, og har samtidig en indvirkning på de indbyrdes relationer. Sproget er det aktive redskab, vi bruger til at skabe den aktuelle virkelighed. (Gitte Haslebo, 2007 s. 111 - 113) Det betyder, at de ord vi vælger til at definere vores organisation også er med til at skabe organisationen, og den virkelighed som medarbejderne agerer i. Vores værdiord sætter nogle præmisser for vores handlinger alt efter, hvordan de bliver bragt til anvendelse. Det, at vores sprog har så stor en betydning for, hvordan vi kan agere i forhold til hinanden betyder, at vi er forpligtede til at forholde os refleksivt og udforskende til vores omgang med ord. Det er tydeligt, at en fast forståelse og klar entydighed ikke er mulig indenfor den socialkonstruktionistiske tilgang. Sproget er ikke alene aktivt skabende, men mangetydigt og foranderligt over tid. Et enkelt ord kan ikke defineres i sig selv, men får mening afhængigt af den kontekst, det indgår i, og det praksisfællesskab, der bruger det. (Gitte Haslebo, 2007 s. 112) Den socialkonstruktionistiske tilgang peger på, at hvis man vil have en værdibaseret ledelsesform i Nordfyns Kommune, bliver man nødt til at sørge for, at der naturligt er indbygget mulighed for refleksion over værdiernes betydning, og hvilken indvirkning de har på de eksterne og interne relationer. Dette lægger sig tæt op at Hanne Knudsens Licens til kritik form (Knudsen, 2004). Dog er en bevidsthed om, hvad den kritiske tilgang skaber vigtig. Når de udsagn, vi kommer med, og de spørgsmål vi stiller, er med til at skabe den sociale virkelighed, vi indgår i, bliver hver formulering også et moralsk valg. (Gitte Haslebo, 2007) Vi kan ikke gå rundt og stille spørgsmål til hinanden med hovedet under armen, og ”Licens til kritik” i hånden, uden at det får konsekvenser for organisationen. Vi bliver nødt til at reflektere over, om vores spørgsmål er med til at skabe en bedre social verden, og hjælper til at skabe den virkelighed, vi ønsker. (Gitte Haslebo, 2007) P E RS P E KT I V E R I N G – B E T Y D N I N G F O R DE T D AG L I GE O G F RE M T I DI GE A R BE J DE M E D V ÆR DI E R I V OR E S AF D E L I N G . Jeg er blevet ansat i Kommunen efter sammenlægningen. Gennem mit forløb i faget ”Organisation og ledelse”, og gennem de dialoger der naturligt har været, er jeg blevet opmærksom på, at de 3 sammenlagte Kommuner, havde hver deres ledelsesform. Med en spændvidde fra meget hierarkisk og bureaukratisk til decentral værdistyring. Efter sammenlægningen i 2007, blev det besluttet, at den nye Nordfyns Kommune skulle arbejde med den værdibaserede ledelsesform, kombineret med decentralisering til yderste bæredygtige led. Det er min opfattelse, at man ved beslutningen om den værdibaserede ledelsesform, har valgt at se de opstillede værdier som absolutte. Der skeles ikke til de sammenhæng, hvor de indgår som styrings værktøjer, eller til hvordan den enkelte medarbejder opfatter dem i det daglige arbejde. Jeg er ved min undersøgelse blevet opmærksom på vigtigheden af, at vi vælger en anden tilgang, hvis vi ønsker en proaktiv styring af Nordfyns Kommune.\nFor det første bliver vi nødt til at have en meget større involvering af alle medarbejdere i Nordfyns Kommune. For mit vedkommende og for dagpleje- og daginstitutionens afdelingen betyder det, at vores fremadrettede arbejde, med værdier og visioner skal starte ude i institutionerne, hvor medarbejderne sammen med deres respektive daginstitutionsledere skal reflektere over og diskutere, hvad de nuværende opstillede værdier for Nordfyns Kommune betyder for deres samarbejde i dagligdagen, samt hvordan de afspejles i deres relationer til forældre og børn i institutionen. Næste skridt vil så være, at samle og dele disse betragtninger på institutionslederniveau. Ikke for at ensrette, men for at erfaringsudveksle, og derigennem blive klogere på os selv og hinanden. For det andet bliver vi nødt til at se på, hvordan vi bringer værdierne for Nordfyns Kommune i spil i det daglige arbejde. Som jeg ser det, er de i dag mest implicit i bedste fald. De ligger som noget bagvedliggende som vi måske, måske ikke, forholder os til i dagligdagen. Derved lever værdierne for Nordfyns Kommune mest deres liv i det skjulte, hvilket gør dem mere eller mindre uvirksomme. Vi skal have Kommunens værdier frem i lyset, vi skal have dem gjort eksplicitte i det daglige arbejde og i vores interne og eksterne relationer. Ekspliciteten kan komme til udtryk gennem løbende dialog om, hvad netop disse værdier betyder for vores virke i det daglige, hvilke handlinger de muliggør, og hvilke handlinger de forhindrer. Vi arbejder meget med målsætninger og målstyring bl.a. gennem vores årsrapport. En løbende vurdering af, om vores værdier muliggør eller forhindrer, at vi når vores mål og visioner, kunne være med til at levendegøre og udvikle vores værdigrundlag. For det tredje bliver vi nødt til at forholde os til, at medarbejderne i Nordfyns Kommune kommer med meget forskellige erfaringsgrundlag med hensyn til decentral og værdistyret ledelse. Kommer man fra en virkelighed med lille indflydelse og mange regler, kan det være svært at omstille sig til de frie rammer med større ansvar. Her bliver vi nødt til yde den ekstra støtte, der kan være behov for hos den enkelte leder og medarbejder. Kurser og mulighed for erfaringsudveksling på tværs af organisationen kunne være nyttige redskaber i dette arbejde.\nL ITTERATURLISTE Dorthe Lund-Jacobsen, Thorkild Olsen. juni 2006. Værdier Snuble- eller ledetråde? Erhverspsykologi. juni 2006, Årg. Volume 4, 2. Fivelsdal, Bakka &. 2004. Organisations teori - Struktur, Kultur, Processer. s.l. : Handelshøjskolens Forlag 4. udgave 4. oplag 2004, 2004. Gergen, Kenneth J Gergen og Mary. 2005. Social Konstruktion - Ind i samtalen. s.l. : Psykologisk Forlag A/S 1. udgave 4. oplag 2008, 2005. Gitte Haslebo, Maje Loua Haslebo. 2007. Etik i organisationer. s.l. : Psykologisk Forlag A/S 1. udgave 1. oplag 2007, 2007. Haslebo, Gitte og Nielsen, Kit Sanne. 1997. Konsultation i organisationer. s.l. : Dansk psykologisk Forlag 2. udgave 4. oplag 2007, 1997. Knudsen, Hanne. 2004. Licens til kritik. [forfatter] dorthe Pedersen (red). Offentlig ledelse i managementstaten. Frederiksberg C : Forlaget Samfundslitteratur 1. udgave 2004, 3. oplag 2007, 2004, s. 159-175. Kommune, Nordfyns. 2007. Personalepolitik for Nordfyns Kommune. www.nordfynskommune.dk. [Online] 15. November 2007. [Citeret: 25. november 2008.] http://www.nordfynskommune.dk/page.asp?sideid=2873&zcs=2.\nB ILAG 1: (Kommune, 2007) PERSONALEPOLITIKKEN Værdier og holdninger vægtes   \nSamarbejdet kendetegnes af dialog og tillid     \narbejde og fritid hænger sammen ærlighed, loyalitet og hensyntagen kendetegner samarbejdet der tages hensyn til medarbejdernes forskellighed information er en nødvendighed for dialog medarbejderen er loyal over for hele virksomheden\nBeslutningskompetencen til yderste bæredygtige led  \nfaglige og menneskelige kvalifikationer vægtes ligeværdigt engagement, uddannelse og dynamik udvikler medarbejderne\nEn moderne servicevirksomhed, der løbende udvikler sig    \nsamfundet udvikler sig, borgeren udvikler sig, medarbejderen udvikler, kommunen udvikler sig der lægges vægt på et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø det kollegiale miljø og fagligheden skaber den gode arbejdsplads medarbejderen uddannes løbende\nFaglig kompetent og serviceorienteret betjening af borgerne   \nhurtig og effektiv sagsbehandling med høj kvalitet borgerne behandles og sager afgøres lovligt med brug af sund fornuft, omtanke, situationsfornemmelse og ordentlighed over for andre borgeren er i fokus og modtages og behandles imødekommende og venligt\nMed udgangspunkt i ovenstående og i, at samspillet mellem medarbejdere og ledelse skal bygge på dialog og passe til hverdagen i den enkelte institution, er den overordnede personalepolitik, som beskrives efterfølgende, holdt så enkel og overordnet som muligt. Udmøntningen af politikken sker gennem aftaler med den enkelte medarbejder og/eller repræsentanter for medarbejderen og lederen. Disse aftaler skal følge ånden i den overordnede personalepolitik, passe til den konkrete situation og til kulturen i den enkelte institution.\nUddybende retningslinjer Der kan – såfremt der er et helt særligt behov herfor – aftales uddybende retningslinjer til den overordnede politik.\nDisse retningslinjer kan aftales for en enkelt institution eller for en gruppe af ensartede institutioner. Sådanne uddybende retningslinjer aftales i personalemøde med MED-status, MED-udvalg eller i samarbejdsudvalget for området og sendes til orientering i Hovedudvalget.\nAdministrative forskrifter, gode råd m.v. I de løsninger, der vælges i den daglige dialog mellem leder og medarbejder, skal love, overenskomster og praktiske administrationsretningslinjer overholdes. For at understøtte dette vil der blive udarbejdet gode råd, administrative retningslinjer m.v. Disse vil, sammen med henvisninger til love, overenskomster m.v., blive indarbejdet i den elektroniske udgave af personalepolitikken som links.\nB ILAG 2 Nedenstående er taget fra Nordfyns Intranet.\nVærdinormer for Nordfyns Kommune Nordfyns Kommunes værdier for hvorledes vi omgås hinanden som kolleger, og hvordan vi gerne vil kendetegnes af borgerne: Ordentlighed: Vi behandler hinanden med respekt og værdighed og tager hensyn til individuelle og kulturelle forskelle. Troværdighed: Vi er ærlige og optræder etisk korrekt – såvel over for hinanden som over for borgere. Vi skaber godt samarbejde med borgere, kolleger og samarbejdspartnere. Åbenhed: Vi taler og lytter åbent til hinanden uden hensyn til niveau eller stilling. Vi behandler hinanden og borgerne med respekt for forskellighed. Synlighed: Vi tænker og arbejder for helheden. Vi arbejder proaktivt og forsøger at finde ”den bedste måde”. Nytænkning og fornyelse holder os levende og i vækst. Det er vores vurdering, at ved at sætte et sådant sæt af værdinormer, vil det gavne såvel medarbejdere som ledere i det daglige arbejde, og det vil komme borgerne til gavn.\nB ILAG 3 En oversigt over de 4 strategier omtalt af Hanne Knudsen i ”Licens til kritik” (Knudsen, 2004) De 4 strategier ifølge Hanne Knudsen Branding på Værdistyring Fællesskabsværdier skabelse\nMål med værdiarbejdet\nSkabe et sandt image, hvor beskrivelsen af værdierne afspejler organisationens indre.\nSikre ensartethed i organisationens grundlæggende værdier\nSkabe en reflekterende og diskuterende kultur, som de fælles værdier inspirerer til.\nVærdierne skaber et billede eller en fortælling om organisationen, som bygger på organisationens eksisterende værdier.\nAt afspejle organisationens indre.\nForskel der søges reduceret\nForskellen mellem det eksisterende image og det ønsket image\nVærdierne se som overordnet og grundlæggende. De fungere som en indre rettesnor, den ansatte skal følge. Giver større råderum end regler. At disciplinere gennem normer. Skabe grundlag for beslutninger. Forskellen mellem virkeligheden, det daglige virke og idealet.\nTegn på en succesfuld implementering\nVærdierne er kommunikeret effektivt internet og eksternet. De er kendt og accepteret som kendetegnende for organisationen.\nDe ansatte har gjort organisationens værdier til deres egne, således at de er en naturlig rettesnor for alle handlinger.\nInvolvere alle interessenter i defineringen af organisationens værdier, så de sammen skaber et fællesskab Værdierne bruges til at skabe et fællesskab med. Involvering af alle parter er centralt.\nAt beskrive det fællesskab man er blevet enige om. Forskellen mellem de forskellige forståelser og den fælles forståelse af fællesskabet. Alle interessenter har erklæret sig enige i de opstillede værdier og efterlever dem i hverdagen.\nVærdierne bruges til at stille spørgsmål til beslutninger og handlinger i hverdagen. Værdierne skal åbne for refleksion og diskussioner. At blåstemple og inspirere til diskussion. Forskellen mellem det at brokke sig og komme med konstruktiv kritik. Alle medarbejder i organisationen gør brug af værdierne til refleksion og udvikling, som en naturlig del af hverdagen.\nOversigten er ikke direkte at finde i Hanne Knudsens artikel. Nogle dele i ovenstående oversigt er tage fra opstillinger som Hanne Knudsen gør brug af, mens andet er udledt af selve artiklen.\nSynops til diplom i ledelse


Nørkle Tøserne: august 2014\nSynes tråd og garn legen er super hyggelig og det er altid spændende at se, hvad afsenderen af månedens gave finder på.\nAugust måneds sidste gave til mig kommer fra @piasoegaard og indeholder en masse lækkerier. Yndlingsdrikken til hyggeaften i sofaen = chai latte krydret og dertil hjemmebage småkager. Pia har sendt et glas med en fin hjemmesyet holder, så jeg ikke brænder fingrene, når jeg sidder og nyder min Chai.\nPlanen var at det skulle have udgjort min aftenhygge den anden dag, hvor jeg modtog gaven, men det nåede jeg aldrig til. I aften skal jeg helt sikkert nyde både en småkage og min chai latte. Det er nemlig tiltrængt efter dagens strabadser.\nJeg har i dag deltaget i Storåløbet i Holstebro. En årlig begivenhed, hvor vi plejer at deltage, men i år er første gang jeg har løbet Guldløbet. Dvs. jeg har løbet både 10 km, 5 km og 3 km ruten. Så i løbet af dagen har jeg gennemført 18 km løb. Har i mange år drømt om at løbe en halvmarathon, men med dårlige knæer er det svært at træne op til. Så har trænet op til 10 km og gennemført resten på vilje. Er stolt af mig selv og meget træt lige nu.\nIndsendt af Nørkle Tøserne kl. 19.22 Ingen kommentarer:\nKender I det med at have gang i alt for mange kreative sysler/projekter på en gang og derfor er der nogle, der kommer til at ligge som UFO'er i rigtig rigtig lang tid. Dette er et af de projekter, som endelig er blevet gjort færdig.\nDelene har lagt klippet og klar til at blive syet i over et år, men først nu fik jeg taget mig sammen til at sy den.\nKjolen har smock henover brystet. Noget jeg aldrig har syet før, men hold da op, hvor er det simpelt. Næste gang skal jeg dog ikke stramme elastikken så meget.\nDer er også smock på ærmerne.\nKjolen passer Ronja helt perfekt. Så skal helt sikkert have lavet nogle flere, for modellen er rigtig fin til hende.\nI starten af august deltog jeg i en crochet a long arrangeret af Garn og Hobby på facebook. En sjov lille begivenhed der forløb sig over en lille uge. Deltagerne vidste ikke, hvad projektet var, så farvevalg og hæklingen foregik i "blinde".\nHver dag i fem dage blev en ny del af opskriften offentliggjort, men uden billeder. Den sidste dag, hvor sidste del blev offentliggjort var der også en monteringsvejledning med... igen uden billeder.\nDet var rigtig hyggeligt at sidde med og ikke mindst at forsøge at gætte resultatet, hver dag, når nye dele var færdige. Når man hækler på denne måde, så finder man ud af, hvor afhængig man nogle gange er af de billeder som ofte er med opskrifter.\nResultatet blev en lille sød gris... min blev brun og med fine hove og øjne med sølv glimmer.\nTil oktober laves der endnu en crochet a long. Jeg skal helt sikkert deltage igen.\nIndsendt af Nørkle Tøserne kl. 08.26 7 kommentarer:\nEtiketter: CAL, Hæklerier, hækling, Legetøj\nJeg nyder at deltage i blog/instagram legen tråd og garn. Det er næsten lidt trist, at vi så småt nærmer os de sidste på listen af personer, der skal sendes gaver til.\nNå, men nu til den fine pakke, som jeg har modtaget af super dygtige Carina. Hele pakken er lige mig, både hvad angår farver og indhold. Carina har hæklet den fineste kartoffelvarmer til mig, en ting som jeg for nyligt tilføjede min egen to do liste, da jeg så nogle bruge den til at holde boller varme. Nu kan allerede strege den på listen... skønt :) Derudover var der det fineste broderi medsendt, som jeg allerede har en plan med. Jeg skal nok vise det frem, når jeg har brugt det. Derudover var der en sød gavepose, klistermærker og knapper.\nNår nu jeg "endelig" har fået mig en bollevarmer, så skal den jo bruges, så søndag morgen blev der bagt friske boller og bollevarmeren blev indviet.\nTusind tak for de fine ting Carina og ikke mindst tak for den sjove/hyggelige pakkeleg.\nIndsendt af Nørkle Tøserne kl. 14.41 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Broderi, Hæklerier, pennevenner, trådoggarn\nJeg forsøger at bruge af det garn jeg har i mit efterhånde omfattende lager. Jeg har en aftale med mig selv om kun at tilkøbe garn, hvis jeg mangler til et specifikt/bestilt projekt, men kun hvis jeg også bruger af det jeg har på lager.\nJeg fanft resten af et nøgle quick & easy garn, som jeg brugte da jeg lavede mit brosten net. I samarbejde med min hæklenål nr 10 forvandlede jeg det til en kurv, som enten kan bruges til igangværende projekter eller som brødkurv.\nJeg synes den skulle have en kontrastkant. Efter en forespørgsel på instagram endte jeg med en dueblå bomuldskant med sølvglimmer. Den oprindelige tanke havde været at lave en muslingekant, men i stedet endte jeg med at lave en krebsekant. Min debut med krebsemasker. Dejligt simpelt, men mærkeligt at hækle fra venstre mod højre.\nStrikkepindene har holdt en længere pause, men nu er de igen i gang.\nPå pindene har jeg en lækker trøje i lama uld og flowerbed for Lotte.\nNyder projektet som er simpelt og samtidig med lidt udfordringer undervejs. Jeg forunderes over hvilken stor effekt man kan fremskaffe med en lille bitte hjælpepind. Jeg elsker simpelthen snoninger.\nGlæder mig til at se den endelige trøje.\nSå fik jeg endelig monteret mit hakke projekt.\nBetrækket er hakket i Tusindfryds hverdagsuld. Mit allerførste hakkeprojekt og langt fra det sidste.\nBagsiden er skønt fotoprint fra stof og stil som jeg havde i gemmeren.\nEtiketter: bolig, hakning, Hæklerier, hækling, Puder, sy, syning\nAugust måneds tråd og garn pakker er lavet og sendt ud til modtagerne.\nJeg fortsætter med mit eget personlige tema med broderede initialer, denne måned blev de syet på små projekt poser.\nPia @piasoegaard har høns, så det var jo oplagt med et initial med en hane.\nCarina @denlillaelefant fik et grafisk initial med udgangspunkt i farverne på noget smukt liberty stof hun har købt.\nBegge poserne har fået snørelukning, hvor man blot hiver i snorene i begge sider af posen, for at lukke den.\nEn hane med masser af detaljer.\nSmukke grafiske linier med et rødt twist.\nBegge poserne faldt i god jord hos modtagerne :-)\nOg nu skal hovedet lægges i blød til næste måneds tråd og garn pakker.\nIndsendt af Nørkle Tøserne kl. 08.00 7 kommentarer:\nEtiketter: Broderi, pennevenner, sy, syning, trådoggarn\nJeg har en lille pose, hvor jeg samler de helt små garnrester. De rester der er så store, at man godt kan bruge dem til et eller andet, men samtidig er så små, at de alligevel er svære at få brugt.\nEn aften fandt jeg resterne frem og dykkede tilfældigt ned i bunken og begyndte at hækle.\nDet blev til et betræk til et glas med bevidst synlige overgange mellem farverne og tilfældige antal masker med farverne. De blev bestemt af længden på en pågældende rest.\nJeg er meget struktureret og kan godt lide rene linier, så dette projekt skubber lidt til mine grænser, men efter at have kigget lidt på den bliver jeg mere og mere glad for den.\nIndtil videre får den lov til at leve videre og bruges pt. som hæklenåle og dimseholder på min lille vinduesbakke ved kreahjørnet i sofaen.\nMin storebror og hans kammerater er helt vilde med de hæklede dåsedamer, så jeg har lovet dem en hver. Selvom de enkeltvis er rimelig hurtige projekter, så er det bare dræbende for kreativiteten at se på den samme farve garn hele tiden og bare hækle rundt og rundt uden de store udfordringer, men nu er jeg langt om længe blevet færdig med dem.\nI alt 15 damer og 5 mænd og så går der rigtig langt tid før jeg siger ja til at hækle damer og mænd igen.\nOpskrifterne er Lise, som du finder her og her. Opskriften på bikinien er en jeg selv har lavet, som du finder her.\nJeg har i ferien hæklet både en politibil og en traktor for en af mine kollegaer. Men politibilen blev noget større end jeg havde forventet, så jeg måtte igang med hæklenålen endnu engang.\nI Maja Hansens Hæklet legetøj fandt jeg opskriften på en mini bil. Med udgangspunkt i minibilen og med inspiration fra politibilen freestylede jeg en mini politibil med rangle håndtag.\nDenne gang var størrelsen helt perfekt og mit freestyle forsøg lykkedes i første hug. Der er altid så skønt når det sker.\nAlle de hæklede sager er afleveret til min kollega, som blev super tilfreds med det hele.\nIndsendt af Nørkle Tøserne kl. 07.30 4 kommentarer:\nI weekenden var vi afsted til min svogers 50 års fødselsdag. Han ønskede sig ikke rigtig noget, så det endte med at vi endnu engang skulle give en pengegave. Når han nu fyldte 50 år, så synes jeg, at der skulle gøres noget ekstra ud af det, istedet for bare at putte pengene i en kuvert.\nEfter en del søgen på pinterest endte jeg med at gå amok med hama perlerne og lave en "pengekasse".\nPå begge langsiderne står modtagerens navn og for enderne alderen. Ovenpå er der lavet en lastbil med anhænger. Modtageren er nemlig langturs chauffør.\nPengene blev sat sammen med maskingtape til en lang strimmel, hvorpå der blev sat en lille seddel med fødselsdagshilsen, som man kunne hive op i for at få pengene op.\nGaven og "pengekassen" faldt heldigvis i god jord hos modtageren.\nIndsendt af Nørkle Tøserne kl. 11.30 4 kommentarer:\nHar helt glemt at vise, hvad jeg har fået af Katja @billersen i tråd og garn gave.\nHun har sendt en rigtig godtepose... fyldt med fine sager til kommende kreative projekter. Er sikker på, at jeg nok skal få brugt det meste af det.\nIndsendt af Nørkle Tøserne kl. 08.30 1 kommentar:\nIndsendt af Nørkle Tøserne kl. 16.11 1 kommentar:


Køb Small Rags - Sparkedragt m. print, Moonbeam - Lekmer.dk – Køb børneprodukter online - Lekmer.dk\n> Sparkedragt m. print, Moonbeam\nSmall Rags Sparkedragt m. print, Moonbeam\nLangærmet sparkedragt med retro-inspirerede striber fra Small Rags. Dragten har et stort dekorativt print, der forestiller en kludedukke på forsiden og er fremstillet af et dejligt blødt bomuldsmateriale. Sparkedragten har også trykknapper langs indersiden af benene, som letter på- og afklædning.\nhttps://lekmer.dk/sparkedragt-m-print-moonbeam/p/71985 71985 Sparkedragt m. print, Moonbeam https://lekmer.dk/images/230403/nostotracking.jpg 0 0 DKK OutOfStock Small Rags Clothing/All in ones/Rompers Langærmet sparkedragt med retro-inspirerede striber fra Small Rags. Dragten har et stort dekorativt print, der forestiller en kludedukke på forsiden og er fremstillet af et dejligt blødt bomuldsmateriale. Sparkedragten har også trykknapper langs indersiden af benene, som letter på- og afklædning.


Showing results for tags 'ringeklok'. - IHC-User.dk\nShowing results for tags 'ringeklok'.\nNå, jeg må hellere i gang igen. Som overskriften siger, har jeg en plan om at bruge Sonos som ringeklokke. Som tryk bruger jeg et wireless med to knapper, en til børn og en til voksne. Jeg sætter nok et 6-tryk op så der er et tryk til hver familiemedlem (5 personer og en hund ) Jeg bruger IHC-captain til at sende en pushbesked, det er intet problem. 1. Men jeg har fundet en MP3 fil jeg vil have højttaleren til at afspille. Men jeg kan ikke se i Mikkels manual hvor jeg skal placere filen. http://jemi.dk/ihc/#sonositem 2. Hvis højttaleren i forvejen spiller musik, kan de\nNyt Sonos ringeklokke, "Afspil fil og genoptag" eller ringeklokke-funktion er nu tilgængelig men skal nok stadig betragtes som beta - det er testet igennem i 2-3 uger til stor glæde for alle i min husstand :/ Understøtter pt. følgende funktioner: Lydniveau, fade in/ud, Metadata, afspilningslængde, gentag x gange. Bemærk at der pt. KUN er mulighed for én ringklokke af gangen - jeg ved ikke om der er nogen der har behov for at have flere ringklokker igang samtidigt. Filen til ringklokke lyden skal ligge på en, for Sonos højtaleren, tilgængelig webserver. Nyt Nye Sonos muligheder under styr


Rejseoplevelser for midaldrende par. Læs vores anbefalinger og bliv inspireret.\nVelkommen til Vores rejseoplevelser. Vi hedder Kim og Rikke, og er et midaldrende gift par, der bor i Jylland. Her på siden, kan du finde inspiration til rejser og oplevelser, fortrins i det fjerne østen. Men da vi drømmer om at flytte til Spanien, så du finder også indlæg og anbefalinger fra Spanien. Da der også er spændende oplevelser i vores eget land, slipper du ikke for også, at læse om vores udflugter i Danmark.\nDa det er vores fælles rejser og oplevelser vi skriver om, driver vi siden i fællesskab. Det er oftest Rikke som tager sig af det skriftlige. Kim skriver dog om dykning. Det tekniske ordner vi i fællesskab.\nVi henvender os især til voksne, der gerne vil have nogle spændende rejseoplevelser, der er til at betale for, uden at skulle gå på kompromis med kvaliteten. Vi er ikke til back-packer rejser, da vi godt kan lide at bo rart, og bruge tid på at opleve det sted vi befinder os.\nVores side henvender sig også til dig, der ønsker at dykke eller snorkle med spændende fisk og skildpadder i tropiske vande. Og ja, vi har set mange spændende dyr, både over og under vandet. Under fanen “Vilde dyr” skriver vi lidt om nogle af de dyr vi har set i den frie natur.\nMan siger jo, at et billede siger mere end ord. Derfor fokuserer vi på det visuelle og bruger en del billeder og film i vores indlæg. Vi skriver mens vi er på farten, og holder løbende siden opdateret med anbefalinger og meget mere. Så kig gerne forbi fra tid til anden.\nMan er aldrig for gammel til at rejse og opleve.\nFor at udbrede vores kendskab til diverse lande og mulighederne deri, holder vi gerne foredrag om de steder vi har oplevet.\nSåfremt du er interesseret i, at få os som foredragsholdere, så send os gerne en mail.\nVi kan kontaktes på mail: info@voresrejseoplevelser.dk\nI efteråret 2018, var vi på Costa Blanca i Spanien. Den tur kan du læse om i vores seneste blog-indlæg. Vi er ved at planlægge en længere tur til Indonesien, men mere om det senere.\nVi har adopteret en orangutang unge fra Borneo. Det kan du læse mere om ved at klikke på nedenstående billede, som er lånt fra Red Orangutangen.\nAdopteret orangutang unge


Brystkirtler Massage Støvring\nby : brystkirtler massage Støvring\nThailandsk massage Støvring lea thompson nude Ung sex rør Thailandsk massage Støvring · Nøgne kvinder bader Metropolis. Mette cornelius hårdt bryst. Aarhus C 0 Thai Massage Slagelse Bredegade 19 Slagelse 0 Thai massage Aalborg vestby Sød og dejlig, mørkebrun,langhår stor bryst, taler. Jeg tilbyder fysiurgisk massage og hjælper dig af med dine spændinger.\nLymfatisk massage venstre bryst flanke (på vej op) Udvalgt af vores team flaming clip for voksne La femme støvring thai massage gammel køge landevej du har mulighed for at se på alle tabletter, smartphones. Motel støvring københavn massage. I københavn af for idealisme. Home thai massage vej massage thai lanna missionrstilling Borre thai bolledating massage. Thailandsk massage Støvring lea thompson nude Ung sex rør Thailandsk massage Støvring · Nøgne kvinder bader Metropolis. Mette cornelius hårdt bryst.\nBrystkirtler massage Støvring -\nJeg bruger begge mine fagligheder og mine mere end 17 års erfaring i arbejdet med kroppen og forebyggelse, når jeg arbejder med mine klienter. Men valget er dit i forhold til den investering, som du vælger at gøre.


Teaklover: Retroen Genbrug, Odder\nOBS: Retroen er flyttet ind til Odder, Skovdalsvej - tjek hjemmesiden ud. (Umiddelbart er butikken nu ikke noget at køre langt for - tjek hellere ugentligt om der er kommet lækre sager og reserver evt hvis noget har din interesse. Priserne er ret høje nu, desværre.)\nDer var engang en lang vej, og til den ene side af den vej, var der en allé, og for enden af alléen, ER der noget helt fantastisk. Eller det er gammel stald. Men det der er inde i den er meget godt!\nDe kalder det et internetgenbrugsmarked. Det er jo ganske fantastisk når man bor i Århus, som jeg gør. På deres hjemmeside bliver alle store ting lagt op med billede, når de kommer ind. (De har i virkeligheden MANGE flere ting end man kan se på deres hjemmeside!). Overskuddet går til at drive en ungdomscafé på gågaden i Odder.\nHjemmesiden hedder http://www.retroen-genbrug.dk/ De gode ting ryger selvfølgelige hurtig - heldigvis har jeg flere gange været den hurtige og heldige når jeg skal sige det selv!\nVarerne kan reserveres ved at sende en mail, derefter bliver de reserveret i 8 dage (med mindre man aftaler andet), og så kan man hente dem. Der kan betales med dankort. Men man kan også bare tage forbi uden reservation.\nDenne dejlige stol købte jeg for 125 kr. i 2008. Jeg fik den reserveret torsdag morgen -om eftermiddagen kunne min søde mor købe den til mig! (Det er da den i blå plys fra forrige indlæg(?))\nDer er et meget varieret udvalg alt efter hvornår man kommer, men grundlæggende er forholdet mellem gammelt brugt og nyt brugt iorden. Teaktræsmængden er "prima"!\nDet er nogle rigtig søde frivillige der arbejder der, - selv da jeg var en klovn og kommet afsted i en lidt for lille bil, det skab jeg skulle købe taget i betragtning..\nAdressen: Retroen Genbrug, Houvejen 100, 8300 Odder\nHelt lavpraktisk kan jeg sige at de har åbent torsdag og lørdag - se de præcise tider på deres hjemmeside.\nPå en skala fra 1-6 er vi på en solid 5 - den får lige et tak ekstra pga. muligheden for at reservere.\nIndsendt af Line - Teaklover kl. 19.14\nEtiketter: 5/6, Indendørs marked, internetmarked, Østjylland


Dårlig Sundhed Kan Koste Dig Penge | Mænds Helbred 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteSygdomme: Dårlig sundhed kan koste dig $ 4.000 i fortjeneste et år\nDet er ikke overraskende, at usunde vaner - tror at spise junk, rygning eller opholder sig parkeret på sofaen - kan føre til alvorlige sundhedsproblemer som fedme, hjertesygdom, slagtilfælde og endda nogle former for kræft. Men nu har forskere opdaget, at de måske også rammer dig på en anden måde: din tegnebog.\nIfølge en ny rapport udgivet af National Bureau of Economic Research kan dårlig sundhed påvirke, hvor mange penge du tjener, hvor meget du sparer, hvor meget du bruger uden for lommen på medicinske regninger, og hvor længe du bor.\nDa så mange aspekter kan påvirke sundhed og finansiering, fokuserede forskerne specifikt på mænd i arbejdslivet med en high school-grad i deres studie. Dette har medvirket til at sikre, at andre faktorer, der kan skævre forholdet, som f.eks. Køn, uddannelse og socioøkonomisk status, ikke gavner resultaterne. Derefter kiggede de på spørgeskemaundersøgelser, der bad 958 mænd om at rapportere deres helbred i en skala fra 1 til 5, hvilket generelt har tendens til at korrelere med en persons faktiske sundhedstilstand.\nDe fandt, at mænd i dårlig sundhed defineret som 1 eller 2 på skalaen - kunne tjene en tredjedel mindre i løbet af deres levetid end mænd i bedre helbred. De, der tilbragte 16-20 år, var usunde tabte $ 4.000 om året, sammenlignet med dem, der tilbragte 1 til 5 år usunde og tabte $ 1.000 om året.\nHvorfor? Usunde mennesker har en tendens til at akkumulere mindre rigdom end raske mennesker. Det er det, forskerne fordømmer "velstands-sundhedsgradienten." Væsentligt er de, der bruger flere år med usunde livsstilvaner, at øge deres omkostninger ved dårligt helbred. I en alder af 65 år var gapet i rigdom mellem sunde og usunde mænd mere end 150.000 dollars. (Her er 14 grunde, du laver ikke så mange penge som du burde.)\n"Usunde mennesker tjener mindre, arbejder mindre og lever kortere liv", siger studieforfatter Svetlana Pashchenko, Ph.D., økonomi professor ved University of Georgia. "Med sundhed er det ikke som om du bliver syg og det sker aldrig igen. Folk bliver syge over tid, og det har en negativ indvirkning på indtjeningen. "\nI undersøgelsen reducerede dårlig sundhed produktiviteten og gjorde arbejdstagere mindre nyttige, hvilket direkte korrelerede med lavere arbejdsindtjening. På længere sigt var de også mindre tålmodige, mindre tilbøjelige til at spare og mere tilbøjelige til at være økonomisk ustabile. Den gode nyhed er, at de fleste mennesker betragtes som relativt sunde i deres arbejdsår - og 72 procent af mændene i studiet oplevede mindre end fem års dårlig helbred.\nSamtidig viser undersøgelsen, at sunde livsstil ofte cementerer ved den tid, vi er i vores 20'erne og 30'erne, så det er vigtigt at starte tidligt med sunde vaner med en afbalanceret kost, motion og ordentlig søvn - eller i det mindste arbejde om at ændre dem lige nu. De fandt også, at mænd, der rapporterede fire eller fem usunde perioder i deres liv i 55 år, var mere tilbøjelige til at ryge og have et højere BMI.\n"Du kan ikke ændre din genetik, der påvirker dit helbred senere i livet, men du kan påvirke andre faktorer, der påvirker dit helbred," siger Pashchenko.\nDen gode nyhed er, at selv tabe en lille smule af vægt kan være nyttigt. Når du taler om at reducere risikoen for kræft forårsaget af fedme, kan du for eksempel tabe så lidt som 5 procent af din kropsvægt, som du rapporterede. (For en hjemme-træning der vil brænde fedt hurtigt, prøv 21-dages Metashred fra Mænds helbred.)


På en stor naturgrund 800 m fra vandet ligger dette dejlige sommerhus i sten med stråtag fra 1972. Huset er moderniseret i 2006. Stor, delvis overdækket terrasse med havemøbler. Dels stenvægge, dels trævægge. Skrånende trælofter. Gulvtæpper, dog linoleum i køkken. Badeværelse med opvarmet klinkegulv, bruseniche, vaskemaskine og tørrerumbler. Pænt køkken med bl.a. mikrobølgeovn og varmluftsovn. Den hyggelige opholdsstue indeholder brændeovn, stereoanlæg med CD-afspiller, video, DVD-afspiller samt TV med parabol (digital). Huset har 2 soveværelser med hver 2 enkeltsenge samt en hems med 2 sovepladser. Til de mindste feriegæster findes der høj barnestol samt sandkasse og gynge på grunden. Huset ligger mellem fiskeribyen Hvide Sande og badebyen Søndervig. Gode aktivitetsmuligheder i området, bl.a. 18-hullers golfbane og fiskesøer. Bemærk: Gratis brænde til rådighed.


3. Havehold – NF Lille Nok\nAFFALDKom af med dit affald\nAffald – stort og småt\nHVAD GØR JEG, NÅR JEG SKAL …\nTage grus og jord\nOpsige min have\nNYTTIGE LINKSSvar, viden og inspiration\nLOGINHer kan du ændre dine oplysninger\nFORENINGENOm Lille Nok\nGeneralforsamlinger – regnskab og referater\n§ 1. Dens hjemsted er Københavns Kommune\n§ 4. Kapitalindskud og hæftelse\n§ 5. Lejeafgift til foreningen\n§ 7. Opsigelse eller ophævelse af lejemål\nLejerne afgør selv, om de vil anlægge pryd- eller køkkenhave, men haverne må ikke benyttes til erhverv af nogen art.\nDet påhviler hvert medlem at holde sin have tilplantet.\nPåbegyndelsen af haven skal ske senest 1. maj.\nHække mod stier, veje og andre fællesarealer skal klippes og vedligeholdes på begge sider.\nHækkene mod gangstier må ikke være højere end 1,30 meter og 50 cm. i bredden. Hækkene mod offentligt areal (dvs. mod vejen og Nokken) må højest være 1,80 meter. Hækkene i umiddelbare naboskel er som hovedregel højest 1,30 meter. Såfremt begge naboer i skel er enige, kan man dog gå op til højest 1,80 meter, hvilket dog skal genforhandles, hvis man får ny nabo.\nHvert medlem skal holde sin have og de til haven stødende gange rensede og fri for ukrudt. Hvor der er haver på begge sider af gangen gælder rensningspligten til gangens midte.\nUndlader en havelejer at holde vej eller hæk har bestyrelsen ret til at lade det forsømte blive udført for havelejers regning.\nI haverne skal græsarealer holdes klippede, og blomsterbede og urtehaver skal holdes fri for ukrudt (normalt uønsket plantevækst), især frøbærende og rodspredende planter.\nDer må ikke opstilles plankeværk i skel på grunden.\nBeplantning i egen have må ikke have en højde over 1,80 meter, hvis den er til gene for naboerne, og i øvrigt må beplantningen ikke være til gene for naboer.\nDer må ikke plantes nærmere skel og vandinstallationer end 30 cm.\nDer må så vidt muligt ikke anvendes insektmidler, ukrudtsmidler og midler mod skadedyr.\nPå hvert havelod skal der forefindes en kompost. Frembringes der mere haveaffald, end det der kan komposteres, bortfjerner lejeren selv det overskydende haveaffald, der opstilles dog stadig container til haveaffald 3-4 gange årligt.\nHenkastning af haveaffald og andet affald på tilstødende arealer er strengt forbudt.\nDer må ikke foretages afbrænding på havelodderne. Det er dog tilladt at bruge grill. Det er tilladt at have åbent ildsted til grillformål.\nRedskabsskur, skur til storskrald, toiletter, trillebøre, opslagstavler og øvrigt inventar stilles under medlemmernes beskyttelse.\nTrillebøre og redskaber skal straks efter brugen rengøres og henstilles i skuret, hvorfra det er hentet.\nBestyrelsen er pligtige til at efterse haverne, og om fornødent påtale manglende vedligeholdelse.\nOpbevaring af campingvogne, biler, både, uindregistrerede køretøjer, skurvogne og lignende må ikke henstilles i haveforeningen. Derudover må materialer, udover til eget brug, heller ikke henstilles i haveforeningen. Telte må ikke opstilles permanent.\nHF Lille Nok\nHavecontainer 30 Juli – 2 August 2020\nGeneralforsamling 06 – 09 – 20 kl. 13:00 “Perlen” H/F Sønderbro\nCopyright © NF Lille Nok


Sådan låses Samsung-telefoner op ved hjælp af oplåsningskoder\nVigtigste » Vejledninger » Sådan låses Samsung-telefoner op ved hjælp af oplåsningskoder\nDette indlæg er til alle Samsung-modeller inklusive Galaxy-serien, og denne vejledning fungerer for telefoner, der er låst til netværk i Asien, Australien, USA, Europa, Canada og Latinamerika.\nSe også - Sådan løses desværre Android-tastaturet er stoppet\nHvordan ved jeg, om din telefon er låst til et netværk?\nIndsæt et SIM-kort fra et andet netværk i din Samsung-telefon, og tænd det derefter. Det viser dig følgende meddelelser, hvis det er låst til et specifikt netværk:\nPIN-kode for oplåsning af SIM-netværk\nTelefonen fryser ikke SIM-kort\nDu kan ikke låse din Samsung-telefon op ved hjælp af oplåsningskode, hvis telefonen er hårdt låst. At vide, at indsæt et SIM fra et andet netværk i din telefon og tænde det. Hvis telefonen er hårdt låst, viser den dig en meddelelse “Netværkslås med en SOS- eller Dismiss-knap”.\nSådan køber du oplåsningstjeneste\nMange websteder er der, der tilbyder oplåsningstjeneste, og FastGSM er en af dem. For at købe oplåsningskoder skal du angive dit IMEI-nummer og få nummertypen * # 06 # i opkaldet. IMEI-nummeret vises for dig. Indsend nummeret til webstedet, hvorfra du køber oplåsningskoden. De sender dig oplåsningskoden via e-mail.\nSe også - Sådan bruges sidetastepanelet på Samsung Galaxy Note 4\nSe også - Sådan løses ugyldig IMEI på Samsung Galaxy S4\nSådan låser du din telefon op, hvis du har oplåsningskoden\nHvis du ser Indtast kontrolnøgle til netværkslås eller SIM-netværk Lås PIN op på skærmen\n> Indtast oplåsningskoden\n> Klik eller tryk på Lås op\n> Hvis der vises en meddelelse "Mislykket", betyder det, at du flere gange har forsøgt at indtaste oplåsningskoden, men mislykkedes. Skriv i så fald * 2767 * 3855 # for at nulstille din telefon og vent et stykke tid, indtil din telefon genstartes.\n> Indtast din frikoblingskode (MCK) på pinkoden på SIM-netværket.\n> Det viser dig en besked “Mislykket”, men rolig.\n> Indtast nu din oplåsningskode, og tryk derefter på Lås op.\nHvis du ser Netværkslås skærm:\n> Du bliver bedt om at indtaste din oplåsningskode.\n> Indtast koden, og telefonen skal låses op uden problemer.\nHvis Ugyldigt SIM-kort vises på skærmen:\n> Indtast nedenstående kode (Replace Network (NCK) with the actual code)\n> # 0111 * Netværk (NCK) #\nHvis Telefonfrysning vises på skærmen, da du forsøgte at bruge et SIM fra et andet netværk, så:\n> Hvis denne meddelelse vises for dig, betyder det for mange mislykkede forsøg på at indtaste oplåsningskoden.\n> Bare rolig, du kan stadig låse din Samsung-telefon op ved hjælp af Unfreeze-koden.\n> Du er nødt til at indtaste MCK (Unfreeze code) i skærmbilledet Telefonfrysning, hvis din telefon har et fysisk tastatur. Det viser ikke noget. Men hvis der ikke sker noget, kan du trykke på opkaldstasten eller # efter at have skrevet koden.\n> Hvis du bruger en Samsung-telefon med en berøringsskærm, skal du trykke på Opkald på skærmbilledet Telefonfrysning og derefter indtaste koden til frysning (MCF).\n> Du vil se SP-lås eller netværkslåseskærm, når telefonfrysning er deaktiveret. Derefter skal du følge instruktionerne til SP-lås eller Netværkslås for at låse din telefon op.\nHvis Telefonen er låst, vender tilbage til service vises på skærmen\n> Indtast nedenstående kode (indtast din aktuelle kode i stedet for Unfreeze (MCK))\n> # 0199 * Fjern frysning (MCK) #\nHvis du ser SP-lås skærm\n> Du bliver bedt om SPCK-koden\n> Indtast det, og din telefon låses op.\nHvis SIM-adgangskode vises på skærmen:\n> Når du bliver bedt om det, skal du indtaste din frigørelseskode, så låses telefonen op.\nHvis SIM-lås-indtast adgangskode vises på skærmen:\n> Indtast nedenstående kode (indtast din faktiske kode i stedet frigøre (MCK))\n> # 0149 * Fjern frysning (MCK) #\nHvis du ser “PIN-kode for netværkslåsning ... kontakt din tjenesteudbyder" på skærmen:\n> Tænd din Samsung-telefon uden at indsætte SIM-kortet i den\n> Ring # 7465625638 #\n> Indtast din frikoblingskode (MCK)\n> En meddelelse vil blive vist dig "Mislykket", men der er intet at bekymre sig om.\n> Nu skal du indtaste netværkets oplåsningskode.\nSå hvis du vil låse din Samsung-telefon op, skal du kontrollere, hvilken meddelelse der vises for dig, og derefter følge trinnene i overensstemmelse hermed.


De 10 bedste hoteller i Frechen i 2018 - TripAdvisor\nFerie i Frechen\nHoteller i Frechen\nBed and Breakfasts i Frechen\nPakkerejser til Frechen\nFlyrejser til Frechen\nRestauranter i Frechen\nAktiviteter i Frechen\nBilleder af Frechen\nKort over Frechen\nAlle hoteller i Frechen\nTilbud på hoteller i Frechen\nBillig rejse til Frechen\n4–stjernede hoteller i Frechen\n3–stjernede hoteller i Frechen\nFrechen Hoteller, som tillader kæledyr\nHoteller i nærheden af Skyhunters in Nature\nHoteller i nærheden af Keramion\nHoteller i nærheden af Stadtbücherei Frechen\nHoteller i nærheden af Kunstatelier Antonia Sanker\nHoteller i nærheden af Bibliothek des Stadtarchiv Frechen\nHoteller i nærheden af Kath. Öffentl. Bücherei St. Sebastianus\nHoteller i nærheden af Sindorf Station\nBedste hoteller i Frechen, Tyskland\nFaciliteter Restaurant Kæledyr tilladt Concierge Internet Mødelokaler Røgfrit hotel Handikapegnede værelser Aircondition Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Pool Tekøkken Kørestolsadgang Bar/lounge Roomservice Fitnesscenter Gratis parkeringAlle\nNr. 1 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 10 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 18 overnatningssteder i Frechen med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Frechen (19)\n3,1 km fra Frechen\nNr. 2 af 4 hoteller i Hürth\n3,2 km fra Frechen\nNr. 96 af 265 hoteller i Køln\n3,4 km fra Frechen\nNr. 61 af 265 hoteller i Køln\nNr. 56 af 265 hoteller i Køln\n3,5 km fra Frechen\nNr. 195 af 265 hoteller i Køln\n3,6 km fra Frechen\n3,9 km fra Frechen\nNr. 137 af 265 hoteller i Køln\n4,3 km fra Frechen\nNr. 90 af 265 hoteller i Køln\n5,6 km fra Frechen\nNr. 7 af 7 hoteller i Pulheim\n6,0 km fra Frechen\nNr. 1 af 4 hoteller i Hürth\n6,9 km fra Frechen\nNr. 205 af 265 hoteller i Køln\n7,6 km fra Frechen\nNr. 241 af 265 hoteller i Køln\n7,9 km fra Frechen\nNr. 159 af 265 hoteller i Køln\n8,0 km fra Frechen\n8,1 km fra Frechen\nNr. 3 af 4 hoteller i Hürth\n8,7 km fra Frechen\nNr. 135 af 265 hoteller i Køln


De 4.500 ‘varmeste’ termometre er fjernet fra statistikkerne. “Global opvarmning” – baseret på regulær svindel – TalkSense.dk\nJohn Coleman er en anerkendt og dybt respekteret amerikansk metrolog. Han er grundlæggeren af 'The Weather Channel'- Lavede i 2010 videoserien 'The Other Side' - som viste at "Global Opvarmning" er baseret på manipulation og regulær svindel.\n20. juni 2010 jasbg Klima Religion\nTryk på billedet for at se video-link !\n4.500 (75%) – af verdens tidligere ca. 6.000 termometre – er elimineret fra de ‘manipulerede’ data der bruges sit at dokumentere “Global Opvarmning”. Nok engang ‘regulær svindel’ – som det tilsvarende blev påvist i Climategate – i 2009.\nMen var der nogen af MSM (main street media) – der tog fat i John Colemans chokerende afsløringer dengang ?\nIkke en af’ de store statsstøttede medier i den vestlige verden fortalte historien. De skulle ikke have ødelagt deres ‘gode faste miljøstillinger’ samt fast årlige 14 dages betalte luksus Cop- juleferier til verdens bedste ferie lokationer.\nHerunder links til de andre 4 afsnit af Colemans dokumentariske videoserie i 2010:\n1: Coleman: The Other Side 1\n2: Coleman: The Other Side 2\n3: Coleman: The Other Side 3\n5: Coleman: The Other Side 5


Hospitalschef: Yngre læger arbejder for lidt - Dagens Medicin\nHospitalschef: Yngre læger arbejder for lidt En arbejdsuge på 37 timer er alt for kort til at give læger den nødvendige erfaring, mener Torben Mogensen, vicedirektør på Hvidovre Hospital. Det rammer patienterne, at læger ikke kan nå at blive dygtige nok.\nDanske læger kan ikke hamle op med deres kolleger i udlandet. Læger under uddannelse i for eksempel USA og England arbejder typisk mere end 50-60 timer om ugen. De kun 37 arbejdstimer som læger herhjemme har til at opnå erfaring og rutine er langt fra tilstrækkeligt, skriver vicedirektør og lægelig direktør på Hvidovre Hospital Torben […]


Jesper Vollmer kommer til at savne prins Henrik | SE og HØR\n– Der er meget, jeg ikke kan. Jeg vælger bare at fokusere på det, jeg kan, fortæller Jesper Vollmer, som nu skal i gang med TV, kogebog og ikke mindst projektet Rå.dk – ”Mad med mening”.\nKokken glæder sig til at stå på egne, vaklende ben og ikke længere ”bare” være Annette Heicks mand eller prinsgemalens køkkenchef\nFor et år siden snød han måske døden på en badestrand i Thailand, og nu spadserer Jesper Vollmer frejdigt omkring med støtte fra en stok. Men alt er ikke ved det gamle, og derfor har kokken valgt at stoppe som køkkenchef ved hoffet.\n– Jeg har da haft tudeture, selv om det kan tælles på to hænder. Men jeg er en mand, som er gået i stykker og har et job, jeg ikke kan passe. Heldigvis var Annette og jeg allerede et skridt foran ulykken, fortæller Jesper, som snart kaster sig over Rå.dk.\nMen det er ikke uden vemod, han forlader kongehuset.\n– Jeg kommer til at savne prinsgemalen rigtig, rigtig meget. Han sætter fart i køkkenet. Vi plejer at joke med, at når prinsgemalen er hjemme, er der virkelig gang i gryderne. Og når han så er ude at rejse, går der ikke længe, før vi savner ham. Så kan han pludselig dukke op, fem minutter før der skal serveres med tre ting i bagagen, han har fundet eller købt. Dem vil han gerne lige have med i menuen. Det er ret inspirerende, men på den gode måde.\n- Prinsgemalen har en enorm interesse for køkkenet. Er det midt i svampesæsonen, og han ser nogle støvbolde i en rundkørsel, så bliver bilen altså stoppet. Og har han været på jagt, kan han pludselig komme hjem med en varm lever, han gerne vil have tilberedt. Det er meget impulsivt.\nMange seere fulgte Jesper lave mad sammen med prins Henrik i programmet ”Hofretter”, og den muntre tone var ikke kun for seernes skyld. Til juni kan Jesper fejre tiårs jubilæum som køkkenchef ved hoffet (Foto: Framegrab)\nHøjre hånd dur ikke\nSom chef kunne Jesper sikkert uddelegere en stor del af arbejdet i de royale køkkener, men det vil han ikke. Han vil ikke tages hensyn til, men lære at klare sig selv.\n– Det strider simpelthen mod min natur. Selv om det er besværligt at binde mine snørebånd, vil jeg altså selv gøre det uden at spørge Annette. Og knapperne i skjorten tager rigtig lang tid, men jeg gør det selv. Jeg har ikke lyst til at skulle hjælpes hele tiden, forklarer Jesper.\nSE FOTO: Annette Heicks mand for alvor i bedring\nFra begyndelsen gik genoptræningen fantastisk. Læger og plejere var begejstrede og måtte faktisk bruge mere energi på at tøjle Jesper, så han ikke forcerede sin genoptræning, men der er stadig et stykke vej.\nJespers højreside er ikke i orden. Det betyder, at han skal tænke over hvert et skridt. Går han for stærkt, låser benet og bliver helt stift.\nHånden er endnu værre ramt. Jesper kan ikke løfte tommelfingeren, og han kan f.eks. ikke holde på en almindelig kniv.\n– Hånden er jeg mest bekymret over, hvor meget bedre den kan blive. Annette mener, jeg kan gå om et år. Hun kan nemmere se de små fremskridt.\nMargrethe får boller i karry\n– Det har været ti spændende og anderledes år. Først skulle jeg lære at stå på egne ben som chef, lære huset at kende og finde ud af, hvad regentparret har lyst til at spise, fortæller Jesper.\n– Mange tror, det er så fint med trøfler og kaviar, men regentparret spiser fornuftigt og betænksomt med billige råvarer. Min baggrund er fransk mad, men dronningen og prinsgemalen kan godt lide dansk mad, og jeg kan sagtens lave boller i karry, selv om det nok vil være med et lille tvist.\nPrinsgemalens asiatiske baggrund gør, at regentparret også et ret vilde med det asiatiske køkken.


TenderLink Hjælp | Danmark\nmySugr® og NovoPen® 6\nBestil Accu-Chek Mobile\nModtag vores T2 nyhedsbrev\nBestil Accu-Chek Guide\nAccu-Chek TenderLink, Standard Guide\nHvis du er en erfaren insulinpumpebruger, kan du optimere din bærekomfort og bevægelsesfrihed med Accu-Chek TenderLink – især, hvis du ofte er på farten, bevæger dig meget eller dyrker sport.\nVinkel på 20-45˚ indføring\n13 og 17 mm\n30, 60, 80 og 110 cm\nBlød teflonkanyle med variabel indføringsvinkel.\nDen korte 13 mm kanyle er især velegnet til at give en mere hensigtmæssig indføringsvinkel hos veltrænede personer, som har minimalt subkutant væv.\nDen er blød og fleksibel og kan dårligt mærkes, idet den giver efter for enhver kropsbevægelse.\nKomfortabelt, allergivenligt selvklæbende plaster, der sidder godt.\nKanylehusets lave profil gør infusionssættet næsten usynligt.\nMeget nem til- og frakobling ved kanylehuset.\nDet tydelige klik bekræfter, at forbindelsen er i orden.\nGennemsigtigt vindue gør, at man let kan se infusionsstedet.\nJa, enkel til- og frakobling ved kanylehuset\nfin (størrelse 22)\nHøjde på kanylehus:\nVælg et sted, som ikke er i nærheden af arvæv, navlen og nylig brugte indstikssteder. Desinficér evt. indstiksstedet ifølge aftale med dit diabetesteam. Lad indstiksstedet tørre, før du indfører Accu-Chek TenderLink.\nHold Accu-Chek TenderLink med tommel- og pegefinger. Fjern den forreste halvdel af den selvklæbende bagside (F) fra det selvklæbende plaster (E), og træk beskyttelseshætten (A) af indføringskanylen (C) ved at holde fast på beskyttelseshætten og trække kanylehuset tilbage.\nMed din frie hånd klemmer du noget underhud sammen på det desinficerede område. Indfør indføringskanylen (C) under huden i en vinkel på 20–45° med én hurtig bevægelse. Kontrollér den bløde kanyle (B) under indføringen for at sikre, at den går glat ind uden at bukke.\nPres det selvklæbende plaster (E) tæt ind på huden for at sikre, at Accu-Chek TenderLink sidder godt fast. Sæt en finger foran det gennemsigtige vindue på Accu-Chek TenderLink for at sætte det fast. Pres forsigtigt klemmerne på siden af indføringskanylen (D) sammen, og træk samtidig indføringskanylen (C) ud.\nFjern den bagerste halvdel af den selvklæbende bagside (G) fra det selvklæbende plaster (E), og tryk det selvklæbende plaster tæt ind mod huden.\nTilslut luer-låsen (N) til ampullen ved at skrue den ind i pumpeadapteren. Følg procedurerne for at klargøre samt fylde infusionssættet. Der må ikke være luftbobler i ampullen eller infusionssættet. Fjern beskyttelseshætten (L) på infusionssættet, og kontrollér, at der drypper insulin ud af kanylen. Tilslut infusionssættet til kanylehuset (H) (man skal høre et klik), og fyld hulrummet med en bolus på 0,7 enheder insulin U-100.\nDu kan nu starte din pumpe.\nFor yderligere oplysninger om, hvordan du bruger infusionssættet og insulinpumpe, bedes du læse brugervejledningen til Accu-Chek TenderLink og Accu-Chek Spirit Combo.


Marketingkanaler der samarbejder » Kendskabs brede vifte af kanaler\nSom skaber samspil og resultater\nOg vi gør det sammen med dig. Du har vigtig viden om din forretning og dine kunder. Vi har ekspertise, erfaring, idéer og data, og vi tør udfordre dig. Vi stiller de rigtige spørgsmål til din online markedsføring og vi blander os. For når du er god, er vi gode. Og omvendt.\nVi skræddersyer og udvikler din digitale strategi med afsæt i dit budget og din målsætning. Dermed får vi en konkret plan for indsatser, arbejdsfordeling og metoder til den digitale markedsføring, så vi i fællesskab kan nå dine mål.\nBudget og målsætning\nI Kendskab sætter vi konkrete mål for indsatsen. Vi opsætter sporing og analyserer på brugeradfærd, trafik, konverteringer og omsætning, så vi kan konkludere, justere og optimere. Resultater, indsigter og konklusioner deler vi løbende i en samlet rapportering.\nSEO danner rygraden i din digitale markedsføring og skaber øget synlighed, trafik og omsætning. Du bliver relevant overfor målgruppen og dermed Google, når vi optimerer teknikken, strukturen og indholdet på dit website.\nPaid Search er for mange virksomheder en af de største poster i marketingbudgettet. Her rammer vi målgruppen, hurtigt og effektivt, når de søger i Google og Bing. Vi benytter en lang række teknologier, arbejdsmetoder og processer så vi når dine mål, og opnår det bedst mulige afkast på dine annoncekroner.\nIndhold er fundamentet i hele din digitale markedsføring og bygger bro imellem din forretning, din viden og dine kunders behov. Vi udtænker, producerer og placerer indholdet med afsæt i formålet, mediet og modtageren. På den måde opnår vi de ønskede resultater i form af bl.a. omtale, trafik, leads og omsætning.\nHos Kendskab har vi erfarne specialister med dybdegående viden inden for de mange digitale platforme. For dig betyder det, at vi altid lægger indsatsen der hvor din målgruppe er, og hvor du får mest ud af dine annoncekroner. Vi arbejder bl.a. med Facebook, Instagram, Pinterest, Snapchat og Linkedin\nVi sender e-mails som mennesker elsker at få og udvikler e-mailstrategier, som skaffer nye subscribers, kunder og langvarige relationer. Vi benytter teknologier, som skaber personaliseret indhold, der eks. er tilpasset modtagerens interesser og købshistorik. På den måde gør vi dine potentielle kunder til nye kunder, dine nye kunder til loyale kunder og dine loyale kunder til ambassadører.\nMed digitale bannere skaber vi synlighed og rammer din målgruppe i upper-funnel og på tværs af relevante medier. Vi benytter avancerede målretningsmetoder med en kombination af adfærd, interesse, demografi og remarketing. På den måde bliver du relevant overfor målgruppen både før, under og efter købsbeslutningen.\nMed YouTube Ads markedsfører vi din forretning og dit produkt for en relevant målgruppe. Det kan være brugere med høje købsintentioner eller brugere i upper-funnel, som opdager dig for første gang. Vi annoncerer i den bedste sendetid for den individuelle bruger og når de er mest engagerede. YouTube Ads giver dig eksponering og taletid, så du forbliver top-of-mind under hele kunderejsen.\nVi kortlægger brugerne adfærd, og analyserer på, hvorfor de eks. ikke udfylder din kontaktformular eller forlader kurven uden at købe. Vi anvender databaserede hypoteser og teknologier, så vi kan analysere, teste og optimere. På den måde fjerner vi friktionen og øger antallet af handlinger og kunder.\nLæs mere om App markedsføring\nLæs mere om Video Markedsføring


Din genvej til sundhed, velsmag og et langt liv med Sushikok & sake sommelier Zoë Escher\nJapansk superfood – Din genvej til sundhed, velsmag og et langt liv\nSavner du mere overskud, flere sunde kostvaner, mindre stress, indre balance og velsmagende madoplevelser?\nDer skal ske noget nyt?\nSkal posen rystes og terningerne kastes på ny?\nGiv dig selv et frisk boost.\nJapansk superfood er et 6 ugers forløb til dig, der ønsker at få mere overskud, sundhed, balance og velvære i en travl hverdag.\nDu interesserer dig for, og ved måske en del om mad. Du er måske blevet opmærksom på, at japanerne er den befolkning, der levet længst i verden på trods af, at de kun holder ferie ca. 14 dage om året. Det er ikke helt tilfældigt.\nAt leve en sundt og balanceret er ikke umuligt, også selvom du lever et travlt liv.\n– Ro og indre balance\n– Viden om det japanske køkken\n– Tilføre kroppen næring\n– Afgifte kroppen\n– Sunde kostvaner\n– Bedre fordøjelse\n– Mere velvære\n– Sunde og velsmagende opskrifter\nForløbet er bygget op omkring 6 moduler og et foredrag,\nHvad skal du gøre for, at få mest ud af forløbet?\nForedraget holdes onsdag den 19. april 2017 kl. 18.00-19.00 hos ManuVision, Bernhard Bangs Alle 25, 2000 Frederiksberg.\nModul 1: (via teleklasse)\nVores tid og dens påvirkning. Den omskiftelige verden i konstant forandring.\nHvordan påvirker omverden os?\nHvordan kommer stress til udtryk i hverdagen?\nHvad har det af konsekvenser på langt sigt, hvis du ikke passer på dig selv?\nDer er hjemmeopgave til ugens tema i form af spørgsmål eller opgaver. Teleklassen afholdes tirsdag 25. april 2017 kl. 17.30-19.00.\nModul 2: (via teleklasse)\nDet hele menneske. Den japanske tilgang til kroppen, sindet og sjælen.\nHvad er den japanske tilgang til kroppen, sindet og sjælen?\nHvorfor er de 3 elementer kroppen, sindet og sjælen lige vigtige?\nHvad sker der, når der opstår ubalance mellem kroppen, sindet og sjælen?\nHvordan opnår du balance, ro og større velvære?\nDer er hjemmeopgave til ugens tema i form af spørgsmål eller opgaver. Teleklassen afholdes tirsdag 2. maj 2017 kl. 17.30-19.00.\nModul 3: (via teleklasse)\nDet japanske køkken. Japansk sundhed og velsmag.\nHvorfor er japanerne den befolkning i verden der lever længst?\nHvad er japanerne syn på mad og gastronomi?\nHvilken betydning har japansk madkvalitet i forhold til deres sundhed?\nDer er hjemmeopgave til ugens tema i form af spørgsmål eller opgaver. Teleklassen afholdes tirsdag 9. maj 2017 kl. 17.30-19.00.\nModul 4: (via teleklasse)\nJapanske kost- og spisevaner. Japansk sundhed og velvære.\nHvordan påvirker din måde at spise din sundhed?\nHvad foretrækker japanerne at spise?\nHvordan spiser japanerne?\nDer er hjemmeopgave til ugens tema i form af spørgsmål eller opgaver. Teleklassen afholdes tirsdag 16. maj 2017 kl. 17.30-19.00.\nModul 5: (via teleklasse)\nJapansk måltid og opskrifter. Sundhed og ernæring.\nHvad er de optimale betingelser for et måltid?\nHvad er et japansk måltid?\nHvordan ser den japanske kostpyramide ud?\nHvordan sammensættes et japansk måltid?\nHjemmeopgaven i denne uge er, at du skal lave forskellige japanske madopskrifter som du får tilsende. Du bestemmer selv hvornår. Billederne af retterne deles i en lukket facebook gruppe.\nTeleklassen afholdes tirsdag 23. maj 2017 kl. 17.30-19.00.\nModul Teleklasse 6: (via teleklasse)\nTid til opfølgning og spørgsmål.\nTeleklassen afholdes tirsdag 30. maj 2017 kl. 17.30-19.00.\n6 ugers forløb, der består af et live foredrag og 6 moduler i form af teleklasser hver tirsdag kl. 17.30-19.00.\nDu får viden, indsigter og værktøjer, som du kan bruge direkte i dit eget liv til, at skabe et mere sundt og balanceret liv. En Facebook gruppe hvor du lade inspirer, netværke og stille spørgsmål.\nHver teleklasse varer 90 minutter. Alle teleklasse bliver optaget og eftersendes til alle deltagerne, som du kan lytte når det passer dig.\nDu får adgang til en lukket Facebook gruppe, hvor du kan netværke, dele dine erfaringer, stille spørgsmål til Zoë.\nPris 3225 kr. Book 1 plads\nTilmeldingsfrist: Fredag den 14. april 2017\nHvis du har spørgsmål, så er du velkommen til at sende en mail til info@sakana.dk.