kogekunstens historie | Gastronomisk Leksikon\nKogekunsten har udfoldet sig både langs en geografisk akse og langs en tidsakse. Vores kundskab rækker til mellemøsten og middelhavslandene og tilbage i tiden til før, der fandtes skriftlige kilder.\nMellemøsten i oldtiden. Vores umiddelbare forestillinger om fortidens madkultur er vel, at den er artsfattig og begrænset til basalføde i form af fisk el. vildt stegt over bål og senere, da kogekarret blev opfundet, grød og supper på produkter af græsarter og bælgplanter. En sådan tilstand er nok dækkende for jæger- og samlerkulturens periode. Men da mennesket blev bofast, viser oldtidens kilder os, at der i denne epokes kultursamfund omkring det østlige Middelhav trivedes en udviklet madkultur baseret på en omfattende produktion af og handel med vegetabilske og animalske fødevarer.\nDet begyndte i Mesopotamien i 7000-t. f.Kr. 4.000 år senere etablerede sumererne et samfund af bystater i »Mellemflodslandet« og opfandt både tal- og regnemetoder og et skriftsprog. Kileskriften prentedes på lertavler, som viste sig holdbare i årtusinder. Tydning af disse og fund af genstande fra ruiner og gravsætninger er vore kilder til perioden.\nDe gamle egyptere (se også Oldegypten) efterlod sig spor af kulturplanter og tamdyr fra o. 5000 f.Kr. Deres senere repertoire illustreredes især af monumenternes billeder, mens skriftlige kilder er af relativt mindre betydning, da mange af dem er utydede. Fra billederne får man imidlertid god information om jagt, fiskeri, kødudskæring, bagning, ølbrygning og andet mere. De tidligste kulturplanter og tamdyr stammede fra Mellemøsten. De indførtes via Levanten over Sinai.\nSumererne og deres babylonske og assyriske efterfølgere og de faraoniske egyptere havde forhistorisk adgang til et veludviklet, varieret køkken. Handel, krige og folkevandringer bragte kendskabet til fødevarerne og deres fremstilling omkring, først i Frugtbare Halvmåne (Jordan, Syrien, Libanon) senere til Arabien, Indien, Maghreb-landene (Algeriet, Tunis, Marokko). Herfra til de øvrige middelhavslande direkte el. ad omveje og til resten af Europa.\nAntikkens køkkener – Grækenland og Rom. I Grækenland var føden allerede på Homers tid varieret: grønsager, fisk og vilde fugle, bl.a. småfugle, som blev skudt med pile el. fanget i net. Grækerne i antikken havde af folkene i det nuværende Libanon og Syrien lært sig at dyrke oliventræer og vandt heraf olie, som de eksporterede til naboerne og derved erstattede Mellemøstens opr. spiseolie fra sesamfrø. Kød fra tamdyr forekom hos de rige; værdsat var gæs fodret med figner. Endnu trives i Grækenland og på Balkan den også i Mellemøsten brugte stegemåde af hele ungdyr, lam og kid over åben ild, trædet på rafter. Vigtigste stivelseskilde var grød af urhvede. Maden krydredes fx med knuste pinjekerner, og sursøde dyppelser var udbredte. Fra o. 200 f.Kr. blev det alm. at indlede måltidet med et udvalg af krydrede appetitvækkere, mezze, og det bruges den dag i dag. Sødt bagværk forekom fra o. 300 f.Kr.\nRomerne overtog grækernes køkkenkultur stort set uændret, men ikke deres mådehold. I de store huse var kokkene hyppigt fra Sicilien, som var under gr. styre i mere end 400 år efter 700 f.Kr. Gæstebud hos en velstillet familie ville omfatte tre serveringer. Først en gustatio med flere små appetitvækkere, der mindede om gr. mezze: østers, blæksprutter, kramsfugle. Næste tur mensa prima, hovedretter som hele fisk, grillstegt fjerkræ, vildsvin, rådyr. Mensa secunda var efterretter: buddinger, fromager, frugt, men også æggeretter. De spisende lå til bords og nød som måltidsdrik stærk vin, fortyndet med vand. I modsætning til gr. praksis deltog både kvinder og mænd i selskaberne, der også bød på underholdning, musik, dans og akrobatoptræden.\nJævne folk spiste jævnede supper og grød af byg og hvede, stuvninger af bælgplanter, især kikærter, og hjemmebagt groft brød, der også anvendtes som søbe-redskab til supper og stuvninger. I selve Roms by havde folkene tiltvunget sig retten til gratis brød fra øvrigheden. Det var flere hundrede tusinde, der lod sig bespise på denne måde. Udeblev leverancerne, opstod alvorlige uroligheder.\nUdgravningerne af Pompeji, som jo i år 79 e.Kr. blev druknet i aske af Vesuvs udbrud, har vist os, at de rom. køkkener var rummelige, velindrettede og velforsynede med komfurlignende kogesteder, kar, skåle, skeer og knive.\nMed romerrigets vækst i magt og rigdom udviklede madkulturen sig til smagløst grovæderi ved hoffer og hos rigmænd. Antallet af retter ved det enkelte måltid steg til det uspiselige og det samme gjorde ingredienslisterne. Den enkelte ret prægedes af så mange og eksotiske ingredienser, at det var umuligt at udpege en hovedbestanddel, som druknede i stærk krydring, flere saucer og broget garnering. Romerne kunne købe tilberedte saucer, som fx garum, et koncentrat af saltet, gæret fisk. Fra Mellemøsten, Sydasien og Sydøstasien importeredes kostbare krydderier, mere end 60 forskellige var alm. tilgængelige. Den kraftige krydring mentes også at have terapeutiske el. forebyggende formål udsprunget af opfattelsen af madens og helbredets intime forbindelse (›de fire væsker‹; ›de fire temperamenter‹). Lucullus (f. o. 100 f.Kr.) og Apicius (f. o. 25 f.Kr.) er navne, vi forbinder med fråsende gæstebud.\nMiddelalderen. Romerrigets tilbagegang og endelige opløsning i år 476 betød opbrud af mange strukturer. Handelsaktiviteter gik i stå, de store markeder ophørte. Folk vendte sig til selvforsyning og byttehandel. Der skete en udvandring fra by til land. Under disse vilkår var der ikke ressourcer til dyrkelse af gastronomiske raffinementer. Det gjaldt om at skaffe forsyninger til folkets daglige ernæring, ligesom man var belastet af at skulle brødføde de hyppige germanske invasionsstyrker fra Nord, der som led i strategien netop skulle tære på okkupationsområdets fødevarer.\nI de fire århundreder under folkevandringerne opstod der voldsom uro i hele Europa, hvilket yderligere vanskeliggjorde forsyningen med fødevarer. Over hele perioden og i hele den vestromerske sfære skete der en sænkning af det kulinariske niveau. Kun i Konstantinopel (tidl. Byzans, nu Istanbul), hovedsædet for det østromerske rige (Byzantinske Rige), bevaredes der så meget af den gamle rom. kultur, at der langt op i europæisk middelalder kunne genfindes retter fra storhedstiden. Der skete her også løbende kulinariske fornyelser, som caviar fra sortehavsstøren, appelsinen, auberginen og dolmeren. I resten af det gammelromerske riges område forsvandt de fleste spor af den rom. kogekunst.\nMadkulturen forenkledes og grovere køkkener med hovedvægt på spid- el. ristestegning af store kødudskæringer samt groft brød var udbredt. Karl den Store (771) i Frankerriget foreskrev dog åbning af frugthaver, gartnerier og dyrkning af krydderurter ved kongsgårdene i Tyskland og Frankrig. Men Romerrigets krydderikultur var definitivt gået i glemmebogen og genopvaktes først efter korstogene i 1300-t.\nI 600-t. begyndte imidlertid en anden kultur at påvirke Europa, nemlig den arabiske. Efter at de havde underlagt sig Persien, tog araberne fat på at udvide deres herredømme over store dele af middelhavsområdet. De indtog foruden hele Nordafrika bl.a. den iberiske halvø og det sydlige Italien, og med sig bragte de en raffineret og kræsen hofkultur, der satte viden og uddannelse højt og værdsatte musik og poesi. Man dyrkede nydelsen, og et vigtigt middel til dette var en veludviklet kogekunst baseret på ingredienser fra hele det enorme rige med kalifater i Bagdad i øst og sp. Cordoba i vest. Dette styre kom i de næste århundreder til at påvirke kogekunsten i de områder, araberne besad, hvilket kan spores i disse egne endnu i dag (se mellemøstligt køkken).\nDa Paven i 1000-t. erklærede den muslimske verden hellig krig, og de europæiske korsriddere drog mod Mellemøsten for at befri Jerusalem, blev den kontakt, de fik med denne verden ikke kun fjendtlig. Efter mange år af sted i det fremmede hjembragte de nye ideer om bl.a. klædedragt, arkitektur og madkultur. De første bevarede kogebøger fra europæisk middelalder er fra lige før 1300 (se kogebøger), dvs. tiden lige efter korstogene, og de afslører da også en klar påvirkning fra den arab. kogekunst.\nManuskripter til kogebøger sammenholdt med indkøbslister og regnskaber fortæller om det faktiske forbrug og viser, at det køkken, der har været dyrket af konge og adel, er en fælles europæisk kogekunst. Mange af de karakteristika, som sædvanligvis tilskrives renæssancemaden, hører i virkeligheden højmiddelalderens kogekunst til, fx den udstrakte brug af indbagning i form af tærter, postejer og farseringer, og ikke mindst den rige krydring, som nu igen blev praksis og må siges at være et karakteristisk træk ved middelalderens kogekunst.\nDe anvendte krydderier var mange og de anvendtes i store mængder. Alle de krydderier, vi kender i dag, var i brug – dog ikke vanilje, allehånde og chili, som måtte afvente opdagelsen af det am. kontinent. Desuden brugte man også friske grønne urter som fx oregano, salvie, purløg, persille, dild, timian, isop og sar. Krydderierne blev ikke, som det er hævdet, brugt for at døve den dårlige smag af halvrådne råvarer. Utallige vidnesbyrd viser fuld bevidsthed om faren ved dårligt kød el. fisk og understreger vigtigheden af hygiejne i køkkenet. Krydderierne var ydermere meget dyre, hvilket gør det usandsynligt, at man har villet spilde dem på dårlige råvarer. Krydringen skyldtes antagelig ønsket om at give den spisende oplevelser. De mange retter, krydret forskelligt, kunne sikre max. oplevelse ved at smage kontrasterne. Mange ital. byer havde allerede før korstogene tradition for handel med Orienten, og de kom i de første århundreder efter år 1000 til at stå for en stor del af importen af luksusvarerne til Europa, bl.a. krydderier. De blev bragt videre fra middelhavslandene til Nordeuropa og hermed også Danmark s.m. sydens råvarer som vin, olie og mandler. Den gængse opfattelse af middelalderens kogekunst som simpel og grov er langt fra den historiske virkelighed. Man dyrkede de komplicerede tilberedninger, som de tidl. omtalte indbagninger fx postejer med spændende indlæg, el. sammensatte sammenkogte retter. Populært var også at servere farserede store fugle som svaner, hejrer og påfugl. Grønsager nævnes sjældent, men arkæologiske fund og analyser af affaldslag har vist, at der har eksisteret et rigt havebrug allerede i århundrederne før 1500-t. Der er intet, der tyder på, at det, som det ofte er hævdet, var klostrene, der førte an i indførelsen af havebrug i Europa el. for den sags skyld i Danmark. Denne antagelse skyldes formodentlig den relative rigdom på skriftlige kilder, der findes fra klostrene. Derimod viser nyere undersøgelser, at der har været veludstyrede nyttehaver ved såvel adelens borge som i de middelalderlige byer. I Danmark skal rødderne til vores havebrug nok findes helt tilbage i germansk jernalder, hvor undersøgelser af den agrare bebyggelse viser indhegnede haver omkring gårdene fra århundrederne efter vor tidsregnings begyndelse. Grønsagerne blev spist såvel rå i salat med olie-eddikedressing, som tilberedte, kogte, i stuvninger el. i sammenkogte retter, men de er sandsynligvis i Nordeuropa ikke blevet betragtet som særligt fine, hvilket kan forklare kildernes tavshed om dem.\nSammenkædningen af middelalderlig kogekunst og medicinske forskrifter for madens sammensætning er ofte blevet fremhævet, men disse diætregler synes ikke at have haft en særlig udbredt praktisk anvendelse. Det middelalderlige måltid var mere end noget andet en skueplads for oplevelse, gerne en fælles oplevelse. Den skulle desuden gerne påvirke så mange sanser som muligt. Derfor lyttede man ofte til musik, sang el. oplæsning under spisningen, og rummet, man spiste i, var smukt pyntet. Et led heri var skueretterne. Disse ofte meget overdådige skulpturelle opbygninger af bemalet træ, voks, fjer og guld var skabt for at fryde gæsterne.\nMåltidet var delt op i sæt bestående af flere serveringer. Ved de store fyrstehoffer kunne disse tælle op til fire serveringer hver bestående af mange retter. Ved alle serveringer kunne der optræde såvel retter fra det søde som det salte køkken, men en regel i Nordeuropa var, at den enkle mad dvs. grød, salater, supper og stege el. sulekarsmad indledte måltidet. De næste to serveringer bestod af de mere raffinerede retter som de farserede dyr, fx påfugl med »opsat stjert«, dvs. påfuglesteg dekoreret med sin fjerdragt især den udslåede hale, postejerne og tærterne. Til sidst kom de retter, som var allermest krævende for køkkenet. Det kunne være særligt fornemme postejer, udsøgte gamle oste el. konfekt og meget fine kager. Således skulle desserten opleves som et kulinarisk crescendo.\nRenæssancen. Med den stigende velstand ved fyrstehofferne i 14- og 1500-t.s Italien begyndte der at ske en udvikling mod stadig flere og mere overdådige retter. Opdagelsen af den nye verden og ikke mindst den direkte vej til klodens krydderidyrkende egne betød, at krydderierne faldt i pris. Såvel Spanien som Portugal indledte sukkerdyrkning på Atlanterhavsøerne ud for Afrikas kyst, hvilket gjorde sukker langt billigere og nemmere at få fat på. Den lettere tilgængelighed betød, at også alm. borgere fik råd til at anvende disse luksusvarer. Overklassen måtte nu finde andre måder at hævde deres stand på gennem madkulturen. Køkkencheferne i de store fyrstehuse og hos de rige handelsfolk arbejdede med stadig mere komplicerede tilberedninger, overdådigt pyntede, og med fokus på grønsager og frugter fra et nyt avanceret havebrug som krævede højtuddannede gartnere, mens den rigtkrydrede mad efterhånden gled ud af repertoiret. Iskældre blev nu en fast bestanddel af ethvert fyrstepalads, og isafkølede vine og retter blev næsten obligatorisk. Dette førte i løbet af 1600-t. til opfindelsen af de frosne iscremer og sorbetter (se is).\nMåltidskulturen forfinedes, herunder individuelle kuverter med tallerkener, drikkeglas, bordknive, gafler (som i beg. vakte mistro). Kvinderne deltog nu regelmæssigt i måltiderne iklædt deres fineste tøj; serviettens indførelse hænger sammen hermed og med pibekravens udbredelse. Det private måltid blev privatiseret, omfanget indskrænket og kredsen af indbudte formindsket.\nFra Frankrig drog kokke nu til Italien for at studere, og tilbage i deres hofkøkkener modtoges de med jubel, når de præsenterede de nye kulinariske moder. Denne udvikling kom efterhånden også til Nordeuropa og Danmark, hvilket bl.a. ses i Frederik 2.s indførelse af avanceret havebrug og iskældre. Bedste kilde til den nye kogekunst i Danmark er det værk, som oversat fra tysk første gang udgaves i 1616, og som udkom i flere udgaver i løbet af 1600-t.: Anna Weckers kogebog. Her møder man stadig en del retter af middelalderligt tilsnit med den typiske rige krydring, men der er også mange langt enklere tilberedninger, og der optræder flere grønsager og eksotiske frugter.\nDet fyrstelige måltid overgik i denne periode sig selv i overdådighed og voluminøsitet. En bevaret menu fra en nederlandsk fyrstebarnedåb i Breda i 1565 lyder på fire serveringer med i alt 92 retter. Fokus flyttede sig nu fra den fælles nydelse og oplevelse til en iscenesættelse af værtens magt og overlegenhed. Dette går igen i hele måltidets koreografi og de kulisser, det indtages i. Man gik bort fra at spise mange sammen. Højbordet med de vigtigste, dvs. fineste, deltagere pyntedes smukt og blev betjent af en stor stab af tjenere, mens mange af de øvrige gæster fik lov til at stå op og se på. Ved Christian 4.s store fest i anledning af sin ældste søns bryllup i okt. 1634 var der til højbords blot 22 siddende ud af mange hundrede gæster.\nBarokken og haute cuisine. I løbet af 1600-t. blev det fr. køkken toneangivende. Med det forsvandt de eksotiske dyr, den søde og tunge krydring og – for en tid – stærkt smagende grønsager som rodfrugter samt hvidløg. Dette fr. køkken præsenteredes for første gang i sammenhæng i La Varennes bog Cuisinier françois fra 1651. Her lægges vægten på de enkelte råvarers egen smag, brugen af tørrede krydderier begrænses til fordel for krydring med friske urter som kørvel, laurbærblade, timian, estragon og purløg. Kød og fisk koges i bouillon (se også fond), en innovation i forhold til ital. praksis. Sauce jævnes med æggeblommer, fløde el. smørbolle, og opbagningen (roux) dukker op. Det gamle køkkens sauce af eddike og vin og skarp krydring afløses af sauce baseret på fedtstof, bouillon, fløde og æg, og følgelig blidere krydret. Det er et harmoniserende køkken, hvor sauce udgår af de råvarer, der bærer retten. Ragout og frikassé bliver yndede retter.\nDen betydeligste fr. kogebog i beg. af 1700-t. var Massialots Le Cuisinier roïal et bourgeois fra 1691. Som det fremgår af titlen omhandler den både fyrstelige tafler og måltider i den opstigende overklasse. Her foldes det smørbaserede køkken ud, og der anvendes indkogninger af skinke- og svampebouillon osv. Massialot lagde stor vægt på måltidets rytme og sammensætning, hans bog bringer mange små og mellemstore retter, og den har et selvstændigt afsnit om ragout. Massialots værk blev udvidet med et bind i 1712 og endnu et i 1730. Dermed opsamlede den de store forandringer, der fandt sted. Efter Ludvig 14.s død ændredes stilen i Frankrig, også spisekunsten, hvor man gik fra de store, pompøse måltider til de lettere og mere uformelle. Afgørende her var afvekslingen, servering af mange og forskelligartede retter.\nSmagen forfinedes og råvarerudbuddet blev forøget bl.a. med en mangfoldighed af grønsager. En ny generation af kogebogsforfattere lancerede det nye køkken, der afgørende ville bryde med det gamle, først og fremmest ved at intensivere råvarernes egen smag, smagselementerne skulle ikke længere kontrastere, men foldes ind i hinanden. Farseringer kom på mode, og det søde blev helt skilt ud fra det salte køkken. Hovedværket er Menons La Cuisinière bourgeoise fra 1746, en bog der fik stor udbredelse og blev oversat til mange sprog.\nRagouter, frikasséer og fyldige saucer er grundstenene i dette køkken, og til fremstilling af dem anvendtes tre grundelementer: sky, coulis og roux. Sky blev lavet af skært kød, oftest okse med rodfrugter, laurbærblade og urter som timian, basilikum el. persille og kraftig kødsuppe. Coulis er en pureret jævnet kraftsuppe. Roux er en opbagning af smør og mel, enten brunet el. lys – alt efter hvilken sauce den skal være grundlag i. Roux er den klassiske betegnelse, i ældre da. kilder kaldes den ofte brændt el. branket mel.\nEndnu en vigtig teknik i dette nye køkken var braisering, dvs. en meget langsom stegning af kød el. fjerkræ i begrænset mængde væske, og med krydderier og urter i kogekar med tætsluttende låg. Det braiserede kød bliver på denne måde mørt og saftigt, og det beholder markant sin egen smag. Det braiserede serveres med en krydret sauce el. med en ragout – ofte tilsat coulis. Man opnåede derved, at kødet kunne spille op til og supplere saucen.\nDe fr. impulser spredtes til de højere køkkener ud over Europa. De blev optaget forskelligt fra land til land, men alligevel med en sammenhæng i en overklassekultur, der var mere europæisk end national. Fra slutningen af 1700-t. blev brugerkredsene bredere, og i det Europa, som opstod efter Napoleonskrigenes uro, trådte det nationale stadig stærkere frem.\nKogekunstens vilkår ændredes gennemgribende i løbet af 1800-t. Befolkningstallet i Europa forøgedes kraftigt, vandringen fra land til by var markant, nye erhverv og nye samfundsklasser, markedsøkonomi og dermed nye handelsmønstre, jernbaner og dampskibe betød opbrud over hele linjen.\nKogekunst forudsætter tilgang til en mangfoldighed af såvel friske som lagrede råvarer, overskud til at skabe retter og vilje til at anvende ressourcer på det. I mange århundreder var kogekunst følgelig forbeholdt de få. Størstedelen af befolkningerne i Europa nord for alperne og i Norden levede i forrådshusholdninger, hvor kræfterne blev brugt på at skabe lagre af mad, så sulten kunne holdes fra døren fra høst til høst. Nu fik bredere kredse adgang til friske råvarer, markedsøkonomi skabte arbejdsdeling, hvor håndværk og industri tog over fra husholdningerne med selvforsyning. Der blev overskud til kogekunst, og borgerlige køkkener manifesterede sig ved siden af haute cuisine. Frankrig var stadig toneangivende i Europa. Den centrale figur var Antonin Carême, det internationale køkkens store systematiker. Det var ham, der skabte de rammer, som de flg. generationer arbejdede inden for med de store supper og saucerne espagnole, velouté og béchamel (se sauce). Retterne og deres garniturer fik entydige betegnelser, og fr. blev internationalt køkkensprog. Reformarbejdet blev videreført af hans elever, blandt dem Urbain Dubois (1818-1901), der s.m. Emile Bernard i 1856 udgav La cuisine classique. Her introduceredes service à la russe, dvs. servering af retterne efter hinanden. Det næste store navn var Auguste Escoffier (1846-1935), der afrundede reformarbejdet ved både at organisere de store restaurationskøkkener og systematisere køkkenets retter. Escoffiers første store håndbog udkom i 1903.\nNyere tid. Men allerede i midten af 1800-t. havde komfuret afløst det åbne ildsted og givet husholdningerne helt nye muligheder. I et komfur er ilden lukket inde, og vha. spjæld kan varmen reguleres og styres. På komfuret kan der tilberedes flere retter på én gang, og i komfurovnen kan der steges og bages. Hvor serveringer med forskellige retter tidl. havde været forbeholdt en lille overklasse med veludstyrede køkkener og stor bemanding, så blev det nu muligt – også i de små husholdninger – at lave flere retter på én gang, middage med hver ret efter hinanden (suppe, fisk, steg og kage) og serveringer med hvert element tilberedt for sig (steg, sauce, kartofler, garniture). En mere beskeden innovation fik også betydning for, hvad der kunne lade sig gøre i et privat køkken: kødhakkemaskinen. Fars blev nu tilgængelig i det daglige, og farsretterne mistede prestige. Til gengæld blev retter af hakkede ingredienser meget populære.\nDet klassiske, internationale køkken kulminerede o. 1900. Det fr. var stadig bærende, men det indoptog træk fra andre lande. Det blev båret af solide håndværkere (kokke og de private hjems kokkepiger) og et købedygtigt publikum. Verdenskrigene og den turbulente mellemkrigstid fremmede ikke kogekunsten. Det store køkken forfaldt; arbejdskraften blev dyrere, og i stedet for at forenkle, tyede man til halvfabrikata og dåsemad og senere dybfrost. Fødevareindustrien var blevet en markant medspiller for såvel de professionelle som de private køkkener. I den industrialiserede del af Europa stagnerede kogekunsten.\nEfter Anden Verdenskrig blev den am. indflydelse betydelig såvel i produktionen (papkyllinger) som i detailleddet (supermarkeder). Sæsoner blev udvisket, og import pressede de indenlandske fødevarer. Reaktionen satte ind i slutningen af 1950'erne, hvor gastronomer søgte fornyelse i ikke-industrialiserede køkkener, fx fr. landkøkken og i landene omkring Middelhavet.\nRestauranterhvervet prægedes i efterkrigsårene af mange mindre virksomheder med en chef propriétaire (ejer og køkkenchef i én person). I denne flora opstod i 1960’erne en bevægelse, som i 1972 blev betegnet nouvelle cuisine, og som lagde vægt på sæsonbestemte råvarer, enkle garniturer og korte tilberedningstider. Konceptet blev i løbet af de flg. tiår indført i den alm. køkkenpraksis. I samme periode blev alle kulinariske aktiviteter genstand for stor mediebevågenhed. Dette var vanskeligt foreneligt med enkelhed og jævnhed. Udviklingen gik derefter i retning af det sammensatte, forfinede og kostbare – det postmoderne køkken. En gren af dette betegner sig som dekonstruktivt og benytter sig af metoder, der radikalt ændrer ingrediensernes tilstandsformer i forhold til deres naturlige tilstand – sardiner på ristet brød serveret som en sorbet. Terminologien for denne mode er molekylær gastronomi, skønt dens udøvere afsværger sig betegnelsen.\nI de private køkkener var der med arbejdsmarkedets udvikling sket en ændring i prioriteringerne, således at tiden til rådighed var blevet den endegyldige ressource. Dette giver sig udtryk i et voksende marked for mellemprodukter (udskårne grønsager) el. mere el. mindre færdige retter (tærter, flaner, pizzaer, fyldte pandekager, forårsruller, ragouter o.m.a) fra supermarkedernes kølebokse, fra fast food-butikker el. fra restaurationer med take away program. Tidl. tiders diners transportable lever videre under navnet catering og er i vækst. Disse firmaer tilbyder et spektrum af leverancer til fester el. forskellige arrangementer, mad, drikke, bestik, borddækning, blomster, lige til og med borde og stole. En service, som nu er elastisk mht. omfang af kuverter og af de leverede ydelser, så den appellerer til en bredere kreds af brugere end før.\nKogekunstens tilstand nu, som udtrykt i nationale køkkener, behandles i særskilte opslag.\nOversøisk udvikling. Alle organiserede samfund har i deres mere stabile perioder udviklet lokale madkulturer med særegne træk. Vi mangler dog, med nogle undtagelser, kilder til deres historie. Perserkongens mad har efterladt sig spor i nordindisk, nærøstlig og tyrk. mad, men vi kender kun antikt persisk køkken i brudstykker. Se arabisk, iransk køkken, maghreb-køkken og tyrkisk køkken. Efterhånden som vor viden forbedres, viser der sig imidlertid overraskende sammenfald af basale ingredienser og den måde, de tilberedes på over store områder, se som eks. mellemøstligt køkken.\nAndre verdensdeles kogekunst er i det 21. årh. stadig præget af mødet mellem et opr. køkken og kolonisatorernes traditioner; det gælder således sydamerikansk køkkener, og køkkenerne i Canada, Indien og USA (se nordamerikansk køkken), hvor den europæiske indflydelse er markant, hvilket vel balanceres af en lige så kraftig påvirkning den anden vej.\nOm Kina ved vi, at et varieret og struktureret køkken var etableret allerede før Konfucius (o. 500 f.Kr.). Kin. kogekunst i dens mange afskygninger har bevaret den tiltrækkende balance mellem enkelhed og kunstfærdighed, som altid har kendetegnet den, og må anses for et af verdens mest variationsrige gastronomiske tilbud.\nKin. køkken har haft afgørende indflydelse på kogekunsten i de omgivende lande: Japan, Korea og de sydøstasiatiske køkkener, og har med stor succes etableret sig i byerne i de fleste vestlige lande. Se også japansk og kinesisk køkken.\nKogekunsten i Danmark. I oldtiden, middelalderen og helt frem til midten af 1800-t. er det svært at spore væsentlige påvirkninger fra andre landes køkkenkulturer, bundet som da. kogekunst var af et barsk klima og den dyrkede jords beskaffenhed. Adgangen til frisk frugt, grønsager og kornprodukter var sparsom, og kød, især svinekød, spillede en langt større rolle end i de sydlige køkkener. Også i forhold til nutiden var forbruget af kød og fisk stort; hver person spiste 4-5 gange mere kød og 8-10 gange mere fisk end vi gør i dag. Op gennem middelalderen og renæssancen importeredes varer som krydderier, citrusfrugter, tørret frugt og drikkevarer som vin og øl; men den brede befolkning var henvist til landets egne frembringelser.\nHer lå hovedvægten på de levnedsmidler, som kan lagres længe. Det var korn i form af byg til grød, malt og øl, og rug til brød. Mælk blev konserveret som ost og koncentreret til smør, men mælk forekom kun om sommeren og i små mængder. Det daglige køkken var derfor baseret på rugbrød og øl. Dertil kom svinekød, som blev tørret, saltet el. røget, tørret el. saltet fisk, tørrede ærter og som eneste friske grønsag: grønkål. Enkelte retter, der hidrører fra denne forrådshusholdning, anvendes stadig (se dansk køkken).\nBilledet ændredes gradvist i løbet af 1800-t.s anden halvdel. Landbrugsomlægningen førte til stor mælkeproduktion og dyrkning af rodfrugter til foder. Mælk og kartofler blev nu basis i det da. køkken; de fleste fik adgang til fersk kød, grønsager og frugt efter årstiderne. I perioden blev landet svejset kulturelt sammen, og på madområdet medførte det, at kun enkelte regionale køkkener overlevede. Til gengæld kom en række af andelstidens retter til at fremstå som særligt da. (flæskesteg, gås el. and med rødkål, sauce og kartofler, mælkestuvede grønsager, frugtsupper, rødgrød m.fl.).\nBred og mærkbar indflydelse fra udenlandske køkkener sætter sig først igennem via den kogekunst, som fra beg. af dette årh. udvikledes i restauranterhvervet. Betydende navne er her Louise Nimb, Otto Bock, Ejler Jørgensen. Siden 1970 kan også Danmark opvise nouvelle cuisine i form af individuelt prægede ›torvekøkkener‹, der i stor udstrækning bygger på hjemlige råvarer (se dansk køkken). Denne tendens forstærkedes i beg. af det 21. årh. med interesse for de nordiske ingredienser, især ting fra den vilde natur, og retrobølgen (»mormormad«). Samtidig har impulser fra det am. kontinent (barbecue, kreolsk køkken, mexicansk køkken) sat sit præg. Ligeledes fra Asien (Thai-mad, vietnamesisk mad, jap. sushi) og fra middelhavsegnene, især Nordafrika og Spanien (couscous, tapas) er der kommet påvirkninger. [EMB/JFA/BIS]\nLitt.: M.G. Apicius: De re coquinaria (fr. overs. L’art culinare, udg. af J. André, Paris 1965); M.L. Arnott (red.): Gastronomy: The Anthropology of Food and Food Habits, den Haag 1975; K.C. Chang (red.): Food in Chinese Culture, New Haven 1977; J. Ferniot: L’Europe à Table, Paris 1993; A. Davidson: The Oxford Companion to Food, Oxford 1999; K. Kiple og K.C. Ornelars (udg.): The Cambridge World History of Food I & II, Cambridge 2000; J-L. Flandrin og M. Montanaria (udg.): Food, A Culinary History from Antiquity to the Present, N.Y. 1999; P. Moubourguet og L. Flavigny (udg.): Larousse Gastronomique, Paris 1996; J. Römer og M. Ditter: Culinaria, Europäische Spezialitäten, Köln 1995.


Miljøstyrelsen | Limfjord Update\nTag Archives: Miljøstyrelsen\nKyststrækninger tjekkes for omstridt giftstof\nLeon Sørensen - 22. June 2022 - Landsnyheder, Topnyheder\nHen over sommeren undersøger Miljøstyrelsen, om der er sundhedsskadelige fluorstoffer i havvandet.\nNy affaldshåndtering udskydes i Thy og på Mors\nLeon Sørensen - 26. May 2021 - Mors, Thy, Topnyheder\nMorsø og Thisted kommuner bliver ligesom de øvrige 9 nordjyske kommuner ikke klar til at overholde de nye regler om affaldssortering.\nTags: Husholdningsaffald, Miljøstyrelsen, Morsø Kommune, Thisted Kommune\nLeon Sørensen - 21. April 2021 - Corona, Landsnyheder, Topnyheder\nI 2020 og 2021 ventes danskerne at bruge 2,4 milliarder engangsmundbind. De fleste ender i skraldespanden.\nTags: Miljøstyrelsen, mundbind\nLeon Sørensen - 28. May 2020 - Mors, Struer/Lemvig, Thy, Topnyheder\nTusindvis af ejere af ældre dieselbiler takker ja til en forhøjet skrotpris.\nTags: Dieselbil, Miljøstyrelsen\nLeon Sørensen - 27. May 2020 - Landsnyheder, Topnyheder\nDet går fremad med sorteringen af affald hjemme hos borgerne. Den seneste affaldsstatistik fra Miljøstyrelsen viser, at 48 procent af husholdningsaffaldet bliver sorteret.\nTags: affald, Affaldssortering, Miljøstyrelsen\nHåndsprit med farlig ingrediens tilbagekaldt\nLeon Sørensen - 22. April 2020 - Corona, Landsnyheder, Topnyheder\nEn række solgte hånddesinficerende produkter indeholder et stof, der udgør en risiko for sundhed og miljø.\nTags: Håndsprit, Miljøstyrelsen\nLeon Sørensen - 21. March 2020 - Mors, Struer/Lemvig, Thy, Topnyheder\nAlgen er giftig for fisk og bunddyr, men ikke for mennesker. Vinterbadere skal dog udvise forsigtighed.\nTags: alge, Karenia mikimotoi, Limfjorden, Miljøstyrelsen\nLeon Sørensen - 20. August 2019 - Landsnyheder, Topnyheder\nTags: Lea Wermelin, Legetøjsslim, Miljøstyrelsen, slim\nDet betaler sig at fyre rigtigt\nLeon Sørensen - 5. December 2018 - Mors, Thy, Topnyheder\nVed korrekt optænding i brændeovnen vil man kunne reducere partikeludslippet fra ovnen med op til 75 % og derfor nedsætte udslippet af de miljø- og sundhedsskadelige stoffer.\nTags: brændeovn, Meiner Nørgaard, Miljøstyrelsen\nNu skal kommunerne guides i klimasikring\nLeon Sørensen - 30. October 2018 - Landsnyheder, Topnyheder\nTags: DMI, infrastruktur, Klimaforandringer, Miljøstyrelsen\nRejsehold skal hjælpe kommuner med at håndtere vildere vejr\nRedaktion - 29. June 2017 - Landsnyheder, Topnyheder\nMiljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen sender nu et rejsehold ud i landet, som skal vejlede kommunerne i deres arbejde med at ruste sig i forhold til oversvømmelser og nedbrydning af kysterne.\nTags: Esben Lunde Larsen, Kystdirektoratet, Miljøstyrelsen, Rejsehold\nFjordvenner varsler efterspil i saltsag\nChristian Kjeldsen - 19. December 2016 - Landsnyheder, Mors, Topnyheder\nSelv om fritidsfiskere og miljøorganisationer for kort tid siden sejrede i striden om, hvorvidt et naturgaslager må lede store mængder salt ud i Limfjorden, så vil sagen give voldsomme efterdønninger.\nTags: Danmarks Naturfredningsforening, Fjordvenner, Miljøstyrelsen, Naturstyrelsen\nRedaktion - 9. May 2016 - Landsnyheder, Topnyheder\nMiljø- og Fødevareministeriet lancerer nu en kampagne, der skal give piger i alderen 13-16 år gode råd til at undgå parfumeallergi.\nTags: Esben Lunde Larsen, Miljøstyrelsen, parfume\nChristian Kjeldsen - 23. March 2016 - Job & Erhverv, Landsnyheder\nDet skal være lettere at være virksomhed i Danmark. Derfor ændrer miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen nu reglerne, så flere end 300 virksomheder fremover slipper for miljøgodkendelser.\nTags: bryggeri, Esben Lunde Larsen, Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer, mejeri, Miljøstyrelsen\n5000 danskere har skrottet brændeovnen for skrotpræmie\nChristian Kjeldsen - 17. December 2015 - Job & Erhverv, Landsnyheder, Topnyheder\n5000 danskere har skrottet brændeovnen for skrotpræmie og det er godt nyt for producenterne af brændeovne.\nTags: brændeovne, Miljøstyrelsen, Morsø\nNaturstyrelsen kan ende i Thy\nChristian Kjeldsen - 4. August 2015 - Job & Erhverv, Landsnyheder, Topnyheder\nDansk Folkeparti er klar til massiv udflytning af statslige arbejdspladser fra København.\nTags: BaneDanmark, Danmarks Meteorologiske Institut (DMI), Dansk Folkeparti, Energistyrelsen, Geodatastyrelsen, Kulturstyrelsen, Miljøstyrelsen, NaturErhvervstyrelsen, Naturstyrelsen, Peter Skaarup, Søfartsstyrelsen, Styrelsen for Videregående Uddannelser, Vejdirektoratet, Visit Denmark\nRedaktion - 7. May 2014 - Landsnyheder\n12 procent af de husejere, der sidste år købte myregift eller andre hverdagsgifte, har taget dem med hjem over grænsen. Det kan være skadeligt for miljø og sundhed, og derfor vil miljøminister Kirsten Brosbøl have sat en stopper for den ulovlige import. Når danskerne skal af med skadedyr og ukrudt i haven og i hjemmet,…\nTags: gift, Kirsten Brosbøl, Miljøstyrelsen, sprøjtegifte, ulovlig import


Sjælden dansk sportsvogn køreklar - Jubii\nSekura Mini er færdigrestaureret og kan ses på den store vintage bilmesse i Fredericia\n4. marts 2018, 11:01\nBILER: Der er helt i den klassiske ånd masser af sjældne og unikke køretøjer at se på, når forårets bilmesse og brugtmarked slår dørene op i Fredericia Messecenter 24. - 25. marts.\nDet gælder ikke mindst den danskbyggede Sekura Mini, som nu er færdigrestaureret og køreklar.\nBilen blev i 1980’erne skabt af Randers-firmaet Sekura, der som producent af førerhuse til landbrugs-og erhvervsmaskiner gerne ville have noget, som viste firmaets bredde. Derfor hyrede man den skotske bildesigner Ray Innes til at designe og konstruere bilen, der bygger på en Austin Clubman GT 1275, hvor motoren er boret op til 1400 ccm.\nEfter mange år i Skotland kom bilen tilbage til Danmark og er nu restaureret af Hans Pedersen, som også står bag messen.\nHer kan man også se verdens ældste Triumph TR 2, der rullede af samlebåndet i engelske Coventry 14. august 1953. Bilen har stelnummer fem.\nNummer et og to var håndbyggede prototyper, mens nummer tre og fire ikke findes mere.\nKendere vil også synes om en af de bedst restaurerede Chevrolet Bel Air Nomad stationcar årgang 1957 overhovedet. Den er meget sjælden, og kun bygget i 6100 eksemplarer i 1957.\nDer er mange oplevelser på messecentrets 28.000 kvadratmeter, der fyldes op med salgsbiler, motorcykler, knallerter, stumper, modelbiler og retro-artikler.\nSamtidig udstiller 40 mærkeklubber med biler, motorcykler, knallerter og traktorer.\nPå Dansk Vintage Motor Club’s stand vil de besøgende kunne se en Porsche 356 årgang 1958. Den er sølvfarvet med rødt indtræk, og bilen er med stor sikkerhed den, som Ghita Nørby kørte i filmen "Baronessen fra benzintanken."\nEn anden raritet er en Chrysler Windsor årgang 1952, der tilhører Københavns Lufthavne. Som ny blev den solgt til dronning Alexandrines hof, og da hun døde, overtog arveprins Knud og arveprinsesse Caroline-Mathilde bilen. Modellen blev kun fremstillet i 633 eksemplarer.


10 egenskaber ved en afbalanceret hund\nNår vi taler om følelsesmæssig balance, mener vi evnen hos et levende væsen til at tilbyde korrekte følelsesmæssige reaktioner i det miljø, hvor det findes. Men hvad er kendetegnene ved en afbalanceret hund? Hvad forårsager det til at det ikke er?\nI denne artikel fra milanospettacoli.com viser vi dig 10 karakteristika ved en afbalanceret hund . Hvis din hund møder dem alle, tillykke, kan din partner være en fremragende terapihund.\n1. Har en god sundhedstilstand\nEn hund kan ikke være afbalanceret, hvis den ikke nyder en god sundhedstilstand, noget vigtigt for at være i stand til at udøve, interagere korrekt med dyr og mennesker eller udføre adfærd i sin art. Bortset fra en god helbredstilstand skal hunden overholde de fem friheder inden for dyrevelfærd, som også inkluderer komfort og følelsesmæssig velvære.\n2. Det er godt socialiseret\nEn afbalanceret hund skal være i stand til at interagere med mennesker, men også med andre hunde, dyr, det miljø, hvor han bor, eller med de genstande, der er en del af hans daglige dag. Socialisering er en proces, der finder sted i hundens hvalpetrin og slutter med frygtens udseende.\nAfbalancerede hunde skiller sig ud for at have en stabil opførsel, men det handler ikke kun om at være i stand til at forblive rolig. En afbalanceret hund opretholder lavere niveauer af ændring end andre hunde og overvinder ikke let .\nNogle gange er det ejerne, der ophidser hundene overdrevent og får dem til at miste kontrollen over situationen. Derfor tilrådes det altid at handle roligt og roligt, selvom det er et voldsomt øjeblik.\n4. Undgå unødvendige konfrontationer\nHunde, der er skræmmende eller ikke er blevet socialiseret ordentligt, kan have uforudsigelig og uforholdsmæssig adfærd i en situation, som de anser for farlig. Tværtimod undgår afbalancerede og selvsikre hunde unødvendig konfrontation og reagerer proportionalt .\n5. Kan koncentrere sig mindst 5 minutter\nTræningshundene varer normalt mellem 5 og 15 minutter for at med succes fange hundens opmærksomhed og få mest muligt ud af det. Dog en hund, der ikke er i stand til at koncentrere sig 5 minutter (medmindre det er en hvalp), betegner ikke balance, tværtimod kan det betyde, at den lider af stress eller hyperaktivitet.\n6. Er godt forbundet med dens ejer\nEn ansvarlig ejer er i stand til at fortolke hundesproget eller give tilstrækkelig pleje af din hund, hvilket giver en god forståelse, noget vigtigt i en afbalanceret hund.\n7. Det tilpasser sig forskellige miljøer\nSom vi tidligere har forklaret, når vi taler om socialisering, skal hunden være i stand til at være stabil i forskellige omgivelser og miljøer, selvom de måske er noget stressende eller ubehagelige for ham.\n8. Det er let at motivere\nMotivationen er en af de mest værdsatte egenskaber hos hunden, også vigtig i en afbalanceret hund. Motivation reagerer på ønsket om at tilfredsstille et behov, enten til os selv eller for sig selv. Stabile hunde har stadig spiladfærd, der giver os mulighed for let at motivere dem.\n9. Det er meget pålideligt\nSelvom det ikke er muligt at sikre 100%, at en hund er fuldstændig pålidelig, kan det antages, at den er meget pålidelig, når den over tid har demonstreret alle de punkter, som vi detaljerede i denne artikel.\n10. Lider ikke af adfærdsproblemer\nDe forskellige adfærdsproblemer, der lider af hunde, såsom destruktivitet, separationsangst eller aggressivitet, indikerer, at noget ikke går godt, og at hunden selvfølgelig ikke er afbalanceret. Det er vigtigt at bemærke, at denne opførsel ikke altid skyldes dårlig uddannelse eller ledelse af ejeren, men under alle omstændigheder skal du gå til en hundepædagog eller etolog.\nEn afbalanceret hund vil nyde en positiv følelsesmæssig tilstand, fysisk og mental velvære og vil ikke lide af adfærdsmæssige problemer, der ændrer hans karakter eller opførsel.\nEr din hund afbalanceret?\nHvis din hund ikke opfylder disse 10 egenskaber, er den sandsynligvis ikke helt afbalanceret. Derfor skal du ikke holde op med at arbejde sammen med ham, passe på ham og tilbyde ham alt, hvad han har brug for, så hans velfærdsniveauer forbedres, og han bliver meget mere afbalanceret.\nHvis du vil læse flere artikler, der ligner 10 egenskaber ved en afbalanceret hund, anbefaler vi, at du går ind i vores nysgerrighedssektion af dyreverdenen.


Økonomiske rådgivere: Det er så vigtigt, at folk bliver informeret\nDu er her: Forside / Nyheder / Lokale nyheder / Økonomiske rådgivere: Det er så vigtigt, at folk bliver informeret\nOprettet: 13. Oktober 2016 | Udskriv\nI Greve Nord bor der en række borgere og familier, der bliver berørt af det nye kontanthjælpsloft. Derfor havde flere parter sammen inviteret til informationsmøde, så folk kunne få råd og vejledning\nFra 1. oktober træder den nye Jobreform, som bl.a. omhandler kontanthjælpsloftet, i kraft, og det betyder store ændringer i økonomien hos en række borgere og familier i Greve Nord. Det er udelukkende de borgere, der modtager kontanthjælp, uddannelseshjælp eller integrationsydelse, der kan blive påvirket af det nye kontanthjælpsloft. Ændringerne betyder nemlig, at grænsen for hvor meget en borger samlet set kan få i særlig støtte, boligstøtte, kontanthjælp, uddannelseshjælp eller integrationsydelse bliver sat ned. Derfor havde den boligsociale indsats i området, Greve Nord Projektet, Greve Kommune og boligadministrationsselskaberne BO-VEST og KAB sammen inviteret alle borgere til et åbent og gratis informationsmøde. Her kunne de stille spørgsmål, få reformen og konsekvenserne forklaret og få rådgivning til, hvad de selv kan gøre.\n”Vi forventer, at de nye regler vil komme til at ramme en del af de borgere, der bor i vores områder. Det kan for nogle borgere være svært at overskue, hvordan lovgivningen er skruet sammen og hvordan de skal forholde sig ændringerne i deres økonomi. Derfor vil vi gerne klæde dem så godt på som muligt med informationer og vejledning, så de får de bedste muligheder for at forholde sig til deres nye situation,” forklarer Hanne Sanderhoff Degn, der er sekretariatsleder i Greve Nord Projektet.\n”Vi er meget glade for, at boligselskaberne og kommunen bakker op om mødet her og kommer ud og forklarer det hele for borgerne. Det er dem, der har rådgivningsekspertisen på området, mens det vi kan bidrage med er at bruge vores netværk og invitere beboerne, så de kan få mere information” fortsætter hun.\nInformationsmødet blev afholdt i Askerød onsdag, hvor omkring 45 beboere var mødt op for at høre mere om, hvordan de skal forholde sig til den ændrede situation.\nMødet startede med en gennemgang af de nye regler, og den juridiske leder af Den sociale Retshjælp fortalte, hvilke konsekvenser den nye reform har for udbetalingen af fx boligstøtte og særlig støtte. Det blev ligeledes fremhævet, at de berørte borgere har mulighed for at få vejledning hos en rådgiver på Greve Kommune, hvor man har valgt at afsætte ekstra ressourcer til at hjælpe de berørte borgere.\nSkær ind til benet\nVed mødet havde borgerne også mulighed for at stille alle deres spørgsmål, og de økonomiske rådgivere fra boligadministrationsselskaberne BO-VEST og KAB, stod klar til at svare. Ændringer kan nemlig bl.a. betyde, at flere borgere får svært ved at betale husleje.\n”Mange borgere håber på det bedste til allersidste øjeblik. Vi prøver at fortælle dem, at de selvfølgelig stadig skal gøre noget aktivt og håbe, men indstille sig på, at det bliver et stramt budget i en periode. Konsekvenserne af reformen kan blive slemme, så vi ser det som en naturlig del af vores arbejde at tage et socialt ansvar og informere borgerne,” fortæller Stine Hartmann, der er økonomisk vejleder i BO-VEST.\n”Vores råd er simple og desværre ikke mange, for der er ikke alverdens muligheder: Skær helt ind til benet i dit budget og prioritér i regningerne. Boligselskabet har muligheden for at opsige dit lejemål, så du står uden tag over hovedet, så betal din husleje fremfor alt, og opsig diverse abonnementer m.m. Søg hjælp og rådgivning, undersøg muligheden hos boligselskabet for at bytte bolig eller at leje et værelse ud. Kontakt kreditorer og fortæl om din situation og bed om henstand eller minimumsbetaling på afdrag. Det er de bedste råd, vi kan give folk,” fortsætter hun.\nEkstra mulighed for vejledning\nHos boligselskaberne er man forberedt på, at flere lejere vil opleve udfordringer, så derfor har man igangsat en række tiltag for at hjælpe de borgere, der bliver berørt. Hos BO-VEST har man udover at deltage ved informationsmødet i Askerød også inviteret alle lejere til informationsmøder i de øvrige boligområder, som BO-VEST administrerer - og gjort en ekstra indsats for at fortælle lejerne om muligheden for økonomisk vejledning og rådgivning.


- Det er en lortesituation, siger trist Wozniacki efter nyt afbud - TV 2\n18. feb. 2019, 16:16\naf Jesper Amter Interview: Henrik Jensen\nCaroline Wozniacki er ked af, at helbreddet endnu engang forhindrer hende i at komme i kamp.\nMandag eftermiddag skulle Caroline Wozniacki have taget hul på den store WTA-turnering i Dubai.\nMen Danmarks største tennisstjerne måtte godt en time før sit opgør mod schweiziske Stefanie Vögele opgive at stille til start for anden turnering i træk grundet sygdom, efter hun i sidste uge meldte afbud til Qatar Open.\nCaroline Wozniacki trækker sig fra endnu en turnering\n- Det er lidt en lortesituation, fortæller en ærlig Caroline Wozniacki til TV 2 SPORT efter sit afbud.\n- Det er ikke sjovt at være i Mellemøsten i to uger for at gøre sig klar til turneringer og så ikke kunne spille på grund af sygdom. Det er ærgerligt, og man føler sig både skuffet og ked af det.\nDet er en influenza-lignende virus, der tvinger en snottet og afkræftet Wozniacki til at holde sig fra banen for anden turnering i træk.\nDet var nemt at træffe den her beslutning, så snart vi så hende varme op\nDanskeren forsøgte sig ellers med sin normale opvarmning inden kampen, men her kunne både Caroline selv og far Piotr Wozniacki hurtigt se, at den tidligere Australian Open-vinder var et godt stykke fra at være kampklar.\n- Når jeg går ud på en bane, så vil jeg gerne vinde. Jeg vil gerne gå ud og give mig selv den bedste mulighed for at vinde kampen og turneringen, og jeg følte simpelthen ikke, at jeg i dag ville kunne spille en kamp på højt niveau på to timer og presse kroppen på den måde, fortæller Caroline Wozniacki.\n- Jeg vil ikke presse Caroline. Det vigtigste er, at hun bliver rask. Det var nemt at træffe den her beslutning, så snart vi så hende varme op, siger far og træner Piotr Wozniacki til TV 2 SPORT.\nSkal testes i næste uge\nSidste år fik Caroline Wozniacki konstateret leddegigt, og selvom danskerens lejr ikke mener, det direkte er gigtsygdommen, der har gjort tennisspilleren syg i denne omgang, så vil hovedpersonen selv ikke udelukke, at den alligevel har en finger med i spillet.\nOg netop gigtsygdommen skal danskeren have tjekket i næste uge.\nHer rejser danskeren til New York, hvor hun skal gennemgå nogle tests for at se, hvordan det står til med hendes leddegigt. Herefter går Caroline Wozniacki så i gang med træningen frem mod sæsonens næste store mål - de amerikanske turneringer i Indian Wells og Miami.\nWozniacki falder yderligere tilbage på verdensranglisten\n- Jeg regner med, at der er en realitsitk chance for at spille Indian Wells og Miami. Nu bliver jeg her i Dubai et par dage, hvor jeg håber at komme mig inden længe. Og så er det bare om at træne op til de turneringer, når jeg er frisk, fortæller Caroline Wozniacki.\nIndian Wells begyder i starten af marts, mens Miami Open spilles fra den 18.-31. marts.\n- Det tager hårdt på kroppen, siger Wozniacki om kronisk sygdom


Jeres favoritstigninger? - Feltet.dks cykelforum\nbrasch Jeg bor i spytte-afstand fra Geels bakke og kan derfor ikke undgå den og synes egentlig at sydfra er det en ok opvarmning da den jo følges op af Rudersdalbanken lige efter.\nJanPeterson Og nu snakkes der om favoritter: Jeg nyder - efter at have kørt op ad Søllerød Slotsvej - at køre ad den separate cykelsti langs Attemosevej. Den er snørklet og kuperet og ret sjov efter min smag.\nGobbo Den fedeste stigning i Kbh. er en kunstig én af slagsen. Nemlig Herstedhøje. Den er faktisk ret fin, i hvert fald på mtb. For vejen er elendig, hvis man er på racercykel.\nHehe. Klart den mest særegne stigning i nærheden af København. Den kan også godt køres på en crosscykel kan jeg afsløre - dog med lidt forsigtighed når man kører ned af grusstien på bagsiden ;-)\nbrasch Geels bakke, som så mange andre, ser vel også stejlere ud end den reelt er på afstand, fordi man kører nedad en anden bakke lige inden man rammer den (den er vel egentlig ligeså svær/let, hvis man kører den anden vej?)\nDen er lidt lettere. 3,7% vs. 4,2%\nJanPeterson Og nu snakkes der om favoritter: Jeg nyder - efter at have kørt op ad Søllerød Slotsvej - at køre ad den separate cykelsti langs Attemosevej. Den er snørklet og kuperet og ret sjov efter min smag.[/quote]\nHvis man er til den slags, så har den cykelsti der går lang Helsingør banen nogle af de samme karakteristika. Snoet og masser af små bakker.\nLarz Lige mig. Jeg tager altid banestien i stedet for Strandvejen mellem Klampenborg og Rungsted. Hader trafikken.\nJanPeterson Lige mig. Jeg tager altid banestien i stedet for Strandvejen mellem Klampenborg og Rungsted. Hader trafikken.\nDet er da også lidt af en dødsfælde. Fatter ikke at folk gider køre på det sted.\nJanPeterson Kan godt huske Herstedhøje fra min tid som speedskater. Var deroppe een gang på rulleskøjter. Asfalten var elendig, og jeg turde simpelthen ikke køre ned igen. Så det blev på strømpesokker.\nHaha. Forstår godt din disposition. Det er en møgvej. Jeg har til gengæld været tæt på at vælte på vej op fordi noget smeltevamd henover vejen ikke var vand men is.\nGobbo Kan godt huske Herstedhøje fra min tid som speedskater. Var deroppe een gang på rulleskøjter. Asfalten var elendig, og jeg turde simpelthen ikke køre ned igen. Så det blev på strømpesokker.\nSpørgsmålet er i min optik besynderligt ... jeg hader bakker ... men jeg ved også at dem jeg hader mest nok også er dem der giver den bedste motion.\nI mit lokalområde er Vårbykakke nok den værste, lang ensformig og enerverende ... :http://www.climbs.dk/vaarby_bakke.php\nSå er der "Udsigten" ... den er hårdere men mere afvekslende: http://www.climbs.dk/udsigten.php\nLandevejen fra Skælskør op mod Slagelse er også en selvpiner, den stiger i etaper fra lige uden for Skælskør og det meste af vejen op til TV-tårnet i Slagelse (der er dog også et par nedkørsler så man lige kan få vejret)\nDer er ikke nogen bakker her i Nordsjælland, hvor jeg bor nu, som jeg vil kalde favoritbakker. Dertil er de sgu for korte og kedelige.\nSå min må nok være Jelshøj-bakken lige syd for Århus (eller det sydlige Århus er det vel efterhånden). Kort, stejl og med en lille udfladning halvvejs inden den for alvor bliver stejl mod toppen. Kørte den rigtigt ofte som barn på alt fra 3-gears SCO-cykler til min Raleigh med 5 udvendige gear. Har prøvet den et par gange for nylig og den bider stadig godt i benene og så er udsigten fra toppen indover Århus og bugten virkelig flot.\nI udlandet er det nok Galibier. Har kørt den to gange og har lidt som et svin begge gange. Men landskabet, udsigten, hårdheden og historikken gør den til noget helt specielt for mig.\nHolmertz Jelshøj bakken var altid en udfordring dengang man kørte med gearskiftere på skrårøret. Der var altid en eller to som kom ind på den i før højt gear, så de endte med at stå på tværs på den smalle vej. Det kunne let halvere et felt.\nPederstrup bakken ved Odder er også en af de hårdere.\nbj Jeg kørte heldigvis kun fiktive cykelløb dengang så det var ikke et problem\nbj Hvornår blev i grunden klikskiftet integreret i bremsehåndtagene opfundet? Jeg husker godt trinløst skifte på skrårøret fra 80'erne. Jeg købte cykel sidste år (pause siden dengang) og måtte have forhandleren til at undervise i hvordan man skifter gear\nJanPeterson uden Google vil jeg sige 1990. Første gang jeg så det var i 1991 i vinduet hos en cykelhandler i Paris, inden jeg kørte Paris-Brest-Paris.\nDet var så en Shimano model jeg så.\nKom der ikke klik i skrifterne på skrårøret, ind i mellem de to løsninger?\nSynes jeg som stor knægt kørte med det men det var ikke noget jeg nørdede så er ikke sikker....\nGregersH jo det gjorde der. Ikke sikker på hos Campagnolo. For jeg havde en C180 Record i begyndelsen af 90'erne uden klik. Men Shimano havde klik og Sun Tour vist også. Man kunne selv vælge om der skulle være klik eller ej.\nCampagnolo havde 3 sikftere\nAlmindelig uden index\nDopler uden index men med en kobling i stil med Simplex Retrofriction\nSyncro med index som ikke kom til at virke ordenligt før i version 2 med 8 speed (samtidig med Ergopower).\n...se smarte smed en Simplex Retrofriction på fordi der bare virkede bedst. (er stadig glad for min).\nDe skrårørsskiftere (Shimano 600 Ultegra) jeg kørte med kunne under kørslen drejes om til enten klik eller "friction". Med friction var der ingen problemer med spacingen på kassetten; alle fabrikater og typer kunne køre.\nAsgerF Det fører så til næste spørgsmål: Hvornår kom kassetten?\nDet jeg husker fra 1. halvdel af 80'erne var femkransen - i guld selvfølgelig, ligesom kæden - , skruet direkte på navhuset. Altså i alt 10 gear. Det var det man kørte med, hverken mere eller mindre.\nJanPeterson Igen uden brug af Google vil jeg sige kassetten kom omkring midt 80'erne (måske lidt før). Jeg har er katalog fra '87 hvor man kan købe en Dura Ace Kassette. Da jeg gik på efterskole i '85-'86 mener jeg også en havde et baghjul til kassette.\nJa, jeg har nu også haft skruekranse. Især en del Regida BX (billige, men fik let lidt slør). En af de første skruekranse jeg havde var 5-speed der gik med en tands spring fra 13-17. Dengang var man ikke bange for at træde tungt på bakker.\nJeg synes at huske, fra da jeg var barn, at der fra nogle af de små lokale landsby-havne i Hornsherred var nogle decideret lede bakker. Ikke ret lange, faktisk meget korte, men stejle som bare pokker, men det kan jo godt være fordi jeg var mindre at de var meget store. Især i Lyndby og Ejby synes jeg de var lede\nbj Det har nok været noget i den stil, der sad på den cykel, som Saxil samlede til mig i 80 ca. Men jeg brokkede mig over det tunge tråd og fik ham til at sætte en anden på. Nok noget 14-28-agtigt.\nDet gik meget bedre ovre på Söderåsen og Hallandsåsen, som jeg besøgte tit. Og nu da vi er i en tråd om stigninger, så findes der nogle rigtigt seje og lange oppe på Hallandsåsen. Der kom den lille klinge i brug. Hvis påsken faldt sent og vejret var godt kunne man lave flerdagesture til Hallandsåsen med overnatning på gæstgivergårde. Ellers var Söderåsen fin til en weekend med færge fra Havnegade i Kbh. direkte til Landskrona. Man skulle så nødvendigvis op ad Kågeröd-bakken. Ikke særlig stejl men 6 km lang.\nVed Slagelse er "Det Hårde 8-tal" (https://www.strava.com/segments/11981400) en kombination af flere stigninger - Vårby bakke og turen op til Slots Bjergby. Ialt ca. 90 højdemeter\nMen ellers er der:\n- Vårby Bakke fra bunden 1,1 km med 3,8 % stigning\n- Turen op til Slots Bjergby ad Jættehøjvej (Isola 2000 segment), 1,1 km, 4,8%\n- Eller Harrested-Slots Bjergby (segment Slots Bjerby Grand Prix) , 2,4 km 2,2% stigning\nMin nysgerrighed overgår min trang til ikke at udstille min uvidenhed ... hvad fa'en betyder det der KOM, nu er jeg stødt på det i to tråde på det seneste, og aner ikke hvad det er?


Nyt VE-direktiv: PEFC søger godkendelse - PEFC Danmark\n17. marts 2021 PEFC International\nBiomasse udgør en vigtigt del af den grønne energiproduktion, og nu skærper et nyt EU-direktiv for vedvarende energi (VE-direktivet) kravene til biomassen.\nDet er helt essentielt at skovcertificerings-systemerne, herunder PEFC, kan bruges som dokumentation, så certificerede skove ikke skal ud i dobbeltarbejde for at kunne afsætte flis til varmeværkerne. Tanja Blindbæk Olsen, Dansk Skovforening\nLovforslaget til implementeringen af det nye VE-direktivet sætter krav til dokumentation af biomassen, som skal bruges som kilde til vedvarende energi. Denne dokumentation skal være med til at sikre, at biomassen stammer fra bæredygtigt forvaltede skovbrug.\nPEFC som dokumentationskrav\nDet nye direktiv giver certificeringsprogrammer, som PEFC, muligheden for at blive godkendt som dokumentation for, at direktivets krav til bæredygtighed er overholdt. På nuværende tidspunkt er ingen af de større skovcertificeringsordninger godkendt af EU til at forvalte dokumentationskravene. PEFC håber med en ansøgning at kunne imødekomme de nye krav og dermed understøtte den grønne omstilling.\n”Vi vil gerne sikre, at de skovbrug, som er certificeret efter PEFC's krav, kan bidrage til den grønne omstilling uden yderligere krav til dokumentation. Vi ønsker ikke at gøre den administrative byrde større, da PEFC-systemet allerede indbefatter bæredygtighedskrav og krav til dokumentation. Det er uhensigtsmæssigt både for skovejerne og for den grønne omstilling," forklarer Morten Thorøe, Sekretariatsleder hos PEFC Danmark.\nInternational ansøgning fra PEFC\nVi vil gerne sikre, at de skovbrug, som er certificeret af PEFC, kan bidrage til den grønne omstilling uden yderligere krav til dokumentation. Morten Thorøe, sekretariatsleder hos PEFC Danmark\nPEFC består af en lang række nationale systemer for bæredygtigt skovbrug, som alle er godkendt af PEFC International. PEFC International er på vegne af alle nationale medlemmer påbegyndt ansøgningen til EU om godkendelse af PEFC-systemet som tilstrækkelig dokumentation for, at biomassen fra PEFC-certificerede skove er bæredygtig.\nBeslutningen fra PEFC's side vækker glæde i Dansk Skovforening, der især har været en af de danske interesser, som har sat pres på PEFC International om at komme i gang med ansøgningsprocessen.\n"Danmark er som en af de første lande klar med implementering af VE-direktivets krav til bæredygtig træbiomasse, som betyder at træets bæredygtighed skal dokumenteres, hvis værkerne vil bruge det i energiforsyningen," fortæller Tanja Blindbæk Olsen, afdelingsleder i Erhvervspolitisk Afdeling ved Dansk Skovforening.\n"Det er helt essentielt at skovcertificeringssystemerne herunder PEFC kan bruges som dokumentation så certificerede skove ikke skal ud i dobbeltarbejde for at kunne afsætte flis til varmeværkerne. Vi håber derfor at godkendelsen af PEFC kan være på plads til sommer, når kravene træder i kræft."\nPEFC International begynder ansøgningsprocessen, og vil arbejde for at nå at blive godkendt inden VE-direktivet træder i kraft den 1. juli 2021.\nFor yderligere information eller henvendelse med spørgsmål kontakt Morten Thorøe, Sekretariatsleder i PEFC Danmark, på tlf. +45 60 60 56 49 eller e-mail mt@pefc.dk.


Det skal du vide, hvis du er på Coops seniorordning - HK\nDet skal du vide, hvis du er på Coops seniorordning\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2013/04/08/det-skal-du-vide-hvis-du-er-paa-coops-seniorordning)\n08. april 2013 | COOP Butik | Jette Sandbæk\nDer gælder særlige regler for dig, der er på Coops seniorordning. Få styr på dem her\nI Coop findes en seniorpolitik. Ifølge denne kan man, når man er fyldt 60 år vælge at gå 20 procent ned i tid. Denne nedgang i arbejdstid betyder også en tilsvarende nedgang i løn. Til gengæld vil man fortsat få samme pension, som man gjorde inden nedgangen i arbejdstid.\nHvis en af jeres kollegaer – eller I selv – vælger at få en seniorordning og gå ned i arbejdstid, er det meget vigtigt, at der på det papir, der sendes til løn står, at nedgangen i arbejdstiden er et led i en senioraftale. Hvis der ikke gør, tror lønkontoret, at der bare er tale om en aftale om mindre arbejdstid, og så får den pågældende medarbejder ikke samme pension som før.\nVær også opmærksom på overenskomstens bestemmelse om seniorfridage. Her får en medarbejder 1 ekstra fridag i et kalenderår når vedkommende fylder 60 år, og herefter 1 dag ekstra pr. år indtil man som 64-årig har 5 ekstra fridage pr. år. Disse dage betales der løn for, og de kan bruges, uanset om man er på en seniorordning eller ej. Disse fridage skal bruges enkeltvis og ikke sammen med ferie. Har man ikke brugt dem inden 31.december, bortfalder de ubrugte dage.


Undersøger formodet drab begået på stor landejendom på Lolland – Ekstra Bladet\nFredag d. 20. jul. 2018 - kl. 17:13\nUndersøger formodet drab begået på stor landejendom på Lolland\nEn historisk hovedgård på Lolland er afspærret af politiet, der undersøger en drabssag\nPolitiet har afspærret et stort område af Nøbbøllegård på Lolland, hvor et formodet drab er begået. Foto: Mathias Øgendal\nPolitiet efterforsker lige nu et formodet drab, der måske er begået på en stor landbrugsejendom i Holeby på Lolland.\nEn stor del af Nøbbøllegård på Nøbbøllevej er afspærret af politiet, der også undersøger steder på markerne omkring den 325 hektar store ejendom.\nEt sted i området skal der være fundet et formodet gerningssted, hvor der er spor af blod. Et andet sted er der tale om et findested - altså hvor et lig skal være fundet. Politiet fik anmeldelsen i formiddags kl. 11.07.\nEjeren af Nøbbøllegård, Niels Jørn Wibholm, der har ejet stedet siden 2006, ved ikke meget om, hvad der foregår.\n- Politiet har ikke sagt andet, end det du fortæller, at de mistænker, der er begået et drab.\n- Politiet har vel afspærret cirka halvdelen af området, og der er flere konkrete lokaliteter de undersøger, siger Niels Jørn Wibholm, der ikke har set eller hørt noget mistænkeligt, før politiet pludseligt dukkede op.\n- Vi er også blevet afhørt af politiet, siger gårdejeren, der lejer dele af ejendommen ud til andre landmænd.\nIfølge folketidende.dk oplyser politikommissær Marianne Roed, at man frygter, at der er tale om et drab.\nPolitiet er stadig massivt til stede med blandt andet kriminalteknikere og en retsmediciner er også tilkaldt.\nNøbbøllegård stammer tilbage fra 1700-tallet og har tidligere blandt andet været ejet af De Danske Sukkerfabrikker.\nSydsjællands- og Lolland-Falsters politi vil melde mere ud senere på fredagen.\nPolitikommissær Marianne Roed siger til Ekstra Bladet, at der formentlig går nogle timer, før politiet kan oplyse mere om sagen.


Greens of Leura - Sammenlign Hotelpriser Leura\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Australien > Hoteller i Leura > Greens of Leura\nGreens of Leura24-26 Grose Street, Leura, Australien Vis kort\nGreens of Leura: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 4 stjerner i Leura, Australien.\nGreens of Leura er et 4,5-stjertet bed and breakfast i hjertet af Leura, kun en kort køretur fra Katoomba.Faciliteter på bed and breakfast inkluderer bl.a. Billard, trådløst internet og have.Samtlige værelser er udstyrede med spabad, tv og computer.Bed and breakfasts gode beliggenhed giver gæsterne mulighed for at besøge turistattraktioner på gåben. Bed and breakfast er omgivet af et stort udvalg af spisesteder.\nGenerelTv, BillardAktiviteterGolfbaner, HaveInternetInternetforbindelse (trådløs)\nBrugere, som kiggede på Greens of Leura kiggede også på disse 4 stjerner Leura hoteller:\nGenerel vurdering: 10/10Rengøring: 10/10Service: 10/10Udstyr: 10/10Beliggenhed: 10/10Mad: 10/10Værelser: 10/10baseret på 149 anmeldelser\nNærmeste hotellerBygone Beautys Cottages Leura


Frese udnævner ny Sales Director\nForside : Nyheder : Nyheder 2017 : Frese udnævner ny Sales Director\nFrese glæder sig over at kunne annoncere udnævnelsen af Peter Ebdrup som salgsdirektør.\nPeter, som vil have base på Freses hovedkontor i Slagelse, overtager det globale ansvar for HVAC- og VVS-områderne inden for vores forretning.\n"Jeg finder det meget spændende at blive en del af Frese på dette trin af firmaets udvikling. Som jeg ser det, har Frese i de seneste år udviklet sig stærkt inden for hele værdikæden, og jeg ser frem til at deltage i rejsen og bidrage til Freses fortsatte udvikling", siger Peter.\nOg fortsætter: "Frese har en klar fordel takket være en stærk produktportefølje og en solid logistisk struktur, som kan understøtte fremtidige salgsaktiviteter og sikre en fortsat vækst med høj kundetilfredshed."\nPeter kommer til Frese fra AVK-Holding A/S, hvor han var ansvarlig for flowreguleringsdivisionen. Peter har også stor erfaring inden for salg og ledelse i HVAC-branchen, hvor han har haft ledende salgsstillinger i Danfoss' varme og fjernvarmeanlægsdivision. Desuden har han været administrerende direktør for Genvex, en dansk leverandør af ventilationsløsninger.\nPeter vil rapportere direkte til René Barington, Frese-koncernens administrerende direktør, som siger: "Vi er begejstrede over Peters ansættelse hos Frese på dette tidspunkt. Med i bagagen bringer han en omfattende salgserfaring og lederegenskaber, som vil have en positiv indvirkning og støtte vores vækststrategi for HVAC- og VVS-områderne."\nSom en del af ledelsens omstrukturering flytter Nathan Cooke til vores UK-virksomhed, hvor han overtager posten som Commercial Director i løbet af sommeren.\n"Efter mange års arbejde for Frese i Danmark og Mellemøsten har Nathan og hans familie besluttet at vende tilbage til England, hvor de har deres rødder" siger René. Han fortsætter: "Det glæder os meget, at Nathan har valgt at fortsætte sin karriere hos Frese, og han vil fortsat være et værdsat medlem af Frese-koncernen med sit bidrag til at udvikle vores virksomhed i UK inden for HVAC-, marine- og fjernvarmebrancherne."\nFrese app - Quick calc på din smartphoneFrese OPTIMIZER 6-vejsløsningFlowcon patentovertrædelse bekræftet ved LandsrettenFrese OPTIMA Compact - flere størrelser, mere flowMesser 2017


Carlo Christian Rechnagel (20170)\nNr. Farup, Farup sogn\nAal kirkegård, Oksbøl\nEster Elisabeth Thiim Dato for vielse: 14 Jun 1941\nInger Kobbelgaard Thuesen Dato for vielse: 18 Nov 1950\nEjler Thiim Rechnagel\n14 Jun 1946 -\n10 Nov 1952 -\n13 Nov 1956 - 5 May 1996\nCarlo Christian Rechnagel Anton Rechnagel\nFrederik Rechnagel Kristiansen\n12 Dec 1818 - 4 Jun 1894\nGunder Maria Andreasen Mamsen\n16 Mar 1825 - 25 Mar 1857\nHan var først i barberlære i Esbjerg, men da barberen døde kom han hjem og i lære som maler i 1935. Efter 2 års læretid kom han til Garner i Oksbøl for at udstå de sidste 2 år af læretiden. Han blev mestersvend ved male\nr Garner og overtog såvel malerforretning som farvehandel efter Garner i 1952. I 1954 byggede han en hel ny farvehandel og malerforretning overfor, da fru Garner ikke ville sælge ham de gamle bygninger. Forretningen gi\nk godt da den kom til at ride på den gyldne 60er periode, og efterhånden blev malerfirmaet så omfattende, at det blev frasolgt til mestersvenden. Jeg mener da at der var 8 malersvende ansat. Senere blev farvehandelen so\nlgt og han gik på pension. I sine yngre dage var han ret god til at investere i værdipapirer, hvilket kom ham tilgode i pensionen. Men det har også kostet nogle tab, da den solgte farvehandel ikke kunne løbe rundt sam\nt da Varde Bank gik konkurs.\nHans første kone døde af tuberkulose i 1947 før hans første søn var 1 år gammel. Han blev gift igen i 1950, og denne gang i sine forældres hjemby Frifelt, da ingen åbenbart måtte vide de blev gift.\nFørste januar 1978 blev farvehandel solgt og han gik på pension og flyttede om i nuværende beboelse Dalgårdsvej 21, 6840 Oksbøl.


Åboulevard 9, 1. tv, København V | DinGeo.dk – Lejlighed på 139 m² – DinGeo.dk\nÅboulevard 9, 1. tv\nVurderingsprisen er seneste år steget 335.445 kr.\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V\nLejligheden på Åboulevard 9, 1. tv i København V er opført i 1932 og indeholder 4 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 139 m2. Lejlighedens her-og-nu værdi er anslået til 5,58 mio. kr.\nLuftfoto af Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V fra foråret 2018. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6829°N, 12.5561°E) er den lille grønne cirkel.\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V kan få et gratis hustjek (normalpris 2.995,- inkl. moms). Et hustjek giver dig overblik over eventuelle fejl og mangler på tag, tagrender, træværk, facade, vinduer, døre, hulmursisolering og loftisolering. Efter tjekket modtager du en en detaljeret rapport. Samtidig får du tilbud på eventuelle udbedringer med det samme, så du har et økonomisk overblik.\nKøb en detaljeret rapport om Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V og dens opland, så du er klædt på til bolighandlen for kun 399,-.\nSundhed — Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er Smeltevandssand og -grus (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er opført i 1932 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V.\nKortet ovenfor viser jordforureningerne i området omkring matriklen 5479-Udenbys Klædebo Kvarter, København, der hører til Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V (matriklen er markeret med med grøn). De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-01729 Region Hovedstaden 66\n101-02206 Region Hovedstaden 76\n101-04674 Region Hovedstaden 116\n147-00130 Region Hovedstaden 136\n147-00338 Region Hovedstaden 142\n101-00937 Region Hovedstaden 168\n147-00342 Region Hovedstaden 175\n101-04744 Region Hovedstaden 190\n101-03096 Region Hovedstaden 190\n101-04768 Region Hovedstaden 237\n101-04742 Region Hovedstaden 237\n147-00173 Region Hovedstaden 268\n147-00359 Region Hovedstaden 272\n147-00106 Region Hovedstaden 281\n147-00236 Region Hovedstaden 313\n101-00331 Region Hovedstaden 336\n101-03099 Region Hovedstaden 340\n147-00009 Region Hovedstaden 387\n101-02514 Region Hovedstaden 401\n101-01728 Region Hovedstaden 413\n147-30032 Region Hovedstaden 417\n101-01063 Region Hovedstaden 442\n101-30088 Region Hovedstaden 456\n101-00465 Region Hovedstaden 491\n147-30061 Region Hovedstaden 455\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er høj luftforurening på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V. Støjen er vurderet at være 65-70 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en emhætte.\n- Se støjkort på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V -\nKortet viser trafikstøj i området omkring Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V om dagen:\nMed et opførselsesår i 1932 er Lejligheden på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V ikke udsat i forhold til PCB forurening.\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er bygget før 1950, i en periode hvor der ikke anvendtes PCB i bygningsmaterialer. Dog skal du være opmærksom hvis ejendommen er renoveret i perioden 1950-1977, og f.eks. har fået isat termovinduer eller døre.\nDrikkevand på adressen Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V.\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisikoen for oversvømmelse ved skybrud afhænger i høj grad af en boligs placering i terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) udregnet fra Danmarks Højdemodel. Sorte trekanter er nedløbsriste. Matriklen der hører til Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er markeret med med grøn. De Blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V kan få et gratis og uforpligtende fugt-tjek af kælder (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V ligger i en højde på 6.7 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 670 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V\nNedenfor er vist de vigtigste BBR informationer om Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V.\n✓Generelle BBR informationer om Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V\n✓BBR materialer og installationer for Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V\n✓BBR arealer for Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V (Bygning nr. 3)\nVi kunne ikke finde energimærke på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V. Det kan skyldes at ejendommen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nÅboulevard 9, 1. tv, 1635 København V modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nEjendommen Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V har 2 hæftelser, der samlet beløber sig til 667.500 kr .\nDato 20. Feb, 1979\nHovedstol 17.500 kr.\nDato 03. Jul, 1996\nSlå boligen op direkte på tinglysning.dk her: https://www.tinglysning.dk/m/ejendom/b2cccb29-beb0-416a-8cbf-955bef2207eb »\nLokalområdet — Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V\nBeboerne i området omkring Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er af typen Kulturnauter\nÅboulevard 9, 1. tv hører til afstemningsområdet 5. Syd hvor der er 5.932 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 260 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Åboulevard 9, 1. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 10572 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 9.84 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.98 pct.\nÅboulevard 9, 1. tv hører under skoledistriktet NØRREBRO (Blågård Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Blågård Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Åboulevard 9, 1. tv\nDer er god 4G mobildækning på Åboulevard 9, 1. tv med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Åboulevard 9, 1. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Åboulevard 9, 1. tv\nAnbefalet bredbånd på Åboulevard 9, 1. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Fastspeed 1000/100 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Åboulevard 9, 1. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Åboulevard 9, 1. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Åboulevard 9, 1. tv.\nJordarten under Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V er Smeltevandssand og -grus.\nBestil en detaljeret undergrundsrapport for Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V. Rapporten er udarbejdet af den rådgivende ingeniørvirksomhed Geo, der er Danmarks førende eksperter inden for jord og vand. Normalpris: 799,-\nGeologiske boringer i nærheden af Åboulevard 9, 1. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Åboulevard 9, 1. tv.\nHvor langt er der fra Åboulevard 9, 1. tv\nDu overvåger alllerede Åboulevard 9, 1. tv, 1635 København V.


Bog om sygepleje under besættelsen | Dansk Sygeplejehistorisk Museum, DSR\nDansk Sygeplejehistorisk Museum » Udstillinger » Sygepleje under besættelsen » Bog om sygepleje under besættelsen\nBog om sygepleje under besættelsen\nVi talte ikke om det, men vi vidste det - Sygeplejersker og sygepleje under besættelsen 1940-45.\nKursus i anvendelse af gasmaske på Bispebjerg Hospital\nDen tyske besættelse af Danmark 1940 til 1945 vækker fortsat fascination, og der kommer stadig nye historiske værker om forskellige aspekter af besættelsen. Her er så historien om, hvordan de 5 år blev oplevet på danske sygehuse af unge sygeplejersker og sygeplejeelever. Det var unge kvinder, de fleste af dem uden større interesse i politik, lukket inde i det mini-samfund, et sygehus udgjorde den gang, hvor det meste af sundhedspersonalet havde pligt til at bo på arbejdspladsen.\nBogen bygger på omkring 50 interviews med sygeplejersker, der arbejdede som færdiguddannede sygeplejersker eller var sygeplejeelever under besættelsen. Formålet med projektet var at samle deres historier for videre forskning og formidling, inden det var for sent.\nOprindelig var målet med projektet at indsamle viden om, hvordan hverdagen på sygehusene blev påvirket af de restriktioner, der fulgte af besættelsen, men det viste sig hurtigt, at sygeplejerskerne havde oplevet langt mere end først antaget. Ud over at høre om, hvordan man kæmpede for at udføre en forsvarlig sygepleje trods mangel på sæbe, sengetøj og forbindinger, så hører vi her i detaljer også om, hvordan det var at være elev på et tidspunkt, hvor sygeplejerskeuddannelsen mange steder var mildest talt tilfældigt tilrettelagt, om arrige afdelings- og oversygeplejersker og om misbrug af eleverne som billig arbejdskraft.\nYdermere hører vi om, hvordan sygehusene gemte jøder og modstandsfolk på flugt. Det er ikke ukendt, at det skete visse steder, men det har været langt mere udbredt, end historie-skrivningen vidner om. De fleste af sygeplejerskerne i projektet var elever på det tidspunkt, og deres uddannelsesår var præget af den usikkerhed, der herskede. Ikke bare på grund af luftalarmer dag og nat, men også meget konkret i form af modstandsfolk, der bare dukkede op, skulle have en seng at sove i, og som skulle af sted til Sverige dagen efter. I hælene på dem kom ind i mellem tyske Gestapo- og danske Hipo-folk, som den unge elev måtte finde ud af at tackle helt på egen hånd i nattevagten. Eleverne betragtede sig ikke som modstandsfolk. De befandt sig bare på et sted og i en rolle, hvor det var umuligt ikke at blive involveret i større eller mindre omfang.\nEndelig hører vi om besættelsens forskellige dramatiske milepæle set med unge øjne, 9. april 1940, folkestrejken, befrielsen og de store bombardementer af Nexø og Rønne kort efter befrielsen.\nKort sagt, det er historien om besættelsen set fra et sygehusperspektiv af unge kvinder, der lærte at tie stille og ikke stille spørgsmål, men som udmærket vidste, hvad der foregik.\nSmagsprøve - et kapitel om besættelsen den 9. april 1940\nSmagsprøve – et kapitel om lus og fnat under krigen\nBogen kan købes\npå sygeplejemuseet i Kolding\neller på museets hjemmeside.\nVed forsendelse lægges fragten til prisen (for op til to bøger 70,- kr.)\nI de sidste måneder af 2. verdenskrig blev 17.300 fanger fra de tyske koncentrationslejre transporteret til Danmark og...\nBilleder fra befrielsesdagene maj 1945 fra et fotoalbum, der har tilhørt sygeplejerske Anne Marie Martinussen f. Madsen...\nI 70-året for afslutningen af 2. verdenskrig er det værd at se på de danske sygeplejersker og hjælpesygeplejersker, der...\nSygepleje under besættelsen\nSærudstilling: Vi manglede ALT\nEksempler på interviews


⇒ Bedste Gardena Havesprøjte online [Se bedste tilbud]\nEn del internet varehuse tilbyder efterhånden mange forskellige billige leveringsmåder til gardena havesprøjte. Den mest populære er nu om stunder at få leveret til et afhentningssted, hvor det er nemt for dig at hente dine nye produkter på et selvvalgt tidspunkt. Fragtmuligheden er nemlig ret ukompliceret, samt mange gange desuden den mest letkøbte fragtløsning.\nDu bør omvendt tænke over at bestille levering hjem til dig eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsformen viser sig af og til en lille smule mindre billig, men også yderst hensigtsmæssig for gardena havesprøjte online. Den billigste type af levering vil dog altid være at du selv henter ordren, som desværre beroer på at du befinder dig i kort afstand af internet shoppens byggemarked, fx Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Silvan.\nLeveringstidspunktet på gardena havesprøjte er super central ifald du har brug for din pakke med det samme, så derfor er det fuldkommen på sin plads at du studerer den estimerede leveringsdato for gardena havesprøjte. Temmelig mange e-forretninger – herunder Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix og Silvan – giver billig dag-til-dag fragt på flere varer online, hvilket dog tager udgangspunkt i at ordren aflægges inden et konkret tidspunkt, så de har mulighed for at nå at få produktet klargjort forud for at de lageransatte har fri.\nNogle online webshops yder fragt uden betaling på gardena havesprøjte online, men typisk er det så præmissen at der erhverves for et fastsat beløb. Derudover kunne man udvælge den billigste leveringstype, der i mange tilfælde vil blive at få kørt ordren til en pakkeshop.\nTemmelig mange kæder frembyder afhentning hvor man handler billig gardena havesprøjte hjemmefra men selv henter i byggecenteret. Fx 10-4, Silvan, Stark, Davidsen, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg og Bauhaus. De frembyder blandt andet afhentning af gardena havesprøjte i disse områder:\nSønderborg, Søborg, Hvidovre, Dragør, Værløse, Silkeborg, Frederiksberg, Stenløse, Greve, Odense, Risskov, Birkerød, Brøndby, Fredericia, Struer, Hedensted, Svendborg, Varde, Næstved, Aarhus, Kalundborg, Gentofte, Nakskov, Ishøj, Horsens, Lyngby, Tilst, Allerød, Køge, Skive, Lillerød, Nørresundby, Frederiksværk, Frederikshavn, Åbyhøj, Haslev, Vanløse, Brabrand, København, Korsør, Farum, Jyllinge, Solrød Strand, Slagelse, Nærum, Charlottenlund, Hjørring, Glostrup, Thisted, Randers, Rudersdal, Skanderborg, Grenaa, Rønne, Højbjerg, Hørsholm, Tårnby, Albertslund, Nyborg, Valby, Vordingborg, Aabenraa, Taastrup, Odder, Viborg, Esbjerg, Kolding, Hedehusene, Ringsted, Ballerup, Hobro, Lystrup, Ølstykke, Kokkedal, Ikast, Vallensbæk, Holbæk, Brønderslev, Herlev, Roskilde, Hillerød, Gladsaxe, Helsingør, Herning, Holstebro, Virum, Brønshøj, Rødovre, Middelfart, Nykøbing Falster, Haderslev, Aalborg, Frederikssund, og Vejle, .\nAfhentning af gardena havesprøjte er muligt i alle dele af Danmark: Jylland (Sønderjylland, Midtjylland, Syddanmark, Vestjylland, Østjylland, Nordjylland, Sydjylland), Sjælland (Falster, Østsjælland, Midtsjælland, Amager, Hovedstaden, Vestsjælland, Bornholm, Nordsjælland, Sydsjælland, Lolland) og Fyn (Østfyn, Midtfyn, Nordfyn, Sydfyn, Vestfyn).\nSes der på data er det markant, at online shoppere tit søger efter blandt andet gardena havesprøjte priser og billig gardena havesprøjte. Foruden dette oplever vi typisk mennesker søge bl.a. gardena havesprøjte tilbud, gardena havesprøjte online samt køb gardena havesprøjte, plus de gængse byggekæder som 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, Bygma, Bauhaus, Stark og Davidsen.\nDet er i dag særdeles praktisk for os alle at vurdere tilbud på billige gardena havesprøjte online på diverse forretninger på nettet, og derved har langt de fleste forhandlere på nettet ikke kunne slippe for at nedskære priserne på gardena havesprøjte markant, og ydermere sikre billig levering.\nDog kan det imidlertid blive gavnligt at efterprøve enkelte webbutikker efter udsalg og tilbud på gardena havesprøjte online inden du handler, så man er velinformeret til at skaffe sig den billigste pris. Kig ikke blot hos de udbredte byggekæder som 10-4, Davidsen, Silvan, Stark, Harald Nyborg, XL-Byg, Bygma og Bauhaus.\nMan bør blot være obs på, at når en online webshop afsætter billige gardena havesprøjte online til salg for en pris som er utrolig tiltalende, bør det i nogle tilfælde være et symbol på en snydagtig e-forretning. Kortkøb er ikke desto mindre omsluttet af et regulativ, hvilket begunstiger dig imod fup butikker på nettet.\nVi anbefaler generelt betalinger med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning kunne du vælge en løsning fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du ønsker at afbetale betalingen af gardena havesprøjte over et længere tidsrum. Det tilbydes typisk i specialiserede netshops, i modsætning til de velkendte byggekæder som fx 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan, Bygma, Bauhaus, Davidsen og Stark.\nNår vi ser på statistikkerne er det klart, at online shoppere ofte leder efter bl.a. gardena havesprøjte online og køb gardena havesprøjte. Man ser desuden som regel netshoppere efterspørge fx gardena havesprøjte tilbud, gardena havesprøjte priser og billig gardena havesprøjte.\nTrustpilot byder på forholdsvis gode muligheder for at efterse en række øvrige kunders synspunkter og på grund af dette er det prisværdigt, at du gransker internet webshoppens bedømmelser forinden du shopper billige gardena havesprøjte online.\nFacebook genererer ydermere temmelig fortræffelige genveje til at få indsigt i internet webshoppens kundefokus. Foruden det møder vi mange e-firmaer som tilbyder folk at forfatte en kritik af ordreforløbet, hvilket lige så vel bør benyttes til vurdering af kundetilfredsheden.\nInden folk shopper billige gardena havesprøjte online i en e-shop burde de ideelt set sætte sig ind i webshoppens betingelser, dog er det i reglen ikke videre interessant, særligt hos de udbredte byggecentre som Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, 10-4, Bygma, Davidsen, Silvan, XL-Byg og Bauhaus.\nEt nemt alternativ kunne derfor være at tjekke om internet shoppen er støttet af e-mærket, grundet at det skulle være et billede på at netbutikken opererer i overensstemmelse med de danske retningslinjer, foruden at internet forretningen en gang i mellem monitoreres af specialister som har nøje kendskab til reglementet på området.\nDesuden giver det dig chance for bistand, ifald du møder problemstillinger som følge af din shopping med gardena havesprøjte. Endvidere er det at foretrække at køberen er vaks omkring de grundlæggende retningslinjer der kan håndhæves i forbindelse med bestillingen af gardena havesprøjte online, eksempelvis den returrettighed online webshoppen benytter.\nHer er det virkelig vigtigt, at man stadig bevarer ens faktura, således man senere vil kunne vidne om sit køb af gardena havesprøjte, uanset om man handler hos 10-4, Jem og Fix, Bygma, Stark, Bauhaus, XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen eller Silvan.


Pædagogiske profil | haastrupfriskole\nMusik, Natur og Bevægelse\nMusik og sang skal styrke børnenes sproglige udvikling og skabe glæde, fællesskab og dannelse.\nBåde børn og voksne oplever glæde og får gode oplevelser ved musikalske aktiviteter i samvær med andre, Musikaktiviteterne har også fokus på børnenes sproglige udvikling. Både begrebs- og ordforrådstilegnelse, udtale, sætningsopbygning, sprogmelodi og sproglig opmærksomhed styrkes og stimuleres.\nVi synger morgensang hver dag, hvor børnene præsenteres for både kendte/ukendte sange, nye/gamle sange og sange fra Friskolesangbogen. Børnene bruger rytmeinstrumenter og de voksne spiller på guitar. Vi har sanglege og bevægelsessange. Når vi er ude i naturen, finder vi kæppe og andet der kan bruges som slagtøj til at lave rytmer. Vi styrker fællesskabet, når vi synger og danser sammen.\nNaturen er en stor del af vores hverdag og vi bruger det som et ekstra rum. Der er plads til alle former for leg, den stimulerer børnenes sanser og udvikler deres motorik. Gennem oplevelser i naturen styrkes børnenes bevidsthed, sundhed og dannelse.\nAktiviteter i naturen har positiv betydning for børns fysiske og mentale sundhed, motorik, kreativitet, lege mellem drenge og piger, børns robusthed og børns interesse for omverdenen. Naturen er et ekstra rum, hvor der er højt til loftet og hvor der også er plads til fordybelse. Sanserne stimuleres når de smager, føler, rører, mærker, dufter og lytter.\nVi bruger naturen daglig både på legepladsen og i vores nærområde og er ude i al slags vejr. Vi går på tur i Byparken, hvor vi undersøger bækken for smådyr, hører vandet risle, leger vilde lege, klatrer i træer, finder små dyr og løber op og ned ad ”sneglehøjen”. Vi tager til stranden og samler sten, skaller og bader. Vi farver snebolde, bygger snehuler og snemænd. Vi plasker i vandpytter, laver vandhuller og vandbaner. Vi har emneuger om skrald, genanvendelse. Vi planter og sår og ser det vokse og gro og anvender det i vores madordning. Vi laver bål og forskellige bålaktiviteter\nI Håstrup børnehave og Vuggestue har vi stort fokus på bevægelse. Bevægelse skal være en naturlig del af børnenes hverdag, både gennem fri leg og i voksen initieret aktiviteter. Bevægelsen skal styrke barnets fysiske og psykiske og sundhedsmæssige udvikling og skabe glæde for den enkelte, men også i fællesskab med andre.\nBørn bevæger sig spontant, og bevægelse styrker deres motoriske udvikling. De bruger kroppen til at udforske omgivelserne med og til at skabe kontakt til andre. Gennem bevægelse lærer de også deres krop at kende. Derfor er det vigtigt at give barnet mulighed for at bevæge sig så meget som muligt i hverdagen.\nVores legeplads er et stort bevægelsesrum. Der er bakker hvor børnene kan løbe og trille ned ad, en lille skov hvor der er ujævnt terræn og et legetårn de kan klatre op i. I den frie leg får børnene styrket deres motorik. Vi har enkelt gynger, en gynge hvor der kan være flere børn på og om sommeren har vi hængekøjer placeret rundt omkring på legepladsen til at styrke børnenes balance.\nVi styrker børnenes indre ro, balance og kropsbevidsthed med yoga, dans, gåture, tarzanbaner, motorikforløb, gymnastik i salen, cykler og løber. Det skaber glæde og en følelse af fællesskab, når vi gør det sammen.


Frivilligt arbejde med Taleterapi i Togo | Projects Abroad\nFrivilligt arbejde inden for Taleterapi i Togo\nDin rolle: At støtte lokale talepædagoger\nPROJEKTTYPE: NGO og skoler\nVores taleterapiprojekt i Togo foregår i hovedstaden, Lomé, hvor vores øvrige projekter også er. Vi samarbejder med en lokal NGO og en skole, hvor du som frivillig støtter det lokale personale.\nNGO’en henvender sig især til handicappede børn og unge som har brug for hjælp til at udvikle deres sprog. Desværre er der meget stigma forbundet med handicap i Togo, så både børn og deres familier har brug for støtte og opbakning.\nSkolen er for døve børn, og her er du et ekstra sæt hænder for de lokale lærere. Du hjælper med at træne børnenes udtale, stavning og tegnsprog.\nDu arbejder altid mandag til fredag, og du holder således fri i weekenden. Her kan du slappe af sammen med din værtsfamilie eller mødes med de andre frivillige i området.


Flertal af fædre er tilfreds med kort barselsorlov\nNyheder Skrevet af Administrator | 08.08.15 | 09:29\nAf de 271 barselsdage, familier i gennemsnit benytter sig af i Danmark, bliver de 30 taget af mænd.\nOg for manges vedkommende er det rigeligt, viser en ny undersøgelse fra Institut for Menneskerettigheder ifølge Politiken.\n70 procent af de godt 500 nybagte fædre, der er blevet spurgt om deres barselsforhold, svarer således, at de er tilfredse med det antal dage, de har været hjemme for at være sammen med deres børn.\nMen trods tilfredsheden blandt fædrene er der et problem, mener Ask Hesby Krogh, leder af Institut For Menneskerettigheders ligestillingsteam, der står bag undersøgelsen.\nFor hver femte mand i undersøgelsen svarer, at han har taget mindre barsel, end han havde lyst til.\n- Mænd tager traditionelt en meget lille del af barslen, og det bliver ofte forklaret med, at det er fordi, at mænd ikke ønsker mere. Men sådan hænger det tydeligvis ikke sammen for alle, siger han til Politiken.\nHver anden mand, der synes, han har haft for kort barsel, begrunder det med det økonomiske tab, hans familie vil lide, hvis det er ham frem for barnets mor, der går hjemme.\nHver tredje begrunder det med partnerens ønske om at tage resten af orloven. Det er svar, der ikke overrasker professor i statskundskab på Aalborg Universitet Anette Borchorst, der forsker i familiepolitik og ligestillingspolitik.\n- Som det er i dag, er der en implicit forestilling om, at barslen er mors orlov. Danske fædre har i modsætning til fædre i andre nordiske lande ingen selvstændige rettigheder, siger Anette Borchorst til Politiken.\nHun peger på blandt andet Island, hvor fædre har krav på tre måneders barsel. I Sverige kan fædre disponere over cirka to måneder.\nForskning viser, at det i mange danske familier slet ikke bliver diskuteret, hvem der skal tage barsel, fortæller Anette Borchorst.


Attention pensionists Damer girlie-shirt T-shirt | Spreadshirt\nrespekten for pensionister T-shirt\nrespekten for pensionister Dame premium T-shirt\nrespekten for pensionister Dame-T-shirt\nrespekten for pensionister Dame T-shirt med rulleærmer\nrespekten for pensionister Organic damer\nDesigns fra shirt-craft\nDette fremragende produkt i hvid fra kategorien Damer og T-shirt vil peppe din hverdag op. Motivet respekten for pensionister er skabt af vores designer shirt-craft. Du finder designet hos Spreadshirt i kategorien Provokerende sammen med en masse andre spændende motiver. Er du vild med temaet Pensionister eller læge? Så vil du elske respekten for pensionister fra shirt-craft. Her hos Spreadshirt finder du også et kæmpeudvalg af T-shirts, sweatshirts og accessories i kategorien Provokerende eller under temaet nursing hjem. shirt-craft har allerede begejstret rigtig mange kunder, så tøv ikke, men kast dig ud i det! Spreadshirt er stedet for godt design af enhver art - hvad enten det drejer sig om et tema som Pensionister, læge eller nursing hjem. I vores shop finder du helt sikkert, hvad du søger - uanset om det er T-shirts, sweatshirts eller accessories i kategorien Provokerende, du er på jagt efter.\nTags: Pensionister,læge,nursing hjem,opretholde,pflegeheim,pflegehelfer,pleje,respekten for pensionister,seniorer,sygeplejerske,ældre\nDesign ID: 14471009\nPension, Læge, Pleje, Senior, Sygeplejerske, Ældre, Sjov, nursing hjem, opretholde, pflegeheim