06/11-05 AaB-Brøndby 3-0 (1-0)\nLagt p 08/11-05\nJeg var så småt ved at komme i tvivl, om AaB nu også er det bedste hold i Danmark, men med en 3-0-sejr over Brøndby, der både var fortjent og størrelsesmæssigt i orden, har jeg igen fuld tiltro til de bolsjestribede. Unge Michael Jakobsen overstrålede alt og alle på AaB's hold, og Brøndby kunne ikke finde noget modtræk over for AaB's fleksible 4-1-4-1-opstilling, der indeholdt god bevægelse spillerne imellem. AaB spillede sæsonens bedste kamp og holdt udover et skud på overliggeren ved stillingen 3-0 Brøndby fra farlige chancer.\nMed både Mattias Lindström og Artim Sakiri tilbage efter henholdsvis fem og seks uger udenfor havde Erik Hamrén valgt at blande bolsjerne på en ny måde, og det betød en mere tilbagetrukket rolle til Rasmus Würtz. Centralt på midtbanen opererede de to svenskere Martin Ericsson og for første gang Mattias Lindström, og kanterne blev besat af Sakiri og Jeppe Lund Curth, mens Simon Bræmer spillede alene på toppen.\nFormålet med trekanten centralt på midtbanen var at forhindre Brøndbys midtbane i at bestemme spillet og samtidig undgå at Brøndby kunne spille ind i rummet mellem forsvar og midtbane, hvor de er gode til at spille på små områder og få de frispark og hjørnespark, de er så farlige på. Dem fik de ingen af, men alligevel fik de i det første kvarter udnyttet rummet et par gange, hvilket gav en skudmulighed, som Dan Anton Johansen sparkede langt over mål, og et indlæg fra Thomas Rasmussen, der let blev afværget.\nSom regel erobrede AaB bolden i det centrale område foran eget straffesparksfelt, før det nåede at blive farligt og før man kunne spille ud på kanterne. Dermed kunne Asbjørn Sennels og Dan Anton Johansen på de to backs heller ikke nå med frem, hvilket ødelagde deres generobringsspil, så AaB kom ikke under pres. I to kontraløb kom Jonas Kamper og Kasper Lorentzen til et par indlæg, som der ikke kom afslutning på. AaB var meget kompakte og hårdtarbejdende, så i etableret spil blev Brøndby tvunget til at slå deres indlæg langt nedefra mod et retvendt forsvar, hvilket der ikke kom meget ud af.\nMod til at spille\nAaB lagde fra land med et voldsomt pres, når Brøndby havde bolden og søgte hele tiden den dybe aflevering, som Simon Bræmer skulle løbe efter. Et par gange gik Martin Ericsson og Mattias Lindstöm på den samme mand i presset, hvilket skabte de førnævnte frie rum, men generelt kunne Brøndby ikke spille bolden ind i midten, og Artim Sakiri og Jeppe Lund Curth lagde også pres på backs, så de heller ikke fik ro til at spille med bolden.\nDen ekstra mand på midtbanen gav AaB meget bedre muligheder for at spille bolden op igennem midten, hvilket selvfølgelig også hænger sammen med, hvad det var for nogle spillere, der udfyldte midtbanen. Både Sakiri, Ericsson og Lindström vil have bolden hele tiden, og det gav også mere mod til de andre AaB'ere, som turde mere end man af og til har set.\nEksempelvis havde Michael Jakobsen et godt gennemløb, som endte med en dyb bold i feltet, som Casper Ankergren dog kom først på. Også Ole Tobiasen var på et tidspunkt helt fremme ved Brøndbys straffesparksfelt i et opspil. Med Artim Sakiri som makker havde Allan K. Jepsen også flere fremstød og spillede rigtigt godt fremad banen, og defensivt kom han før Jonas Kamper på næsten alle afleveringer ud på kanten.\nI starten havde AaB lidt svært ved at finde den rette balance på midtbanen, men efterhånden kom der mere dybde, og så var det også slut med at slå bolden til duel. Afleveringen blev i stedet afvekslingsvis slået ned bag forsvaret for at få forsvaret til at bakke og give mere plads bag midtbanen. Første chance kom i det tredje minut, da Artim Sakiris mislykkede frispark gav en tilfældig mulighed til Jeppe Lund Curth, som han desværre ikke ramte rent.\nDerimod blev Casper Ankergren testet efter godt ti minutters spil, da Rasmus Würtz stod totalt udækket midt i straffesparksfeltet ved et Artim Sakiri-hjørnespark. Würtz' hovedstød sad helt oppe i hjørnet, men Brøndby-målmanden viste, hvorfor der kun var gået 14 mål ind i 16 kampe. Det efterfølgende hjørnespark blev i første omgang afværget, men på kanten af feltet stod Mattias Lindström klar til at sparke, og det gode, hårde skud ramte Dan Anton Johansen, som dermed reddede Brøndby fra at komme bagud.\nOffensivt var løbevilligheden stor, og ved bolderobringer var der mange spillere, som tog løbene frem ad banen. Dermed blev det let at spille igennem Brøndby-kæderne til en medspiller, der kunne modtage bolden i medløb og fortsætte det offensive løb. På den måde blev gæsternes forsvar sat så meget under pres, at de ofte måtte ty til lange afleveringer for at komme ud af presset, og her var Johan Elmander trods sin størrelse ikke nogen opgave for Ole Tobiasen og Michael Jakobsen.\nDet var en hovedstødsduel mellem Elmander og Jakobsen, der gav AaB den næste store chance midtvejs i halvlegen. Trond Andersen, der var tilbage på Aalborg Stadion for første gang siden skiftet tidligere på efteråret, gik forkert af Jakobsens hovedstød, hvilket gav Simon Bræmer frit løb mod mål i venstre side. Trond kunne ikke indhente Bræmer, som desværre overplacerede sin afslutning fra en halvspids vinkel, da Casper Ankergren gik ud i ham og også fik fingrene på.\nSimon Bræmer søgte i kontrafasen væk fra midterforsvaret og ud på kanten, hvor han kunne modtage bolden bag især Dan Anton Johansen. Som spilstation centralt var han dog også fremragende i duellerne med Per Nielsen og Trond Andersen. Det var Martin Ericsson og Mattias Lindströms opgave at tage de dybe løb ind i feltet, og netop et sådant fra Ericsson gav en god skudmulighed. Bræmer havde modtaget en dyb stikning fra Artim Sakiri, holdt lidt på den og sendte den så ind i straffesparksfeltet, hvor Martin Ericsson efter et par træk spillede bagud til Bræmer, der dog fik så urent et træf på bolden, at den røg til indkast.\nFlere offensive muligheder\nSom halvlegen skred frem blev forsøgte Brøndbys to centrale midtbanespillere at ligge med mere dybde i forhold til hinanden for at komme ind i kampen, men Martin Ericsson fulgte blot med den bageste og blev på den måde mere offensiv, mens Mattias Lindström i etableret forsvar lå mere på linje med Rasmus Würtz. Offensivt søgte Lindström meget ud i højre side for at udfordre og komme til indlæg.\nAt det netop var Martin Ericsson der gik frem hænger nok sammen med, at Brøndbys opspil ofte foregik i højre side, hvor Artim Sakiri ikke har Jeppe Curths høje defensive niveau. Det lignede af og til 4-4-2, hvilket samtidig gav flere offensive muligheder, mens Brøndby omvendt ikke fik mere succes ud af at skubbe Kasper Lorentzen helt frem ved siden af Johan Elmander og spille med samme formation.\nMidtvejs i halvlegen havde Thomas Rasmussen et skud langt forbi efter en afværget dødbold fra langt nede på banen, og ellers skulle man helt hen til fire minutter før pausen, før Brøndby igen var i nærheden af AaB's mål. Midt på banen holdt Artim Sakiri for længe på bolden, hvorfor Jonas Kamper fik tacklet den hen til Johan Elmander, der for første gang viste noget af sin gennembrudsstyrke. Hans indlæg endte hos Dan Anton Johansen, der sparkede et stykke over mål.\nSakiri skulle gøre skaden mere end god igen minuttet senere, da han scorede sit første AaB-mål. Brøndby fik bremset en AaB-kontra, men Allan Olesen fandt med et flot sideskift Artim Sakiri, der var helt fri i feltet og kunne tæmme bolden, dreje rundt og udplacere Casper Ankergren. Angrebet var startet med en lang, flad pasning fra Allan K. Jepsen, som Simon Bræmer havde taget imod og spillet videre til Mattias Lindström, som spillede en lidt dårlig aflevering ud i højre side, hvor Jeppe Curth måtte standse og spille tilbage. Allan Olesen satte Martin Retov af med en lille kropsfinte og spillede Sakiri helt fri.\nBrøndby-ændringer i pausen\nFra anden halvlegs start var det et andet Brøndby-hold, der dukkede op - både mandskabsmæssigt og fodboldmæssigt. Jonas Kamper og Marcus Lantz var blevet erstattet af Johan Absalonsen og Kim Daugaard, og det betød omrokeringer i forreste geled, hvor Absalonsen gled ind bag Johan Elmander, mens venstrebenede Kasper Lorentzen gik ud på højrekanten med mandat til at gå ind i banen.\nUdskiftningerne gav ny energi til Brøndby-holdet, der tre gange i den indledende fase var nærgående. Jeppe Curth gled i eget straffesparksfelt, hvilket gav Thomas Rasmussen mulighed for at slå et indlæg, som Johan Elmander headede på tværs, hvor Michael Jakobsen kunne sparke bolden væk. Elmander havde også selv et skud udefra, som gik lige over, og et hovedstød langt udefra, som sad lige på Jimmy Nielsen.\nElmanders hovedstød var Brøndbys første forsøg indenfor målrammen, og den faldt altså først i starten af anden halvleg. AaB-spillerne var en lille smule paniske over for Brøndbys pres, hvor der nu var flere folk i det centrale område, og man havde svært ved at spille sig ud af vanskelighederne og få ro på spillet. Også Martin Retov søgte frem i det centrale område, og derfor var der pludselig mange mennesker i det område, hvilket trak AaB-kanterne indad og gav plads til back-fremstød fra Brøndbys side.\nAfgørende soloaktion af Jakobsen\nAlt dette ændrede Michael Jakobsen på, da AaB fik afværget et Brøndby-hjørnespark og Artim Sakiri tacklede returbolden hen til Jakobsen, som styrtede ned mod udeholdets mål. Omgivet af både Asbjørn Sennels og Johan Absalonsen fintede Michael Jakobsen sig med stor vilje forbi de to Brøndby-spillere og lagde en diagonalaflevering til Mattias Lindström, der stod helt fri alene med Casper Ankergren. Lindström forsøgte at lægge bolden udenom målmanden, men redningen endte for fødderne af Artim Sakiri, som køligt udplacerede to desperate Brøndby-spillere på målstregen.\nHerefter fungerede hjemmeholdets spil igen, og man spillede med stor selvtillid og meget direkte. Martin Ericsson brugte Simon Bræmer som bande og spillede igennem forsvarskæden, hvor Artim Sakiri var løbet på tværs. Sakiris hælaflevering havde bragt Mattias Lindström helt fri for mål, hvis han havde fået træf på bolden. To flade afleveringer i dybden og to på tværs havde overspillet seks Brøndby-spillere, men den sidste aflevering mislykkedes desværre.\nGodt ti minutter senere blev den dobbelte målscorer erstattet af Súni Olsen, hvis første aktion var at lægge op til et mål. Han gik ind i banen, erobrede en løs bold og tog straks et løb i dybden, hvor Rasmus Würtz fandt ham med en aflevering, som lige kunne nås inden baglinjen. Súni Olsens aflevering til Simon Bræmer ved forreste stolpe blev tacklet væk, men endte for fødderne af Martin Ericsson, som næsten i split fik tæmmet bolden, hvorefter han satte den ind under Casper Ankergren til 3-0.\nBrøndby var tæt på at skabe spænding fem minutter efter målet, da Johan Elmander gik ned i banen for at modtage en dyb stikning fra Kim Daugaard, men Jimmy Nielsen fik fingrene på bolden, så det hårde skud ramte overliggeren. Ellers var der kun et dårligt langskud fra Kasper Lorentzen og et forkølet forsøg fra Martin Retov i overtiden (Brøndbys kun anden afslutning indenfor målrammen!) at berette om fra udeholdet, hvis der ses bort fra et situation, der lugtede lidt af straffespark.\nJimmy Nielsen sparkede fem minutter før tid et udspark lige ud i fødderne på Kasper Lorentzen, men kom godt ud og fik reddet den første afslutning, der dog fortsatte mod baglinjen. Lorentzen skulle hoppe over Jimmy Nielsen for at nå bolden, men Jimmys ben var noget højt løftet og fældede angriberen. Den nyudnævnte FIFA-dommer Peter Rasmussen så situationen som AaB-fans kunne håbe, og Brøndby måtte for første gang i ti indbyrdes opgør på Aalborg Stadion forlade banen uden at have scoret.\nOmrokeringer uden konsekvenser\nMan kunne ellers have frygtet et kollaps som i 3-3-kampen i foråret, da suveræne Michael Jakobsen med næsten tyve minutter igen udgik med krampe. Med stor kølighed holdt han sig på benene i alle dueller med den fysisk stærke svenske landsholdsangriber Johan Elmander, som ikke kom forbi ham en eneste gang, og han kom først på de fleste afleveringer langs jorden. Desuden spillede han ligesom de øvrige forsvarsspillere modigt bolden op igennem midten af banen uden at tage så store risici, at man mistede bolden ved det. Og så skal man heller ikke glemme hans andel i det afgørende mål, hvor man tydeligt fik hans vindergen at se.\nUdskiftningen betød en del omrokeringer, idet Allan Olesen røg ind i midterforsvaret og skubbede Ole Tobiasen en tand til venstre, mens Súni Olsen gik over på højre back og overlod venstrekanten til Thomas Kortegaard. Efter kort tid byttede Kortegaard så plads med Mattias Lindström, der var ved at være træt efter en god præstation og desuden matchede Johan Elmander bedre i hovedspillet. Elmander havde byttet plads med Kasper Lorentzen, hvilket heller ikke gjorde nogen forskel for Brøndbys spil. Kortegaard nåede at få løbet rigtigt mange meter på den korte tid, han var på banen.\nTil allersidst kom Poul Hübertz ind og holdt godt på bolden på et AaB-hold, hvor kun en eller to spillere ad gangen havde kræfter til at løbe med frem endnu. Hübertz fik forstyrret Brøndby-forsvaret godt og på den måde holdt presset væk, og havde også en enkelt afslutning i sidenettet fra en spids vinkel, da han havde opgivet at få medspillere med ind i feltet.\nBrøndby lignede kun i de første ti minutter efter pausen et hold, der kunne score, mens AaB var langt mere nærgående. Martin Ericsson fik den bedste mulighed med ti minutter igen, da Allan K. Jepsen havde vippet bolden frem til Simon Bræmer, der halvt liggende fik bugseret bolden videre frem til Martin Ericsson, der var løbet dybt men sparkede forbi alene med Casper Ankergren.\nTidligere var et flot angreb endt med at Simon Bræmer blev dømt offside i en situation, hvor Jeppe Lund Curth ellers stod onside og havde kastet sig for at heade. Optakten var et længere AaB-pres, hvor de to backs Allan K. Jepsen og Súni Olsen tilsammen havde slået tre indlæg i samme angreb, hvilket viste noget om den vilje til at løbe selv sidst i kampen, da den var afgjort. Súni Olsen havde et udmærket frisparksforsøg, og Jeppe Lund Curth kørte næsten ene mand et kontraangreb igennem, men måtte se sin afslutning blokeret.\nStraks AaB var tilbage i noget nær stærkeste opstilling på midtbanen fungerede holdet rundt regnet optimalt over hele banen, og holder dette efteråret ud, kan der sagtens ligge ni point og vente i udekampene mod Nordsjælland og Silkeborg samt hjemme mod København. Energien i nærkampene, løbevilligheden, tempoet og fleksibiliteten i angrebsspillet, modet til at spille samt de tekniske evner var helt i top, og der var nærmest ikke en finger at sætte på indsatsen hverken holdmæssigt eller individuelt. Det mindede lidt om første halvleg i de to klubbers første møde, og denne gang havde Brøndby ingen Morten Skoubo at sætte ind og skabe ravage med sin fysik.\nAaB-Brøndby 3-0 (1-0)\n43. 1-0 Artim Sakiri\n54. 2-0 Artim Sakiri\n67. 3-0 Martin Ericsson\nJimmy Nielsen - Allan Olesen, Ole Tobiasen, Michael Jakobsen (74. Thomas Kortegaard), Allan K. Jepsen - Rasmus Würtz - Jeppe Curth, Mattias Lindström, Martin Ericsson, Artim Sakiri (66. Súni Olsen) - Simon Bræmer (86. Poul Hübertz).\nCasper Ankergren - Dan Anton Johansen, Trond Andersen, Per Nielsen, Asbjørn Sennels (71. Henrik Kildentoft) - Marcus Lantz (46. Kim Daugaard), Martin Retov - Jonas Kamper (46. Johan Absalonsen), Kasper Lorentzen, Thomas Rasmussen - Johan Elmander.


Musik til bryllup | Skab den rette stemning til dit bryllup\nHvis du har været til et bryllup før, har du måske lagt mærke til, hvor meget musikken kan påvirke seancens stemning. Brylluppet er en fejring af brudeparret, men det er lige så meget en fest for alle, der er blevet indbudt, og en ægte fest kræver musik, som sætter rammerne for, hvordan aftenen skal forløbe. Det kan derfor være en god ide at overveje, om du vil have musik til brylluppet, og i så fald hvad.\nPlanlæg den rette stemning\nDet er din helt specielle dag – dagen, hvor du siger ja og alle du kender kommer for at fejre. Spørgsmålet er: hvilket stemning skal brylluppet emme af?\nEr det et casual bryllup, hvor folk kan snakke, der er mange taler og aktiviteter, kunne det være fint med underlægningsmusik. En pianist kunne derfor være et oplagt valg. Pianisten kan både spille baggrundsmusik eller mere opmærksomhedskrævende sange.\nEr et dansegulv vigtigt for jeres bryllup, kan et liveband være en mulighed. De har enten et fast repertoire eller kan imødekomme dine præferencer. Det kan dog være en god ide at se en optagelse eller en spilleliste fra bandet, så I har en fornemmelse af, hvad for noget musik de kan spille. Du kan i hvert fald finde et band til dit bryllup, som spiller den type musik, du kan danse til hele natten lang.\nHvis du mere ønsker moderne musik, kan en DJ levere musik til dit bryllup. DJ’s har ofte et stort katalog, men for at I får en god DJ, skal vedkommende også have den nødvendige rutine til at læse rummet.\nInden du kigger på musik til brylluppet, kan du overveje følgende: Må musikken være høj i festlokalet, og hvad er jeres budget? Hvis du har styr på de to spørgsmål, er det bare med at undersøge, hvad markedet tilbyder af musikanter. Vi kan ikke gøre andet end at håbe, du finder den rette musik til dit bryllup.


Asmild - Tapdrup sogne\n> Asmild sogn\n> Asmild Menighedsråd\nDagsordener og beslutningsprotokol\nAsmild Kirkes Kor\nDet er væsentlig for Asmild Sogns Menighedsråd, at medarbejderne befinder sig godt på Arbejdspladsen.\nMed nedenstående ønsker menighedsrådet gode rammer for dette\n· Ønsker at finde og fastholde de personer, der passer bedst til de aktuelle arbejdsopgaver.\n· Ønsker at hjælpe nye medarbejdere til rette i jobbet, så de hurtigt falder til.\n· Ønsker at medarbejderne skal føle sig trygge i ansættelsen.\n· Ønsker at fremme godt samarbejde og arbejdsklima præget af åbenhed og tillid.\n· Ønsker at sikre et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø.\n· Ønsker at evt. uoverensstemmelser løses gennem samtale.\n· Ønsker, at medarbejderne deltager i relevant efter- og videreuddannelse.\n· Forventer, at alle medarbejdere sammen med menighedsrådet loyalt, enkeltvis og sammen hjælper til med at indfri ovenstående ønsker.\nDer nedsættes et ansættelsesudvalg bestående af formand, kontaktpersoner (heraf en præst), medarbejderrepræsentanten i MR og yderligere en medarbejderrepræsentant, udpeget ad hoc af kontaktpersonen / daglig leder. Medarbejderrepræsentanterne deltager ikke i forhandlingerne og beslutningen om ansættelsen.\nAnsættelseskompetencen for kirkegårdspersonalet delegeres til graver som nedsætter et ansættelsesudvalg.\nAnsættelsesudvalgt læser alle ansøgninger og kvitterer for modtagelse af hver enkelt. Ansættelsesudvalget udtager de ansøgere, som ønskes til samtale og gennemfører samtalerne.\nAlle medlemmer af menighedsrådet kan ønske at læse ansøgningerne fra de ansøgere, der indkaldes til samtale og komme med input til ansættelsesudvalget. Dette foregår på kirkekontoret og må tidsmæssigt ikke forhale processen.\nAnsættelsesudvalget gennemfører ansættelsesforløbet, meddeler resultatet til ansøgerne og begrunder beslutningen på førstkommende menighedsrådsmøde. Såfremt der ikke kan opnås enighed i ansættelsesudvalget indstilles til menighedsrådet hvem der ønskes ansat.\nKontaktpersonen underskriver ansættelsesbrevet.\nInden offentliggørelsen af stillingsbesættelse meddeles de øvrige ansøgere at stillingen er besat.\nDer gælder særlige regler for ansættelse af præster\nModtagelse af nyansatte.\nKontaktpersonen eller en anden repræsentant fra menighedsrådet modtager på første arbejdsdag den nyansatte og drager omsorg for, at den nye medarbejder bliver introduceret for de nye kolleger, menighedsrådet og menigheden f.eks. gennem kirkebladet m.m.\nKontaktpersonen sørger for den nyansattes introduktion til arbejdspladsen.\nSygdom meddeles til kordegnen, som fører sygedagsliste og orienterer kontaktpersonen. Træffes kordegnen ikke meddeles sygdom direkte til kontaktpersonen.\nVed længerevarende eller gentagen sygdom kontakter kontaktpersonen den sygdomsramte, med henblik på sygefraværs samtale.\nRaskmelding finder sted så tidligt som muligt og senest dagen før, man møder på arbejde igen.\nVed akut sygdom i forbindelse med gudstjenester eller kirkelige handlinger kontaktes den tjenstgørende præst.\nKirkefunktionærerne udarbejder sammen med kontaktpersonen ferieplan inden udgangen af marts for sommerhalvåret og for vinterhalvåret inden udgangen af september.\nMedarbejdernes ønsker om placering af ferie skal være kontaktpersonen i hænde inden 15. marts henholdsvis 15. september.\nKirkefunktionærer med ret til friweekends udarbejder i samarbejde en plan for afvikling af disse. Planen forelægges og godkendes af kontaktpersonen\nDer afholdes MUS-samtaler, udarbejdes APV-vurderinger ligesom menighedsrådsformanden én gang årligt indkalder alle medarbejdere til det lovpligtige medarbejdermøde og den årlige arbejdsmiljø drøftelse hvor bl.a. budgettet gennemgås.\nSupplerende afholdes der budgetforberedende møder for personalegruppen.\nKontaktpersonen har den formelle og daglige ledelse af de af menighedsrådet ansatte medarbejdere.\nGraveren har dog den daglige ledelse af gravermedhjælpere.\nDa kontaktpersonen ikke kan være til stede i større omfang i den normale arbejdstid, er det af afgørende betydning, at den enkelte medarbejder udviser stort ansvar over for sit eget arbejdsområde og i øvrigt bestræber sig på at støtte kolleger, der måtte have behov.\nI bestræbelserne på vedvarende at sikre den gode arbejdsplads opfordres medarbejderne til at tale sammen og om nødvendigt informere kontaktpersonen, såfremt man finder, at der er ting, der arbejdsmæssigt eller personalemæssigt ikke fungerer hensigtsmæssigt. Dette gælder også ved evt. mistanke om misbrugsproblemer.\nFor så vidt angår arbejdsopgaver i forbindelse med kirkelige handlinger og konfirmationsforberedelse har præsterne den formelle ledelse.\nAsmild menighedsråd november 2019\nGudstjeneste Asmild Kirke v. Per\n11. okt 10:30 -\nHøjmesse i Asmild kirke v/Per Bucholdt Andreasen\n18. okt 10:30 -\nFamiliegudstjeneste i Asmild Kirke v/Mads Bjerre\n25. okt 14:00 -\nAlle Helgens dag v/Per Bucholdt Andreasen og alle kirkens præster\n1. nov 15:00 -\nHøjmesse v/Mads Bjerre Gram\nHøjmesse v/Per Bucholdt Andreasen\n15. nov 10:30 -\nHøjmesse i Asmild Kirke v/Mads Bjerre Gram\n22. nov 10:30 -\nHøjmesse i Asmild Kirke v/ Mads Bjerre Gram\n29. nov 10:30 -\nGudstjeneste kl 9.15 i Asmild Kirke v/Per Bucholdt\n6. dec 09:00 -\n20. dec 10:30 -\n3. jan 09:15 -


Luftbusteltet Newburg 260 Air Tall i tunneldesign har en dør på hver side af teltets Access Zone med spændgjorde til højdejustering plus en sidedør overfor i teltet. Det fastgøres nemt og hurtigt til autocamperens skinner i højder på 270-300 cm ved hjælp af valgfrie vulster (5 og 7 mm). En flad foldedør er udstyret med insektnet under et buet solsejl.\nLuftbusteltet Milestone Dash Air i kuppelstil er ideelt til mindre pladser og med den mindste pakkestørrelse i sortimentet er det perfekt til rundture. Det fastgøres nemt og hurtigt til autocampere i højder på 175-200 cm via teltets Access Zone, der har indvendige spændgjorde til højdejustering. Zonen har også døre på hver side, hvilket giver andre adgangsmuligheder end den flade foldedør med insektnet i fronten, som sikrer beskyttet afslapning. Stormstropper øger stabiliteten i blæsevejr. Mulighed for tilkøb af indertelt.\nBusteltet Blossburg 380 Air i tunneldesign fastgøres nemt ved hjælp af en flytbar adgangszone, der placeres på siden af autocampere i højder på 175-200 cm. Det rejses langs køretøjet for at spare plads. Der er fleksibel adgang via dobbeltdøre i begge sider af teltets Link Access Zone og en sidedør i teltet. Frontdøren med net, fire lynlåsskydere, gardiner og et dybt solsejl over fronten udvider mulighederne for friluftsliv.


Fyldepennen - Kortprosa - Forpint\n5 år siden 3 kommentarer Kortprosa tortur drab frygt\nSkønhed der ikke kan sanses\nSloan Sandford åbnede sin øjne i et gisp og rev i remmene, der holdte ham bundet til bordet han lå på. De grønne øjne suste fra side til side indtil de fandt mig i hjørnet af den tomme stue, som stortset var tømt for møbler.\n"H-hvem er du?" stammede han og drejede hovedet i det hans syn faldt på værktøjerne på det slidte gulv.\n"Jeg er din straf," var mit korte svar. Jeg greb knivtangen og stilte mig ved siden af ham. Han skreg, da den tog hans negl og vred sig ved tabet af de andre.\n"Hvorfor gør du det her?" råbte han stønnende.\n"Du ved godt hvorfor," svarede jeg og smed knivtangen. Et knæk lød fra hans pegefinger, da min hånd bøjede den bagud.\n"Skreg dine steddøtre også ligeså meget som du gør lige nu, da du bankede og voldtog dem?" spurgte jeg, før turen kom til hans andre pegeredskaber. Hvor han dog hylede og alle de tårer, der blev fældet. Ak ja, men nogen skal jo straffe de ustraffede, når politiet ikke kan. Et smil strejfede mine læber ved synet af hans lidelser og kvaler. Jeg greb en lang hammer, som krævede to hænder og svang den prøvende, så det gav et gib i voldtægtsmanden. Hans øjne bulede ud, da de så på det brede hammerhoved.\n"Højre eller venstre?" spurgte jeg og holdte hammeren over hans knæ.\n"Hvad?" spurgte han hæs af alt det skrigeri. Hans dirrende læber mumlede utydelige ord.\n"Beder du til gud?" lo jeg vantro og rystede smilende på hovedet, som gik fra det ene gyldenbrune øje til det andet.\n"Jeg kan betale dig - som advokat tjener jeg masser af penge!" Udbrød han bestemt og så mig for første gang ind i øjnene.\n"Din smerte er betaling nok," forklarede jeg og svingede hammeren. Han bed tænderne sammen i en klakkende lyd, men hans mund blev alligevel åbnet igen, da et langtrukkent skrig fløj ud mellem hans fede læber. Knoglerne i hans ene hånd knasede klagende, da hammerhovedet kvaste den. Rødt af håndryggens blod.\n"Bare et slag til," løj jeg og huggede hammeren ned i anklager-advokatens venstre knæ, som blev mast i en regn af blod klatter. Mine hænder stillede det store våben fra mig. Sloan sukkede og trak vejret lidt roligere. Hans vejrtrækning steg dog igen, da jeg tog kobenet og alubattet i hver sin hånd.\n"Hvilket af dem her tror du der gør mest skade?" spurgte jeg ham, men Sloan fik aldrig lov til at svare på mit spørgsmål i det jeg smed battet fra mig.\n"Det må vist blive kobenet. Jeg var elendig til baseball i skolen alligevel."\nHan klemte øjnene hårdt i og klynkede, da jeg rettede kobenet mod hans skinneben. Klask, klask, klask efterfulgt af en flod af tårer fra voldtægtmandens våde øjne.\n"Så dræb mig da! Bare stop. Gør det - GØR DET dit forpulede svin!" brølede han, mens hans øjne lynede og spyttet fløj fra hans mund. En banden hørtes i det det næste kobenslag ramte hans skulder.\n"Endelig," sukkede jeg og slog ham gentagne gange i ansigtet indtil mit ansigt var plettet til af blod, hvis træk var ligeså stive, som frossent, iskold vand. Sloans skaldede hoved med dobbelthagerne var nu fuldstændigt ugenkendeligt og mindede mere om en smadret vandmelon end et menneskes fjæs. En skærende lyd fyldte stuen, da jeg snuppede en sav og skubbede den frem og tilbage, så voldtægtsmanden passede perfekt I en affaldssæk. Det er hvad mit hjerte banker for. At straffe de fædre som tæsker og mishandler deres børn og hustruer. Hvem skulle ellers gøre det?\nDenne tekst bliver fortalt fra en af mine karakterer fra en anden historie her på fyldepennen.\nTeksten er publiceret 21/05-2015 23:19 af Kristian Andersen (Den_Friske) og er kategoriseret under Kortprosa.\nTeksten er på 595 ord og lix-tallet er 29.


Tank El Terms\nVilkårsændringer for Tank El\nI forhold til Vilkår for aftale med Ørsted om Tank El ses her eksempler på nogle af de situationer, hvor vi vil kunne ændre i aftaleforholdet:\nNetvirksomhederne opkræver os betaling for transportydelser mv. Omkostninger som disse bliver vi nødt til at viderefakturere til vores kunder.\nDet kan også være omkostninger fra andre eksterne parter i forbindelse med vores levering af ydelser til vores kunder, f.eks. gebyrer for at stille betalingsløsninger til rådighed eller til postdistributionsselskaber og andre distributører.\nSom kunder hos os vil I selvfølgelig altid blive orienteret i overensstemmelse med de regler, der gælder, hvis det bliver aktuelt at ændre i aftalen og/eller de tilhørende vilkår, se punkt 12 i vilkårene for aftale om Tank El.\nHent vilkår for Tank El


Turisthus Nord har brug for guider til næste sæson | SkagenOnsdag.dk\nMein Schiff og Seven Seas Voyager fyldte godt op på cruise kajen i Skagen, og der bliver også travlt i 2019 med op mod 73.500 gæster. Det er rekord. Arkivfoto: Peter Broen\nD. 1 november 2018 - kl 11:25\nTuristhus Nord har brug for guider til næste sæson\nSKAGEN: Anne Sofie Rønne Jensen er leder af Cruise Skagen og hun er på jagt efter nye guider, der kan uddanne sig i løbet af vinteren og være klar til at guide i april.\nDet er spændende at være guide, fordi man lærer en masse om sig selv og det område, man bor i.\nDer fortæller en af de guider, der var på kursus for et år siden.\n- At deltage på guidekurset har været utroligt lærerigt og spændende og jeg har lært rigtig meget om mit lokalområde set i et historisk perspektiv. For mig har arbejdet som guide været sjovt og udfordrende og samtidig en super måde at holde mit engelsk ved lige, siger Marie Louise Eriksen fra Frederikshavn.\nDet er generelt sværere at skaffe tyske guider, så hvis du taler godt tysk, så kontakt endelig Anne Sofie Rønne Jensen, der også er på jagt efter engelsktalende guider.\n- Så selvom vi har 50 guider tilknyttet, er der brug for flere, siger cruisemanager Anne Sofie Rønne Jensen, der sagtens kan beskæftige 75 guider.\nDe nye guider bliver undervist af de ansatte på de forskellige turistseværdigheder, for eksempel på Skagens Kunstmuseer og Voergaard Slot, og så er derudover Anne Sofie Rønne Jensen ansat en erfaren krydstogtsguide/Turisthus Nord Guide, som blandt andet underviser og coacher guide-eleverne i god guideteknik, sprog\nGuiderne er ansat på freelancevilkår.\nEn del er seniorer, der er pensioneret fra et andet arbejde, mens andre er guide ved siden af deres almindelige fuldtidsarbejde.\nI løbet af vinteren og foråret holder Cruise Skagen og Turisthus Nord et nyt guidekursus.\nSkagen er obligatorisk\nKurset er opdelt i moduler - et om Skagen samt et om henholdsvis Frederikshavn og Sæby, samt et om Vestkysten. Skagen-modulet er obligatorisk, da det er her, Cruise Skagen og Turisthus Nord sælger flest ture.\n- Men efterhånden sælges der også en del ture til Sæby, Frederikshavn-området, men også til Børglum Kloster og Vestkysten af Vendsyssel. På nogle af de krydstogtskibe, der anløber Skagen, er der en eller flere gratis udflugter inkluderet i prisen for rejsen, og det betyder, at vi på de største dage i 2018 havde 47 guider i sving fortæller hun.\n- Turisthus Nord har også mange programsatte ture, men også bestilte ture især i sommerhalvåret, så her er der også brug for guider til at vise gæster rundt. Guidesproget er her primært dansk og skandinavisk.\nFor at blive guide skal man bestå en sprog- og formidlingstest. Det første kursus afvikles over tre dage i Frederikshavn. Det er 8., 11. og 25. november. Kurset om Skagen finder sted i januar. I marts er der kursus i Sæby.\nDet er Cruise Skagen Denmark og Turisthus Nord, som står bag kurserne.


Levende liv – ringhaj | DYK\nEn sjælden gæst i Danmark, men i Norge er arten mere almindelig.\nRinghajen er en relativt lille hajart, som engang imellem gæster dansk farvand. Den bliver sjældent over 65 centimeter, men enkelte individer kan blive op til 90 centimeter. Som hos de fleste hajer bliver hunnen størst. Hannerne bliver ikke større end 75 cm, men overstiger sjældent 60 cm. Man kan ret let se forskel på kønnene, idet hannen er udrustet med to store stavlignende parringsorganer ved bugfinnerne. Ringhajen er relativt let at kende fra andre små nordiske hajer, da den øverste lobe af halefinnen er meget lang, mens den nedre lobe er meget lille. Farvetegningen er desuden ret karakteristisk. Undersiden er gråhvid, mens ryggen og siderne er grårøde med mørke pletter, som omgives af lyse mere eller mindre diffuse ringe. De lyse ringe adskiller ringhajen fra andre nordiske hajer og har givet den sit danske navn. Sportsfiskere og andre, som ser arten ude af vandet, har yderligere et godt kendetegn til rådighed. Mundhulen er nemlig helt sort. Den sorte mundhule har givet anledning til det latinske artsnavn melastomus. Navnet er sammensat af de to græske ord melas, som betyder sort og stoma, som betyder mund. Ringhajens britiske populærnavn Blackmouth Catshark hentyder ligeledes til den sorte mund.\nRinghajen findes langs kysten af det nordøstlige Atlanterhav. Udbredelsesområdet strækker sig fra Nordnorge ned langs Storbritanniens vestkyst og sydpå til Senegal. Arten forekommer også i Middelhavet, men mangler langs Nordsøens lavere kyster ud for Tyskland, Holland og Belgien. I Sverige og Danmark er den en sjælden gæst, men i Norge er arten mere almindelig. Her findes den blandt andet i mange af de dybe fjorde. Høgsfjorden tæt ved Stavanger er en relativt sikker lokalitet, hvis man vil opleve nærkontakt med ringhajen. Med lidt held kan man der se den allerede på 25 meters dybde. Normalt er ringhajen dog en dybvandsfisk, som mest forekommer på 200-500 meters dybde, men sommetider ses den helt ned til 1200 meter eller endog dybere. Den findes både på klippebund såvel som på sand- og lerbund. Oftest ser man den tæt ved bunden, men den tager ind imellem ture højere op i det åbne vand for at jage fisk. Føden består især af blæksprutter og mindre krebsdyr som fx rejer. Den kan ind imellem også tage en del andre bundlevende invertebrater som fx snegle og muslinger. Små dybt levende fisk som sperling og guldlaks kan også udgøre en betydelig del af kosten.\nHunnerne bliver kønsmodne, når de er 39-49 centimeter lange og hannerne noget tidligere, når de er 34-45 centimeter. Som alle andre hajer har ringhajen indvendig befrugtning. Den tidlige fosterudvikling forgår inde i hunnens krop, hvilket nogle gange har ført til den misforståelse, at ringhajen skulle føde levende unger. Efter en tid omsluttes hvert af fostrene af en brun, læderagtig kapsel, som plejer at være cirka seks centimeter lang og tre centimeter bred. Kapslen mangler de lange tilhæftningstråde, som ses på andre rødhajers ægkapsler. I stedet sidder der i hvert...


Sag: Torvet 013\nForhuset (formentlig 1580-1600, forhuset delvis nybygget og forlænget hen over Åstræde ca. 1635-45) og sidehuset (formentlig 1580-1600).\nFredet 1919. Udvidelse 1983.\nTorvet 13 ligger i husrækken på sydsiden af Køge Torv. Bygningen rummer forretning og privat beboelse.\nTorvet 13 er en syv fag lang, toetages biondingsværksbygning, der hviler på en sortmalet sokkel og bærer et heltag hængt med røde vingetegl. I tagfladen mod Torvet er der tre ovenlysvinduer. I facaden mod Torvet fremstår bindingsværket delvis overpudset og gulmalet, det synlige tømmer er sort opstolpet. I stueetagens østlige fag er der en portgennemkørsel til Åstræde med kurvehanksbuet overligger. Den øvrige del af stueetagen udgøres af moderne butiksruder, der underordner sig faginddelingen. Overetagen er let udkraget og bæres af udskårne, konsolformede knægte prydet med arkantusblade. Etageadskillelsen markeres af et hvidmalet profileret bånd af træ, og herover fremstår bygningen overpudset, under tagskægget er der en profileret, hvid hovedgesims. Overetagens vinduer er ældre, hvidmalede, torammede og trerudede vinduer. Portrummet fremstår med rødt opstolpet bindingsværk af svært tømmer og tavlene fremstår hvidkalkede.\nPå bagsiden er forhusets bindingsværk rødt opstolpet og med hvidmalede tavl, her udgøres vinduerne af termovinduer, og der sidder en moderne zinkinddækket altankvist og en nyere skorsten i tagfladen, der er af eternit. Forhuset er sammenbygget med et fire fag langt enetages bindingsværkssidehus med samme farveholdning som forhusets bagside. Soklen er delvis pudset og sortmalet og taget er af eternit. Mod Åstræde er der en grønmalet, flammeret dør og et torammet, trerudet vindue, tagfladen er løftet til en fabrikskvist, hvori der sidder to termovinduer. Gavlen er dækket med rødmalede brædder lagt en på to. På gavlen sidder en ny træaltan, hvortil der er adgang ad en ny termodør. Der sidder også et termovindue og en markise i gavlen. Under gavlen sidder to ældre, torammede, grønmalede vinduer og en ny rød termodør med fyldinger med ældre grønt overvindue.\nI det indre et butikslokalet indrettet i nyere tid med nyere overflader og installationer.\nTorvet 13s forhus og sidehus er sandsynligvis opført mellem 1580 og 1600. Forhuset er ombygget muligvis omkring 1535-1645, hvilket gjorde at facaden blev ændret og overetagen ført henover Åstræde. Før ombygningen har forhuset stået med en knægtbåren gavl mod Åstræde.\nBevaringsværdige Huse i Køge; udarbejde af Hans Henrik Engquist, fredningsstyrelsen, Det særlige Bygningssyn, 1978. p.92.\nDen miljømæssige værdi ved Torvet 13 knytter sig til bygningens beliggenhed på sydsiden af Torvet, hvor det lille hus med sin taktfaste vinduesrække og sit karakteristiske bindingsværk formår at markere sig i husrækken.\nDen kulturhistoriske værdi ved Torvet 13 knytter sig i det ydre til bygningens konstruktion i bindingsværk med de karakteristiske konsolformede knægte og overetagens enkle klassicistiske stil med hvide bygningsdetaljer, der vidner om bygningens lange historie med skiftende stilidealer. Det knægtebårne etagefremspring og portrummets svære tømmer fortæller om bygningens oprindelse i slutningen af 1500-tallet, og at Torvet 13 oprindeligt var fem fag langt og havde en knægtbygget gavl mod Åstræde. Det beslægtede bindingsværk med uprofilerede knægte under bjælkeenderne daterer ligeledes sidehusets oprindelse til 1500-talets slutning.\nDen arkitektoniske værdi ved Torvet 13 knytter sig i det ydre til facaden mod Torvet, der med sit sine udskårne knægte og den klassicistiske overfacade danner en levende og dynamisk sammensætning i den lille og taktfast inddelte facade. I kontrast til den sammensatte og let dekorerede facade står portrummet og sidehusets kraftige, uudsmykkede bindingsværk, hvor det enkle og solide udtryk tydeligt signalerer bygningens funktionsbetingede fortid.\nDe bærende fredningsværdier knytter sig i det ydre til forhusets og sidehusets konstruktion i synligt og delvist overpudset bindingsværk og heltaget af røde vingetegl. Hertil kommer alle ældre detaljer, herunder de torammede to- og trerammede vinduer, de dekorativt udskårne knægte og gesimser af træ og puds samt den traditionelle materialeholdning.\nTorvet 13, Køge Kommune, fredningsbeskrivelse.pdf


Opsøgende og udgående arbejde — Socialstyrelsen - Viden til gavn\nForside > Tværgående områder > Corona > Idebank > Udsatte voksne > Opsøgende og udgående arbejde\nMålgruppe: Værestedsbrugere – socialt udsatte misbrugere\nLeverandør af indsatsen: Blå Kors Danmarks væresteder, landsdækkende\nVed nedlukning af værestederne var en stor gruppe af brugere i risiko for at blive isolerede, ensomme og på baggrund deraf ende i misbrug, depression og lignende. For at imødegå dette blev der meget hurtigt iværksat indsatser i forbindelse med de nedlukkede væresteder, således at brugerne ikke oplevede sig glemt.\nDe konkrete aktiviteter var forskellige rundt på værestederne – afhængig af områdets kendetegn og behov, og også afhængig af, hvad der ellers blev stillet til rådighed for målgruppen i lokalområdet.\nNedenstående er en liste over konkrete initiativer fra forskellige væresteder:\nEkstra nødovernatning til hjemløse\nSærligt i København og Aarhus har der været tilbudt overnatningsmuligheder – finansieret af midler fra fonde og fra Socialministeriet.\nErfaring: Den ekstra nødovernatning har givet brugerne ro på hverdagen. Dette kan bl.a. aflæses i, at flere har taget sig sammen til at gå i misbrugsbehandling.\nDe fleste væresteder har været opsøgende og udgående i forhold til at få leveret mad til brugerne.\nNogle steder har man selv lavet maden – andre steder har man lavet aftaler med en nærliggende café om at levere fx sandwich, som så er blevet kørt ud til brugerne.\nNogle steder har man leveret maden hjemme hos brugerne; andre steder er den blevet uddelt udenfor værestedet eller på en cykelvogn i nærheden.\nErfaring: Der er uddelt flere portioner mad, end der normalt serveres på værestederne.\nUddeling af påskekurv eller lignende\nFlere væresteder valgte op til påske at uddele en lille pose med en påskehilsen.\nErfaring: I en periode, hvor alt ellers var lukket, var denne hilsen en stor opmuntring for brugerne. De fik en oplevelse af ikke at være glemt.\nI en periode, hvor brugerne ikke kan komme på værestedet, blev der mange steder lavet en telefonordning, hvor ansatte og frivillige ringede brugerne op med jævne mellemrum for at få en snak om, hvordan de havde det.\nI Århus blev der derudover lavet konkret telefontid, hvor brugere kunne ringe ind om aftenen og tale med en medarbejder.\nErfaring: Brugerne har taget rigtig godt imod telefonmuligheden – og erfaringen er, at ensomheden ikke er blevet så udtalt, som man kunne frygte.\nAnvendelse af uderum\nI Blå Kors Danmark var mange værestedsmedarbejdere hjemsendt en måned.\nSå snart værestederne fik mulighed for at genindkalde medarbejderne, begyndte man at bruge uderummene omkring værestederne alternativt.\nHvis der var flere terrasser, kunne man opdele brugerne i mindre grupper – og servere kaffe og mad næsten som normalt. Det gav mulighed for også at invitere isolerede brugere tilbage til værestedet til en snak og til et fællesskab – under ordnede corona-forhold!\nErfaring: Anvendelse af uderummene på en ny måde gav nye dynamikker og førte til, at nye brugere opsøgte værestederne. Det var lettere at komme, når man ikke skulle ind!


Dette luksuriøse værelse\nReine des Près er en suite beliggende i stueetagen og kan rumme 1 til 2 personer.\nDet er indrettet i en klassisk ånd, og desuden stor, meget komfortabel.\nDu vil ikke være ufølsom i synspunkt på parken og bjergene. Reine des Prés var den grevinde af Château des Allues privat salon. Ud over den store dobbeltseng på camber åbner den ud til en lille stue og et stort omklædningsrum. Det er i det gamle tårn, at vi har arrangeret badeværelset med en stor italiensk bruser, et bad og private toiletter.\nEt bibliotek og charmerende genstande fuldender din hyggelige suite, dine nætter vil være søde og afslappende!\nI pakken vil du se en nyklassisk pynte, der huser biblioteket i sengens overflade, en fremragende amerikansk cylinderskrivebord og et gammelt skab, der er monteret i træværk på et stykke væg.\nLidt mere om følgende:\nLænestole og sofaer i Reine des Prés-pakken fungerede som et filmsæt til en velkendt eventyrfilm ... .. men hush !! : kan du genkende dem ?? Vil du vide, hvilken berømt skuespillerinde har spolet der ???


Skal du også væk fra sne og kulde? Her er seks ting, du skal vide - Newsbreak.dk\nSkal du også væk fra sne og kulde? Her er seks ting, du skal vide\n14. december 2017 15:52 | Af: Jonathan Lykke Lilmoës, jl@newsbreak.dk\nVær især opmærksom på store rejsedag.\nHav styr på sikkerhedskontrollen. Det er nok den største flaskehals i alle lufthavne, og du kan hjælpe dig selv og alle andre ved at have styr på, hvordan procedurerne er - går det helt galt eller virker du eller dine børn nervøse, risikerer du at blive tilbageholdt, og så misser du i hvert fald næsten sikkert dit fly. Se flere gode råd i galleriet her. Foto: Scanpix\nHold øje med hvilke dage, der er "store" rejsedage. Har I muligheden, så er det en rigtig god idé at rejse en eller flere dage før eller efter de populære rejsedage. På den måde risikerer du ikke at blive forsinket i lufthavne. Foto: Scanpix\nRejs tidligt på dagen. Statistikken viser ifølge Flyhjælp.dk, at der er mindre risiko for, at et fly bliver forsinket eller aflyst tidligt på dagen. Det skyldes blandt andet, at forsinkelser kan fungere som ved en domino-effekt. Foto: Scanpix\nPas på ikke at have for kort transfer-tid. Normalt siges det, at 45 minutter er minimum, men Især i vintermånederne kan der være forsinkelser på grund af vejret, der gør, at fly ankommer et kvarter eller mere for sent, og så kan det være svært at nå videre. Foto: Scanpix\nDer er stor forskel på siddepladserne om bord på et fly. Komfortable sæder kan gøre underværker for jeres flyvetur, og det kan derfor være en god ide, at se de forskellige sæder an, inden du booker pladser, skriver Flyhjælp.dk. Foto: Scanpix\nKend dine rettigheder. Hvis dit fly er forsinket eller aflyst, så har du som flypassager en række rettigheder, som flyselskabet skal efterkomme. Foto: Scanpix\nJul og nytår er begge traditionelt perioder med familiær hygge, men en tendens har bredt sig som ringe i vandet. Danskerne forlader de hjemlige skød til fordel for storbycharme eller tropisk varme. Det viser en lang række artikler fra de seneste år – baseret på tal fra rejseselskaber og søgemaskiner.\nI 1997 rejste mellem 60.000 og 70.000 danskere ud af landet til jul, og det var den gang rekordhøjt. I 2012 viste en Epinion-undersøgelse for Expedia, at næsten hver syvende dansker planlagde en rejse til udlandet i forbindelse med jul og nytår.\nSådan undgår du en forfærdelig feriestart\nRekordmange rejser i disse dage: Disse ting må du ikke pakke i håndbagagen\nAlt sammen er i orden, men det er dog værd at huske på, at jo flere, der rejser, jo mere pres kommer der også på sikkerhedskontrol – og vejret betyder såmænd også noget. Vi har derfor – efter inspiration hos danske Flyhjælp.dk – samlet seks gode råd, der sikrer en glat og problemfri rejse, når den isnende danske kulde skal byttes ud med en solseng på Bali.\nLangt vigtigst er det at huske på, at du helt generelt bør afsætte mere tid både i lufthavnen og i forberedelserne, når du skal ud at rejse i julen og ikke mindst, hvis du skal have familiens børn med på tur. Alt tager længere tid med børn.\nSe galleriet over artiklen her og forbered dig bedst muligt på stik af-rejsen. God tur.


Definition af triptyk - Hvad det er, betydning og koncept - Jeg vil vide alt - 2020\nen treenighed det er en bord at skrive, der er opdelt i tre blade , så siderne kan bøjes over midten. Det er sædvanligt, at triptykerne, uanset om de er udviklet på træ, metal, papir eller andre materialeplader, er dekoreret med relieffer. Det er værd at nævne, at de betragtes som kunstværker.\nTabeller bestående af to ark kaldes diptychs , mens de der har mere end tre ark kaldes polyptychs . Triptykierne var meget almindelige blandt romerne, der betragtede dem som luksusartikler. Det er kendt som konsulær til diptychs eller triptykier, der er givet af konsulerne i empire til hans venner som en bonus.\nMens ordets etymologi treenighed Det har sin oprindelse i det antikke Grækenland, udtrykket begyndte at blive brugt i middelalderen for at navngive en tablet, der blev brugt af de gamle romere til at skrive og bestå af tre panel.\nTriptyklerne blev også brugt af malere, der tilhørte flamenco skole (som dækkede stil Endelig gotisk, barok, renæssance og manisme) i løbet af det 15. og det sekstende århundrede. Desværre viser en stor del af de udførte arbejder på det tidspunkt en betydelig forringelse eller beholder ikke alle deres dele. Et eksempel på dette er vist i "Deposition"af den berømte belgiske maler Rogier van der Weyden, hvoraf kun hans centralpanel er tilbage.\nden format Triptykiet har inspireret design, der er langt fra at skrive og male, som med visse vedhæng og ornamenter. Meget ofte præsenterer de i deres centrale del et billede eller en figur, der er beskyttet af siderne, når de først foldes mod midten, som om det var to døre.\nDen moderne opfattelse af triptyk er forbundet med enhver publikation af tre blade, hvis to sideark kan foldes over midterarket. Triptykierne er meget almindelige for udvikling af kataloger reklame eller informativt materiale.\nden kommercielle foldere de er de informative brochurer, der kan foldes i tre dele, og som normalt har dimensioner, der ligner et bogstavstørrelsesark. Disse foldere leveres til promovering af begivenheder, og det er almindeligt, at de organiseres som følger: beskrivelsen af begivenheden (dato, spillested osv.), Og den institution, der udfører den, vises på forsiden; i centrets tre ansigter er gæsterne, deltagerne og indholdet af aktiviteterne detaljerede; i ryggen endelig dataene til registrering og ansøgningen om oplysninger.\nMange gange, valget af design i triptyk er det lige så tilfældigt som i ethvert andet format; Imidlertid giver dets særlige arrangement en række interessante fordele, såsom at være meget kendt for folks øjne (i betragtning af dens popularitet), hvilket letter skematisering af specifik information og som afhængigt af størrelsen på det valgte ark kan gemmes inde i en notesbog eller bog for at forhindre, at det forværres.\nDer er også digitale foldere , der er computerdokumenter med en bestemmelse, der ligner offentliggørelsen af tre ark. Generelt kan denne række foldere ses interaktivt, det vil sige ved at manipulere arkene med musemarkøren og se en tredimensionel repræsentation af dokumentet, hvis ark foldes realistisk.\nBlandt fordelene ved det digitale format er der muligheden for at søge efter tekststrenge og udvide indlægssedlen for at forbedre læseforholdene; Derudover, som i alle virtuelle dokumenter, er din fordeling Det er meget enkelt og mere miljøvenligt end dets papiralternativ.


ISO 9001:2015 kvalitetsledelsessystem er blevet re-certificeret! - KAMI\nDu er her: Start1 / Nyheder2 / Nyheder3 / ISO 9001:2015 kvalitetsledelsessystem er blevet re-certificeret!\nMandag den 17. februar var DNV GL på audit ift. at auditere vores ISO 9001 system.\nSelvom det ”kun” var en opfølgningsaudit blev systemet kigget grundigt igennem – som altid – men det til trods forløb alt lige som det skulle, så processen var dermed helt gnidningsfri.\nAlt i alt en god dag og audit hvor både auditor og det samlede KAMI & COTECH var glade og tilfredse!\nRosværdige tiltag og forbedringsmuligheder – samt FNs 17 verdensmål!\nDa dagen sluttede og vi fik feedback havde vi ingen afvigelser. Vi endte med 3 rosværdige tiltag, samt 2 forslag til forbedringer.\nDet ene rosværdige tiltag var at vi under intern audit selv identificerer forbedringsområder – og det er vi jo lidt stolte af! Det er rart at vi via vores system- og gennemgang af kvalitetsledelsessystemet til stadighed formår at forbedre processerne i huset! De 2 andre rosværdige tiltag gik på at vi fik ros for en grundig risiko- og mulighedsanalyse – som vi hele tiden opdaterer, og dertil vedligeholder vi en liste en hvor vi samler op på kvalitetsforbedrende aktiviteter.\nUdover selve auditten fik vi på dagen blandt andet talt om FNs 17 verdensmål som er meget oppe i tiden. Disse mål har vi efter audit valgt at kigge nærmere ind i, uden at vi dog planlægger at fordybe os i alle de 169 delmål!\nKig forbi og se hvad vi kan – eller se mere om os på vores hjemmeside\nSom vores certificerende organ er du altid velkommen til at komme forbi og se hvad vi laver. Vi leverer de fleste opgaver indenfor smede- og maskinarbejde – og vi er leveringsdygtige i alt fra mindre CNC bearbejdede emner til store stålkonstruktioner – på prototypebasis, i enkeltstyks leverancer eller i form af serieproduktion. På underleverandørbasis leverer vi det meste i sort stål, rustfrit stål, aluminium og højstyrkestål. Udover produktion tilbyder vi via vores konstruktionsafdeling (COTECH ApS) designoplæg, 3D konstruktion, beregninger / FEM og dokumentation, samt salgsoplæg. KAMI og COTECH leverer alt fra små selvstændige opgaver til store projekter – i samarbejde eller hver for sig.\nHold dig gerne orienteret via vores nyhedside!\nHvis du vil vide mere om hvad der sker ved os, kan du løbende at følge vores nyheds– og facebookside. Til info er der et par spændende nyheder upcoming om nye kompetencer som vi tilbyder – stay tuned!\nVil du vide mere – så tag gerne kontakt – vi vil glæde os til at vise frem, og vi vil rigtigt gerne hjælpe dig med dine udfordringer!\nSkæring i rustfrit – storformat\nUdstyr klar til FAT-test\nKonstruktion – samlingstegning\nKAMI & COTECH ønsker alle en rigtig god jul og et godt nytår! KAMI & COTECH ønsker et rigtig godt nytår!


Viseaften fredag den 25. februar kl. 19 — Visens Venner FrederikssundVisens Venner Frederikssund\n← Cabaret i Visens Venner Frederikssund fredag den 28. januar\nGiv et gavekort til Visens Venner Frederikssund →\nDenne aften får vi gæster fra Visens Venner Glostrup ved:\nAnnie Laksø: formand i Visens Venner i Glostrup. Samtidigt er hun en glimrende visefortolker af både det seriøse og ikke mindst af det lette repertoire. Så forvent lidt af hvert.\nPreben Jensen: Er akkompagnatør på harmonika, han er ligesom mange andre glimrende spillemænd, med på den værste, og selvfølgelig, også på den bedste vise.\nBjarne Christoffersen: Er spillemand/trubadur, har været med på visefronten siden Viseværtshusets dage, og har bagkatalog af vovede viser.\nDeres repertoire vil indeholde et par viser fra Visens Venner Glostrups æresmedlemmer, lidt 50´er viser, en enkelt fra 1908. Jens Memphis dukker også op. Så kort sagt en blandet landhandel, med lidt, håber vi, for enhver smag.\nDesuden skal vi denne gang have et genhør med Novicerne. De er 3 glade syngepiger, der i mange år har underholdt deres altid veloplagte publikum med friske og ikke mindst pikante Bakkesange og lignende fornøjelige viser. Efter en pause er de nu tilbage og glæder sig til at optræde i Visens Venner Frederikssund.\nI deres repertoire indgår mange kendte og elskede numre, og med deres smittende humør og et publikum, der ofte synger med af fuld hals, giver de og deres pianist tilhørerne en glad og måske lidt pikant oplevelse.\nViseaftenen foregår i Elværket og starter kl. 19.00 med spisning af medbragt mad.\nHUSK SERVICE: glas, bestik, tallerken, kaffekop. Drikkevarer købes på stedet til billige priser. Der serveres kaffe og småkager i pausen. Tilmelding til Erling Salhauge på mail salhauge@webspeed.dk eller på telefon 28863045.\nMød op og få en dejlig aften i selskab med glade visevenner – og bare rolig – der bliver også masser af fællessang


Frederiksborg Slot Attraktioner i Nordsjælland seværdigheder Hillerød\nFrederiksborg SlotHillerød More infoAttraktioner HillerødHistorieNationalmuseet HillerødFrederiksborg Slot Hillerød\n10 "MUST SEE" attraktioner HelsingørGå i Hamlet´s fodspor og oplev de 10 "Must See" seværdigheder i Helsingør....Attraktioner og Seværdigheder NordsjællandFredensborg Slot FredensborgSlottet danner ofte ramme om store begivenheder i den kongelige familie. Her holdes blandt andet bryllupsfester, sølvbryllupsfester og fødselsdagsfester. Her modtages statsoverhoveder fra alverdens lande på officielt besøg ....Attraktioner og Seværdigheder NordsjællandKronborg Slot HelsingørKronborg slot - hvortil Shakespeare henlagde Hamlet, og i hvis kasematter Holger Danske sover - var færdigbygget i 1585. Bygherren var Frederik II, og arkitekterne var Hans Van Pieschen og Anthonis Van Opbergen. Slottet, med den enestående beliggenhed ud til Øresund, rummer bl.a. Nordeuropas største riddersal (62 x 12 m), kongens og dronningens kamre, rigsrådssalen, dronningens galleri og slotskir....Attraktioner og Seværdigheder NordsjællandLystrupgaard Slangerup....Attraktioner og Seværdigheder NordsjællandAsserbo Slotsruin FrederiksværkGrundlagt 1 1100-tallet som kloster. Har været ejet af Biskop Absalon. Senere af adelsslægterne Oxe og Laxmand.....Attraktioner og Seværdigheder Nordsjælland


Orientering til berørte om dom vedrørende afskrivning - retsinformation.dk\nFOU nr 1997.183 Gældende\nOrientering til berørte om dom vedrørende afskrivning\nDet fremgik af en avisartikel at Skatteministeriet ikke havde fundet anledning til at orientere om en dom der åbnede mulighed for at en række personer kunne søge deres skatteansættelser genoptaget.\nOmbudsmanden tog spørgsmålet om den manglende orientering op af egen drift (§ 6, stk. 5, i den dagældende ombudsmandslov). Ombudsmanden udtalte at dommen efter hans opfattelse var udtryk for en sådan underkendelse af praksis at myndigheden var underlagt den pligt der antages at gælde, til at genoptage tilsvarende sager på eget initiativ. Det samme resultat måtte man nå til efter Told- og Skattestyrelsens særlige genoptagelsescirkulære.\nDa ombudsmanden imidlertid ikke kunne afvise at der var administrative vanskeligheder forbundet med at finde de relevante sager frem, kunne han ikke kritisere at myndighederne undlod genoptagelse på eget initiativ.\nDe berørte burde dog orienteres om deres muligheder for at søge genoptagelse, og ombudsmanden henstillede derfor at Skatteministeriet - hvis de relevante sager ikke kunne findes frem - gennem offentlig information gav oplysning om muligheden for at søge om genoptagelse. (J.nr. 1996-724-209)\nAf en artikel i Berlingske Tidende for den 15. marts 1996 fremgik det at Skatteministeriet ikke havde fundet anledning til at orientere personer der er berørt af en dom fra Østre Landsret, om deres muligheder for at søge deres skatteansættelser genoptaget på grundlag af dommen.\nVed dommen - Østre Landsrets dom af 20. juni 1995 - fik en ejer af en taglejlighed med nedlæggelsesklausul i Københavns Kommune medhold i at hun havde ret til afskrivning uanset at byggemyndigheden havde ændret praksis, således at ansøgninger om ophævelse af nedlæggelsesklausulen generelt kunne forventes imødekommet. Retten lagde herved vægt på at praksisændringen var af "en sådan generel og uforpligtende karakter, at det ikke [kunne] afvises, at der på dette grundlag [havde] bestået en reel risiko for sagsøgeren for, at nedlæggelsesklausulen ville blive gjort gældende."\nTil brug for mine overvejelser af om der var grundlag for at jeg af egen drift efter den dagældende ombudsmandslovs § 6, stk. 5, tog spørgsmålet om orientering op til undersøgelse, bad jeg i brev af 20. marts 1996 Skatteministeriet om en udtalelse.\nSkatteministeriet kom med denne udtalelse i brev af 8. maj 1996. Heri rejste ministeriet følgende to spørgsmål:\n1) Har dommen konkret eller mere principiel betydning?\n2) Har skattemyndighederne af egen drift været forpligtede til at informere øvrige ejere med samme forhold?\nTil det første spørgsmål bemærkede Skatteministeriet følgende:\n"Den pågældende dom, Østre Landsrets dom af 20. juni 1995, har efter Skatteministeriets opfattelse kun konkret betydning. Som følge heraf vil dommen have direkte betydning for de taglejligheder, der er omfattet af Magistratens praksisændring i 1987 med hensyn til ophævelse af tidsfrist for nedlæggelse, dvs. alle taglejligheder i forhuse og integrerede sidehuse med nedlæggelsesklausul i Københavns kommune.\nDommen er derimod ikke udtryk for en principiel underkendelse af skattemyndighedernes hidtidige praksis om afskrivning på lejligheder med nedlæggelsesklausul; denne praksis har bestået i, at den i øvrigt hjemlede adgang til sådanne afskrivninger har foreligget, bortset fra tilfælde, hvor der ikke skønnes at være en reel risiko for nedlæggelse af en lejlighed. Dommen tager derfor alene stilling til, at der efter en vurdering af omstændighederne i det konkrete tilfælde, på trods af Magistratens praksisændring, alligevel har eksisteret en reel risiko for nedlæggelse.\nSom følge heraf har dommen ikke givet anledning til udsendelse af et særligt cirkulære om genoptagelse for andre skatteydere, jf. vedlagte T&S-cirkulære 1993-9, hvorefter sådanne cirkulærer kun udsendes i tilfælde, hvor skattemyndighedernes hidtidige praksis er blevet underkendt.\nUanset dette vil dommen, som ovenfor nævnt, kunne danne grundlag for genoptagelse i de tilfælde, der direkte er omfattet af Magistratens konkrete praksisændring. ... Københavns kommune har anslået antallet af taglejligheder med nedlæggelsesklausul til op imod 500.\nSom sagen forelå oplyst og i betragtning af præmisserne i dommen, lagde Skatteministeriet til grund, at der for at dommen kunne medføre en lempeligere skattemæssig stilling for andre skatteydere, dels krævedes at de pågældende var blevet nægtet afskrivning, og dels en konkret vurdering af realiteten i nedlæggelsesklausulen for de pågældende.\nHensigten med ministeriets domskommentar var derfor at påpege, at dommen først og fremmest har taget konkret stilling til betydningen af Magistratens praksisændring i den foreliggende sag, hvorimod der i andre tilfælde, som hidtil, ligeledes må foretages en konkret vurdering af, om de foreliggende omstændigheder er ensbetydende med, at der eksisterer en reel risiko for nedlæggelse."\nMed hensyn til spørgsmål 2 citerede Skatteministeriet afsnit 3 i Forvaltningsret (1994), af Karsten Loiborg mfl., s. 627, om hvornår en myndighed har pligt til af egen drift at omgøre en afgørelse når en forvaltningsmyndigheds retsanvendelse eller praksis underkendes i en for borgerne gunstig retning. Heraf fremgår at der må lægges vægt på to kriterier, nemlig om forvaltningens tidligere retsanvendelse eller praksis har været udtryk for en mere eller mindre klar ulovlighed, og om genoptagelse vil volde større eller mindre administrative vanskeligheder. Skatteministeriet udtalte herefter følgende:\n"Hvad angår det førstnævnte kriterium bemærkes, at ... Landsskatteretten i 1992 traf 2 afgørelser, der gav klagerne medhold i, at der uanset Magistratens praksisændring fortsat bestod en reel risiko for nedlæggelse, således at der ikke var grundlag for at nægte afskrivning på lejlighederne. ... Københavns skattevæsen [ændrede] på baggrund af disse kendelser praksis med virkning for alle igangværende sager samt klagesager, der kunne identificeres. Sagen vedrørende (...) var imidlertid på dette tidspunkt allerede indbragt for Landsskatteretten, der som bekendt i 1993 traf afgørelse om, at afskrivning ikke kunne indrømmes, hvorefter denne kendelse blev indbragt for Østre Landsret. Som følge heraf valgte Københavns skattevæsen, ..., at berostille alle løbende sager, indtil (...)'s sag var afgjort ved domstolene.\nVed dommens afsigelse, overvejelserne om eventuel anke og udarbejdelse af kommentar var det for Skatteministeriet utvivlsomt, at der ikke forelå et legalitetsspørgsmål, men alene en konkret prøvelse af de faktiske oplysninger fremlagt i sagen. Det indgik derfor ikke i overvejelserne om der skulle søges udfundet lignende sager.\nVar dette spørgsmål kommet op, ville der imidlertid have været problemer i forhold til det andet kriterium vedrørende vanskelighederne ved at udsøge andre relevante sager. Også som følge af ovenstående forelå sagen ikke således, at Skatteministeriet fandt grundlag for at overveje en udsøgning af skatteydere, der efter dommen eventuelt måtte have krav på en lempeligere skattemæssig behandling. ... Københavns kommune [har] anført, at de praktiske muligheder for at finde frem til de ældre sager,..., er stærkt begrænsede. ... Københavns kommune [har] ikke ... registre, som gør det muligt at udsøge sagerne, hvorfor det vil være nødvendigt at gennemgå samtlige lejligheder, der er omfattet af nedlæggelsesservitutter for at finde ejerne i de enkelte år fra 1988.\nSkatteministeriet redegjorde i øvrigt for reglerne i skattestyrelseslovens § 4, stk. 2, og forarbejderne hertil med hensyn til hvor langt tilbage i tiden der vil kunne blive tale om genoptagelse. Ministeriet anførte at der ikke ville kunne ske genoptagelse længere tilbage end 1992.\n"1. Et antal københavnske taglejligheder er/var forsynet med en nedlæggelsesklausul som påbød lejlighederne nedlagt efter et vist tidspunkt. I forbindelse med udstykning af lejlighederne til ejerlejligheder har ejerne kunnet afskrive anskaffelsessummen frem til nedlæggelsestidspunktet, under forudsætning af at der var en reel risiko for nedlæggelse af lejligheden.\nI 1987 ændrede byggemyndigheden (Bygge- og Boligdirektoratet, Magistratens 4. afdeling) praksis således at ansøgninger om ophævelse af tidsfristerne for nedlæggelse af lejligheder i forhuse generelt kunne forventes imødekommet. Skattemyndigheden nægtede herefter fra indkomståret 1988 at godkende afskrivninger som hidtil idet byggemyndighedens praksisændring efter skattemyndighedens opfattelse betød at der ikke længere var en reel risiko for nedlæggelse af de pågældende lejligheder.\nKøbenhavns Kommune har så vidt ses efter praksis generelt godkendt afskrivninger til og med indkomståret 1987, og generelt nægtet godkendelse efter dette tidspunkt for de lejligheder der var omfattet af byggemyndighedens praksisændring, jf. H. Thustrup Hansens kommentar, fremsendt med brev af 21. marts 1996 til Berlingske Tidende. Ifølge denne kommentar blev praksis dog, som anført af Skatteministeriet, ændret efter to kendelser fra Landsskatteretten der godkendte afskrivning for så vidt angår igangværende sager og klagesager der kunne identificeres. Da Landsskatteretten imidlertid afviste afskrivning i den sag som Østre Landsret tog stilling til, og sagen blev indbragt for Østre Landsret, stillede kommunen alle verserende sager i bero på retssagen. Kommunen har således i en række tilfælde efterfølgende godkendt tidligere nægtet afskrivning.\nSom begrundelse for at afvise at byggemyndighedens praksisændring med hensyn til at imødekomme ansøgninger om ophævelse af nedlæggelsesklausuler havde fjernet den reelle risiko for nedlæggelse, henviste Østre Landsret til at kommunen (byggemyndigheden) efter sine egne oplysninger i hvert enkelt tilfælde tog stilling til om der var grundlag for at imødekomme en ansøgning om ophævelse af nedlæggelsesklausulen. Retten henviste også til at sagsøgeren som medlem af en ejerlejlighedsforening havde være afhængig af, at ingen af de berørte parter kom med indsigelser som kommunen tog til følge.\n2. En skatteansættelse kan genoptages efter begæring af en skatteyder, f.eks. på baggrund af udfaldet af en tilsvarende sag. Skattestyrelsesloven indeholder nærmere regler herom.\nDet antages at en myndighed i visse tilfælde har pligt til på eget initiativ at genoptage sager der er berørt af en overordnet myndigheds eller en domstols underkendelse af myndighedens retsanvendelse eller praksis. Denne pligt er dog begrænset til tilfælde hvor forvaltningen samtidig vil være forpligtet til at omgøre afgørelsen, jf. Forvaltningsret (1994), s. 627, som Skatteministeriet har henvist til.\nSamme sted er angivet de kriterier der skal lægges vægt på ved vurderingen af om der er en sådan pligt til omgørelse. Som ovenfor nævnt skal der lægges vægt på om forvaltningens tidligere retsanvendelse eller praksis har været udtryk for en mere eller mindre klar ulovlighed, og om genoptagelse vil volde større eller mindre administrative vanskeligheder. Det må herefter - som anført i bogen, s. 628 - antages at der som udgangspunkt er pligt til at genoptage sager der er berørt af at en hidtil anvendt retsopfattelse må anses for urigtig. Det er dog forudsat at det ikke er forbundet med meget betydelige administrative vanskeligheder at finde frem til de sager det drejer sig om. Hvis der er sådanne administrative vanskeligheder, må det formentlig som anført samme sted antages at myndigheden har pligt til at informere offentligt om muligheden for at begære genoptagelse, jf. princippet om vejledningspligt i forvaltningslovens § 7.\nAt genoptagelse af andre sager som følge af underkendelse i en konkret sag ikke nødvendigvis fører til omgørelse, udelukker ikke i sig selv pligten til genoptagelse. Der vil efter omstændighederne foreligge en pligt til at genoptage sagen med henblik på at undersøge om de relevante forhold svarer til den sag hvori der er sket underkendelse, og om omgørelse derfor skal ske.\nTold- og Skattestyrelsen har udsendt et særligt cirkulære om genoptagelse af skatteansættelser i anledning af at domstolene eller Landsskatteretten har underkendt ligningsmyndighedernes praksis (cirkulære 1993-9 af 22. marts 1993 ). Ifølge dette cirkulære udsender styrelsen særlige genoptagelsescirkulærer i tilfælde af sådanne underkendende afgørelser. Formålet hermed er ifølge cirkulæret at sikre en ensartet behandling af skatteydere.\n3. Spørgsmålet er om Østre Landsrets dom er en tilsidesættelse af skattemyndighedernes hidtidige retsopfattelse eller praksis på en sådan måde at forholdet er omfattet af pligten til genoptagelse.\nI Tidsskrift for Skatteret 1995.648 kom Skatteministeriet med en kommentar til dommen. Efter en gengivelse af dommen og dens præmisser skrev ministeriet:\n'Det er således forudsat i dommens præmisser, at afskrivning på lejligheder med nedlæggelsesklausul er betinget af, at der består en reel risiko for, at klausulen vil blive gjort gældende.\nResultatet af dommen er en følge af en konkret vurdering af betydningen af Magistratens praksisændring i 1987. I denne henseende kan dommen ikke anses for at have vidererækkende betydning, da afgørelsen af, om der foreligger en reel risiko for nedlæggelse af en lejlighed, ... i hvert enkelt tilfælde beror på en konkret vurdering.'\nI udtalelsen til mig har Skatteministeriet anført at Østre Landsrets dom af 20. juni 1995 'ikke er udtryk for en principiel underkendelse af skattemyndighedernes hidtidige praksis om afskrivning på lejligheder med nedlæggelsesklausul'. Det var - og er stadig - en betingelse for afskrivning at der var/er en reel risiko for nedlæggelse.\nJeg er enig i at dommen ikke er en underkendelse af skattemyndighedernes hidtidige retsopfattelse om afskrivning på lejligheder med nedlæggelsesklausul. Landsretten har alene taget stilling til den betydning som Magistratens praksisændring i 1987 har haft for adgangen til at nægte afskrivning, jf. ministeriets kommentar til dommen i Tidsskrift for Skatteret 1995.648.\nLandsretten har ment at praksisændringen med hensyn til ophævelse af nedlæggelsesklausuler ikke har fjernet den reelle risiko for krav om nedlæggelse, dvs. at afskrivningsret ikke kunne nægtes alene med henvisning til den anførte praksisændring. Nægtelse af afskrivning forudsætter således at det efter en konkret vurdering må antages at der ikke er en sådan risiko.\nByggemyndighedens praksisændring med hensyn til at imødekomme ansøgninger om ophævelse af nedlæggelsesklausuler ses som nævnt at have ført til en generel ændring af praksis med hensyn til godkendelse af afskrivning. Ved at afvise at byggemyndighedens praksisændring har fjernet den reelle risiko for nedlæggelse, har landsretten underkendt skattemyndighedens praksis med hensyn til generelt at afvise afskrivning som følge af byggemyndighedens praksisændring, og dermed skattemyndighedens opfattelse vedrørende de retlige konsekvenser af byggemyndighedens praksisændring.\nØstre Landsrets dom er således efter min opfattelse udtryk for en sådan underkendelse af praksis på grundlag af en ændret retsopfattelse som nævnt i Forvaltningsret (1994), s. 627-628, og i Told- og Skattestyrelsens cirkulære 1993-9.\nDommen har - som også anført af ministeriet i udtalelsen til mig - betydning for de taglejligheder der er omfattet af Magistratens praksisændring. Hvis de relevante forhold i disse sager ikke adskiller sig fra forholdene i landsretssagen, vil der være pligt til omgørelse, og der er derfor grundlag for genoptagelse i de tilfælde hvor der ikke allerede er sket ændring.\n4. Der kan normalt kun ske genoptagelse af skatteansættelser for de tre seneste skatteår forud for anmodningen om genoptagelse (skattestyrelseslovens § 4, stk. 1). Genoptagelse for tidligere skatteår kan kun ske 'når forholdene i særlig grad taler derfor' (§ 4, stk. 2).\nI Told- og Skattestyrelsens genoptagelsescirkulære er det anført at de særlige genoptagelsescirkulærer som udsendes efter underkendende afgørelser, giver adgang til genoptagelse med hensyn til indkomstår 'der ligger indtil 3 år ... forud for den først underkendende afgørelse.' Genoptagelsescirkulæret tilbagerykker således det tidspunkt forud for hvilket fristen for genoptagelse skal regnes.\nI bemærkningerne til skattestyrelseslovens § 4, stk. 2, om genoptagelse for skatteår der ligger mere end tre år tilbage i tiden, står der bl.a.:\nBemyndigelsen vil også afgive hjemmel til de tilfælde, hvor hidtidig ligningsmæssig praksis er blevet tilsidesat af Landsskatteretten eller af domstolene. Her kan den hidtidige administrative praksis som gengivet i Told- og Skattestyrelsens cirkulære 1993-9 fortsætte. ...'\n(Folketingstidende 1995-96, tillæg A, sp. 2585).\nVed henvisningen i forarbejderne til at praksis efter genoptagelsescirkulæret kan fortsætte, er det således også forudsat at Told- og Skattestyrelsen i tilfælde af underkendende kendelser eller domme ikke har pligt til at foranledige genoptagelse for skatteår der ligger mere end tre år tilbage fra første underkendende afgørelse.\nJeg kan ikke kritisere Skatteministeriets opfattelse hvorefter Østre Landsrets dom af 20. juni 1995 var den første underkendende afgørelse, og jeg er således også enig med ministeriet i at der kun kan blive tale om pligt til at foranledige genoptagelse for indkomstårene 1992 og frem.\nDa skattestyrelseslovens § 4, stk. 2, imidlertid ikke indeholder en formel grænse for hvor gamle indkomstansættelser der kan gives tilladelse til at genoptage, er skattemyndighederne dog ikke afskåret fra efter begæring fra en skatteyder at tillade genoptagelse for tidligere år. Forarbejderne til bestemmelsen indeholder en nærmere redegørelse for anvendelsesområdet for denne adgang til ekstraordinær genoptagelse.\n5. Spørgsmålet er om der i det foreliggende tilfælde er sådanne administrative vanskeligheder med at finde de relevante sager at der alligevel ikke har været en pligt til genoptagelse på myndighedens eget initiativ.\nSkatteministeriet har anført at de praktiske muligheder for at finde frem til de ældre sager 'hvor en skatteyder har foretaget afskrivning efter 1988 og fået det afvist og har opgivet at klage videre, er stærkt begrænsede.'\nJeg har ikke grundlag for at afvise at det er forbundet med administrative vanskeligheder at finde de relevante sager frem. Da der kun er pligt til at foranledige genoptagelse for indkomstårene 1992 og frem, vil der dog ikke som anført af ministeriet være tale om at finde sager frem helt tilbage til 1988.\nSom anført under punkt 2 må myndigheden i tilfælde hvor det vil være forbundet med administrative vanskeligheder at finde sagerne frem, informere offentligt om muligheden for at søge genoptagelse.\nPersoner der er berørt af dommen, og som ikke allerede havde fået ændret skatteansættelsen i forbindelse med kommunens berostillelse af sagerne, burde således efter min opfattelse have være orienteret om deres muligheder for at søge genoptagelse.\nDen kommunale skattemyndighed kan ikke på eget initiativ genoptage ansættelser for indkomstår forud for fristen i skattestyrelseslovens § 4, stk. 1. Hertil kræves en bemyndigelse, eventuelt i form af et særligt genoptagelsescirkulære, jf. § 4, stk. 2.\nVed Told- og Skattestyrelsens cirkulære 1993-9 er det forudsat at styrelsen har ansvaret for genoptagelse af sager der er berørt af underkendende afgørelser, også inden for treårsfristen i skattestyrelseslovens § 4, stk. 1.\nBorgmester H. Thustrup Hansen har i den kommentar der var vedlagt brevet af 21. marts 1996 til Berlingske Tidende, opfordret alle der fra 1988 har fået afvist afskrivning, til at rette henvendelse til kommunen. Jeg er ikke bekendt med om denne kommentar har været bragt i Berlingske Tidende, men under alle omstændigheder er information i én avis efter min opfattelse ikke tilstrækkelig til at udgøre en offentlig information som angivet ovenfor.\nJeg henstiller derfor at Skatteministeriet foranlediger at der - hvis de relevante sager ikke kan findes frem - gennem offentlig information gives de berørte oplysning om deres muligheder for at søge om genoptagelse.\nJeg beder om underretning om hvad der videre sker i sagen."\nJeg modtog herefter et brev af 12. juni 1997 hvormed Skatteministeriet sendte mig en kopi af Told- og Skattestyrelsens genoptagelsescirkulære af 3. juni 1997 for så vidt angår skatteydere der er berørt af Østre Landsrets dom af 20. juni 1995.\nSkatteministeriet oplyste samtidig at Told- og Skattestyrelsen havde aftalt med Københavns Kommune at kommunen ville undersøge muligheden for direkte orientering af de pågældende skatteydere. Ministeriet ville vende tilbage til sagen når der forelå nye oplysninger.\nJeg meddelte herefter Skatteministeriet at jeg tog det oplyste til efterretning og afventede ministeriets tilbagemelding.\nI et senere brev meddelte Skatteministeriet at man ville orientere om mulighederne for genoptagelse i anledning af den pågældende dom.\nJeg meddelte herefter Skatteministeriet at jeg tog det oplyste til efterretning og ikke foretog mig mere i sagen.\nJeg bemærkede samtidig at jeg havde noteret mig at Told- og Skattestyrelsen fremover vil udarbejde informationsplaner i alle genoptagelsessager.


Salat med honningstegt svinekød og citrusfrugt\n6 personer til frokostbord\n500 g Filet Royal – helt afpudset svinefilet\n100 - 150 g frisk spinat eller andre grønne salater\n4 klementiner eller 2 appelsiner\nBestil Filet Royal hos slagteren.\nDup kødet tørt med køkkenrulle. Krydr med salt og peber. Lad smørret blive gyldent i en gryde ved god varme. Brun kødet på alle sider.\nTilsæt honning, appelsin- og citronskal i tynde strimler, appelsinsaft, stjerne anis og 2 spsk revet ingefær. Læg låg på. Skru ned til svag varme og steg ca. 30 minutter. Vend kødet 2-4 gange under stegningen. Bruges stegetermometer skal centrumtemperaturen være 60 grader. Tag kødet af gryden og læg det på en tallerken. Kog marinaden godt igennem og si den over i en skål. Smag til med honning og citronsaft.\nSkyl og slyng spinatbladene. Del broccolien i buketter og kom dem i kogende, letsaltet vand 2-3 minutter. Læg dem straks i iskoldt vand , lad dem afkøle og derefter dryppe af. Del klementinerne i både.\nSkær kødet i tynde skiver og anret med salat, broccoli og klementinbåde. Dryp marinaden over.\nI stedet for Filet Royal kan bruges svinemørbrad, skinkemignon eller svinekam uden fedtkanten.\nKødet kan være koldt og laves dagen i forvejen.\nDer kan serveres brød til, og så er det en frokostret til fire.\nRester af kødet kan fyldes i sandwich eller pitabrød.\nAppelsinerne kan skæres i fileter. Skær enderne af appelsinerne. Skær skallen og den hvide hinde af med en skarp kniv. Skær appelsinfileterne ud med en skarp kniv. Gør det over en skål, så saften bliver opsamlet. Lad fileterne falde ned i skålen efterhånden som de bliver skåret af.\n770 kJ – 185 kcal\nFilet Royal af gris Udskæringer af gris Gæster


Spiser du også for meget jobkage? - Arndal Spa\nArndal / Blog / Træning / Body Boot Camp / Spiser du også for meget jobkage?\nAf d. 6. januar 2017\nDet er overskriften i en artikel i dagens Berlinske. “Danskerne spiser 15 procent mere kage hver dag end for ti år siden“, står der i artiklen. “Stigningen svarer til at der spises en donut, en lille kanelsnegl eller to mellemstore cookies om dagen“, udtaler seniorrådgiver Jeppe Matthiessen fra DTU Fødevareinstituttet.\nDet er godt nok meget kage/sukker per dag tænker jeg. Nogle gange spises der mindre i løbet af ugen, men så skejes der ud i weekenden på de tomme kalorier. Når jeg kostvejleder drøftet vi blandt andet, hvordan man fejre. Fejre i sin famile og på sit arbejde. Og i artiklen står der netop, at der fejres rigtig meget på arbejdspladsen i dag med kage. Ferie, barsel, jubilærer, fødselsdage etc. Og at kage forbindes med noget positivt. Og at kager er trendy i dag.\nDer er ofte faste rutiner/vaner for, hvordan man fejre. Sådan er det i de fleste familier, firmaer og kulture. Jeg elsker selv et godt stykke kage, men når man læser statistikken er mængden godt nok påfaldende stor. Det er lidt det samme som, når der diskuteres sukkerpolitik i børnehaven, da kage og slik på alle fødselsdage sammenlagt bliver virkelig meget sukker.\nOg alt dette skal som altid ses i relation til, hvor meget du bevæger dig. Har du et stillesiddende arbejde, så forbrænder du ganske enkelt meget mindre end, hvis du har et fysisk arbejde. Og så kan for meget kage meget hurtigt lede til øget vægt.\nSpørgemålet er om man kan sige nej tak til kage. Om det er at sige nej-tak til kage er, at sige nej til den person, som har købt eller bagt kagen.\nVi har altid haft tradition for at fejre med champagne i mit firma. Champagne er en del af vores fitness-kultur:-)


U/19 til Honved Cup: Hlynsson matchvinder i første kamp | 3point.dk\nEgne interviews, Kampreferater, U/19, Ungdom 6\nBrøndbys U/19-mandskab er til Honved Cup og vandt deres første kamp med 1-0 på et mål af Agust Hlynsson. Joakim Mattsson fortæller om en god præstation.\nBrøndbys U/19-hold er i disse dage til Honved Cup i Ungarn, hvor cheftræner Joakim Mattsson får tid til at gå i dybden med sine spillere. 3point.dk har lavet en aftale med Mattsson om at vi løbende taler sammen, så vi kan bringe opdateringer om kampene her på siden.\nFørste kamp blev spillet fredag aften og her var modstanderen Puskas Akademia. Brøndby stillede op med følgende spillere fra start:\nVictor Sørensen – Benjamin Laursen – Anton Skipper – Lucas Rejnhold Steen\nSom det fremgår er Superliga-spilleren Morten Frendrup med ved turneringen, hvor han får kamptræning sammen med resten af U/19-holdet. Brøndby skiftede fire mand i pausen og yderligere senere i anden halvleg, så der også blev spilletid til Peter Bjur, Jacob Rasmussen, Frederik Nørrestrand, Emil Staugaard og Magnus Warming.\nFølg Joakim Mattsson på Twitter her for flere opdateringer\nCheftræner Joakim Mattsson var generelt tilfreds med indsatsen i en kamp, som Brøndby endte med at vinde 1-0 på et mål af Agust Hlynsson.\n– Vi er i gang med at implementere den samme spillestil som på førsteholdet. Vi er godt på vej og jeg synes der var rigtig mange gode elementer i kampen.\n– Vores udtryk var godt, aggressiviteten var god og den måde vi fik presset modstanderen på var også god. Vi skabte et hav af chancer og det er jeg rigtig godt tilfreds med.\n– Det jeg så kan være lidt utilfreds med, er at vi ikke får lukket kampen meget tidligere.\n– Men jeg er godt tilfreds med at vi holdt nullet på trods af at vi brugte mange kræfter. Til sidst i en kamp kan alting ske, men vi vandt kampen og fik en god start på turneringen.\nBrøndby har en træningsdag og sightseeing-dag lørdag og søndag går det løs med kamp igen. Alt efter resultatet skal der spilles placeringskamp mandag. 3point.dk taler med Mattsson efter begge kampe, så opdateringer kommer her på siden.\nAgust HlynssonJoakim Mattsson\nVi skal have skrevet nogle lange kontrakter med mange af dem snart. Vi hellere se andres pyndt end blasik .\nEnig – så gerne nogle fornuftige kontrakter til ihvertfald Anton Skipper, Andreas Pyndt, Jesper Lindstrøm, Hlynsson og teksen.\nOg ham Emil Stuagaard. Han ligner helt vildt Agger i sin spillestil synes jeg👍\nHan har jeg desværre ikke stiftet så meget bekendtskab med, men lyder lovene 👍\nVi har mange lovende spiller også som kan begå sig i Alex system. Det er bare om hvornår de må få lov. Har set u 17 og u 19 mange gange. Og kan sige det samme som Køhlert gjorder med Agger. Efter 15 kampe kan ingen huske Ham den anden forsvar spiller. Sådan kan jeg fortælle om Jesper Lindstrøm. Giv ham muktars plads når han bliver solgt, om 15 kampe. Så er han glemt muktar. 👍😊\nHar også stor tiltro til Jesper Lindstrøm som fremtidig 10er på holdet. Det samme med Kabongo – det skal være hans plads nu, kæmpe potentiale.\nHåber også meget på at Frendrup løbende får chancen, synes han er spændende og byder godt ind når han får minutter.


Damer Sale Sport Sportstøj Hovedbeklædninger Huer - UDSALG ONLINE- find udsalg & tilbud - Billige dametøj shops online forhandlere med online udsalg af Damer Sale Sport Sportstøj Hovedbeklædninger Huer - Dametøj & Damemode online - Spar 25%-75% - Gode tilbud og udsalg\nProdukt resultat for Damer Sale Sport Sportstøj Hovedbeklædninger Huer (viser 1 to 25 of 175)\nadidas Performance WOOLIE Huer blue (AD541N00JC11)\nGode tilbud og udsalg på adidas Performance. adidas Performance findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Hovedbeklædninger / Huer.adidas Performance WOOLIE Huer blue Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyakryl Sale nu gratis levering\nadidas Performance WOOLIE Huer solred (AD541N00JG11)\nGode tilbud og udsalg på adidas Performance. adidas Performance findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Hovedbeklædninger / Huer.adidas Performance WOOLIE Huer solred Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyakryl Sale nu gratis levering\nadidas Performance YOU Huer blackflared (AD541N00QQ11)\nGode tilbud og udsalg på adidas Performance. adidas Performance findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Hovedbeklædninger / Huer.adidas Performance YOU Huer blackflared Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyakryl Sale nu gratis levering\nASICS Huer pink (AS144E00HJ11)\nGode tilbud og udsalg på ASICS. ASICS findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Hovedbeklædninger / Huer.ASICS Huer pink Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nASICS Huer safety yellow (AS144E00HE11)\nGode tilbud og udsalg på ASICS. ASICS findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Hovedbeklædninger / Huer.ASICS Huer safety yellow Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nASICS SET Handsker heather grey (AS144D00DC11)\nGode tilbud og udsalg på ASICS. ASICS findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Hovedbeklædninger / Huer.ASICS SET Handsker heather grey Sale på Zalando.dk Materiale 80% polyester, 20% elasthan Sale nu gratis levering\nmodetøj, dametøj, smykker Køb Damer Sale Sport Sportstøj Hovedbeklædninger Huer online damemode-online.dk hjælper dig med at finde forhandlere og bedste tilbud på Damer Sale Sport Sportstøj Hovedbeklædninger Huer


Udtale af tuba: Hvordan man udtaler tuba på engelsk, svensk, hausa, latin, tatarisk, luxemburgsk, hollandsk, spansk, lettisk, baskisk, indonesisk, catalansk, estisk, occitansk, tjekkisk, polsk, fransk, portugisisk, norsk bokmål, italiensk, tysk, tyrkisk\nHvordan man udtaler tuba\ntuba udtale på engelsk [en]\ntuba udtale Udtale af gemmelo (Kvinde fra Storbritannien)\ntuba udtale Udtale af mooncow (Mand fra Storbritannien)\ntuba udtale Udtale af tessi (Kvinde fra Australien)\ntuba udtale Udtale af anakat (Kvinde fra USA)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på engelsk\nDel udtalen af tuba på engelsk:\nOversættelse af tuba\nDefinition af tuba\ntuba udtale på svensk [sv]\ntuba udtale Udtale af fres001 (Mand fra Sverige)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på svensk\nDel udtalen af tuba på svensk:\ntuba udtale på hausa [ha]\ntuba udtale Udtale af Psayff (Mand fra Nigeria)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på hausa\nDel udtalen af tuba på hausa:\ntuba udtale på latin [la]\ntuba udtale Udtale af d1m0n (Mand fra Rusland)\ntuba udtale Udtale af sicerabibax (Mand fra Frankrig)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på latin\nDel udtalen af tuba på latin:\ntuba udtale på tatarisk [tt]\ntuba udtale Udtale af AqQoyriq (Mand fra Rusland)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på tatarisk\nDel udtalen af tuba på tatarisk:\ntuba udtale på luxemburgsk [lb]\ntuba udtale Udtale af piral58 (Mand fra Luxemburg)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på luxemburgsk\nDel udtalen af tuba på luxemburgsk:\ntuba udtale på hollandsk [nl]\ntuba udtale Udtale af hertogh (Kvinde fra Holland (Nederlandene))\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på hollandsk\nDel udtalen af tuba på hollandsk:\ntuba udtale på spansk [es]\ntuba udtale Udtale af victornalab (Mand fra Venezuela)\ntuba udtale Udtale af erobledo (Mand fra Spanien)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på spansk\nDel udtalen af tuba på spansk:\ntuba udtale på lettisk [lv]\ntuba udtale Udtale af meerweib (Kvinde fra Letland)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på lettisk\nDel udtalen af tuba på lettisk:\ntuba udtale på baskisk [eu]\ntuba udtale Udtale af jontol (Mand fra Spanien)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på baskisk\nDel udtalen af tuba på baskisk:\ntuba udtale på indonesisk [ind]\ntuba udtale Udtale af brightlittlestars (Kvinde fra Indonesien)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på indonesisk\nDel udtalen af tuba på indonesisk:\ntuba udtale på catalansk [ca]\ntuba udtale Udtale af Varori (Mand fra Spanien)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på catalansk\nDel udtalen af tuba på catalansk:\ntuba udtale på estisk [et]\ntuba udtale Udtale af allaraz (Mand fra Finland)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på estisk\nDel udtalen af tuba på estisk:\ntuba udtale på occitansk [oc]\ntuba udtale Udtale af fabre (Mand fra Frankrig)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på occitansk\nDel udtalen af tuba på occitansk:\ntuba udtale på tjekkisk [cs]\ntuba udtale Udtale af billyjean (Kvinde fra Tjekkiet)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på tjekkisk\nDel udtalen af tuba på tjekkisk:\ntuba udtale på polsk [pl]\ntuba udtale Udtale af helenazq (Kvinde fra Polen)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på polsk\nDel udtalen af tuba på polsk:\ntuba udtale på fransk [fr]\ntuba udtale Udtale af spl0uf (Mand fra Frankrig)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på fransk\nDel udtalen af tuba på fransk:\ntuba udtale på portugisisk [pt]\ntuba udtale Udtale af pathgs (Kvinde fra Brasilien)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på portugisisk\nDel udtalen af tuba på portugisisk:\nSynonymer til tuba\ncorneta udtale corneta [pt]\ntrombeta udtale trombeta [pt]\ntuba udtale på norsk bokmål [no]\ntuba udtale Udtale af caldair (Mand fra Norge)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på norsk bokmål\nDel udtalen af tuba på norsk bokmål:\ntuba udtale på italiensk [it]\ntuba udtale Udtale af Heracleum (Mand fra Italien)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på italiensk\nDel udtalen af tuba på italiensk:\ntuba udtale på tysk [de]\ntuba udtale Udtale af wolfganghofmeier (Mand fra Tyskland)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på tysk\nDel udtalen af tuba på tysk:\ntuba udtale på tyrkisk [tr]\ntuba udtale Udtale af tavuk (Kvinde fra Tyrkiet)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal tuba på tyrkisk\nDel udtalen af tuba på tyrkisk:\ntuba mangler udtale på:\nOptag udtale af tuba tuba [gl] Ved du hvordan man udtaler tuba?\nOptag udtale af tuba tuba [mnc] Ved du hvordan man udtaler tuba?\nAnmod om en ny udtale Udtale på: baskisk catalansk engelsk estisk fransk galicisk hausa hollandsk indonesisk italiensk latin lettisk luxemburgsk manchuisk norsk bokmål occitansk polsk portugisisk spansk svensk tatarisk tjekkisk tyrkisk tysk


Fly til Svalbard og Jan Mayen fra 2.252 kr - Bravofly\nFly til Svalbard og Jan Mayen\nfra København til Longyearbyen\nHvis du ønsker at udforske nye muligheder, så tag et kig på tilbuddene på flyvninger til Svalbard og Jan Mayen som vi har valgt ved at udvide dine søgekriterier.\nBravofly er den førende søgemaskine for lavprisflyvninger i Italien, skabt ved hjælp af 100% italiensk teknologi. Søg efter dine lavprisflyvninger til Svalbard og Jan Mayen, du vil blive overrasket af det antal kombinationer som er til rådighed.\nNår du har købt dine flybilletter til Svalbard og Jan Mayen, så download gratis vores app til smartphone. Du vil have Bravoflys teknologi til søgning af lavprisflyvninger lige ved hånden.\nBravofly er et kompas som guider søgningen til den perfekte flyvning til Svalbard og Jan Mayen. Med bare ét klik kan du sortere resultaterne af din søgning, hvilket gør det rigtigt nemt at vælge den bedste flyvning.\nRejsetilbud til de vigtigste byer i Svalbard og Jan Mayen


Advokatfirmaets historie | Læs vores historie her -->\nAdvokaterne Sankt Knuds Torv har eksisteret i over 140 år.\nAdvokatfirmaet har igennem årene haft andre navne\nFirmaets historie er lang, men i nyere tid (siden 2. verdenskrig) har firmaets historie været som følger:\nSagfører Christian M. Krag (senior) overtog firmaet fra ca. 1. april 1944 efter overretssagfører Holger Christensen, der blev skudt ved et clearingmord af tyskerne på vej til sit hjem 3. februar 1944 i Klintegården.\nChristian M. Krag drev firmaet som en enkeltmandsforretning og var fast sagfører for Landbosparekassen I Aarhus, beliggende Søndergade 44, hvor også firmaet dengang lå. I en kort periode omkring 1950 var Christian M. Krag i kompagniskabet med Holger Hansen, men de gik hver til sit og Christian M. Krag fortsatte firmaet alene indtil sin død den 21. april 1965.\nChristian M. Krags søn (som hed og hedder Christian Krag) var i lære som fuldmægtig på tidspunktet og kunne derfor ikke officielt overtage firmaet efter faderen. Løsningen blev, at sagfører Troels Hoeck fra 1. juni 1964 - 1. juni 1965 var firmaets indehaver udadtil, men uofficielt var Christian Krag medindehaver. Fra 1965, hvor Christian Krag blev færdig som advokat til 1972 drev de to firmaet sammen.\nChristian Krag var fra 1972 til 1979 eneejer af firmaet. Advokat Anders Kirk kom til i 1980 og de drev advokatfirmaet Krag og Kirk sammen indtil 1991, hvor andre advokater (advokat John Bjerre Andersen, Torben Winnerskjold, Jørgen U. Grønborg, Michael Thygesen m.fl.) indgik i firmaet, der blev omdøbt til det nuværende Advokaterne Sankt Knuds Torv.\nI 2009 blev firmaet omdannet til et partnerselskab (P/S) med 7 partnere.\nDerudover er vi en række erfarne ansatte advokater, advokatsekretærer, bogholder, receptionist og et team af deltidsansatte jurastuderende, der alle samarbejder om at løse de udfordringer, vi modtager fra vores klienter fra ind- og udland.\nDu finder os centralt i Århus, hvor vi holder til på 2 etager i Ryesgade 31 - lige ved Strøget, nær Banegården. Du kan også finde os på nettet døgnet rundt - se vores hjemmesider.\nFirmaets ældste historie\nDen ældste del af firmaets historie fra tiden før 2. verdenskrig er mere uklar - men der har været flere forgængere forud for overretssagfører Holger Christensen.\nFra sagfører Christian M. Krags tid har kontoret et dokumentskab, forsynet med en sølvplade, hvor der står:\nFra venner i Århus By og Omegn. 1879 - 1. November 1904\nAltså et 25 års jubilæum - men navnet på sagføreren er desværre gået i glemmebogen.\nNavigation: Hvem er vi? ↓ » Firmaets historie