Uanmeldt tilsyn på dagtilbudsområdet 2011 Private - PDF\nDownload "Uanmeldt tilsyn på dagtilbudsområdet 2011 Private"\n1 Uanmeldt tilsyn på dagtilbudsområdet 2011 Private Afdeling: Løvfrøen Adresse: Bøgevej 11, Nylars 3720 Aakirkeby Telefon: Leder: Lene Reits Tilsynsdato: 10. januar 2012 Tidligere tilsyn: Uanmeldt pædagogisk tilsyn Formålet med det uanmeldte tilsyn er, at danne sig et indtryk af den enkelte afdeling. Tilsynet er et øjebliksbillede på dagen og baserer sig på de samme hovedområder som ved de anmeldte tilsyn. Det uanmeldte tilsyn forventes at vare ca. 2 timer og udføres af konsulent for dagtilbud fra Børne- og Skole sekretariatet. Hvis der viser sig at være forhold, der fremstår uantagelige eller sikkerhedsmæssigt og pædagogisk uforsvarligt, påpeges dette straks overfor afdelingslederen, og der indledes dialog om, hvordan problemerne løses. Afkrydsningsskemaet krydses af sammen med afdelingsleder, er afdelingsleder ikke til stede ved det uanmeldte tilsyn, foretages afkrydsningen efterfølgende telefonisk sammen med afdelingslederen. Efter tilsynet skrives et kort referat, der sendes til institutionen senest 1 uge efter tilsynet. Fokusområder ved uanmeldt tilsyn: Fokusområder: Umiddelbart indtryk Stemning Imødekommenhed Hvordan ser der ud? Hvad er i gang lige når man kommer ind ad døren? Eksempler på Bemærkninger Da jeg kommer ind i Løvfrøen bliver jeg budt velkommen af Rasmus der er PAU elev og Lene der er leder. Fra entreen høres der stemmer inde fra skolestuen, da jeg kommer ind. I skolestuen sidder de ældste børnehavebørn, de skal spise frugt sammen med Rasmus. De øvrige børn er fordelt rundt i huset, hvor de alle skal til at spise frugt og holde samling.\n2 pædagogiske aktiviteter her og nu Hvordan opleves tonen mellem børn og voksne? Børn og børn imellem? Mellem de voksne indbyrdes? Der opleves en god stemning i huset, aktiviteterne er fordelt mellem husets forskellige rum. Dagens pædagogiske aktiviteter i dag: De ældste børnehavebørn skal med Rasmus og Lene på tur til BOFA, der er igennem en periode blevet arbejdet med miljø og genbrug. Rasmus har en plan om, at lave et foderhus til fugle, det skal han sammen med de ældste børnehavebørn. På BOFA skal de finde genbrugsmaterialer til foderhuset. En anden gruppe skal også ud af huset på en tur. En gruppe børnehavebørn skal øve på et teaterstykke. Et øjebliksbillede narrativ observation: Børnehavegruppen Mariehønsene. I skal huske I skal sidde dreng, pige, dreng, pige siger de voksne til børnene der er ved at sætte sig i en rundkreds på gulvet. Da børnene har sat sig og der er faldet ro over gruppen, siger en voksen: Kan I huske vi har snakket om, at vi skal opføre et teaterstykke?, børnene svarer nikker og nogle svarer: Ja. Til teaterstykket skal vi bruge fem soldater og en konge, der skal også være en prinsesse og to hofdamer der hjælper prinsessen. Rollerne bliver fordelt og bagefter skal de synge Lille soldat. Alle de voksne synger, børnene lytter og synger med på omkvædet. Da sangen er færdig, siger en voksen: Vi skal øve od på sangen hver dag og så skal vi lave en masse ting som vi skal bruge til teaterstykket. Kan I huske hvad I alle sammen skal være? Du skal være skib, skib, konge, hofdame, hun peger hele raden rundt og fortæller hvad alle børn skal være. En pige sidder og ser trist ud, hun er ked af det fordi hun ikke skal være prinsessen, en af de voksne taler med hende, viser hende et billede af hvordan en hofdame ser ud, de har fine kjoler på ligesom en prinsesse. Rollerne fordeles til teaterforestillingen Efter samling var det tid for leg, Pia havde haft en stor sæk legetøj med som hendes søn var vokset fra Vuggestuen: Tre børn og Hanne der er medhjælper med PGU, sidder oppe ved et bord og leger med ler. Det er første gang de tre børn leger med ler i vuggestuen, leret er både vådt og smattet og børnene er meget forsigtige. Christa der er pædagog i vuggestuen fortæller, at der er fokus på de sociale relationer, at de pt. er i gang med at observere de små for at se hvem de kontakter. Ellers er vi meget optagede af vore byggeri, det er børnene også de er godt underholdt, da det hele foregår lige udenfor vinduet. Børnene er meget opmærksomme på hvilke maskiner der er i gang i byggeriet, det er rigtige Bondebørn, der har styr på maskinerne, ved hvad de hedder, der kan vi ikke følge med. Christa fortæller at Løvfrøen er et\n3 skønt sted T arbejde, der er ikke Fnidder-fnadder i krogene, som kollegaer er man gode til at tale sammen, det er en god personalegruppe. I vuggestuen leges med ler Og der hoppes og tumles i puderummet Personale og kompetencer: Hvad er I optaget af lige nu i afdelingen hvad fylder? Hvordan er mulighederne for faglig opkvalificering? Hvilke kurser, uddannelser har medarbejderne gennemført de sidste år? Leder Lene fortæller: Vi er meget optagede af vores byggeri, som nu er igangsat, vi får en ny dejlig liggehal til vores vuggestuebørn. Der er efterspørgsel på pladser, vi skal udvide med 3 pladser. Og så selvfølgelig vores projekter vi er i gang med, vi arbejder udfra et årshjul, det er noget der fylder på den gode måde. Vores byggeri har involveret forældregruppen, der har hjulpet med at køre jord væk og rydde op. Vi har fået lov til at bruge et stykke jord, der ligger efter Præsteskoven inden Lobæk, nu mangler vi en skurvogn til at stille op derude. Det er et dejligt område, som vi har hårdt brug for som aflastning af lokalerne i Løvfrøen. En af medarbejderne har taget en instruktøruddannelse i gymnastik i sin fritid, det nyder vi godt af. Kathrine pædagog fortæller: Vi har lavet om på strukturen så vores børnegrupper er anderledes sammensat, i den gruppe hvor jeg er pædagog har vi 23 børn, vi skal netop i gang med et teaterprojektet det bliver spændende. Den nye børnegruppe skal lære hinanden at kende, børnene skal danne nye relationer, vi har også en helt ny pige i gruppen, som skal have en god start. Rasmus PAU elev fortæller: Jeg har fået en rigtig god modtagelse, alle er rummelige, åbne og nogle gode kollegaer. Jeg blev hurtigt sat ind i tingene, så jeg kunne være med i dagligdagen. Her er et godt arbejdsmiljø, det er muligt at tale om alt. Jeg er meget glad for at være her.\n4 Kerneydelse: Pædagogiske læreplaner: Hvilke synlige tegn er der på, at der arbejdes med de pædagogiske læreplaner? Hvilke synlige tegn er der på, at der arbejdes med dokumentation? Hvordan kommer arbejdet med de pædagogiske læreplaner til udtryk? I både vuggestue og børnehavegrupper skrives der hver dag i en dagbog, der sættes også foto ind som dokumentation Eksempler på dokumentaion Kerneydelse: Forældresamarbejde: Hvis der er forældre til stede, spørges til samarbejde og tilfredshed Samspillet mellem forældre og personale. Hvilke synlige tegn er der på information til forældre? Vedtagne mål 2012: Kender I målet om inklusion og hvilke tanker gør I jer? Føler I jer fagligt klædt på til opgaven? I garderoben taler jeg med Antons mor imens hun hjælper ham, med at komme i et Spiderman kostume. Mor fortæller at Løvfrøen er et rigtigt rart sted, Anton har netop fået udsat skolestart, han er for tidligt født og vi mener det vil være godt for Anton, at få et år mere i børnehaven, det er dejligt det er muligt at vi kan få tilgodeset Antons behov. Vores ældste dreng på nu 13 år gik her da det var Nylars Børnehave, det var vi også tilfredse med. Her er et rart miljø, hvor jeg fornemmer glade børn og voksne Informationsniveauet er tip-top, vi får fine nyhedsbreve, vi er glade for dagbogen som der skrives i hver dag. Leder: Vi arbejder med inklusion, pt. Har vi et barn med Downs syndrom, det fungerer fint.\n5 Sikkerhed: Er medarbejderne introducerede og bekendte med beredskabsplan? Ved de hvor den hænger? Har medarbejderne deltaget i årlige opfølgningskurser i beredskabsplan Har medarbejderne grundkursus i førstehjælp? Har medarbejderne opfølgningskursus i førstehjælp? Fra hvornår? Opfølgning fra uanmeldt tilsyn: Eventuelle anbefalinger Eventuelle henstillinger Bemærkninger: Leder: Opfølgning af beredskabsplan og brandøvelse, er noget vi foretager på vores personalemøde en gang om året, vi har overvejet at lave brandøvelse hvor vi involverer de ældste børnehavebørn. Katrine pædagog: Vi ved hvor beredskabsplanen hænger, vi ved hvad vi skal gøre hvis der opstår brand, hvor vi skal gå hen og så videre. For et år siden fik medarbejderne grundkursus i førstehjælp. Ved tilsynet blev oplevet en god stemning, leder og medarbejdere var imødekommende og åbne. Der var aktivitet i hele huset, børnene var fordelt i mindre grupper. Der var ikke anledning til hverken at komme med anbefalinger eller henstillinger.


Ny cloud-løsning gør at Upright Music fastholder førerposition - Conscia DK\nUpright Music fastholder førerposition i markedet med skalerbar cloud-løsning\nHome » Kundecases » Upright Music\nUpright Music hjælper deres kunder i alle faser fra første ide til fuld produktion gennem høj faglig ekspertise inden for musik og brugerrettigheder til film, dokumentarer, TV-produktioner og reklamer. Som en vækstvirksomhed hvor megen interaktion med kunderne foregår online, har Upright Music brug for en skalerbar og pålidelig cloud-løsning. Samtidigt er det vigtigt for Upright Music, at deres udviklingsteam har en platform, som gør det nemt at videreudvikle deres digitale løsning og dermed fastholde deres førerposition i markedet.\nCompliance, governance og sikkerhed med Control Tower\nUpright Music har valgt en AWS Cloud-platform, fordi AWS tilbyder et bredt katalog af services levereret på en global førende og sikker infrastruktur.\nDen samlede løsning er baseret på et bredt udvalg af AWS Services, med størst mulig anvendelse af robuste og skalerbare Managed Services. AWS Control Tower sikrer kontinuerlig compliance, governance og høj sikkerhed i en multi-account infrastruktur.\nSamarbejdspartner fra design til drift\nConscia’s cloud team har hjulpet Upright Music i hele designfasen med både High Level- og Low Level-design, og fungerede generelt som en betroet partner til Upright Musics udviklingsafdeling. Conscia hjælper desuden kunden videre på deres cloud-rejse med hjælp og sparring til kommende database migreringer fra kundens tidligere løsning til den nye AWS-løsning. Derudover leverer Conscia driftsstøtte, så oppetid og hurtig håndtering af udfordringer sikres.\nAWS-komponenter i Upright Musics cloud-løsning\nI løsningen indgår AWS RDS til diverse databaseopgaver. For at maximere sikkerheden er RDS er sat op med kryptering via AWS KMS som de respektive AWS IAM-roller får adgang til via policies.\nKunden benytter AWS Fargate, som er en fuld managed serverless compute service for containers. Sikkerheden omkring AWS Fargate styres via VPC’er, hvor hver task får tildelt en Security Group, der giver dem adgang til databasen, ud fra definerede container credentials.\nTil Storage benyttes AWS S3, hvor versionerede filer lagres. For at optimere omkostningen er der konfigureret en life cycle policy, hvor filerne automatisk flyttes til AWS Glacier efter en defineret tid.\nHele processen foregår i AWS CodePipeline som er en Continuous Delivery pipeline. Denne pipeline er “self-mutateable” dvs., at når den opdager en ændring, sørger den for at opdatere sig selv, hvilket gør det smertefrit at tilføje flere “tasks” blot ved at tilføje kode.\nHele ændrings- og vedligeholdelsesprocessen er simplificeret, så ændringer kan implementeres sikkert via kode, med mulighed for rollback.\nOm upright music\nI mere end 20 år har Upright Music leveret musik og forskellige understøttende services til både film-, reklame-, tv-produktioner og digitale medier. De er blandt de førende uafhængige musikudbydere i Nordeuropa og tilbyder hjælp til at finde den rette musik til forskellige produktioner og kreative behov, samt sikrer licensforhold og brugerrettigheder.\nSådan automatiserer du dine driftsopgaver i VMware Workspace One\nPå dette on demand webinar viser vi, hvordan du kan automatisere dine driftsopgaver i Workspace One ved hjælp af værktøjerne Freestyle Orchestrator og Intelligence. Vi...\nHar I allerede en SASE-strategi, eller er den under udarbejdelse? Vil I gerne i gang med SASE eller mangler en indføring i konceptet? På dette...


 Danske videnskabelige ekspeditioner\nDanske Videnskabelige Ekspeditioner.\n118 sider, ill., 140 kr.\nSiden Den jyske Historiker for første gang trådte ind på den historiske scene i 1972 er det efterhånden blevet det danske historikerlav for vane at kunne glæde sig til opførelsen af nye, spændende og som oftest utraditionelle og kontroversielle historiske temaer fire gange om året. En fornem tradition, som det nye nummer af tidsskriftet denne gang forsøger at føre videre med hjælp fra historien om Danske Videnskabelige Ekspeditioner fra 1700-tallet og frem til begyndelsen af det 21. århundrede. I temanummeret præsenteres læserne således for fem ganske forskelligartede artikler, der imidlertid alle på den ene eller anden måde forsøger at komme bag om fænomenet videnskabelige ekspeditioner med udgangspunkt i de sidste års allestedsnærværende spørgsmål om identitet, national sammenhængskraft og politisk magt. Bag pennestrøgene finder man fem yngre forskere, som alle har det tilfælles, at deres barnesko ikke først og fremmest – og for nogle slet ikke – er trådt i historiefagets gemakker, men derimod i så forskellige fagkamre som persisk, religionsvidenskab, etnografi, nordisk og forhistorisk arkæologi. Omstændigheder, der ikke blot tilfører de enkelte bidrag et positivt anstrøg af faglighedsudvidende horisonter, men tillige et til tider negativt efterslæb af faghistorisk soliditet.\nI temanummerets første og mest historisktraditionelle artikel, Hvilken fortræffelig gave fra den danske nation til videnskaben!, skildrer Allan Sortkær, hvorledes fremkomsten af danske videnskabelige ekspeditioner i det 18. århundrede var uløseligt forbundet med enevældens selvlegitimering, de empiriske studiers gennembrud og udviklingen af et særegent videnskabeligt netværk bestående af institutionelle nyskabelser baseret på konkurrence og diversitet. Dette sker qua en gennemgang og sammenligning af Hans Egedes ekspedition til Grønland 1721-1736, Frederik Ludvig Nordens ekspedition til Egypten og Nubien 1737-1738, Carsten Niebuhrs ekspedition til Arabien 1761-1767 og Maximilian Hells ekspedition til Vardø 1768-69. Uden på nogen måde at gå nærmere ind i artiklens fortrinlige afdækning af de fire ekspeditioners forskelligartede tilblivelses-, forløbs- og virkningshistorie skal der i denne sammenhæng peges på tre interessante ”opdagelser” fra Sortkærs hånd: For det første at Nordens oprindeligt handelsmotiverede ekspedition synes at betegne de danske videnskabelige ekspeditioners emancipation og ikke som hidtil antaget Niebuhrs; for det andet at den kongelige iscenesættelse i, med og som en konsekvens af videnskabeliggørelsen af danske ekspeditioner ændrer strukturel karakter, idet den gamle (magt)praksis med store parader og optog som bindeled mellem kongen og begivenheden udskiftedes til fordel for udgivelsen af bøger; og endelig for det tredje at de danske videnskabelige ekspeditioners døen ud efter Hells rejse primært var resultatet af den patriotisk-borgerlige kulturpolitiks sejr over den kosmopolitisk rettede prestigepolitik i den danske stats magtapparat. Tre pointer, som uden tvivl vil være en undersøgelse eller to yderligere værd i fremtiden.\nMed Mille Gabriels artikel Indsamling / udlevering – danske ekspeditioner t/r tager temanummeret ikke blot et spring i tid, men tillige i fokus. Frem for en historisk skildring af Gustav Holms Konebådsekspedition til Østgrønland 1883-1885, Knud Rasmussens Femte Thule Ekspedition fra Grønland til Stillehavet 1921-1924 og Kaj Birket-Smiths ekspedition til Prince William Sound i Alaska 1933, stilles der i stedet skarpt på de tre rejsers hjembragte etnografiske, arkæologiske og humane materialer, som kom til at indgå i Nationalmuseets arktiske samling, der med tiden blev til verdens største. Hvor uskyldigt og videnskabeligt motiveret erhvervelsen af disse artefakter end syntes at have været i udgangspunktet, viser Gabriel dog, at ekspeditionernes indsamling i sidste ende bundede i en kolonialistisk tankegang, hvilken legitimerede udførelsen (”redningen”) af inuitmaterialer med folkeslagets snarlige hedengang som følge af den manglende evne til at adaptere den moderne civilisation. Med afkoloniseringen, anerkendelsen af de oprindelige folkeslags ligeværd med civiliserede mennesker og deres ønske om ”igen” at eje deres fortid, påbegyndtes i slutningen af det 20. århundrede en kamp om den inuitiske kulturarvs retmæssige tilhørsforhold. Konkret udmøntede dette sig i krav om repatriering af de genstande, som ekspeditionerne i sin tid havde hjembragt til Nationalmuseets koloniale samlinger. Interessant nok afslører artiklens analyse af dette ekspeditionernes post-koloniale efterspil imidlertid, at kravene fra inuitterne i henholdsvis Canada, Alaska og Grønland bundede i ganske heterogene motiver og argumenter med hjemmel i, hvorvidt kulturarven, som i Grønland, skulle bruge som led i en identitets- statsdannelsesproces, eller om den, som i Alaska og Canada, skulle bruges som kilde til viden om før-koloniale forhold og aktionsmiddel i den fortsatte kamp for selvstændighed. Til trods for artiklens klare pointer, tenderer fremstillingens insisteren på at kunne trække paralleller mellem inuitternes repatrieringskrav i Grønland, Alaska og Canada til at udvikle sig til en kassefortælling, hvor man kommer i tvivl om, hvorvidt det nu også er historien og ikke modellen, der styrer fortællingen.\nI temanummerets to næste artikler skiftes der igen radikalt fokus. I første omgang ved Mette Søltofts udmærkede skildring af den danske professor i iransk filologi Arthur Christensens forvandling fra romantisk orientalist til iransk nationalhistoriker over tre rejser til Iran i 1914, 1929 og 1934. I anden omgang ved Thomas Fibigers Ekspeditioner, mytologier og historiciteter, der afdækker, hvorledes de arkæologiske ekspeditioner som Moesgaard Museum foranledigede til Bahrain i 1950erne og 1960erne blev et væsentligt referencepunkt for den lille østats selvforståelse som reproducent af gamle myter og skaber af nye. Om end artiklen er interessant læsning, undrede denne læser sig en del (faktisk ret meget) over Fibigers forsøg på at introducere et etnografisk baseret historicitetsbegreb til fordel for det klassiske historicitetsbegreb fra historiefaget i udforskningen af Bahrains historicitet: ”I en artikel fra 2005 har Eric Hirsch og Charles Stewart foreslået, at dette klassiske begreb fra historiefaget gives en ny etnografisk betydning, som fokuserer på historiens brug og betydning i nutidige samfund. De anerkender, at den almindelige historiske forståelse af begrebet drejer sig om begivenhedernes fakticitet, men foreslår i stedet historicitet forstået som […] the manner in which persons operating under the constraints of social ideologies make sense of the past, while anticipating the future..[..].. Historicity is a dynamic social situation open to ethnographic investigation. Begrebet peger altså på, at historie er en ressource i nutiden og får således den videnskabelige historiefrembringelse i f.eks. ekspeditionerne til at handle om den nutidige verden, lige så meget som om den fortid der undersøges […] Historicitets-begrebet lægger […] op til en mere åben undersøgelse af, hvordan forskellige historier bliver brugt i forskellige nutidige sammenhænge. Historicitet anerkender desuden, at historiefortællinger ofte tager form af myter, der skal tjene til at skabe forståelse i den nutidige virkelighed, og begrebet afviser ikke disse myter.” Ser man bort fra det faktum, at Fibigers etnografiske historicitetsbegreb langt hen ad vejen minder usandsynligt meget om et andet klassisk historiebegreb, in casu virkningshistorie, må man for det første spørge, om ikke definitionen af det klassiske historicitetsbegreb som begivenhedernes fakticitet er lige lovlig snæver, og for det andet om ikke dette, ifølge Fibiger, nyskabende, etnografiske historicitetsbegreb med lethed lod sig indpasse i historiefagets ”rigtige” historicitetsbegreb, dvs. som identificeret af for eksempel Bernard Eric Jensen i Gads Historieleksikon: ”Historicitet, den faglige samlebetegnelse for det forhold, at mennesker har en historiebevidsthed og er historieskabte som såvel historieskabende. At mennesker er historieskabte vil sige, at meget i deres være- og handlemåder uvægerligt vil bære præg af den specifikke historiske sammenhæng, i hvilken de er opvokset – altså af den kultur, som de lever og virker i […] Det er ved at tilegne sig en kultur, at mennesker bliver handlingsduelige og dermed erhverver forudsætningerne for at blive historieskabende. Det ligger i begrebet historicitet, at historisk-sociale processer til dels må forstås og forklares som et produkt af menneskelig virksomhed […] Begrebet lægger endelig op til, at mennesker må medtænke virkningshistorien i deres omgang med fortidige personer, værker eller begivenheder”.\nSom afrunding på den jyske historikers temanummer om danske videnskabelige ekspeditioner optræder artiklen Forskning, formidling og forestillede fællesskaber: En sammenlignende analyse af ekspeditionerne Galathea 2 (1950-2) og Galathea 3 (2006-2007), hvori Kristian Hvidtfeld Nielsen med baggrund i Benedict Andersons teori om forestillede fællesskaber konkluderer, at begge ekspeditioner havde boven solidt plantet i det nationale ocean til trods for deres forskellige udgangspunkter i såvel tid som motiv.\nSlutteligt skal det uagtet temanummerets i hovedsagen fornuftige kvalitet påpeges, at undertegnede i høj grad savnede en indledende artikel, som dels på historiografisk formående vis havde redegjort for de enkelte bidrags forskningsmæssige placering i fortid, nutid og fremtid, dels havde spundet en mere overbevisende rød tråd end (dansk) identitet, politisk magt og national sammenhængskraft mellem de enkelte forfatteres emneområder – en gerning, der uden tvivl ville have gjort de enkelte akter på scenen til én samlet forestilling! Og et ønske Den jyske Historiker således udmærket vil kunne gøre til deres helt egen videnskabelige ekspedition til det næste nummer i en ellers glimrende tradition.


Udnyt pladsen under terrassen | Gør Det Selv\nTerrasse Udnyt pladsen under terrassen\nNu er det meget lettere at undgå dryp fra balkonen eller den høje terrasse. Du skal bare lægge et undertag, før du lægger terrassegulvet, så regnvandet kan blive ledt væk.\nAf Peter Svendsen – 16. juli 2014\nIkke som hidtil et skrånende tagpaptag, som giver problemer, hvis gulvet ovenpå skal ligge lige, men derimod et undertag af stålplader med indbygget fald. Så skal du bare bygge din terrasse eller balkon helt normalt, lægge pladerne på og brædder ovenpå.\nI denne artikel viser vi dig, hvor let det er at lægge plader og brædder oven på det, der bliver et stort og praktisk opbevaringssted for haveredskaber og -møbler. Hvordan du vælger at bygge din høje terrasse eller balkon, er op til dig selv – det har ingen betydning for det, vi viser her.\nFørste række plader lægges på\nNår du monterer tagbjælkerne, skal de ligge med en afstand på 60 cm fra centrum til centrum. Derefter skal du regne med, at tagpladerne skal rage 5 cm ud over bjælkeenderne, for at vandet kan løbe ned i tagrenden.\nStart med de dybeste plader og læg de næste plader ovenpå, så du får overlapning i regn vandets faldretning.\nGør tagbjælkerne fast. Her bruger vi 45 x 195 mm spærtræ, som gøres fast med vinkelbeslag på begge sider. Centerafstanden skal være 60 cm.\nLæg en række Til-Tag-plader ud fra den ene ende til den anden, så du kan regne ud, hvor meget overlapning der skal være mellem pladerne (min. 5 cm).\nGør den første plade fast med papsøm (købes særskilt) i hjørnerne. Sørg for, at pladen rager 5 cm ud, så vandet kan løbe ned i tagrenden.\nLæg en tyk stribe Til-Tag-klæber på kanten, som skal dækkes af den næste plade. Limen skal presses ud af næste plade, så den lukker tæt, hvor der er søm og skruer.\nLæg næste plade på uden at skrabe limen af, og søm den fast med papsøm i alle fire hjørner. Fortsæt med hele rækken, og tegn overlapningen op på pladerne.\nPlader og terrasse lægges samtidig\nNår den første række plader er lagt ud og gjort fast, kan du begynde at montere terrassebrædder. Når de første 80-90 cm brædder ligger der, kan du kravle rundt på dem og slippe for stige eller stillads.\nVores brædder er ikke lange nok, så vi samler dem over en bjælke. Vi vælger at samle alle brædder på den samme bjælke og skære dem rent med en 3 mm afstand - det ser rigtig flot ud.\nSkru terrassebrædder på med to Til-Tag-skruer i hvert bræt. Kun i den ene ende i første omgang. Skruerne har borespids, der går lige gennem brædder og tagplader, så der skal ikke bores for.\nLæg en liste under brædderne i den anden ende. Det er her, du skal renskære brædderne over midten af tagbjælken, hvis de ikke er lange nok til at dække hele terrassens bredde.\nUnderstøt kanten af de dybeste plader med et bræt, som skrues fast til bjælkerne. Så kommer du ikke til at slå samlingen i stykker nedefra en dag.\nLæg en tyk stribe lim op ad de skrå sider og på toppen af pladerne dér, hvor næste række plader skal lappe ind over. Bemærk vores streger, der viser, hvor stor overlapningen skal være.\nFørste plade skubbes ud ad bjælkerne uden at røre limen. Læg den ned, så den flugter med overlapnings-mærket, og tryk den fast i limen.\nSøm pladen fast i hjørnerne med papsøm, efter at du har sikret dig, at den ligger centreret mellem de to tagbjælker.\nFortsæt med at lime langsiden som vist tidligere. Læg en ny plade på osv. hele rækken hen.\nSkru brædderne fast i bjælke nr. 2. Læg afstandsbrikker imellem, så du er sikker på, at brædderne ikke ligger skævt.\nSav terrassebrædderne til, når du har lagt brædder helt op til huset. Brug en føringsskinne, og tjek, at afstanden på 3 mm holder. Fjern listen herefter.\nSkru enden af brædderne fast, og skru dem så fast i de øvrige tagbjælker. To skruer i hvert bræt. Og så er det tid til anden halvdel af terrassen.\nTerrassebrædderne og tagpladerne lægges samtidig, inden limen når at tørre, så den tætner omkring skruerne.\nTil 6 x 6 m terrasse\n28 x 120 mm terrassebrædder, i alt 36 kvadratmeter\n680 x 1250 mm Til-Tag-plader, i alt 60 stk.\n18 patroner Til-Tag-klæber\n240 galvaniserede papsøm, 25 mm\nRegn med, at det tager en dag at lægge 10-15 m2 terrassebrædder med Til-Tag under.\nCirka 250 kroner pr. m2 Til-Tag-plader, skruer og lim. Terrassebrædder er ikke medregnet.\nDu skal være omhyggelig, når du placerer tagbjælkerne; så er der ingen problemer med at montere tagplader og terrassebrædder.\nTagplader med indbygget fald\nTil-Tag-pladerne af galvaniseret stål har indbygget fald og findes i 6 forskellige versioner, så de lagt i forlængelse af hinanden kan række over godt 7 meter. Det smarte ved det indbyggede fald er, at du ikke skal bygge fald ind i konstruktionen, der bærer terrassen.\nPladerne skal ikke skæres af i længden, de er bukket i enderne, så vandet ikke kan løbe baglæns. Pladerne klæbes sammen med en Til-Tag-special klæber, som du køber sammen med pladerne. Der går omkring 3 patroner til samling/tætning af 10 plader.\nTagrende og dækbræt\nVandet fra undertaget skal ledes væk. Det klares nemt med en tagrende.\nTagrenden lægges i konsoljern, som er af jern eller plastic. Monter dem på enden af tagbjælkerne med et fald på mindst 1 mm pr. meter. Det er lettest, hvis du monterer de to yderste først og spænder en snor ud imellem dem, som du kan sætte de øvrige op efter. Når tagrenden er på plads, skal du skrue et dækbræt på, som dækker for enden af tagpladerne. Skru det fast direkte ind i det yderste terrassebræt. Husk at bore for både i dækbræt og terrassebræt.


Retningslinje fjerner Softwareupdate.freeupdating4u.net: Lave Softwareupdate.freeupdating4u.net On Mozilla nemt - Fjern malware\nSoftwareupdate.freeupdating4u.net: Bedste måde at slippe af med Softwareupdate.freeupdating4u.net Permanent.\nSoftwareupdate.freeupdating4u.net er en slags browser flykaprer, der har evnen til at inficere hele din pc. Denne infektion vil vise en falsk anmeldelse, som kan forsøge at overbevise dig om, at dit program er forældet og der er behov for en opdatering til dit program. Denne malware-infektion får installere eller infiltrere i edb-systemet, når du forsøger at besøge ulovlige eller farlige websites via indgribende links, når åbne eller downloade spam / junk vedhæftede filer, torrent-filer, usikre links, porno hjemmesider, falske software opdatering, krakket spil , peer-to-peer-fildeling, omkostningseffektive gratis downloads såsom PDF creator, download manager, gratis spil, musikfiler, medieafspiller og så videre. Hvis du finder Softwareupdate.freeupdating4u.net relaterede annoncer pop-ups på dit system skærmen, det betyder blot, at din pc er i fare.\nSoftwareupdate.freeupdating4u.net består af flere ondsindede funktioner og trusler som orme, spyware, keylogger, trojan etc som har beføjelse til at korrupte dit system fuldstændigt. De fleste af brugeren tror, at det er en virus, men i virkeligheden er det bare et sæt af ondsindede funktioner, som har en dårlig indflydelse på din computer system. Denne malware-infektion skaber vildledende advarsler og har omdirigering evne til at omdirigere eller navigere systemet brugeren til usikre domæner eller ukendte hjemmesider. Hvis du har denne infektion til din PC, så det kan reducere dit systems sikkerhed og også sive ud fortrolige oplysninger såsom mest besøgte hjemmesider, browserdata, IP-adresse, email-adresse, søgeforespørgsler og mere. Så du har brug for hurtigt at fjerne Softwareupdate.freeupdating4u.net fra PC ved at bruge gratis scanner.\nHvordan du sletter Softwareupdate.freeupdating4u.net fra computeren\nSoftwareupdate.freeupdating4u.net er identificeret som meget farlige browser flykaprer, der kan kommer ind til dit system lydløst uden din godkendelse. Når det sætter til din PC, vil det omdirigere dig til andre skadelig malware og sprede sig til hele computeren. Mens du surfer online, vil du se, at der er en ny fane i hver webside. Det kan stjæle dine personlige oplysninger såsom login ID, IP henvende, bankkontooplysninger, cookies, dit telefonnummer, signatur, cookies, dit kreditkortnummer, transaktionsdetaljer og så videre. Senere hijackers kan indsamle dine følsomme oplysninger og sende til tredjemand til ulovlige formål. Det kan vise annoncer på din webbrowser som bannere, Kuponer, tilbud og andre. Softwareupdate.freeupdating4u.net kan ødelægge din alle type webbrowser som Google Chrome, Mozilla Firefox, Safari, Internet Explorer, Bing, Opera Mini og så videre. Denne virus kan omdirigere dig til de kommercielle sites, som var direkte forbundet med tredjepartsprodukter. Det kan ændre dit system standardindstillingerne herunder DNS-indstillinger, vært fil System, indstillinger, personlige indstillinger, osv. Så vær forsigtig, mens du henter eller installerer alle gratis software fra eventuelle usikre websteder, det er bedre at hente programmet fra deres officielle hjemmesider.\nSoftwareupdate.freeupdating4u.net er meget ondsindet virus, der forårsager hele systemet skader efter det invaderer din PC. Det kan viser ubehagelige reklamer på tilfældige hjemmesider, som du besøger online. Vær forsigtig fra denne virus, klik ikke uvant program, der vises på skærmen. Mens du prøver at åbne enhver ansøgning installation på dit system, det vil tage lang tid at åbne og endda selv vil ikke åbne. Det kan komme ind i dit system automatisk og masse op din PC dårligt. Du vil få denne infektion installere ind i dit system, når downloade gratis software fra mærkelige hjemmesider, læse Spam vedhæftede filer inficeret links fra sociale medier websted, peer-to-peer-fil deler website, online spil, besøger farlige hjemmesider osv. Det vil også omdirigere dig til nogle farlige websteder og kan give andre PC infektioner som spy-ware, ransomware, adware, trojanske, omdirigere virus osv. Det vil hente uønsket filer og programmer til dit system og inficere systemet dårligt. Denne infektion også vise utallige reklamer og upålidelige anmeldelsen på skærmen på dit system for at skræmme dig eller tvinge dig til at købe en rogue ansøgning.\nStørre Symptomer på Softwareupdate.freeupdating4u.net virus angreb på PC\nSoftwareupdate.freeupdating4u.net er en yderst farlig trussel, der genererer forskellige uundgåelige kommercielle annoncer, der kan hæmme normale funktion af pc’en og ændrer internetbrowsere indstillinger. Det lægger sig til web-browsere som Chrome, Firefox, Safari, IE og viser flok popup-annoncer, hver gang du åbner den. Det meste af tiden smitsomme filer af denne trussel skjuler sig i systemets baggrund proces for at dække sin identitet fra admin. Severity niveau af denne orm vil endda forårsage systemnedbrud, fordi det hele tiden henter sine understøttende filer. Denne virus desuden installerer uønsket browser add-ons og plug-ins til din browser. I tilstedeværelse af denne trussel, kan ydelsen på din pc nedbrydes til stor udstrækning. Softwareupdate.freeupdating4u.net kunne sende dig til nogle usikre websteder og reklamer, der ikke synes at være troværdig. Besøger sine omdirigerede steder kunne inficere din pc med skadelige malwares som denne virus i høj grad omdirigerer dig til phishing-websteder. Andre forfærdelige trusler ofte kommer sammen med denne virus. Til at være uset fra sikkerhedsprogrammer, slettes vinduerne elementer i registreringsdatabasen så godt. Desuden vil det registrerer din browserhistorik og overføre de indsamlede data til cyber skurke. Det viser typisk ton upålidelige pop-ups, falske fejlmeddelelser, irriterende annoncer og advarsler. Softwareupdate.freeupdating4u.net uendeligt spreder skadelig kode i webbrowsere, så de blot kan forstyrre brugere online aktivitet med det eneste formål at få kontanter.\nTop Kilder til Softwareupdate.freeupdating4u.net virusangreb\nHvis du ikke er forsigtig nok, mens du bruger din computer så Softwareupdate.freeupdating4u.net kan komme ind og inficere systemet gennem forskellige kilder. Du skal være opmærksom på forskellige indgange virus program, så det kan stoppes og computeren og dens data kan forebygges. Systemet er altid en stor risiko, hvis den er forbundet til internettet, fordi der er mange websteder, der automatisk kan indsætte virus programmet bare på et klik på en knap. Når du downloader nogen ukendt software så det kan indeholde Softwareupdate.freeupdating4u.net sammen med den. Så du skal gennemse websteder, der anses for at være sikker. Der er en enorm misforståelse, at virussen kun kan spredes i online-mode, men sandheden er, selvom du aldrig har brugt internettet på den computer, det kan stadig blive smittet. Kilderne er allerede inficeret computere, USB-drev, der bærer ondsindede programmer som Softwareupdate.freeupdating4u.net. Når du indsætter og overføre data til din sunde pc det vil helt sikkert blive inficeret. Det er nogle af de kendte kilder, der kan injicere virus til din computer, så skal du være opmærksom, mens de udfører enhver form for dataoverførsel, der sker enten i online eller offline tilstand.\nScan din pc fjerner Softwareupdate.freeupdating4u.net\nFjern Softwareupdate.freeupdating4u.net fra Kontrolpanel\nFølg nedenstående trin omhyggeligt for at afinstallere Softwareupdate.freeupdating4u.net fra din Windows-computer-system fuldstændigt.\nSkridt til at fjerne Softwareupdate.freeupdating4u.net fra Windows XP, Vista & 7 Kontrolpanel\nSkridt til at fjerne Softwareupdate.freeupdating4u.net fra Windows 8\nFjern Softwareupdate.freeupdating4u.net fra Windows 10 Kontrolpanel\nKlik på Afinstaller mulighed for at fjerne Softwareupdate.freeupdating4u.net\nManuelt at fjerne Softwareupdate.freeupdating4u.net, og det er værktøjslinjen, eller udvidelser fra browseren\nHvis Softwareupdate.freeupdating4u.net også har inficeret din browser så er du også nødt til at fjerne udvidelser og add-ons fra din inficerede browser.\nEasy Step at fjerne Softwareupdate.freeupdating4u.net fra Google Chrome\nEnkle trin til at fjerne Softwareupdate.freeupdating4u.net fra Internet Explorer\nNemme trin til at fjerne Softwareupdate.freeupdating4u.net fra Mozilla Firefox\nNu skal du bare nødt til at vælge add-on poster relateret til Softwareupdate.freeupdating4u.net\nForebyggelse Tips til Softwareupdate.freeupdating4u.net Virus\nBrugeren kan fjerne det med hjælp fra Softwareupdate.freeupdating4u.net Scanner. Det er en ultimativ løsning, som kan gøre den inficerede computer trussel gratis. Denne scanner er designet med forskud teknologi, der gør det i stand til at påvise alle truslen fra computeren meget let. Det tilbyder heuristiske arbejdsmetoder strategier til sine brugere, og derfor er det betragtes som en mest pålidelige værktøj. Du kan downloade og installere dette værktøj nemt i dit system og gøre det bruger til at fjerne skadelige orme. Den bedste del af denne software er dens brugervenligt interface. Den bruger, der ikke har en god teknisk viden kan også køre dette værktøj i deres system. Det tager meget mindre tid til at færdiggøre truslen scanningsprocessen. Den manuelle proces at fjerne Softwareupdate.freeupdating4u.net fra computer er noget risikabel proces på den anden side er der ingen risiko, hvis du bruger virus scanner værktøj. Det betyder ikke efterlader nogen negativ indvirkning på computerens ydeevne og bruger meget mindre systemet ressource. Denne Softwareupdate.freeupdating4u.net Scanner vil også give sit prøveversion, som kan bruges til at se virusangreb ved at scanne pc’en, og når brugeren får opfyldt og yderligere gå til sin licenserede version for at fjerne alle registrerede trusler. Heuristisk scanning algoritmer af dette værktøj gør det meget magtfulde og dermed blev det i stand til at beskæftige sig med alle de uønskede spørgsmål som pc’ens ydeevne nedbrydning pop-ups, falske alarmer, browser omdirigering osv Eksperterne anbefaler også denne Softwareupdate.freeupdating4u.net Scanner.\nNem guide til at bruge Softwareupdate.freeupdating4u.net Scanner\nDownload og installer Softwareupdate.freeupdating4u.net Scanner ved at følge nogle sine skridt\nRetningslinjer til at tage sig din pc fra Softwareupdate.freeupdating4u.net


Giv din skærm et helbredstjek - Alt om DATA, Datatid TechLife\nHome » Gratis software » Giv din skærm et helbredstjek\nRasmus Elm Rasmussen 02 December 2012 Gratis software 1 kommentarer\nEr der døde pixels i din nye skærm, som giver et ringere billede, så finder du hurtigt ud af det med Dead Pixel Locator, som afslører døde pixels\nDet er ikke altid noget, man opdager, når man arbejder normalt ved skærmen, men ikke desto mindre en ting, der kan forringe billedet en del. Døde pixels viser ikke den farve, de skal, og er derfor noget, man helst vil undgå. Har du eksempelvis lige købt en ny skærm, og det viser sig, at den har mange døde pixels, kunne det være en ide at læse garantien igennem og se, om du kan få den byttet til en skærm, der er mere sund og rask.\nMed programmet Dead Pixel Locator kan du undersøge din lcd-skærm for døde pixels. Programmet giver dig ganske simpelt mulighed for at vælge forskellige farvenuancer, som fylder hele skærmen, når du klikker på dem. Viser der sig ujævnheder i gengivelsen, kan det være tegn på døde pixels. Det kan eksempelvis være en sort prik på en hvid baggrund (men tjek lige, at det ikke bare er støv) eller en farvet prik på en sort baggrund, hvilket er tegn på en pixel, der er låst fast i samme tilstand.\nProgrammet er yderst simpelt. Det kræver ikke engang nogen installation. Du klikker bare på filen, så dukker der et vindue op, hvor du kan vælge, hvilken farve der skal vises på skærmen. Med piletasterne kan du så bladre frem og tilbage i farverne for at tjekke, om der skulle vise sig ujævnheder. Du har også mulighed for at indstille to farvenuancer efter eget valg.\nMere er der sådan set ikke i det, og mere skal der heller ikke bruges til dette formål. Så hvis du lige står og mangler et program til at tjekke din skærm for døde pixels, er Dead Pixel Locator et udmærket valg.\nVil du tjekke skærmen for døde pixels, er Dead Pixel Locator et udmærket værktøj.\nSplit filen op


Kommune beder borgerne om klimaideer – se udpluk - miljoogklima.dk\nCykler og bilisme er omdrejningspunktet for mange af ideerne fra borgerne.\nCykler og bilisme er omdrejningspunktet for mange af ideerne fra borgerne. Foto: Carsten Andreasen/Jyllands-Posten/Ritzau Scanpix\nNyheder 3. maj 2021 kl. 20.10\nKommune beder borgerne om klimaideer – se udpluk\nPå en portal kan odenseanere giver politikerne ideer til klimahandlingsplanen, der nu skal laves og vedtages i september.\nOdense Kommune er lige nu i gang med en indsats for at få borgernes input til klimaarbejdet. Målet er klimaneutralitet i 2030.


Hvad er Reverse realkreditlån? - Zajacperrone.com\nHvad er Reverse realkreditlån?\nReverse realkreditlån er en metode, at seniorer kan bruge til at få adgang til egenkapital i deres hjem uden at sælge. Disse lån er magen til hjem lånekapital, selvom både hovedstol og renter udskydes, så længe boligejer optager lokalerne. Efter reverse realkreditlån er udstedt, er renter på hovedstolen og eventuelle andre afgifter lægges til den samlede værdi, der er skyldige, og skal betales fra, hvis boligejer bevæger eller går væk. Der er aldersgrænser, der skal opfyldes for at ansøge om reverse realkreditlån og også maksimumsbeløb, der kan lånes, uanset værdien af et hjem. Nogle omkostninger forbundet med reverse realkreditlån omfatter stiftelsesprovisioner, vurderinger og pant forsikring.\nI USA skal en person typisk være ældre end 62 år at tegne en omvendt pant. Han skal også have egenkapital etableret, enten ved at eje hjem fri og klar eller på grund mindre end det er værd. Procentdelen af egenkapital, at han kan trække ned er typisk en funktion af sin alder, og ældre seniorer får lov til at få adgang til mere egenkapital. Som betingelse for reverse realkreditlån, er boligejer typisk kræves for at opfylde de eksisterende realkreditlån med provenuet før udgifter dem på anden måde. I mange tilfælde vil boligejer også nødt til at udfylde eventuelle konkurs, før støtten ydes en omvendt pant.\nDet er typisk muligt at få reverse realkreditlån til både stick-bygget og mobile hjem, selv om sidstnævnte vil ofte have andre krav. For at kvalificere sig til reverse realkreditlån, mobilhomes typisk skal bygges tidligst 1976 og har en permanent fundament. Andre krav er ofte til stede, uanset typen af hjemmet. Husejere vil typisk være nødvendigt at søge rådgivning vedrørende beslutningen om at tegne en omvendt pant, så de forstår præcis, hvordan disse lån funktion og de potentielle konsekvenser.\nEfter en boligejer har taget en omvendt pant, han typisk lov til at besætte hjem for resten af hans liv. Han bevarer juridiske ejendomsret til ejendommen, og de omvendte realkreditlån typisk ikke behøver at være opfyldt, før ejeren forlader hjemmet eller går væk. En boligejer er normalt lov til at forlade lokalerne for så mange som 364 dage, såsom for udvidet pleje eller rehabilitering, før långiver kan kræve, at den omvendte pant skal betales. Tilsvarende eventuelle arvinger til boet har typisk et år til at beslutte, hvad de skal gøre med den hjem, hvis boligejer dør.\nNogle seniorer vælger at få adgang egenkapital i deres hjem gennem en omvendt pant.\nForståelse Reverse realkreditlån\nHvad er Reverse Amortisering?\nHvad er Reverse Voltage?\nHvad er et realkreditlån Køber?\nHvad er Reverse Distancearbejde?\nHvad er Reverse Engineering?\nHvad er Reverse triiodthyronin?\nHvordan kan jeg få den bedste bil lån sats?\nSådan oprettes en ny artikel med Joomla! 1.6\nHvad er en vinkel Clip?\nHvad er et strømpebånd slange?\nHvad betyder en Fordele Projektkoordinator gøre?\nHvordan kan jeg vælge den bedste Invoice format?\nMinimere risici i Stock Investeringer gennem viden, praksis og Forberedelse\nPizza Giver Sunde Eating Muligheder for Dieters


Fest i Palm Springs - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Artikler | sundance 2020 | Fest i Palm Springs\n01. feb. 2020 | 01:03\nDag 8: Fest i Palm Springs\nSarah (Cristin Milioti) og Nyles (Andy Samberg) mødes til et bryllup i Palm Springs, hvor de nyder vejret, men også går hinanden på nerverne.\nEvighedsgæster skejer ud i et tidsloop, William Friedkin kaster nyt lys på Eksorcisten, og David Cronenbergs søn går i farens fodspor med hjernevridende body horror.\nDer er rift om filmene!\nSundance er lige så meget markedsplads som skueplads. I konferencelokaler og hotelværelser rundt om i byen bliver der ført febrilske forhandlinger om distributionsaftaler i millionklassen.\nAlle leder efter det næste store hit, den film der kan hive flest folk i biografen eller lokke dem til at købe endnu et nyt streaming-abonnement til samlingen.\nAmerikanerne må allerede døje med Netflix, Hulu, Showtime, HBO Go og CBS All Access, for da ikke at nævne de nyankomne Apple+ og Disney+. Og senere i år lanceres HBO Max, Peacock og Quibi.\nAlle har brug for indhold for at holde på kunderne, og i år er det netop streaming-giganterne, der har skrevet flest checks på festivalen.\nNetflix har snuppet rettighederne til Taylor Swift-dokumentaren Miss Americana, som allerede får premiere i dag. Også seriemorderfilmen Lost Girls, gyseren His House, den rodede konspirations-thriller The Last Thing He Wanted og Peter Madsen-dokumentaren Into the Deep vil være at finde på streamingtjenesten.\nÅrets suverænt mest opsigtsvækkende indkøb er den metafysiske komedie Palm Springs, som Hulu pungede sytten og en halv million dollars ud for – og 69 cent.\nDermed slår filmen The Birth of a Nation som den dyreste Sundance-film nogensinde og kan samtidig med tilføjelsen ”69” joke om oralsex som en fnisende femårig.\nDet er helt i filmens ånd.\nAndy Samberg spiller et fjoget mandebarn, der livstræt drikker sig plørefuld til det bryllup, hans kæreste hiver ham med til. Han har en lakonisk, indøvet distance til den smægtende kærlighedsopvisning, som Cristin Miliotis brudepige lægger krop til.\nDet viser sig, at han har gennemlevet denne dag før. Mange, mange gange. Og da hun lader sig lokke, ender hun i det samme tidsloop som ham, dømt til at gentage samme dag i det uendelige.\nGanske som tv-serien Russian Doll og gyseren Happy Death Day genbruger filmen idéen fra Groundhog Day. Andy Samberg har ikke Bill Murrays livstrætte sarkasme, og han befinder sig egentlig godt i en verden uden konsekvenser.\nDebuterende instruktør Max Barbakow udforsker idéen med anarkistisk komik, men vanviddet leder også frem til en rørende morale om at komme videre i stedet for at stå i stampe.\nGevækst på nethinden\nMan bliver gennemtæsket af festivalens midnight-program, og det er ikke kun, fordi man betaler med sin nattesøvn for at se filmene.\nBrandon Cronenberg lagde blødt ud med Antiviral for nogle år tilbage, men Possessor slår hans navn fast med syvtommersøm i hjernebarken. Filmen opdaterer den isnende body horror, der gjorde hans far berømt i 1980’erne.\nAndrea Riseborough er en skeletagtig parasit af en kvinde, der arbejder som brutal lejemorder. Hun iklæder sig uskyldige menneskers kroppe via et blodigt hjerneimplantat og bruger dem som mordvåben, inden hun i deres krop begår selvmord.\nSå vidt politiet ved, er sagen opklaret med det samme.\nDet er en afstumpet branche, som tærer på hendes sparsomme menneskelighed. Hun er så fremmedgjort, at hun må øve sig på at sige ”hej skat” på vej hjem til familien. Men der er en flig af empati tilbage i hende, og da hun accepterer en ny kontrakt, begynder hendes uheldige mordvåben at fravriste hende kontrol over værtskroppen.\nPossessor er en iskold og gennemsnusket genrefilm, hvis blodige hypervold får det til at vende sig i maven. Brandon Cronenbergs styrke som instruktør er, at han tager sin vanvittige idé dybt alvorligt og tvinger sit publikum til at gøre det samme. Og så forstår han sig på billeder, der sætter sig som en væskende gevækst på nethinden.\nDokumentaristen og filmnørden Alexandre O. Philippe specialiserer sig i grundige dyk ned i filmhistorien.\nI 78/52 bruger han halvanden time på brusebadsscenen fra Psycho, mens Memory: Origins of Alien går bag om tilblivelsen af filmhistoriens mest skræmmende rumgyser.\nLeap of Faith: William Friedkin on The Exorcist er hans bedste og mest fascinerende til dato. Først og fremmest, fordi William Friedkin er knivskarp, vidende og en fantastisk medrivende fortæller.\nAt høre ham fortælle om projektet giver et exceptionelt indblik i hans kunstneriske proces. Han taler om, hvordan han balancerede mavefornemmelser og rasende intelligente overvejelser for at opnå et så ikonisk og forfærdende religiøst mareridt.\nWilliam Friedkin er også en gennemført pragmatiker, der så stort på alt andet end sin film. Han er fuld af anekdoter. Han fik en skuespiller til at græde ved at spørge, om skuespilleren stolede på ham. Det gjorde han selvfølgelig.\n”Så slog jeg ham i hovedet og skubbede ham foran kameraet. ’Action!’”\nLeap of Faith er en fremragende og brandunderholdende masterclass, der giver ny respekt for en film, der allerede er anerkendt som et mesterværk.\nDer er til gengæld ikke meget mesterværk over konkurrencefilmen Miss Juneteenth.\nHer følger vi den stolte alenemor Turquoise, der som teenager vandt skønhedskonkurrencen Miss Juneteenth og nu som voksen føler, at hun har forspildt den chance for et bedre liv, sejren kunne have givet hende.\nMed titlen følger nemlig et universitetslegat, men hun blev gravid med en gadehustler og har siden arbejdet for håndører for at få mad på bordet.\nSå nu skal hendes datter Kai bringes i facon, så hun også kan vinde skønhedskonkurrencen. Hun skal majes ud i fin glimmerkjole, neje feminint og lære at kende sin salatkniv fra dessertkniven. For kun sådan mener Turquoise, at hun kan få et godt liv.\nDet er svært at holde med hovedpersonen, når hun slider sig op med så forfejlet et projekt, og miljøtegningen er langt stærkere end historien.\nJuneteenth er sorte amerikaneres uafhængighedsdag, hvor slaverne i Texas endelig blev frigivet. Den stolthed Torquoise finder i konkurrencen, når resten af hendes liv sejler, er rørende.\nDer er også stærke scener undervejs – som da Torquoises frelste og fordrukne mor knapt nok får hilst på bedekredsen, før de danner en cirkel om hende, datteren og barnebarnet, sprinkler dem med vievand og trygler Herren om at tilgive de stakkels syndere!\nMen som helhed er Miss Juneteenth en socialrealistisk bagatel.\nandy samberg, cristin milioti, palm springs, sundance\nLøber fra 23. januar til 2. februar.Feminisme, godt gys og djævelsk Pilou


Hvis "Justice League" flopper: DCEU bliver måske kun "Wonder Woman" | Filmz\nHvis “Justice League” flopper: DCEU bliver måske kun “Wonder Woman”\nFremtiden ser dyster ud for det DCEU, vi kender. For hvis “Justice League” flopper, så er DC Films klar med en plan B, der ændrer radikalt på fremtiden for det cinematiske univers hos DC.\nSe også: ”Justice League” er rådden: Men ikke værste fra DCEU på Rotten Tomatoes\nDet er The Ankler, der erfarer, at DC Films arbejder med flere scenarier for fremtidens DCEU, hvis ikke “Justice League” bliver en succes:\n”Hvis ‘Aquaman’ bliver en succes, så får James Wan ansvaret for det hele. Måske gør de det til et ‘Wonder Woman’-univers.”\nHvis det er sandt, så vil et “Justice League”-flop sandsynligvis gøre Zack Snyder og Joss Whedon til DCEU-historie.\nDerimod vil man i stedet satse på James Wan – hvis han får succes med “Aquaman” – måske en Matt Reeves, der laver “The Batman”.\nEller simpelthen satse alt på Wonder Woman på bekostning af Superman, Batman og alle de andre DC-helte.\n20. nov 2017 14:23 Kilde: The Ankler Morten Vejlgaard Just\nJa, med Ben Affleck som vores alle sammens Batman, så har de jo nærmest selv bedt om, at det univers skal gå ned ad bakke...\n...og, det faktum, at alle DCEU film uden Ben Affleck er succesfulde, får åbenbart ikke Universal til at få øjene op!?!\n#2 Bachone 4 år siden\nJeg synes nu Ben Affleck gør det fremragende som Batman, han passer fint til den rolle.\nJeg synes de skal fortsætte Justice League når alle karakterende har fået en solo film, det kan måske give et godt boost til JL. Og så må de jo benytte den instruktør der gør det bedst med solofilmene.\ndisse karaktere sammen er jo noget man har ventet på i mange mange år, så at droppe det er jo yderst skod.\n#1 Det må da vidst være en troll post :D\n#4 spedisci 4 år siden\nDCEU er et stort rod, der skifter retning konstant. MCU har altid haft en tydelig vision og retning.\nDer ligger forskellen på succes og fiasko,\nDC så, at Marvel tjente styrtende på deres helte. De sagde "det vil vi også", men overvejede aldrig hvordan det skulle gøres. Det er virkelig ærgerligt, for tegneseriegrundlaget er mindst ligeså velfortalt som Marvels og der er lige så mange interessante helte.\n#4 Ja, desværre har de bare ikke kunne finde den rigtige måde at gøre det på og har valgt at prøve at søge lidt i øst og vest.\nMen med Justice League tænker jeg at den sikkert er okay i extended. Gider ikke en DC film hvor de har skåret vigtige dele væk\n#5 uden at vide hvad de har skåret væk, da de reducerede den til 2 timer, vil jeg umiddelbart give dig ret, syntes det eneste der manglede, var mere karakter udvikling og information, da der jo bliver introduceret en del "ukendte" personer.\nmen syntes nu stadig biograf versionen er fornøjelig :) mangler bare lige prikken over iet\n#7 Alex- 4 år siden\nDCEU’s tilstand er et tydeligt tegn på “for mange kokke fordærver maden”. Kevin Feige er den største grund til MCU’s succes, så det kan tyde på at DCEU netop mangler den rette visionær bag roret, som vil kunne styre DC i den rigtige retning.\nDerudover er DC også langt sværere at realisere for det moderne publikum, da dets helte er komplet usympatiske i forhold til Marvels. Det “almene publikum” er naturligt mere tiltrukket af karaktere med svaghedheder, som gør dem mere relaterbare. DC har så mange “Over Powered” helte at de er uinteressante at se på. Det er ikke tilfældigt at Batman klarer sig bedst i nyere tid, han er simpelthen bare mere tidsløs end de andre, derfor består DC’s faste publikum hovedsageligt blot af tegneseriefans og nyere fans af Batman.\nJeg er selv mest tilhænger af Marvel, men der er så meget godt DC materiale som, med den rette vinkel, sagtens ville kunne give Marvel kamp til stregen.\n#8 jamiemsm 4 år siden\nEt stort problem er også at DC er for kreative omkring karakterende, og mange af dem ikke bliver alt for comic book korekte lige som Marvels helte er på film. hvilket jeg syntes er meget ærgeligt, da jeg meget bedre kan lide DC comic books en Marvel :/\n#6 Ja, det er generelt en dårlig indgangsvinkel de har valgt syntes jeg. De burde virkelig have fulgt Marvel og sikret at alle karakterer fik en ordentlig introduktion. Det er virkeligt ikke nok at sige "jamen alle kender Batman" for det holder bare ikke rigtigt. Det er som at sige at alle kender Superman, men Superman plejede at være en af de meste "lyse" superhelte historier hvor folk aldrig rigtigt døde og Man of Steel viser så i stedet nok den mørkeste Superman nogensinde, hvilket jeg vil mene er ret vigtigt at få med for hvad så med Batman? Kan han gøres mørkere og hvilken indgangsvinkel er der til ham?\nJeg ser det simpelthen som dårlig fortæller stil. Der forventes at dem som ser den er fans eller bare skal tænke sig til det meste. Det virker ærlig talt noget amatør-agtigt.\n#9 helt enig. DCEUs helt store problem, er deres univers opbygning, altså kan lide begge superhelte universer og især forskellene med det mere mørke og det mere lyse, men der hvor DECU virkelig burde have efterlignede Marvel var med univers/karakter opbygningen.\nJoss Whedon fjernede Willem Dafoe fra "Justice League" 20 Nov 2017


Kurser og uddannelser - Forretningsudvikling.org\nRing til os +45 2191 1130 | Skriv til os info@winnovation.dk\nFundraisingkursus – 1 dag\nFundraisingkursus – 2 dage\nForløb i forretningsudvikling\nVIDEN DER VIRKER Kursus i fundraising Kursus i sponsorering og projektfinansiering Kursus i Markedsføring og PR Forløb i forretningsudvikling\nSe hvilke kurser vi tilbyder\nKurser i fundraising\nTirsdag d. 30/8-2016\nKursus: Lær at fundraise professionelt. Få pladser tilbage.\n7/9 +21/9 – 2016\nTo dages intensivt kursus i fundraising, sponsorering og projektfinansiering\nTag vores populære online fundraisingkursus når det passer dig. Året rundt.\nKursus i markedsføring og PR af projekter og arrangementer\nBoost din virksomhed eller dit projekt med forløbet i forretningsudvikling. For iværksættere og virksomheder.\nDin underviser Niels-Erik Wischmann\n(+45) 21 91 11 30\nHar arbejdet som iværksætter og med iværksættere på rådgivningsplan gennem 25 år, i 17 år som daglig leder og chefkonsulent på Konsulenttjenesten for Rytmisk Musik. Har årelang erfaring med strategisk udviklingsarbejde i de kunstneriske miljøer samt indenfor den offentlige forvaltning.\nNiller har et omfattende CV med ledelseserfaring fra mange organisationer og virksomheder. Brobygger mellem kunsten og erhvervslivet. Udgiver jævnligt håndbøger indenfor fundraising, formidling, kommunikation og håndteringen af den administrative del af kunst og kulturmiljøet.\nMasteruddannelse i ledelse og kommunikation. Certificeret coach. Har gennem de sidste 20 år rådgivet og coachet hundredvis af iværksættere og virksomheder årligt om deres projekter.\nVæret rådgiver på mere end 1000 kommunale, statslige og amtslige kulturprojekter. Været konsulent på en række kulturelle love. Igangsat og udviklet en række produkter til kulturlivet bl.a. det mobile øvelokale. Desuden stadig aktiv musiker.


I blackjack kan spillerne ikke "overgive" sin hånd. Men hvis du tror, at dealeren får blackjack, kan du også købe "forsikring". Det betyder, at hvis dealeren får blackjack, får du din indsats med forsikring tilbage med odds 2:1.\nUdbetalingsprocenten i blackjack er 99,40%.\nPerfect Pairs™ er en valgfri indsats, hvor spillerne kan satse på, om deres to kort bliver et par eller ej. Der er tre slags par baseret på, om både rang og kulør, kun kulør eller kun rang bliver matchet på begge kort. Disse giver følgende odds:\nSpil på 21+3™ bets er valgfrie indsatser baseret på spillerens to kort plus dealerens synlige kort. Disse giver følgende odds:


2 Opvarmning A (15 min) Der laves 3 baner (temaer) og spillerne fordeles med lige mange på hver bane skift hver 3-4 min Bane 1 Kanal træning - berøring 2 + aflevering Afleveringer - touch 180 o Bane 2 Flow træning Bane 3 Skifte med en i gruppen Hurtige fødder Stige Skifte mellem rød / gul OP-NED: Temperatur på aflevering\n3 Station 1 (Teknisk) - aflevering/touch/afslutning: Afleveringer, 1. berøring=1 og 1. berøring=2, stå retvendt og afslutning Målmand A1 A2 Du har to 7-mandsmål på mållinjen, som står med 10 meters mellemrum. Tre meter ud fra hvert mål på mållinjen står kegle A1 og A2. Ud fra de kegler står 10 meter inde på banen kegle B1 og B2. Ydermere 15 meter ud fra kegle B1 og B2 står kegle C1 og C2. B1 B2 Der skal stå en spiller ved hver kegle, samt en målmand i hvert mål. De resterende spillere står på en række ved C1 C2 Øvelsens navn: Afleveringer, 1. berøring og afslutning Afleveringspræcision og kraft, 1. berøring og skifte position (flow) Tema: 1. boldberøring 1 og 2 Undertema: Horst Wein Organisation: Banen laves i som ovenstående Materialer: Her bruges 6 toppe (røde) og 2 mål. 10 bolde Beskrivelse: Spilleren ved kegle A1 starter med at aflevere bolden ud til spilleren ved kegle B1. Bolden skal så tilbage til spilleren fra kegle A1, der igen afleverer den videre til spilleren ved kegle C2. Fra kegle C2 skal bolden så hen til spilleren ved B1 (som er har skiftet til position 6 ), som spiller den tilbage gennem kegle B2 og C2, hvor spilleren fra C2 så løber hen til bolden og afslutter efter en retningsbestemt tæmning. Spilleren, der har afsluttet, går op til kegle A1. Spilleren fra kegle A1 går ud til kegle B1, mens spilleren fra B1 går ud til kegle C2. Lige så snart spilleren har afsluttet, kører samme opbygning fra den anden række for at holde spillet i gang. Og sådan kører man ellers på skift. Spot 1 - Man skal stoppe bolden med inderside Spot 2 - Kun korrekte 1. berøringer tæller (skiftevis 1 og 2 ) Spot 3 - Man skal bruge begge ben (modtager med højre ben og spiller med venstre) Spot 4 - Spiller A skal vende sig retvendt mod C, når han tæmmer bolden med bagerste fod Variationer Højre/venstre ben Antal berøringer før aflevering videre Fokus Naturligvis præcise inderside Kvalitet i afleveringerne Hårde præcise afleveringer Parat til at modtage bolden (oppe på tæerne og ned i knæ, balance)\n4 Station 2 (Teknisk) - aflevering op-ned-ud og skud Afslutninger, som landshold Y-øvelse med korrekt touch Kort - lang afleveringer C Rum B Rum KORT (aflevering til fod): dæmpet afleveringer, så man kan lave en 1. gangs aflevering Fod LANG (aflevering til rum): Fart i afleveringen, så modstanderen ikke kan bryde afleveringen A Øvelsens navn: Tema: Undertema: Anbefales til: Organisation: Materialer: Beskrivelse: Afleveringer og afslutninger Afslutninger med korrekt første berøring Mig og bolden Horst Wein 10 til 14 år Banen laves i som ovenstående 1 stk. 7-mandsmål. 3 gule toppe. 4-5 bolde 1. B starter øvelsen ved at lave et forfinteløb mod blå top og markerer hvilket ben han vil modtage bolden til 2. Bolden spilles fra A til B 3. Fra B tilbage til A 3. Fra A til C1 eller C2 4. B løber frem og C afleverer til B i rum 5. A flytter til B, B flytter til C1 eller C2. C henter bolden og stiller sig bag i rækken ved A 6. Øvelsen laves til begge sider (gul / rød) FOKUS: 2 berøringer. Stop med bagerste ben og afleverer med modsatte - også ved afslutning\n5 Station 3 (Taktisk) 3:1 / 5:3 i to firkanter Vinkler og afleveringer Rød firkant: 15x15 m Gul firkant: 5x5 m Tema: Undertema: Organisation: Materialer: Beskrivelse: Progression Instruktionsmoment LET MIDDEL SVÆR Dække af for modstanderens boldholder Vinkler og afleveringer Første boldberøring, pasninger Der laves 2 firkanter, som ovenstående, på 15x15 m. Inde i firkanten stilles ligeledes kegler op til en firkant på ca. 5x5 meter Her bruges 4 røde toppe og 4 gule toppe. 5 af spillerne tager farvede veste på. De 4 af dem stiller sig på linjerne mellem keglerne i den store firkant, og den sidste spiller stiller sig i midten af den lille firkant. De øvrige 3 spillere stiller sig på linjerne mellem keglerne i den lille firkant. Spillet starter med at der spilles 3 vs. 1 i den lille firkant. De 3 spillere må max. bruge 2 berøringer. Der arbejdes på at løbe ud af afleveringsskyggen. Hvis den ene spiller i midten erobrer bolden vendes spillet til at foregå ude i den store firkant hvor der nu spilles 5 vs. 3. Når spillet foregår i den store firkant er der frie berøringer blandt spillerne på linjerne. Spilleren i midten skal bruges som bande og har derfor kun én berøring. Der skiftes jævnligt mellem spillernes pladser. Hvornår prøver man at erobre bolden: 1) bryde afleveringer 2) pres på boldmodtager 3) ved modstanders dårlige dribling/boldbehandling 1v1 1v2 (rød angriber med to spillere) Træneren bestemmer 1v1 eller 1v2, så spilleren forsvarsmæssigt skal dække mand-mand (1v1) og zone (1v2), hvor målet skal dækkes af. Hvis forsvar god, så teori på angreb, så de kan udfordre\n6 Station SPIL: Spil 6v6. 4 hold på 2 baner - lille turnering med høj intensitet 8 m-mål Drible mål - 5 mål Højt pres mod os = længere afleveringer/pasninger En mand i pres = kort aflevering/pasninger forbi presspiller Banen er inddelt i 3 zoner: forsvar - midtbane - angreb 12 m Alle spillere skal være i midterzonen eller angrebszonen før scoring tæller Hvert hold skal finde 1 bande, når de spiller, som er med det hold, som har bolden Øvelsens navn: Tema: Undertema: Anbefales til: Organisation: Materialer: Beskrivelse: FOKUS: Masser af afleveringer Afleveringer /pasninger og vinkler 1. boldberøring, aflevering og ud af skyggen Spilintelligens 10 til 14 år Banen laves i som ovenstående Her bruges 12 toppe: 4 røde, 2 gule og 4 hvide. 14 bolde. Der spilles interval-spil 8v8. Hvert hold på banen skal finde 1 bande, som skal så i forsvar / angreb og er med det hold som har bolden. Scoring tæller kun, hvis alle er ude af forsvarszonen. Ved hjørnespark, indkast og målspark: Ny bold fra T1 (som altid skal have 2 bolde). HUSK at hente bolden. Ved scoring beholder det hold, som scorer bolden (tager en ny i sit eget mål). Spot 1: Masser af afleveringer og vinkler Spot 2: Gode touch fremadrettet (aflevering til eget ben) + generel kvalitet i alle afleveringerne, som skal være offensive (til det korrekte ben, så spilleren står med)


Pædagogernes fagblad Socialpædagogen bragte i nr. 25, den 16. december 1999, en artikel om forfatterinden Irma Lauridsen, hvori hun fortæller om sine oplevelser med en barndom og opvækst i Jehovas Vidner. Artiklen indeholder samtidig en præsentation af bogen Det omvendte liv, en roman om en 15-årig pige, baseret på meget af det som hun selv oplevede inden for Jehovas Vidner. Det er hendes håb "at bogen kan være en hjælp til professionelle, der arbejder med børn og unge, der er involveret i Jehovas Vidner"\nArtiklen førte til at Lone Nielsen, der selv er medlem af Jehovas Vidner og uddannet pædagog, skrev et læserbrev (Socialpædagogen nr. 5, 9/3-2000), hvori hun giver et modsvar til Irma Lauridsens fremstilling.\nDe to indlæg har givet anledning til en række overvejelser med hensyn til den måde man som ex-Vidne fremstiller det liv man havde inden for Jehovas Vidner. Det er på denne baggrund at jeg i det følgende bl.a. vil komme med en kritisk kommentar til både artiklen om Irma Lauridsen og Lone Nielsens læserbrev.\nDa Irma Lauridsen i 1994 udgav bogen "Skæbner fra et usynligt fængsel" vidste jeg ærlig talt ikke om jeg skulle glædes eller græmmes - i dag er jeg af den opfattelse, at den nok aldrig burde være udgivet. Problemet, som jeg ser det, er ikke spørgsmål om sandheden eller troværdigheden ved de enkelte beretninger, men det indtryk, som beretningerne tilsammen efterlader læseren med. Jeg mener ikke at beretningerne som sådan giver et realistisk billede af Jehovas Vidner som trossamfund. De er til gengæld malende og skræmmende eksempler på, hvor galt det kan gå, når det går galt.\nI 1999 udkom så den omtalte roman "Det omvendte liv". Det var med blandede følelser jeg så frem til dens udgivelse, dels på baggrund af skuffelsen over romanen fra 1994, dels på grund af min begejstring over hendes første roman om Jehovas Vidner, "Med lyset i øjnene" (1992), som efter min mening hører til blandt de bedste bøger der er skrevet om emnet, sammen med Anne Grethe Dahms' roman "Fanden ta'r dig, Thora" fra 1995, fordi man her i højere grad oplever udviklingsforløb og ikke en udlevering af 'tragedier'. Jeg har endnu ikke læst bogen "Det omvendte liv", kun en række uddrag, men det var nok til at jeg sad tilbage med den samme oplevelse, som jeg havde efter at have læst "Skæbner fra et usynligt fængsel".\nSom begrundelse for at skrive bogen siger forfatteren: »Problemet er, at folk ikke kender nok til Jehovas Vidner. De ved ikke hvad det er for en baggrund og hvilke oplevelser man har haft. Det er derfor jeg nu har skrevet „Det omvendte liv".« Et sådant motiv kan der ikke indvendes noget imod, men når jeg alligevel reagerer med et vist forbehold er det bl.a. begrundet i det som Irma Lauridsen siger i begyndelsen af interviewet: »Konsekvensen af alle de år hos Jehovas Vidner var, at jeg mistede mig selv. I sekten fik de mig til at tro på, at det man tænker, kommer fra en selv. Men da jeg så meldte mig ud, fandt jeg ud af, at jeg ikke havde tænkt en selvstændig tanke.«\nArtiklen om Irma Lauridsen nævner tre temaer, som hun fandt var gældende for hendes opvækst, og jeg vil i det følgende komme med nogle generelle betragtninger omkring disse. Den første var, at der ikke var rum til den selvstændige tænkning, som førte til at 'hun mistede sig selv'. Det andet er oplevelsen af at være splittet i to personer og endelig som det tredje, at livet "handlede om døden".\nTil det første punkt om den selvstændige tænkning, ud over hvad jeg nævnte tidligere, vil jeg sige, at det snarere handler om, set i bakspejlet, en oplevelse af at man er gået glip af noget, at man føler at man mangler nogle livserfaringer og det er for mig at se, noget ganske andet end at 'miste sig selv'. Hvis jeg skal sammenfatte erfaringerne fra de samtaler jeg har haft med tidligere Vidner om dette emne, så har megen af den tale der har været omkring det at de har savnet noget i barndommen eller som Irma Lauridsen udtrykker det, at 'miste sig selv', meget ofte handlet om to ting. At man 'har glemt' alle de gode oplevelser og minder der trods alt må have været, kombineret med en manglende vilje eller evne til at se fremad og aktivt gøre noget for at opbygge sig en ny tilværelse ud fra egne vilkår.\nLone Nielsen siger i sit læserbrev om artiklen om Irma Lauridsen og hendes oplevelser, at "jeg har meget svært ved at genkende disse beskrivelser til trods for, at jeg har levet som et Jehovas Vidne siden jeg var 15 år, og i dag er 42." Hun siger videre at hun ikke kender til "at vokse op med en masse forbud", at hun som voksen fx var med i skolens forældreråd, at hendes søn ikke var socialt isoleret fra sine klassekammerater. At livet som Jehovas Vidne skulle handle om døden afviser hun ud fra det forhold, at "hele vores grundlag er jo, at Kristus ofrede sit liv for hele menneskeheden for at vi kunne opnå liv".\nAt børn og unge skulle få sociale problemer af at vokse op i Jehovas Vidner afviser hun ved at bruge sin egen søn som eksempel: "Da min søn var 17 valgte han sin tro fra som Jehovas Vidne. Han har ikke haft problemer med at omgås andre unge. Han har heller ikke problemer med stadig at komme sammen med resten af familien der er Jehovas Vidner."\nViden om Jehovas Vidner er eller kan være værdifuldt når man skal hjælpe børn og unge fra dette trossamfund - men det er lige så vigtigt at man ikke overbetoner denne viden, så man i stedet for at se et barn eller ungt mennesker, "ser" et Jehovas Vidne, et "offer".


Bølgeplan - Vejledning - PDF\nDownload "Bølgeplan - Vejledning"\n1 Bølgeplan - Vejledning Januar 2014\n2 Indhld 1. HVAD ER BØLGEPLAN FORMÅL MED BØLGEPLAN HVEM MODTAGER BØLGEPLAN UDARBEJDELSE AF BØLGEPLAN SKABELON... 3\n3 1. Hvad er bølgeplan Bølgeplanen angiver prgrambølgens knkrete leverance-, aktivitets-, ressurce- g tidsplaner, beskriver afhængigheder mellem prjektleverancer g viser den kritiske vej, dvs. hvilke aktiviteter g leverancer, sm ikke må blive frsinkede, hvis bølgen samlet set skal kunne gennemføres sm planlagt. 2. Frmål med bølgeplan Frmålet med bølgeplanen er at skabe verblik ver aktiviteter, milepæle, afhængigheder g ressurcer inden fr en enkelt bølge (tranche) i prgrammet. Planen er det styringsmæssige grundlag fr prgrambølgen g skal bruges til løbende styring g pfølgning ift. fremdrift. Med bølgeplanen kan prgrammet gså følge p på aktuelle risici, hændelser g kvalitet samt interne prjektafhængigheder i bølgen. 3. Hvem mdtager bølgeplan Bølgeplanen skal primært anvendes af prgramlederen (assisteret af prgramsekretariatet) sm værktøj til styring g ledelse af den enkelte bølge i prgrammet. Bølgeplanen skal kmmunikeres til interessenterne i den knkrete prgrambølge fr at sikre et fælles billede af aktiviteter, milepæle g afhængigheder i bølgen. 4. Udarbejdelse af bølgeplan Bølgeplanen udarbejdes af prgramlederen g gdkendes af prgramstyregruppen første gang, inden fasen ledelse af prgrambølger igangsættes. Prgrammet udarbejder en ny bølgeplan fr hver ny prgrambølge efter, at delfaserne levering af frandringsevne g realisering af gevinster er gennemført fr den frrige prgrambølge. 5. Skabeln Afsnit 2 - Milepælsplan fr prgram- g prjektleverancer Dette afsnit skal vise et verblik ver de centrale milepæle fr bølgens leverancer på både prgram- g prjektniveau. Overblikket bruges til prgramledelsens leveranceplanlægning g løbende styring g pfølgning på prjekt- g prgramleverancer. Milepælsplanen specificeres i en mere specifik MS Prject/Excel-tidsplan sm bilag. Tidsplanen giver flere detaljer fr de aktiviteter, der planlægges i de enkelte prgram- g prjektleverancer. Inputtet til den specifikke tidsplan kmmer fra de enkelte prjektledere g ansvarlige fr prgramleverancer. 1) I skabelnen indsættes et diagram fr prgrambølgen, der viser den tidsmæssige sammenhæng mellem prgramleverancer g prjekter. Diagrammet kan fx udarbejdes i PwerPint eller lign., der viser den tidsmæssige sammenhæng mellem prgram- g prjektleverancer. Ved prgramleverancer frstås fx leverancer der udspringer af prgramstrategierne dvs. fx leverancer ift. interessentstyring, ressurcestyring, styring af kvalitet eller hvrnår prgrammets gvernance er på plads, prgramdkumentatin er udarbejdet etc. Derudver kan prgramleverancer fte mfatte gennemførelse af udbud g tværgående implementeringsleverancer jf. prgrammets strategier fr udbud g implementering. Prjektleverancer er fx, hvrnår hvilke prdukter i et prjekt er klar til anvendelse. Den fællesstatslige prgrammdel 3\n4 2) Udfyld derefter tabellen med plysninger m prgrambølgens milepæle fr prgramleverancer g prjekter. Milepælsdater angiver tidspunktet fr relevante delleverancer fr prgram/prjektleverancerne. Der skal angives infrmatiner fr disse parametre: Leveranceniveau (prgram, gevinster, prjekter g transitin) Startdat hvrnår påbegyndes arbejdet med at udarbejde leverancen Slutdat hvrnår frventes den endelige leverance at være færdig Milepælsdat angiv milepælsdater fr relevante delleverancer Milepælsbeskrivelse beskriv hver milepæl, så det er klart, hvad den indebærer. Afsnit 3 Styring af afhængigheder I dette afsnit angives en: Oversigt ver indbyrdes afhængigheder i prgrambølgen Beskrivelse af den verrdnede plan fr styring af afhængigheder Oversigt ver 1-5 mest centrale afhængigheder i prgrambølgen Oversigten ver afhængigheder skal give et verblik ver hvilke leverancer, der verlapper eller er tidsmæssigt afhængige af hinanden i den knkrete prgrambølge. Oversigten skal anvendes til at planlægge, hvrdan frsinkelser frebygges, g hvrdan ressurcer kan allkeres til særligt vigtige leverancer, sm er nødvendige fr at andre leverancer kan igangsættes, ibrugtages m.v. Det handler både m at kunne styre tidsmæssige afhængigheder mellem leverancer g indhldsmæssige afhængigheder; dvs. sikre at alle brikkerne i sidste ende passer sammen. Beskrivelsen af den verrdnede plan fr styring af afhængigheder kan fx beskrive, hvilke aktiviteter prgrammet planlægger fr at sikre, at afhængigheder håndteres bedst muligt, evt. gennemførelse af krdinatinsmøder, fall back plan fr allkering af ekstra ressurcer til nødlidende prjekter, sm er vigtige fr, at andre aktiviteter/prjekter kan igangsættes, resultater kan pnås når systemer/løsninger eller nye rganisatiner er implementeret m.v., gevinster kan høstes eller m prjekter evt. sættes i ber i tilfælde af frsinkelser. Planen tager afsæt i afhængighedsstrategien i ledelsesprduktet prgramstrategier samt i prgramplanens afsnit 5 m styring af afhængigheder på tværs af prgrammets bølger. Oversigten ver de væsentligste afhængigheder navngiver den enkelte afhængighed i prgrambølgen g angiver håndtering, tidsplan g ansvarlig. Væsentlige afhængigheder kan fx være afhængigheder, hvr prgrammet i denne prgrambølge har mest på spil, hvis leverancer, frandringer, resultater g gevinster ikke kan leveres til aftalt tid, pris, mfang g kvalitet. Håndtering angiver, hvilke aktiviteter, der gennemføres fr at frhindre uønskede frsinkelser, øgede mkstninger, lavere eller udeblivende gevinster etc. Oversigten er retningsgivende fr, hvr ledelsen særligt skal dedikere tid, ressurcer, kmmunikatin m.v., så prgrambølgens verrdnede fremdrift kan frløbe planmæssigt. Afsnit 4 risici g emner Afsnittet skal give prgramledelsen et verblik ver de centrale elementer i planen fr at håndtere prgrammets risici g emner i frhld til leverancer, aktiviteter, tilhørende milepæle g ansvarsfrdeling i den knkrete prgrambølge. Risici,emneplaner g aktiviteter skal hldes inden fr de beskrevne rammer i prgrammets strategi fr risici g emner, hvr fx risikkategrier, frm g mfang af dkumentatin g håndtering på prgram- eller prjektniveau kan være angivet. Risici I skemaet m risici angives følgende plysninger: Navnet på risiken Den eller de mulige knsekvenser fr bølgeplanen (fx frsinkelse, dårlig kvalitet, ledelse, styring m.v.) Den eller de mitigerende aktiviteter, der gennemføres fr at håndtere risiken Den fællesstatslige prgrammdel 4\n5 Daten fr hvrnår de mitigerende aktiviteter udføres Den ansvarlige fr at udføre aktiviteten Overblikket ver de væsentligste risici er et udpluk af de mest centrale risici, sm er angivet i prgrammets risikregister. Relevante aktiviteter fr at håndtere risici kan fx være afhldelse af en wrkshp mellem prgramleder g den ansvarlige fr styring af risici fr at knkretisere, hvad der skal til fr at indfri strategiske mål, principper g styring af prgrammets arbejde med risici. En aktivitet kan gså være et møde mellem alle, der har ansvaret fr at håndtere knkrete risici, m mitigeringsplanerne er gde nk. En aktivitet kan gså være sikring af prcedurer fr identificering, vurdering, planlægning g implementering af risici. Emner I skemaet m emner angives følgende plysninger: Navnet på emnet Den eller de mulige knsekvenser fr prgramplanen (fx frsinkelse, dårlig kvalitet, ledelse, styring m.v.) Den eller de mitigerende aktiviteter, der gennemføres fr at håndtere emnet Daten fr hvrnår de mitigerende aktiviteter udføres Den ansvarlige fr at udføre aktiviteten Indsæt prgrambølgens mest vigtige emner, sm allerede er frekmmet. Inputtet til skemaet kmmer fra prgrammets emnelg. Herefter angives, hvrdan de indtrufne emner påtænkes at blive håndteret, så negative knsekvenser fr prgrambølgens gennemførelse minimeres bedst. Beskriv fx hvem, der inddrages på hvilket niveau g på hvilken måde. Der kan være frskel på niveau g måde, alt efter hvr alvrlig emnet er fr bølgen. Afsnit 5 - Kntrl g pfølgning På baggrund af prgramstrategierne angives milepæle fr gennemførelse af kntrl- g pfølgningsaktiviteter i den knkrete prgrambølge. Milepæle skal særligt mfatte kntrller g pfølgning ift. gevinster, interessenter g kvalitet samt kntrl- g pfølgning på henhldsvis prgrambølgens tidsplaner g prgrambølgens øknmi. Milepælsplanen fr kntrl g pfølgning kan evt. suppleres af en detaljeret kntrl- g pfølgningsplan (fx specificeret i Micrsft Prject) hvr aktiviteter er nøjere beskrevet, g hvraf det fremgår, hvem der udfører hvilken aktivitet g hvrnår i bølgen. Beskriv følgende: Milepæle - fr kntrller g pfølgning hvilke kntrl- g pfølgningsaktivitet udføres Dat - hvrnår gennemføres aktiviteten i prgrambølgen Ansvarlig - hvem er ansvarlig fr, at aktiviteten gennemføres sm planlagt Den fællesstatslige prgrammdel 5\n6 Afsnit 6 Review(s) ved afslutning af prgrambølgen Sm angivet i ledelsesprduktets skabeln angives eventuelle interne g/eller eksterne reviews, sm gennemføres fr at undersøge, m prgrambølgen følger de retningslinjer g de planer, sm er besluttet. Review efter afsluttet prgrambølge er frivilligt men anbefalet i den fællesstatslige prgrammdel. Risikvurdering i Statens IT-prjektråd ved vergangen til fasen ledelse af prgrambølger kan give anledning til review i frbindelse med gennemførelse af prgrammets bølger. I skemaet angives: Frmål hvrfr gennemføres reviewet hvem ønsker reviewet gennemført, hvad er årsagen, hvad skal det bidrage til m.v.? Omfang hvad er kmmissriet fr reviewet, hvr mange mråder, rller m.v. skal undersøges, fx m prcedurer g kvalitetsplitikker følges, m transitin g implementering frløber sm planlagt, m gevinstrealiseringen følger planen, eller m prgramrganisatinen stadig er frmålstjenstlig fr at pnå de ønskede frandringer. Tidspunkt hvrnår gennemføres reviewet, evt. frdelt på frskellige delmråder af prgrambølgen? Deltagere - hvem deltager i reviewet g hvilke rller g pgaver har de? Afsnit 7 - Ressurcebehv Dette afsnit indehlder et estimat fr prgrambølgens ressurcebehv. Estimatet skal både dække ressurcebehvet fr prjekter g fr prgramledelse, prgramsekretariat, løsningsfrum, styregruppe etc. Strategien fr anvendelse af prgrammets ressurcer er beskrevet i ledelsesprduktet prgramstrategier. I skabelnens skema estimeres ressurcebehvet fr den knkrete bølge pdelt på følgende kategrier: Prjekt/prgramaktivitet angiv til hvilken prjekt- eller prgramaktivitet, at ressurcen skal anvendes Hvedleverance angiv hvilken leverance, sm ressurcen skal arbejde på. Start g slutdat angiv start- g slutdat fr, hvrnår ressurcen skal anvendes Ressurcekategrier angiv hvilke af følgende kategrier, sm ressurcen hører under: Prgramledelse (antal årsværk) Prgramsekretariat (pdelt på prfiler g antal årsværk) Løsningsfrum (pdelt på prfiler) (antal årsværk) Prjektledere (antal årsværk) Prjektdeltagere (antal årsværk) Frretningsspecialister (antal årsværk) Den fællesstatslige prgrammdel 6\n7 It-arkitekter (antal årsværk) Øvrige specialister pdelt på typer (antal årsværk) Ressurcer i alt Den fællesstatslige prgrammdel 7\nPortalprojekt Arbejdsgruppe Fredericia d. 13-08-2014. Portalprojekt\nPrtalprjekt 1 Indhld 1. Indledning... 3 2. Status qu beskrivelse - psummering... 5 Indhld... 5 Kendte udfrdringer... 5 3. Behvsafdækning - psummering... 7 4. Erfaringsindsamling... 8 5. Indhldsmæssigt\nDataHub 31619-10. Bilag 4 - Dokumentation. 1.0 Udbudsmateriale til udsendelse d. 5. juli 2010. 2.0 Revideret bilag udsendt d. 24.\nDataHub Bilag 4 - Dkumentatin 29-06-2010 01-07-2010 DATE 1.0 Udbudsmateriale til udsendelse d. 5. juli 2010 XRDA ADA NAME 24-08-2010 DATE 2.0 Revideret bilag udsendt d. 24. august 2010 XRDAdiddemarie CHECKED\n4. Overordnet planlægning\nPrjekt Julefrkst 2004: Eksempel på Prjekthåndbg 4. Overrdnet planlægning Indhld: 00 Planlægningsmetden 10 Omgivelserne 20 Resultatmål 30 Øknmimål 40 Hvedfrløb 50 Organisatinsfrm fangel Prjektledelse as\nLeverancesystemet. Bilag 2 Kravspecifikation og konkurrencekrav\nLeverancesystemet Bilag 2 Kravspecifikatin g knkurrencekrav Beskrivelse af systemet/servicen Regin Syddanmark (efterfølgende kaldet RSD) ønsker en Service g supprt aftale fr Prject Server 2010 løsning\nDansk Management Råd Vejledende ramme kontrakter managementkonsulentydelser\nDansk Management Råd Vejledende ramme kntrakter managementknsulentydelser Vejledende ramme kntrakter - managementknsulentydelser Hvedfrmålet med kntraktrammen er at belyse frskellige muligheder, når kntrakter\nReferat af styregruppemøde for Fællesskabet FBS, 29. november 2017\nREFERAT Referat af styregruppemøde fr Fællesskabet FBS, 29. nvember 2017 Fælles Biblitekssystem Deltagere: Kirsten Belt, Aalbrg Kmmune Tke Leth Laursen, Silkebrg kmmune Jørgen Barthldy, Skanderbrg kmmune


Shahin Aakjær: Hvad kommer først: En ny præsident eller en ny atomaftale? « RÆSON\nShahin Aakjær: Hvad kommer først: En ny præsident eller en ny atomaftale?\nEn genforhandlet atomaftale med friske underskrifter kan meget vel være lige om hjørnet. Forhandlingerne mellem Iran og de såkaldte P4+1-lande kører på højtryk i Wien, sideløbende med præsidentvalgkampen i Iran. Spørgsmålet er om atomaftalen kommer på plads, inden der er præsidentvalg i Iran den 18. juni. Analyse af Shahin Aakjær DER BLEV SKREVET HISTORIE […]


Roskilde Katedralskole | Byggeplads.dk\nDet imponerende panoramavindue i den nye multihal ved Roskilde Katedralskole giver den ærværdige gamle skole et nyt og moderne ansigt udadtil. Helt bogstaveligt.\nEn glaskorridor forbinder den nye multihal med resten af Roskilde Katedralskole.\nLoftet bæres af fire enorme præfabrikerede spær – hvert spær har en længde på 35 meter.\nDe kreative og sportslige udfoldelsesmuligheder har fået de bedste rammer på Roskilde Katedralskole, hvor en ny multihal og renoverede musiklokaler er blevet indviet\nRoskilde Katedralskole - multihal\njuni 2009 - marts 2010\nRoskilde Katedralskole har fået et helt nyt vartegn. Når man passerer skolen via Holbækvej, er det den nye, imponerende multihal, der er det første, man lægger mærke. Dermed signalerer Roskilde Katedralskole, at nok er det landets ældste uddannelsesinstitution, men den er stadig på omgangshøjde med nutiden og beredt på fremtiden. Titlen som landets ældste uddannelsesinstitution skal i øvrigt tages med et gran salt, for det er en titel også Ribe Katedralskole bejler stærkt til. Hvem der er rette titelindehaver, overlades det trygt til historikerne at søge svar på.\nI denne omgang er det skolens nye multihal og de nye musiklokaler, der har den største interesse. Med godt 1.000 elever er det indiskutabelt, at gymnasiet er blandt de største. Det sætter også sit præg på de fysiske rammer, og for et års tid siden førte man planerne om nye tiltag ud i livet. I juni 2009 tog man det første spadestik til den nye multihal, og i marts 2010 blev den taget i brug.\nIndgang til nye musiklokaler\nUniversitets- og Bygningsstyrelsen, som de danske gymnasieskoler hører under, var bygherre på projektet og efter en indbudt licitation fik Herlev-virksomheden Jönsson A/S overdraget byggeopgaven som hovedentreprenør.\nI samarbejde med arkitektfirmaet Skaarup & Jespersen A/S fra Hellerup, der er en del af Sweco Architechts-gruppen, havde Jönsson A/S udarbejdet det projekt, bygherren mente indfriede de forventninger, man havde til den nye multihal.\nUdover hallen omfattede opgaven også en ombygning af den ene af gymnasiets hidtidige gymnastiksale til nye musiklokaler. En opgave, der i høj grad stillede krav til de nye lokalers indretning. Ikke mindst til akustik og lydisolering.\nDenne del af opgaven er løst på forbilledlig vis. Den tidligere gymnastiksal fremstår i dag som to topmoderne musiklokaler, velegnet til såvel teoretisk musikundervisning, øvelokale og fuld musikalsk udfoldelse. Selv når begge lokaler er i anvendelse, er der næppe en lyd fra det ene lokale, der trænger indenfor i det andet.\nPå grund af den gamle gymnastiksals placering i forhold til resten af skolen, var det en del af opgaven at etablere en ny indgang. Et indgangsparti, der med sine store glasdøre og vinduespartier giver et lyst og indbydende indtryk.\nPå begge sider af indgangspartiet er indrettet lyse og indbydende fællesarealer, hvor eleverne kan opholde sig i forbindelse med opgaveløsning eller blot socialt fællesskab.\nEn gang med store glasvægge fører til den nye multihal. Her har eleverne på Roskilde Katedralskole fået 1.200 nye kvadratmeter, hvor de kan udfolde sig, hvad enten det gælder idræt, fællesarrangementer eller fester.\nHallen er 40 meter i længden og 35 meter i bredden. Et lyst og indbydende lokale, ikke mindst takket være det enorme panoramavindue, der dominerer facaden ud mod Holbækvej. Det er muligt at mørklægge hallen takket være store, frithængende solgardiner. Når de ikke er i brug er de næsten usynlige. Ved brug kan de mørklægge hallen fuldstændigt, idet de enkelte duge er monteret, så de overlapper hinanden.\nSolgardinerne er leveret af Jyllands Markisefabrik A/S, der trods navnet har adresse i Slagelse. De har også leveret solgardiner til hallens øvrige vinduespartier. Panoramavinduet sikrer optimal udnyttelse af dagslyset og aktiverer kun loftarmaturerne i det omfang det er nødvendigt, for eksempel på grå og overskyede vinterdage.


Danskerne skrider stadig fra p-bulerne – Ekstra Bladet\n28. nov. 2019 kl. 15:31\nDanskerne skrider stadig fra p-bulerne\nLangt de fleste, som har fået en parkeringsbule, oplever, at der ikke bliver efterladt kontaktoplysninger\nHar du nogensinde fundet en bule i din parkerede bil, uden at 'gerningsmanden' har efterladt sine kontaktoplysninger efterladt? Så er du ikke alene. Pr-foto\nMeget tyder på, at vi kæmper med at være ærlige, når det handler om parkeringsbuler. En ny undersøgelse, som Kantar Gallup har lavet for Gjensidige Forsikring, viser, at fire ud af ti danskere har fået en eller flere parkeringsskader inden for de seneste tre år. Kun i ni procent af tilfældene er der nogen, som har taget ansvar for skaden.\n- År efter år kan vi desværre konstatere, at der stadig er alt for mange, der får de her fuldstændig unødvendige parkeringsskader. Og det er simpelthen ikke godt nok, at størstedelen stadig ikke giver sig til kende, når de er kommet til at ramme en anden bil, siger Henrik Sagild, skadedirektør i Gjensidige Forsikring, i pressemeddelelsen.\nHos Gjensidige bliver der anmeldt flere end 8000 p-skader om året, hvilket gør det til den mest hyppige bilskade, og gennemsnitsprisen for en parkeringsskade ligger i omegnen af 10.000 kr.\nI undersøgelsen tilkendegiver 91 procent af de adspurgte, at der ikke var efterladt kontaktoplysninger, da deres bil fik en parkeringsskade. Samtidig svarer hele 97 procent af de adspurgte 'nej' til, om de inden for de seneste tre år har lavet en skade på en bil og forladt stedet uden at efterlade kontaktoplysninger.\nTrængsel i denne tid\nNovember og december er ifølge Gjensidige Forsikring sædvanligvis de måneder, hvor flest biler får buler på parkeringspladsen.\n- Black friday, jul og januarudsalg er alle ting, der får bilisterne til at besøge indkøbscentrene. Det betyder derfor mere trængsel på parkeringspladserne og flere skader. Det er vigtigt, at folk er ekstra opmærksomme i disse måneder, hvor der ofte er kamp om parkeringspladserne, siger Henrik Sagild.\nGjensidige Forsikrings undersøgelse er ikke den eneste, som viser, at danske trafikanter er særdeles dårlige til at efterlade kontaktoplysninger. Som Ekstra Bladet tidligere har fortalt viste en undersøgelse foretaget blandt 723 bilejere af Autobutler, at 88 procent har oplevet at få deres bil beskadiget af en anden bilist, mens den var parkeret. I hele 93 procent af tilfældene er det endt med, at skadeforvolderen er stukket af fra skaden uden at efterlade kontaktinformationer.\nHvis vi overværer en anden stikke af fra en parkeringsskade, vil mange ifølge undersøgelsen for Gjensidige Forsikring vælge at notere bilens nummerplade og efterlade en seddel til ejeren af den skadede bil. 25 procent vil desuden både notere nummerplade og ringe til politiet.


Grise Bamse - 25 Cm - Wild Planet → Køb billigt her\nPapegøje Bamse - 26 Cm - Orbys\nKanin Bamse / Kaninbamse - 20 Cm - Orbys\nGrise Bamse 25 Cm Wild Planet\nGrise Bamse - 25 Cm - Wild Planet\nSuper sød lyserød gris fra Orbys. Perfekt som krammebamse eller til at lege med!\nMan siger, at grise er lige så kloge som hunde, så denne gris med sin bløde pels og yndige, blå øjne kunne være en skøn følgesvend til det lille barn.\nFakta om Grise Bamse - 25 Cm - Wild Planet\nKrammebamse, Sovedyr, Tøjdyr, Grisebamse, Gris Bamse, Grise Bamse, Legetøj\nNår man handler på nettet er sikkerhed kolossal vigtig, og det er naturligvis noget, Gucca prioriterer højt. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi fået den bedste garanti for, at sikkerheden bag din online betaling er i orden. Derfor er handel og betaling hos Gucca altid fuldstændig sikkert.\nNår vi siger 30 dages returret, så mener vi det selvfølgelig på alle vores varer. Det medfører, at hvis du af den ene eller anden grund ikke ønsker din vare, kan du uden videre returnere varen til os, hvorefter dine penge bliver refunderet. Du er selvfølgelig velkommen til at tage kontakt til os, hvis du måtte have spørgsmål, før du sender et produkt tilbage.\nAt du som kunde hos Gucca modtager dit produkt både sikkert og hurtigt, er af stor betydning for os. Det betyder, at hvis varen er på lager, så modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du ved hvert enkelt produkt altid kan se den aktuelle lagerstatus. Du har altid mulighed for at sende en e-mail eller ringe til os, hvis du har spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus.\nI vores webshop er det muligt at vælge mellem adskillige betalingsmetoder. Du bør selvfølgelig benytte den betalingsform, der passer lige til dig. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken af vores betalingsformer du gør brug af. Se de betalingsmuligheder du har hvis du benytter linket. Anvender du betalingskort, så giver det dig den fordel, at vi først trækker penge fra din bankkonto, den dag produktet sendes afsted til dig.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du velkommen til at tage fat i os. Alle hverdage imellem klokken 10-15 sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi sidder klar til at yde dig den assistance, du ønsker, med godt humør og et smil på læben.\nHvis du har behov for det, så har du mulighed for at spore din ordre, fra det øjeblik vi sender din forsendelse, til den er dig i hænde. Du kan logge ind på din egen ordreside, så snart dit køb er færdiggjort. Du kan følge med i, hvornår vi sender din forsendelse, på din personlige ordreside. Når vi sender din pakke, vil du i samme øjeblik modtage en e-mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Grise Bamse - 25 Cm - Wild Planet\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_legetøj path_legetøj_forside path_legetøj_legetøj path_legetøj_bamser path_legetøj_krammebamser path_legetøj_grisebamse25cmwildplanet