− Her er ekspressionisme, så det basker! | AabybroPosten.dk\nBerit Elmkvist Kristiansens Sorring-keramik fik anmeldelsen »en farverig nyfortolkning af Asger Jorn« i Ingelise Krarup Andersens åbningstale.\nÅbningen af Kunst på Øland tiltrak 150 gæster, der kom fra alle hjørner af Jammerbugt foruden de steder rundt om i landet, hvor de 22 udstillere har hjemme.\nInitiativtagerne Karen-Margrethe Lauridsen (tv) og Lise Nielsen (i højre hjørne) kunne med både glæde og stolthed lytte til Ingelise Krarup Andersens anerkendende og malende ord om Kunst på Øland 2019.\n- Ren impressionisme! kaldte Ingelise Krarup Andersen værkerne bag sig, udført af maleren Jørgen Agerbæk.\nJørgen Agerbæk, der har over 40 år på bagen som maler, fortæller, at hans udstillede billeder er blevet til med lærred og pensler direkte på Sæby Nordstrand i sommeren 2019. Hvis man mærker efter, er der endda sand, der har sat sig fast i de våde akrylfarver undervejs i processen. – Jeg bruger teknikken fra akvarel og lade det hvide fra lærredet skinne igennem, fortæller Sæby-kunstneren.\nFotoudstillingen »0-100 år i Jammerbugt« vakte behørig opmærksomhed, og adskillige af de fremmødte kunne genfinde sig selv blandt de 101 portrætterede indbyggere fra hele kommunen.\nPå væggene ses malerier af Henrik Schütze og Lars Kristian Hansen, og på podierne dukker Anders Gjerding Geertsens bronzeskulpturer frem.\nHvis de ikke selv var fotograferet, så havde flere af gæsterne familiemedlemmer, der var portrætteret af Øland-fotografen Finn Kruse.\nJazztrioen Blue Cats fornøjede gæsterne undervejs i ferniseringen.\nD. 11 september 2019 - kl 08:00\n− Her er ekspressionisme, så det basker!\nFERNISERING: Kunsthistoriker Ingelise Krarup Andersen tog tilhørerne med på en imaginær rundtur til de 22 udstillingsstande, da hun holdt åbningstalen til årets Kunst på Øland\nØLAND: Der lød mange anerkendende ord til de 22 udstillere, da der var fernisering på Kunst på Øland med ikke færre end 150 gæster. Ikke mindst var der ros til initiativtagerne Karen-Margrethe Lauridsen og Lise Nielsen, der for femte gang kunne byde velkommen i Øland Medborgerhus som en yderst velegnet ramme om udstillingen.\nLise Nielsen glemte i sin velkomsttale ikke de mange energiske hjælpere, som igen gjorde det muligt at skabe så stort og alsidigt et arrangement.\n− Formålet er at vise kunst, som vi normalt ikke ser her på egnen, fastslog hun, hvilket kunne dokumenteres i kunstnerkataloget, der talte udstillere så langt væk fra som København, Falster og Sønderborg. Også internationalt kendte aktører var repræsenteret på de tre dages kunstudstilling.\nÅbningstalen var lagt i hænderne på kunsthistoriker Ingelise Krarup Andersen, Nørresundby, der følte sig rørt over at se den store mangfoldighed og overflod, som udstillingen repræsenterede. Hun stillede spørgsmålet: »Hvad kan kunst?« og nævnte det stigende fokus på sammenhængen mellem sundhed og kultur.\n− Det kan dog ikke bevises, at en indsprøjtning kultur hjælper syge, men det kan faktisk konstateres, at det er et skridt på vejen. Den syges verden åbnes op ved hjælp af kunsten.\n− Men hvorfor skal kunsten vejes på, hvad den kan, og ikke, hvad den er? fortsatte kunsthistorikeren og fastslog, at kunsten er et fristed, hvor man kan beundre en eksistentiel alvor, som man ellers ikke rigtig kan finde i vores tid.\n− Det er værkerne, der betyder noget. De indeholder fortællingerne, danner billederne og stiller spørgsmålene. Vores egen historie og vore egne livserfaringer sættes dermed i perspektiv.\nIngelise Krarup Andersen tog derefter tilhørerne med på en lille imaginær rundtur i udstillingen:\n− Her er ekspressionisme, så det basker til noget! sagde hun i sin anmeldelse af udstillingens 12 malere. − Der er knald på farverne i stilleben, opstillinger og helt abstrakte billeder.\nMed henvisning til Sæby-maleren Jørgen Agerbæk, hvis billeder hang lige bag ved hende, citerede Ingelise Krarup Andersen en kunstanmelder for, at »han maler lyset ind i de store lærreder«. – Det er ren impressionisme! tilføjede hun.\nMed i kunsthistorikerens gennemgang var der også malende beskrivelser af de udstillede værker inden for tegning, grafik, fotografi, keramik, smykker, glas og kunsthåndværk. Berit Elmkvist Kristiansens keramik – som ottende generation på Sorring Lervarefabrik – kaldte Ingelise Krarup Andersen for »en farverig nyfortolkning af Asger Jorn«, og Søren Wullums »humorismer« blev karakteriseret som »hverdagens mange paradokser udført i stentøj«.\nRigtig stor opmærksomhed fik også fotograf Finn Kruse, der i samarbejde med Lise og Hans Christian Nielsen har udvalgt og fotograferet 101 indbyggere fra alle hjørner af Jammerbugt Kommune i alderen 0-100 år. Én unavngiven person for hver årgang.\n− Der er urbilleder på færde hos Finn Kruse, og urportrættet fortælles også i bronze, sagde Ingelise Krarup Andersen med henvisning til udstilleren Anne Mette Borgkvist.\nEfter åbningstalen kunne gæsterne summe rundt i medborgerhusets lyse lokaler, nyde et glas vin og lade sig fornøje af tonerne fra jazztrioen Blue Cats, anført af Jørgen Henrik Nielsen på piano.


Feriebolig Roccamandolfi | Lej nemt feriebolig eller ferielejlighed i Roccamandolfi\nLej feriebolig i Roccamandolfi med vores søgemaskine. Vi har samlet feriehuse og ferielejligheder i Roccamandolfi fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer din feriebolig i Roccamandolfi med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler feriehuse og ferielejligheder i Roccamandolfi på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som de også kan lejes til på udlejningsbureauernes egne portaler.\nCampaya har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske feriegæster godt afsted på rejser til Roccamandolfi. Når I er indlogerede i jeres feriebolig Roccamandolfi, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller terrassestolen med en god kop kaffe, en kold øl eller måske et glas vin og ellers bare nyde hinandens selskab. En ferie i feriebolig i Roccamandolfi er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med hyggelige gåture og oplevelser i nærområdet og med brætspil ved spisebordet eller familiemiddage på terrassen.\nHos Campaya har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores søgemaskine og finder den perfekte feriebolig Roccamandolfi, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres feriebolig Roccamandolfi på Campaya.dk.\nFeriebolig i Roccamandolfi for enhver smag\nDer findes ferieboliger i Roccamandolfi og omegn for enhver smag. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Roccamandolfi, og I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde den indkvartering, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres feriebolig Roccamandolfi må koste, hvilken periode I skal bruge boligen i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være en et feriehus eller ferielejlighed Roccamandolfi med pool og meget mere.\nHvis der ikke er en ferielejlighed eller et feriehus Roccamandolfi, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige muligheder ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et feriehus eller en ferielejlighed Roccamandolfi, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder den feriebolig Roccamandolfi, som passer bedst til jeres ønsker.\nFå en minderig ferie i Roccamandolfi\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med badeture til stranden, hygge og plasken i poolen og ture ud til lokale seværdigheder. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og en feriebolig Roccamandolfi er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en tur til sydens sol, som står knivskarpt i din erindring?


Gulvet bestemmer indretningen - Bolig Magasinet\nGulvet bestemmer indretningen\nHos familien Thomsen i Jels er indretningen tilpasse de lange Douglas-gulvplanker fra gulvfirmaet Dinesen. Over alt er der rene linjer og stringent design\nCharlotte og Niels Erik Thomsen fandt for ti år siden deres drømmehus i Jels i det sydlige Midtjylland. Parret har selv stået for renovering og indretning af huset. Drømmen var at skabe lys og masser af rum, og derfor er alle vægge i opholdsrummene brudt ned. I stedet er der skabt små oaser, som dette læsehjørne.\nFor at skabe sammenhæng mellem de enkelt oaser har Charlotte og Niels Erik valgt 10 meter lange og 30 cm brede Douglas gulvplanker fra Dinesen, der binder opholdsarealerne sammen. For at gøre rummene så lyse som muligt, er der ovenlysvinduer og gulvet har fået lud og hvid sæbe.\nFra opholdsrummet er der direkte adgang til den skønne, grønne have, hvor familien har skabt en oase, der er nem at vedligeholde. Du kan gøre det samme som Charlotte ved at lægge fliser og placere smukke krukker med blomster og planter på fliserne. På den måde er du fri for at skulle bruge meget tid på havearbejde og samtidig kan du nemt rykke rundt på potterne.


Ghost in the Shell - anmeldelse: I en ikke så fjern fremtid kæmper Scarlett Johansson for at bevare et minimum af menneskelighed | Information\nBatou (Pilou Asbæk) og Major (Scarlett Johansson) er på jagt efter en mystisk terrorist og hacker i Rupert Sanders’ ’Ghost in the Shell’. Foto: UIP/Paramount Pictures\nLad det være sagt med det samme: Rupert Sanders’ liveaction-udgave af Ghost in the Shell er ikke lige så god som den japanske tegneserie og de japanske tegnefilm, den er baseret på. Den er mindre spirituel, mindre kompleks og mindre banebrydende.\nMen det er dog ikke nogen dårlig film – faktisk er den ganske glimrende, og det skyldes både Scarlett Johansson og danske Pilou Asbæk, der spiller to af hovedrollerne, en betagende billedside og en historie, der udforsker forholdet mellem mennesker og maskiner.\nGhost in the Shell foregår i en åbenbart ikke så fjern fremtid i en af den slags overvældende, uudgrundelige storbyer, som William Gibson skrev om i sine tidligste cyberpunk-bøger, og som blander nedslidt og hightech og er fuld af alverdens nationaliteter og hudfarver.\nSom destruktionslystne Godzilla’er bevæger tårnhøje hologramreklamer sig rundt i det bylandskab, hvor elitesoldaten Major (Johansson) og hendes højre hånd, Batou (Asbæk), forsøger at finde frem til en terrorist og hacker, Kuze (Michael Pitt), der én efter én dræber mennesker, som har haft at gøre med et mystisk projekt hos samme hemmeligheds- og magtfulde våben- og teknologivirksomhed, som gav Major en ny krop. Er der mon en sammenhæng?\nMajor er en blanding af menneske og maskine, den første af sin slags, og hun har af videnskabskvinden Ouelet (Juliette Binoche) fået en menneskehjerne transplanteret over i en menneskelignende robotkrop.\nBrudstykker af Majors minder om tiden før, en ulykke angiveligt slog hende ihjel, dukker indimellem op, især efter hendes første sammenstød med Kuze, og det forstærker kun Majors eksistentielle tvivl: Er hun menneske eller maskine?\nDet samme kan man næsten sige om Batou, der som stort set alle de øvrige medlemmer af Majors deling har fået forstærket sin krop ad mekanisk og elektronisk vej. Senest har han fået indopereret nye øjne – de ligner mere et par små kikkerter – der både giver ham røntgensyn og mulighed for at se i mørket.\nOg således cirkler Ghost in the Shell om et emne, som synes at være en af den moderne videnskabs næste store udfordringer, og som også flere andre film og tv-serier – Hende, Westworld, Ex Machina – har tumlet med i de senere år: Hvad gør egentlig et menneske? Er det kun sjælen og ånden, ikke kroppen? Deraf i øvrigt også filmens titel, Ghost in the Shell, der mere eller mindre direkte oversat betyder ’ånden i maskinen’.\nMan kan sagtens argumentere for, at Rupert Sanders og hans manuskriptforfattere – Jamie Moss, William Wheeler og Ehren Kruger – burde have dykket endnu mere ned i materien, end de gør. Og som forlægget gør. At de filosofisk og metafysisk burde have været lidt mere eventyrlystne og lidt mindre fokuseret på, om publikum nu kunne følge med.\nMen det er trods alt sjældent at se så stort anlagt en film tillade sig at være så eftertænksom som Ghost in the Shell, der samtidig får en vis dybde og tyngde forærende alene takket være Scarlett Johanssons tilstedeværelse.\nScarlett Johansson, der også har fysikken til at spille rollen som den toptrænede Major, har nærmest gjort det til et speciale at inkarnere eksistentielt udfordrede figurer, som må kæmpe for at bevare et minimum af menneskelighed.\nDet gør hun også i Under the Skin, Hende, Lucy og til dels Avengers-filmene – og hun gør det med den helt rigtige blanding af stålsathed, intelligens, nysgerrighed og sjælfuld melankoli. Pilou Asbæk er bred, muskuløs og god som den loyale Batou, der vil gøre hvad som helst for Major, og instruktøren og skuespilleren Takeshi Kitano er indbegrebet af japansk coolness i rollen som deres chef, Aramaki.\nOfte er det dog filmens mageløse billedside, der løber med al opmærksomheden. Jovist er der hentet inspiration i alt fra William Gibsons bøger og japanske tegneserier til film som Blade Runner, Det femte element, den animerede Big Hero 6 og selvfølgelig filmforlægget, Mamoru Oshiis originale anime, Ghost in the Shell.\nMen Rupert Sanders får alligevel noget forholdsvis nyt og spændende ud af sin version af fremtiden med en organisk blanding af faldefærdige og nye bygninger, af mursten, beton, glas og stål, af regnvåde gader, neonlys og kæmpe reklamebillboards, der bevæger sig og taler til potentielle kunder.\nDet er ikke nogen lys og håbefuld verden, Ghost in the Shell foregår i, men den er alligevel sært dragende. Og det samme er filmen.\n’Ghost in the Shell’. Instruktion: Rupert Sanders. Manuskript: Jamie Moss, William Wheeler og Ehren Kruger. Amerikansk (Biografer verden over)\nPilou AsbækScarlett JohanssonJuliette BinocheWilliam Gibson


Autisme er udbredt i IT-miljøer\nDe karaktertræk, der følger med en mild form for autisme som for eksempel Aspergers syndrom, går godt i spænd med arbejde inden for IT.\nFredag d. 28. december 2012, kl. 16.00\nOpdateret fredag d. 28. december 2012, kl. 16.00\nAtle Skretting, teknofil.no\nBeskrivelsen af en person med Aspergers syndrom minder om det billede, vi har af den klassiske nørd fra før i tiden: ensporet og en enspænder, der kun er interesseret i én ting og overser alt andet. Mennesker med diagnosen har gerne stærk interesse for specifikke og snævre områder, og de kan blive stærkt opslugt af en enkelt ting, som trækker stort fokus.\nForskning viser, at disse egenskaber passer særdeles godt i IT-miljøer.\nForskning på området viser da også, at Aspergers syndrom og autisme er overrepræsenteret i områder med store IT-miljøer. I USA's IT-mekka Silicon Valley er diagnosen eksploderet de sidste 20 år. Vi finder den også overrepræsenteret i nærheden af Microsofts hovedkvarter i staten Washington samt i nærheden af IBMs central i New York. I fjor viste en hollandsk undersøgelse en direkte sammenhæng mellem antallet af børn født med autisme eller Aspergers i områder med en stor koncentration af IT-folk i forhold til resten af samfundet.\nFlere studier har vist, at forældre og bedsteforældre til børn med autisme påfaldende ofte er ingeniører eller forskere, og at matematikere oftere har slægtninge med autistiske træk end resten af befolkningen. I den sociale verden er det ikke nødvendigvis nogen fordel at have et præcist blik for detaljer, men når det kommer til matematik, data, katalogisering, musik, lingvistik, ingeniørfag og videnskab, vil denne egenskab som regel føre til succes frem for fiasko, viser studierne.\nMeget tyder på, at Aspergers syndrom og andre former for autisme kan være arveligt. Hans Asperger, som lidelsen er opkaldt efter, fandt ud af, at bestemte symptomer var almindelige blandt patienternes familiemedlemmer - særligt hos fædrene.\nDer er en tendens til, at syndromer går igen i familier. I en familie med en autist findes ofte lignende symptomer hos andre familiemedlemmer så som mindre problemer med social omgang, sprog eller læsning. De fleste undersøgelser tyder på, at de forskellige typer af autisme har fælles genetiske mekanismer, og at det genetiske i Aspergers syndrom er endnu stærkere.\nI Eindhoven, der er et IT-knudepunkt i Holland, opdagede man, at 229 børn ud af 10.000 (svarende til 2,29%) lider af en eller anden form for autisme, hvilket også inkluderer Asperges. I to tilsvarende byer var tallet på 84 og 56 tilfælde ud af 10.000 (hhv. 0,84% og 0,56%). Mens cirka 30 procent af alle i Eindhoven arbejder med IT, har de to andre byer blot halvt så mange IT-folk.\nI en større artikel har nyheds- og sladderbloggen Gawker fremhævet Facebooks grundlægger Mark Zuckerberg, der rygtes at have diagnosen. Selv om Zuckerberg selv ikke har kommenteret påstandene, belyser artiklen en række symptomer hos ham. Han beskrives som manisk fokuseret på det, han arbejder med, hvilket har ført til, at hans kone ønskede en garanti på, at de kunne få mindst 100 minutter sammen i enerum om ugen, hvis de skulle flytte sammen.\nLæs også: Facebooks far giver milliarder til velgørenhed\nDet fremhæves også, at han ikke har noget naturligt samspil med den, han taler med, og at han snakker uden lidenskab i et monotont leje samt virker fjern under samtaler. Derudover skulle Zuckerberg også mangle humoristisk sans. Læs Gawkers diagnose her og bedøm selv.\nI områder som Silicon Valley har virksomhederne fået øjnene op for, at enkelte - særligt folk med Aspergers - kan være utrolig gode til at arbejde med IT, selv om de rent socialt ikke er blandt de stærkeste. Tendensen ser vi også i Danmark, hvor den aarhusianske IT-virksomhed Specialisterne primært består af personer med en mild form for autisme. Det foregår med stor succes under sloganet »passion for details«.\nLæs også: Forstå autisme (kræver PLUS-adgang)


Korngården er vækket af tornerosesøvnen - Licitationen\nKorngården er vækket af tornerosesøvnen\n244 boliger i fire blokke i Ballerup er genopstået som nyt, flot, moderne og bæredygtigt byggeri. Her er horisonten udvidet både fysisk og menneskeligt. Brugeradfærden måles i hver lejlighed, og det er beboerne begejstrede for - for de sparer mærkbart. Her fortæller DAB, Dominia og Domus om den 330 mio. kr. dyre renovering, hvor “Væk med skimmelsvamp, byggeskader og kedeligt præg” har været afgørende fokuspunkter.\nDet er ikke til at se det, hvis man ikke lige ved det. Ikke til at se, at Korngården 2018 i Ballerup i bund og grund er et byggeri fra 1958. Der er over tre år brugt 330 millioner kroner på den renovering, der lige er gennemført. Fra kedeligt til spændende. Fra lukket til åbent. Fra energitungt til energirigtigt. Der er udvidet, ændret, moderniseret\nog åbnet op. Der er skabt portåbninger, stier, grønne områder og fælleshus. Som arkitekten Jesper Ingemann Mogensen siger: - Her har alle beboere fået deres horisont udvidet. Fysisk og menneskeligt. En gennemgribende helhedsplan har omskabt de fire lange, ens boligblokke til et indbydende byggeri. 248 ens lejligheder uden altaner er blevet til 244 lejligheder i flere variationer - med altaner. Farvel til byggeskader, kuldebroer, forekomst af skimmelsvamp og utidssvarende køkken- og badefaciliteter. Farvel til et meget lidt indbydende byggeri, der med en ældre arkitekts ord her i 2018 var bygget, så ”alle skulle have det lige kedeligt”.\nGevaldigt arkitektonisk løft\nI et samarbejde mellem DAB, Dominia og Domus har Korngården gennem de sidste tre år gennemgået en totalrenovering. Den overordnede vision for projektet: økonomisk, social og miljømæssig bæredygtighed, Boligbyggeriet har fået et gevaldigt arkitektonisk løft og er blevet vækket af årtiers tornerosesøvn. I dag fremstår Korngården med to-, tre- og fireværelseslejligheder; 244 boliger i alt - i syv opgange er der indrettet kørestolsegnede boliger og installeret elevatorer. Tidssvarende og indbydende, lyse, sunde og større. Og med et energiforbrug, der er under det halve.\nDrastisk og visionært\n- Når nu vi skulle renovere byggeriet så drastisk, vil vi også gerne sikre os en stor energibesparelse. Vores ambition er at spare 60 procent på vand, varme og el i forhold til før renoveringen, fortæller Steen Ejsing, byggechef hos DAB.\nEnergirenoveringen består blandt andet af efterisolering og installation af nyt ventilationssystem, der genvinder varmen og sikrer et godt indeklima. Selv om det har kostet at foretage denne gennemgribende renovering af byggeriet, har det godt kunnet betale sig i stedet for at bygge nyt. Blokkene er løbende blevet afleveret. De første beboere flyttede tilbage for halvandet år siden. Det totale byggeri blev afleveret for få uger siden - den 24. oktober.\nNoget helt nyt er et projekt med måling af forbruget:\n- I hver bolig sidder en lille skærm. Den tænder, når beboerne går ud og ind. Her vises forbrug af el, vand og varme. Her vises luftfugtigheden, og her popper gode råd op. Beboerne kan selv indstille nogle mål, og skærmen viser så, i hvor høj grad de er blevet nået. En måde at få lejerne motiveret til at have en mere bæredygtig adfærd, fortæller Jesper Ring, projektleder og partner i det rådgivende ingeniørfirma Dominia. Steen Ejsing fortæller om baggrunden for målingerne:\n- Vi vil gerne med dette projekt forsøge at påvirke den enkelte beboers adfærd. Indtil videre kan vi se, at vi har opnået store besparelser. Jeg ved endnu ikke, om vi når de 60 pct., men vi er stadig i gang med en proces, siger han. Beboerne er begejstrede for\nløsningen, og målet er, at de kan bruge skærmen til mere end bare overblik over deres eget forbrug, for eksempel til nyheder og kommunikation med ejendomskontoret.\nHan fremhæver også boligernes grønne kontakter, der er beregnet til alt udstyr med et standby-forbrug. Med et tryk på den grønne kontakt kan strømmen til al styret afbrydes nemt.\n- I det hele taget er der satset på mange energirigtige tiltag hele vejen rundt. En rigtig god energirenovering, siger Jesper Ring.\nNye porte og facader\nFire lejligheder er nedlagt for at skabe plads til fire porte gennem de fire boligblokke. Et tiltag, der har banet vej for, at byggeriet ikke som hidtil lukker af, men åbner for omgivelserne. Ud over at renovere er boligerne blevet udvidet. Det er sket ved, at boligblokkene har fået nye facader, karnapper og altaner. Et greb, der har været muligt, fordi de gamle facader ikke var bærende, og de nye kunne trækkes helt ud under tagudhængene.\nSlut med at vende ryggen til\nDet er det rådgivende ingeniørfirma Dominia, der har haft det overordnede ansvar for hele ingeniørdelen af det store byggeri.\n- Byggeriet åbner med de fire portgennemgange op i stedet for at vende ryggen til. De få kvadratmeter, det har kostet, er givet godt ud, fastslår Jesper Ring.\nStørre og bedre boliger\nI snit er der brugt godt 1,3 mio. kr. på renoveringen af hver bolig, men beboerne slipper for urimelige huslejestigninger. Af de cirka 330 mio. kr., hele renoveringen har kostet, har Landsbyggefonden nemlig bidraget med cirka halvdelen. - Boligerne har fået flere kvadratmeter. Alle har fået større og helt moderne badeværelser og nye køkkener. Alt i alt større og bedre boliger og et langt pænere og mere indbydende byggeri, siger Jesper Ring.\nDomus Arkitekter har bæredygtighed som tilgang for alle opgaver. Det sker ud fra et system, der fastlægger en bæredygtig standard baseret på at komme hele vejen rundt og ikke kun måle på enkelte parametre.\n- Helheden rimer godt med vores tilgang til arkitekturen, siger Jesper Ingemann Mogensen, arkitekt, bygningskonstruktør og partner i Domus og påpeger, at en totalløsning var påkrævet, da der har været ret alvorlige udfordringer med skimmelsvamp og utætte facader.\nKarnapperne, glughullet og horisonten\nMed nye karnapper og altaner er boligerne udvidet både fysisk og menneskeligt. - For den enkelte beboer er det i lejlighederne sikret ved, at de - i stedet for at se ud af et glughul på en flad facade - fra karnappen nu også kan se ud af et hjørnevindue. For det totale byggeri er det sket ved, at hvor der før var en klar forside og en meget klar bagside, er der nu med porte gennem blokkene skabt meget bedre sammenhæng i området.\n- Vi kan vel sige, at der nu er to forsider, og der er skabt mulighed for et helt andet liv i området, også med haver ved stuelejlighederne, lyder det fra Jesper Ingemann Mogensen.\nNogle beboere var bekymrede ved tanken om at åbne byggeriet op, så det også inviterer andre ind i området. En bekymring, der er vendt til begejstring. Jesper Ingemann Mogensen roser afdelingsbestyrelsen for det fremsyn og mod, den har vist ved at gå i dialog med beboerne og få dem overbevist, og påpeger, at beboerne har fået rigtig meget for de penge, der er brugt på renoveringen.\nDet kan Steen Ejsing bekræfte: - Generelt er folk rigtig glade for det. De har fået en superfed lejlighed. Altaner, nye køkkener og badeværelser. De tilbagemeldinger, vi får fra beboerne, er kun positive - bortset fra nogle mindre ting. Og så er beboerne ved at være lidt trætte af at bo på en byggeplads. I forbindelse med renoveringen af Korngården udvikler Keep-Focus en brugervenlig visualiserings-app til beboerne.\nMagasinet Bæredygtighed udkom d. 28/11. Læs alt om Korngården og meget mere omkring tendenser i byggebranchen og deltag i debatten på vores LinkedIn Gruppe: Byggemomentum\nKnap 13.000 kvadratmeter erhvervsbyggeri med udsigt til motorvejen 12:12\nLimfjordstunnelen har det bedre end ventet 10:20\nNyskabende stikforbindelser på hi Tech & Industry 1.-3. oktober


Sådan får du det mest vedligeholdelsesvenlige køkken - nogensinde - Inos\nAf Inos • Den 19. september 2019 27. september 2019 • I Indretning\tIndretning bordplade, køkken 0\nHvis du nyligt har fået børn, eller du har haft det i mange år, ved du, at det at bruge tid i køkkenet kan være så besværligt. Når børnene kommer op i tre-års alderen, begynder der især at ske ting og sager, og en vendt ryg i fem sekunder er oftest lig med en skål havregryn på gulvet, en smadret fjernbetjening og selvfølgelig en træt far eller mor.\nDet er derfor en supersmart investering af din tid og penge, hvis du sørger for, at dit køkken er så nemt at bruge og rengøre som muligt.\nHav materialer, der er nemme at gøre rene\nJa, så er det faktisk ikke sværere. Hvis du vil gøre det ekstra nemt for dig selv, bør du få dig en bordplade af laminat, hvis ikke du allerede har en. Den er nemlig nemmest at holde, svær at ridse og skade samt nem at tørre af.\nNår det kommer til ovne, er det fedest, hvis du anskaffer dig en, som har et selvrensnings-system. Du skal i hvert fald ikke få dig en med en ru overflade – så kan du ikke bruge brun sæbe-metoden.\nEn kogeplade med induktion er klart nemmest at gøre ren frem for eksempel et gaskomfur. Der skal du ikke til at pille dele fra hinanden, hver gang overfladen skal tørres over med en ren karklud. Disse ting er altså værd at have in mente, når du skal have nye køkkenting.\nDet gør jeg også, tænker du måske. Men vi snakker om at rydde op samt organisere på den smarte måde.\nNår du rydder ud en sjælden gang imellem, skal du sørge for at stille dine forskellige køkkensager og råvarer ind på dine hylder alt efter, hvad der skal være nemmest tilgængeligt. Og der ved kun du, hvad der fungerer. Hvis du bager hver dag, skal du selvfølgelig have mel og gær til at stå klar, så det er nemt at hive fat i.\nDerudover skal du altså sørge for at smide det ud, du ikke bruger. Hvis du har mange marmelader stående af en eller anden grund, som du ikke får brugt, så giv dem videre.\nHvis du har ottehundrede køkkenredskaber, men du foretrækker den gamle kitchenaid til alt, ja, så er det altså ud med alt det andet.


Mulig skattelettelse på vej til tradere - Daytrader.dk\nArtikler daytrader NYHEDER skat\nOpdatering: Venstre-regeringens 2025-plan er trukket tilbage. Den nye regering vil fremsætte ny plan i løbet af foråret 2017.\nI disse dage fylder regeringens 2025-plan voldsomt i den politiske debat. Det endelige udfald af planen er fortsat usikkert, men på visse punkter rummer udspillet godt nyt for tradere. Venstre foreslår nemlig en generel lettelse af skatten af såvel aktieindkomsten som kapitalindkomsten.\nLavere skat på aktieindkomst i den lave ende af skalaen\nSåledes foreslås det, at den lave skattesats på aktieindkomst op til 51.700 kr. nedsættes fra 27% til 25% svarende til en besparelse på ca. 1.000 kr., hvis ens indkomst netop udgør 51.700 kr. Herudover indføres en ny progressionsgrænse for indkomstintervallet mellem 51.700 kr. og 150.000 kr. på 35% svarende til en besparelse på knap 7.000 kr., hvis ens indkomst ligger i den øvre ende af intervallet. Aktieindkomst udover 150.000 kr. skal fortsat beskattes med 42%. For ægtefæller gælder dobbelt op på intervallerne.\nLavere skat på kapitalindkomst i den høje ende af skalaen\nHerudover foreslås det, at nettokapitalindkomst over det såkaldte bundfradrag på 42.300 kr. (dobbelt op for ægtefæller) udelades fra topskattegrundlaget. I gennemsnit vil nettokapitalindkomst således marginalt set blive beskattet med ca. 37% i stedet for ca. 42%. Dette er en klar sænkning af marginalskatten, og kommer primært de rigtig gode tradere til gode (dvs. ved indkomster over 467.000 kr. efter ambi tillagt pristalsregulering og bundfradraget for nettokapitalindkomst).\nÆndret beskatning af udenlandske fonde\nEndelig foreslås det at udenlandske fonde – dvs. investeringsforeninger, herunder Exchange Traded Funds (ETF) – fremover vil blive beskattet som aktieindkomst på linje med danske investeringsforeninger. Det fremgår ikke helt tydeligt af Venstres forslag, hvorvidt der alene er tale om udbyttebetalende fonde eller om det ligeledes vil omfatte de akkumulerende ETF’er. I dag lagerbeskattes også danske akkumulerende investeringsforeninger som kapitalindkomst, hvilket derfor formentlig fortsat vil være tilfældet. Ændringen kan både medføre lavere og højere skat alt efter, hvad ens marginalskat er, men typisk vil der være tale om en lettelse.\nAlle ændringerne foreslås at træde i kraft 2018.\nHvorvidt Venstres forslag reelt har mulighed for at blive en realitet, er dog usikkert i det nuværende politiske miljø.\nLink til uddrag fra Venstres 2015 plan som omhandler ovenstående forslag\nTags: 2025 plan, aktieindkomst, aktuelt om skat, ETF, kapitalindkomst, skat, Skattenyhed


Magnesium til muskelspasmer - 2021\nMagnesium til muskelspasmer\nTilskud kan være nyttige til behandling af fibromyalgi og kronisk træthedssyndrom. Magnesium er en at tilføje til listen. Men hvorfor er magnesium nyttigt i behandlingen af FMS og CFS? Hvilken type magnesium fungerer bedst? Lad os undersøge en eller anden grund til, at magnesium kan hjælpe med at forbedre dine symptomer.\nMagnesium er en naturlig muskelafslapper.\nTidligere har jeg prøvet forskellige muskelafslappere til at behandle min FMS. Men ingen af dem fungerede så godt som magnesium. Jeg bemærkede et fald i intensiteten og hyppigheden af muskelspasmer i hele kroppen. Bogen, recept på naturlige kurer af James F. Balch, M.D. Den anbefalede dosis er i henhold til denne bog 250 mg to til tre gange dagligt. Dette er en højere end en normal anbefalet dosis. Eksperter er enige om, at mindst 500 mg og så meget som 1200 mg kan være nødvendigt for fibromyalgi-patienter.\nMagnesium kan hjælpe med at øge den samlede energi.\nNylige undersøgelser har vist, at personer med fibromyalgi har lave niveauer af magnesium i blodcellerne. Dette kan bidrage til trætheden, der opleves hos FMS- og CFS-patienter. Magnesium er medvirkende til at frigive energi til disse celler. Magnesiummangel er almindelige på grund af diæter, der er høje i forarbejdede fødevarer. Når en mangel opstår, kan personer opleve muskelsvaghed, søvnløshed, depression - alt sammen bidrager til et fald i energiniveauet. Udskiftning af magnesium og inklusive æblesyre til din tilskud kan hjælpe med at forbedre din energi.\nDer er en række forskellige typer magnesium, så hvilken er den bedste til behandling af fibromyalgi? Ifølge Dr. Balch foretrækkes magnesiumglycinat og magnesiumaspartat. Magnesiumcitrat i pille eller i flydende form (væsken markedsføres som et afføringsmiddel) er også effektive, men det har en tendens til at have en afføringsmiddel. Men det er den billigste af de forskellige typer magnesium.\nMadkilder til magnesium er som følger:\nFrugt: Avokado og tørrede abrikoser\nSoja: Tofu, sojamel og sojamælk\nNødder: mandler, brasilienødder, cashewnødder og pekannødder\nHele kerner: Hel hvede og brun ris\nDa den anbefalede dosis til FMS- og CFS-personer normalt er højere, kan diarré forekomme, især med magnesiumcitrat. Dette kan modvirkes ved tilsætning af calcium. Der er et antal magnesiumtilskud, der er lavet som en calcium / magnesium kombination. En liggedosis kan også fremme afslappende søvn.\nDette supplement har hjulpet mig såvel som mange andre i behandlingen af muskelspasmer. Hvorfor ikke tilføje magnesium til dit medicinskab.\nVideo Instruktioner: Magnesium - ein Muss für jeden Athleten? (September 2021).\nMagnesium til muskelspasmer, fibromyalgi og CFS, magnesium, muskelspasmer, fibromyalgi, kronisk træthed sundrome, fms, cfs, muskelsmerter, kosttilskud, calcium, magnesiumglycinat, magnesium aspartat, magnesiumcitrat, muskelafslappende middel, energi, træthed, spasmer, rykninger , magnesiumtilskud\nHvad hvis din baby havde en livsændrende lidelse? Vil du vide, før han blev født? Nogle læger og jordemødre tilbyder genetisk screening, en række tests, der er udført på dit blod (ikke babyens) for...\nMad der sænker blodsukkeret\nØnsker du, at du kunne sænke dit blodsukker naturligt? Der er et par fødevarer, der kan hjælpe dig med at bevare god blodsukkerkontrol. Disse kan let tilpasses til din normale diæt. Sørg for at teste...


Sådan får i den bedste teambuilding rejse med virksomheden – Tips til Sommerferien..\nnovember 23, 2017 admin Rejser i Udlandet 0\nNår det kommer til rejser med virksomheden, er det vigtigt, at de bliver arrangeret ordentligt. Det gælder ikke mindst, når det kommer til teambuilding rejser. Det er vigtigt med denne type rejser, at turen og aktiviteterne er planlagt efter de specifikke behov, som den enkelte virksomhed måtte have. Teambuilding rejser danner nemlig baggrund for medarbejdernes fremtidige præstationer, og dermed er det også afgørende for virksomhedens succes. Teambuilding rejser skal derfor planlægges efter virksomhedens og medarbejdernes behov, så det sikres, at man får det ønskede resultat efter rejsen.\nOverordnet set kan man definere teambuilding rejsers formål således, at rejsen skal styrke sammenholdet og samarbejdet mellem medarbejderne, så man dermed forstærker deres samlede potentiale i arbejdsrelaterede opgaver. Herunder ligger der blandt andet nogle sociale udviklingspunkter samtidig med, at medarbejderne skal lærer hinandens evner, styrker og svagheder bedre at kende, og det gælder både de personlige og de fagligt relaterede. Det kan være en rigtig god idé at alliere sig med nogen, som har erfaring og kompetence indenfor planlægning af rejser til virksomheder, når man vil arrangere den perfekte teambuilding rejse til virksomhedens medarbejdere. Da denne type rejser har stor indflydelse på virksomhedens fremtidige succes, er det meget vigtigt, at rejsen forløber hensigtsmæssigt, hvilket sikres ved at benytte et professionelt rejsebureau.\nVigtigt at kende behovet for teambuilding rejsen\nDa teambuilding rejser er mindst lige så vigtige som alle andre former for erhvervsrejser med virksomheden, er det også vigtigt, at disse rejser bliver arrangeret i overensstemmelse med de krav, som den enkelte virksomhed stiller og de behov, som de har. Teambuilding rejser kan både planlægges som en separat rejse, men der kan også planlægges teambuilding aktiviteter i forbindelse med en anden forretningsrejse. Hvis en større gruppe af virksomhedens medarbejdere er på forretningsrejse, kan de udnytte tiden på denne rejse fuldt ud ved at arrangere teambuilding aktiviteter undervejs på turen. På den måde kan man benytte alle forretningsrejser til at styrke medarbejdernes interne relationer og sammenhold.\nDet kan af flere årsager være en rigtig god idé at udnytte disse forretningsrejser til sådanne aktiviteter. Det er først og fremmest logistisk nemt, da medarbejderne i forvejen er samlet på denne rejse. Derudover kan teambuilding aktiviteterne styrke medarbejderne som gruppe, hvilket kan have effekt på den forretningsmæssige aktivitet, som er rejsens hovedformål. Dermed kan man hurtigt skabe mere værdi på flere områder i virksomhedens forretningsrejse. Teambuilding rejser arrangeres naturligvis også som rejser for sig selv, hvor hovedformålet er netop teambuilding. Da disse rejser udelukkende fokuserer på teambuilding, kan de være mere appellerende til større ændringer i virksomhedens medarbejderstab. Hele rejsen handler her om teambuilding og for at få det bedste ud af turen, er det vigtigt, at man inden rejsen skaber sig nogle idéer om, hvilke forventninger og behov man har til turen. Det kan være en stor hjælp at snakke med mennesker, som er kompetente på området, så man kan få beskrevet nogle behov for turen eller få specificeret behovene. Uanset om tankerne går på at arrangere en rejse, som udelukkende handler om teambuilding, eller om man vil planlægge teambuilding aktiviteter undervejs på andre forretningsrejser, er det en god idé at søge hjælp hos nogen, som er kendte og erfarne på området.\nVirksomhed, som er specialiseret i forretningsrejser, arrangerer den skræddersyede teambuilding rejse\nEn virksomhed, som er vant til at yde kompetent service til virksomheder omkring forretningsrejser, er B2B Travel. Denne virksomhed har specielt stor erfaring indenfor planlægning af teambuilding rejser, og de kan dermed yde værdifuld hjælp, når rejsen skal planlægges. Uanset om behovene for rejsen er klare eller i skitseform, eller om teambuilding rejsen skal være en separat rejse eller et led i en anden forretningsrejse, kan B2B Travel være behjælpelig med at arrangere den helt rigtige rejse.\nDa de har hjulpet virksomheder med at arrangere deres forretningsrejser i mere end 25 år, har de en god baggrund for at yde den rigtige vejledning. Sammen med deres samarbejdspartnere kan de være en stor hjælp i forbindelse med at planlægge den perfekte teambuilding rejse for din virksomhed. Gennem samtale med B2B Travel kan man blive klogere på, hvordan man finder den teambuilding rejse eller forretningsrejse, som matcher de pågældende behov. Du kan læse mere om, hvordan B2B Travel kan hjælpe din virksomhed med planlægningen af jeres teambuilding rejse på deres hjemmeside.


Folketingets førstebehandling den 4. april 2019 af B 87 om obligatorisk undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed. – Vidensbanken om kønsidentitet\nFolketinget havde den 2. april 2019 af B 87 om obligatorisk undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed.\nFørstehehandlingen startede kl. 1401 og sluttede kl. 1455 med, at forslaget blev henvist til Ligestillingsudvalget.\nNederst her på siden er der indsat videooptagelse af førstebehandlingen.\nVi åbner forhandlingerne, og det gør vi med ministeren for fiskeri og ligestilling. Værsgo.\nForslaget opfordrer regeringen til at udarbejde en handlingsplan, der for det første skal sikre, at undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed inkluderes i undervisningen hos alle offentligt ansatte samt studerende, der har eller får ansvar for undervisning i dagtilbud, folkeskole, på erhvervsskoler, ungdomsuddannelser samt videregående uddannelser – for nu at tage det hele med. Forslaget opfordrer for det andet til, at der skal prioriteres generelt i efteruddannelse i forhold til køn, ligestilling og mangfoldighed af alle offentligt ansatte med borgerkontakt.\nDer skal ikke herske nogen tvivl om, at alle borgere skal mødes ligeværdigt i det offentlige uanset køn, uanset etnisk baggrund, fysiske eller psykiske funktionsnedsættelser, seksuel orientering eller religiøs overbevisning. Det er jeg helt enig med forslagsstillerne i. Men det følger jo også af de forvaltningsretlige grundprincipper, som alle offentlige myndigheder og offentligt ansatte er underlagt. Det gælder, uanset om man f.eks. er patient på sygehuset, ledig på jobcenteret eller er en ældre borger, der modtager hjemmehjælp.\nDet er også vigtigt, at børn og unge mødes ligeværdigt i dagtilbud og skoler, og at lærere og pædagoger er med til at gøre op med de forskellige normer og stereotype forventninger, som man allerede tidligt i livet kan mødes af. Det stiller selvfølgelig krav til lærernes og pædagogernes viden og kompetencer. Som forslagsstillerne peger på, er det i dag et krav, at de studerende på pædagoguddannelsen skal have viden om ligestilling, familieformer og seksuel orientering og kønsidentitet. Det sker gennem et obligatorisk modul, som alle studerende skal deltage i. På læreruddannelsen indgår temaerne køn, ligestilling og mangfoldighed på forskellige kompetenceområder, eksempelvis inden for kristendomskundskab, livsanskuelse og medborgerskab.\nDerudover indgår det i frivillige kurser i sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab. En nylig evaluering af læreruddannelsen viste, at det kun er 21 pct. af de lærerstuderende, der har gennemført kurset. Som opfølgning herpå har forligskredsen bag læreruddannelsen i marts indgået en aftale, hvor professionshøjskolerne bl.a. får til opgave et lave en handlingsplan for de frivillige kurser på læreruddannelsen med særlig fokus på bl.a. sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab. Sigtet med aftalen er at styrke de lærerstuderendes deltagelse i kurserne og udvikle kvaliteten af kurserne. Der er også for nylig gennemført en evaluering af sundheds- og seksualundervisningen og familiekundskab i grundskolen, som peger på, at der absolut er udfordringer med undervisningen. Evalueringen viser bl.a. et behov for at se på, hvordan undervisningen forankres bedre og i højere grad matcher det, som børn og unge efterspørger. Derfor er regeringen optaget af, hvordan vi kan få skabt en mere tidssvarende sundheds- og seksualundervisning, og hvordan vi kan få skabt en undervisning, som i højere grad beskæftiger sig med de emner og de udfordringer, som børnene og de unge står over for i dag.\nDer har igennem de seneste år været et stort fokus på eksempelvis digitale seksuelle krænkelser, og sagerne om grove krænkelser på nettet har vist, at de unge ofte mangler hjælp til at finde respekten for hinanden og respekten for hinandens grænser. Det er blevet en af de ting, som jeg mener vi skal styrke i en mere moderne seksualundervisning. Undervisningsministeriet har på baggrund af evalueringen iværksat forskellige initiativer i forhold til seksualundervisningen. Ministeren har bl.a. afholdt dialogmøde med interessenterne på området, og ministeriet arbejder i øjeblikket i samarbejde med de relevante øvrige ministerier på et oplæg til konkrete indsatser, som jo så skal drøftes med folkeskoleforligskredsen.\nRegeringen har også iværksat en række andre initiativer på området, bl.a. er der handlingsplanen til fremme af tryghed, trivsel og lige muligheder for lgbti-personer. I handleplanen, der går fra 2018 til 2021, er der givet støtte til flere projekter, der netop sigter imod at klæde folkeskoleledere, lærere og pædagoger på i forhold til normkritiske metoder og redskaber. Der gennemføres bl.a. et undervisnings- og et opkvalificeringsforløb af fagpersoner i grundskolen. Derudover udarbejdes også nye normkritiske redskaber og metoder målrettet undervisere og studievejledere m.v. på ungdoms- og erhvervsuddannelserne. Materialerne gøres tilgængelige for alle landets ungdomsuddannelser og andre relevante aktører.\nI forhold til beslutningsforslagets anden del fremgår det ikke, hvilke offentligt ansatte der skal omfattes af efteruddannelse i køn, ligestilling og mangfoldighed, eller hvad omfanget for den sags skyld af efteruddannelsen så skulle være. Alle offentlige myndigheder og myndighedspersoner er i forvejen underlagt de almindelige forvaltningsretlige grundprincipper, og det indebærer bl.a., at det som udgangspunkt ikke vil være sagligt, hvis borgere ikke mødes ligeværdigt uafhængig af deres køn, seksuelle orientering, funktionsnedsættelser m.v. Der er rigtig, rigtig mange offentligt ansatte, der er i kontakt med borgere, og det gør jo også, at det netop er relevant at have opmærksomheden rettet imod deres mulighed for at møde borgerne på den rigtige måde.\nSom nævnt er der allerede iværksat et stort arbejde både i Undervisningsministeriet og i Uddannelses- og Forskningsministeriet, som skal styrke undervisningen i køn, ligestilling og mangfoldighed, og som nævnt har vi taget en række øvrige initiativer. Så vi synes, at vi i regeringen allerede arbejder med den problemstilling, der er med i beslutningsforslaget, og på den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.\nTak til ministeren. Der er en kort bemærkning fra hr. Roger Courage Matthisen.\nTak for det, og tak til ministeren for talen. Jeg hæftede mig ved, at det meste henvender sig til folkeskolen, altså i forhold til de initiativer, som ministeren remser op. Det, vi prøver at italesætte her, er jo, at diskrimination – som er det overliggende tema for den her udfordring – foregår på alle niveauer i vores samfund. Om det er i folkeskolen, på universiteterne, under puttemiddage, eller om det er sexisme på CBS. Det er alle vegne, på arbejdspladser, og hvis vi ikke udvider den viden og de begrebsapparater, vi har til rådighed, så tror jeg ikke på, at vi kan komme det her til livs og sikre ligeværdig frihed for alle borgere i vores samfund. Så jeg efterlyser den røde tråd. I Alternativet har vi sagt, at vi gerne vil have ligestillingsvurderet alle lovforslag i forhold til gender mainstreaming og gender budgeting, hvad der jo også er pålagt os at gøre fra EU. Så hvor er den røde tråd, hvis ministeren kunne bevæge sig lidt væk fra folkeskolen og tale lidt mere om den røde tråd i forhold til at sikre et ligeværdigt liv og frihed for alle i Danmark?\nDet synes jeg jo netop vi i høj grad gør, og også med henvisning til de initiativer, der er sat i værk. Så jeg synes, at hvis vi så ligesom skulle kigge mere ind i det her, må jeg også bede forslagsstillerne om at være mere konkrete i forhold til, hvor der er man synes det halter, og hvor der mangler initiativer til at tage fat på den her problemstilling. Jeg håber, at jeg har gjort det meget klart, at vi jo er enige i betydningen af det her emne og det, der værdimæssigt ligger i det. Men når jeg ser på regeringens initiativer, synes jeg også, at vi faktisk kommer godt rundt omkring det.\nKonkretiseringen kunne jo være, at Sex & Samfund, som har bakket op om det her beslutningsforslag, siger, at det især er, hvis vi kigger på de sundhedsfaglige uddannelser; det er politiskolen, og det er omsorgs- og velfærdssektoren. Det peger de konkret på. Jeg mener jo, at vi skal sikre, at alle, som er i en forvaltning, har adgang. Beslutningsforslaget siger jo ikke, at vi skal pålægge dem at modtage undervisningen, men at de i det mindste har adgang, så de dermed kan blive klogere, og at det dermed kan hjælpe med til, at der ikke diskrimineres i samfundet.\nJeg er jo enig i, at for alle offentligt ansatte, der er i kontakt med borgere, er det vigtigt, at de netop udviser den respekt og den forståelse for alle uanset baggrund. I det omfang jeg måtte blive gjort bekendt med, at der er faggrupper, som mangler mere indsigt eller efteruddannelse, eller hvad der nu kunne være på tale, på det her område, vil jeg gerne kigge ind i, om de muligheder, der er i dag, egentlig er tilstrækkelige.\nMed det siger vi tak til ministeren. Så går vi i gang med ordførerrækken, og det er den socialdemokratiske ordfører, der står først, nemlig hr. Rasmus Horn Langhoff. Værsgo.\nAlternativet har fremsat det her beslutningsforslag om obligatorisk undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed til alle studerende med kommende undervisningsansvar og alle nuværende fastansatte undervisere i det offentlige. I Socialdemokratiet kan vi være noget bekymrede for omfanget af forslaget. Vi mener, at det vil være for omfattende at inddrage alle offentligt ansatte med undervisningsansvar og lade dem modtage undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed. Derfor kan Socialdemokratiet altså ikke bakke op om det her konkrete beslutningsforslag.\nNår det så er sagt, var Socialdemokratiet jo tilbage i 2014 med til at beslutte, at alle pædagogstuderende skal modtage undervisning i køn og seksualitet og mangfoldighed, og vi er stadig af den opfattelse, at alle offentligt ansatte, der eksempelvis arbejder på børne- og ungeområdet, skal være undervist i køn og ligestilling, så de har den nyeste viden og opdaterede færdigheder til at støtte og facilitere børns udvikling, læring og trivsel. På den baggrund er Socialdemokratiet også åbne over for at diskutere muligheden for, at studerende på læreruddannelsen skal modtage undervisning i køn og ligestilling, så det foregår på lige fod med, hvordan det foregår på pædagoguddannelsen i dag.\nTak for det. Jeg er enig; det er meget omfangsrigt at fremsætte et beslutningsforslag af den her kaliber. For det første har vi sagt, at det ikke skal være obligatorisk for de offentlige ansatte, men at det skal være en mulighed for, at de kan opkvalificere deres viden. Det er givet, at når vi kigger på vores samfund, er det på tværs af klasse, etnicitet, køn og religion, at de her udfordringer i forhold til diskrimination spiller sammen, og hvis ikke vi har en rød tråd i vores politik fra regeringens side eller fra Folketingets side, har jeg svært ved at forestille mig, at vi nogen sinde kan komme det til livs, altså det, som FN kalder udryddelsen af racediskrimination, eller diskrimination generelt. Mener ordføreren, at der er nok fokus i dag? Hvilke andre initiativer mener ordføreren vi kan tage for at ruste vores samfund til at skabe ligeværdige og mangfoldige rammer for alle?\nJeg mener jo først og fremmest, som jeg sagde i min ordførertale, at vi kan gøre det til noget, der fylder mere i læreruddannelsen, altså sørge for, at danske folkeskolelærere er rustet til at kunne have seksualundervisning ude i i folkeskolen. Det er der ikke særlig mange folkeskolelærere, der kan. Det er et kursus på læreruddannelsen, man kan tage eller lade være med at tage, og så bliver kvaliteten jo desværre også derefter. Så jeg vil sige, at lige så vel som vi startede med pædagoguddannelsen her for 5 år siden, og at det blev en obligatorisk del af den uddannelse, man tager, synes jeg, det er interessant at kigge på, at man kunne gøre noget derhenad med læreruddannelsen, uden at jeg dermed vil lægge mig fast på, præcis hvordan man skal gøre det.\nMen lad os fokusere på børn og unge først og fremmest og så lade universiteter, og hvad vi ellers har, fokusere lidt mindre på det. Når jeg siger obligatorisk undervisning, er det jo, fordi det står i beslutningsforslaget, jeg har her, på side 3 – der bliver obligatorisk undervisning nævnt.\nSå er det hr. Roger Courage Matthisen.\nJamen det er korrekt, at den obligatoriske del er for dem, der har et undervisningsansvar, ikke for offentlige ansatte. Men jeg er da enig. Hvordan forholder ordføreren sig til, at gymnasieeleverne også efterspørger mere seksualundervisning? Jeg bakker fuldt op om, at vi skal sørge for, at det kommer ind i folkeskolerne også, det er der opbakning fra Alternativet til, men vi ser også, at de på universiteterne oplever sexisme, og vi ser, at de oplever andre former for diskrimination, også i forhold til deres uddannelsesvalg. Men det skal vi bare lade ligge, eller hvad skal vi gøre her?\nJeg vil sige, at jeg er åben og meget positiv over for at tage diskussionen i forhold til alle de steder, hvor vi oplever, at der er et behov, og hvor vi tror, at det her kan være løsningen på det problem, vi ser derude, og så må vi jo tage én uddannelse ad gangen, hvor vi synes, det giver mening. Men at lave sådan en samlet pakke her, som bare skal trækkes ned over hovedet på samtlige uddannelser, er jeg ikke sikker på er den allerklogeste måde at gøre det på.\nTak til den socialdemokratiske ordfører. Og så er vi nået til fru Karina Adsbøl, Dansk Folkeparti. Værsgo.\nTak for det. Alternativet har fremsat et forslag om obligatorisk undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed til studerende med kommende undervisningsansvar, og det er lige fra dagtilbud til ungdomsuddannelser og videregående uddannelser. Og det foreslås så, at der udarbejdes en handlingsplan, der har til formål, at offentligt ansatte med undervisningsansvar og med borgerkontakt bliver rustet til at møde alle borgere ligeværdigt uanset køn, baggrund, fysiske eller psykiske funktionsnedsættelser, seksualitet eller religiøs overbevisning.\nI Dansk Folkeparti mener vi ikke, der er behov for en handlingsplan for at ruste offentligt ansatte til at møde borgere ligeværdigt. Det skulle de gerne kunne i forvejen. Det handler meget om empati, og såfremt man ikke har det, synes jeg, det bør være op til ledelsen at tage ansvar. Og hvis man ikke kan det, altså møde borgerne ligeværdigt, kan det jo godt være, man har det forkerte arbejde. Et sundt og godt princip er at møde andre mennesker, som man gerne selv vil mødes. For mange ligger det gudskelov som en helt naturlig del i vores opdragelse – hvordan vores forældre har opdraget os.\nNår det så er sagt, er der jo rigtig mange områder i det her forslag, hvor der er brede politiske aftaler. Der er forligskredse på folkeskoleområdet, der er aftaler på dagtilbudsområdet og også på uddannelsesområdet. Og der er jeg ikke ordfører; jeg har ikke det forkromede overblik over alle de aftaler. Så derfor tænker jeg, at såfremt der skal ske ændringer, er det jo noget, man skal løfte i de aftalekredse, der er. Derudover finder jeg det meget nyttigt, at Sex & Samfund hvert år i uge 6 tager relevante emner op, men også har undervisningsmateriale på deres hjemmeside, bl.a. til grundskolen, som undervisere kan benytte sig af.\nTak. Der er en kort bemærkning fra hr. Roger Courage Matthisen.\nTak til ordføreren for talen. Jeg hæfter mig ved, at ordføreren siger, at ordføreren ikke har det forkromede overblik, fordi det ligger i forskellige ministerier og forskellige forligskredse. Og det er netop det, jeg efterlyser her: et forkromet overblik. Vi skal have det på alle mulige andre områder, men vi har det ikke i forhold til ligestilling og mangfoldighed, og det mener jeg vi bør prioritere, og det er derfor, vi har fremsat forslaget.\nSå nævner ordføreren, at Sex & Samfund gør det rigtig godt. Sex & Samfund har også haft det her forslag til eftersyn, og de bakker det op. De støtter helt op omkring, at relevant viden og praksiskompetencer bør indgå som en obligatorisk del af de nævnte uddannelser, men faktisk også hos politiet og fængselsvæsenet og i social- og omsorgssektoren. Hvordan forholder ordføreren sig til, at Sex & Samfund kommer med den udtalelse?\nDet er jo klart, for Sex & Samfund arbejder på det her område, så det ville da undre mig, hvis de var lodret imod mere viden på området.\nDet er sådan, at der er aftalekredse på det her område og i forhold til både uddannelse og dagtilbud og andet, og der har Alternativet jo mulighed for, hvis de sidder i nogle af de kredse, at tage det her op. Så jeg tænker, at det er dér, man tager diskussionen, men det er jo op til ordføreren at vurdere.\nHr. Roger Courage Matthisen, værsgo.\nJamen tak for det, og det vil vi også gøre.\nMed det siger vi tak til ordføreren. Man behøver ikke at stille spørgsmål nummer to, hvis man ikke har noget. Det er helt op til en selv. Nu er det fru Anni Matthiesen fra partiet Venstre. Værsgo.\n(Ordfører) Anni Matthiesen (V):\nTak for det. Som foregående ordførere også har sagt, er det, vi behandler lige nu, et beslutningsforslag fremsat af Alternativet, som gerne vil pålægge regeringen at udarbejde en handlingsplan, som sikrer, at undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed inkluderes i undervisningen for alle offentligt ansatte med undervisningsansvar og for studerende med kommende undervisningsansvar. Og det skal for den sags skyld også gælde fra dagtilbud over folkeskoler og ungdomsuddannelser til de videregående uddannelser.\nBeslutningsforslaget indebærer derudover, at vi skal prioritere et kompetenceløft og tilgængelig efteruddannelse for alle offentligt ansatte med borgerkontakt. Så på den måde er det jo et stort beslutningsforslag, som påvirker rigtig mange områder.\nI Venstre er vi selvfølgelig enige i, at alle borgere i samfundet skal mødes og behandles med respekt uagtet køn, baggrund, seksualitet eller religiøs overbevisning, og jeg er sikker på, at alle de tilstedeværende her i salen er af samme overbevisning.\nJeg må så også sige, at netop derfor har den nuværende regering jo også igangsæt flere forskellige ting, som netop skal råde bod på de ting, som står i det her beslutningsforslag. Jeg vil ikke begynde at remse alle de ting op, som ministeren også var inde på i sin tale.\nMen jeg kan sige, at det jo er sådan lige nu, at uddannelses- og forskningsministeren er i gang med at kortlægge, om professionshøjskolerne kan forbedre undervisningen og deltagelsen i kurset i sundhed og seksualundervisning og familiekundskab. Så der pågår jo for den sags skyld også netop i de her måneder et arbejde, som på den lange bane også helst skulle resultere i, at også flere folkeskolelærere bliver bekendt med og bedre til at undervise på de her område.\nDesværre må jeg meddele forslagsstillerne, at Venstre ikke kommer til at støtte op om beslutningsforslaget.\nDer er en kort bemærkning til hr. Roger Courage Matthisen. Værsgo.\nTak for det. Nu ville ordføreren ikke remse op, hvad regeringen har gjort. Der er jo en lang række ting, som regeringen har sagt nej til i de sidste 4 år. Bl.a. har vi fremsat forslag om en ligelønspulje på 5 mia. kr. til at udligne løngabet på det kønsopdelte arbejdsmarked. Øremærket barsel er man imod, det er også EU‘s linje. Ligestillingsløftet synes man heller ikke man kan bakke op omkring. Man har udhulet den kønsopdelte lønstatistik, og man har sagt nej til den islandske model i forhold til at dokumentere, at der er ligeløn i danske virksomheder.\nDet, jeg efterlyser med beslutningsforslaget her, er jo, at vi har en rød tråd, og at vi har et Ligestillingsministerium, som tager hånd om alle de udfordringer, der er, med diskrimination i vores samfund, om det er i uddannelsessektoren, om det er i erhvervslivet, eller hvor det er. Og det er jo desværre et stort fokus. Det er et tværministerielt fokus, fordi der er så mange domæner, som har indflydelse. Så kan ordføreren se et behov for, at vi har brug for en rød tråd i forhold til ligestilling?\nTak for det. Værsgo.\nTak. Jeg synes jo egentlig, at der er en rød tråd. Udover at jeg står her på talerstolen i dag og taler om det her beslutningsforslag, så er jeg også ordfører inden for børneområdet og for den sags skyld også inden for undervisningsområdet, og jeg kan i hvert fald oplyse Alternativets ordfører om, at netop de her emner jo er noget af det, vi drøfter i forligskredssammenhænge. Så jeg synes egentlig, at vi på den måde er helt, helt opmærksomme på, at der er steder, hvor det også kan blive bedre. Det er også der, vi har igangsat noget arbejde for at finde ud af, hvordan vi så gør det fremadrettet.\nTak for det. Så har jeg bare lige et kort opfølgende spørgsmål, i forhold til at ordføreren også er ordfører på børneområdet og skoleområdet. Lige i år har TrygFonden fremvist en analyse, der viser, at op mod hvert tiende brune barn kan opleve diskrimination i folkeskolen i forhold til et hvidt barn. Hvad tænker ordførerens parti i forhold til at gribe den problemstilling an?\nJeg må sige, at jeg først og fremmest synes, at det er triste tal, som TrygFonden kunne komme frem med. Og så må jeg sige, at jeg sådan helt generelt synes, at det er en opgave og nogle problemstillinger, som jo også påhviler de ansatte, som er ude på skolerne, at tage hånd om. Jeg må sige, at den diskrimination tager vi dybt, dybt afstand fra, lige så vel som der er andre lignende former for diskrimination, som man jo som folkeskolelærer, som klasselærer, for den sags skyld som pædagog, har et ansvar for at tage fat på, lige så snart man opdager, at det foregår.\nTak til fru Anni Matthiesen. Vi går videre i ordførerrækken til hr. Søren Egge Rasmussen, Enhedslisten.\n(Ordfører) Søren Egge Rasmussen (EL):\nMange af os kan huske, hvordan seksualundervisningen var, da vi gik i folkeskolen. Desværre viser flere undersøgelser, at undervisningen ikke har rykket sig særlig meget siden da. Børn får i dag stadig ikke lært om forskellige former for seksualitet og betydningen af forskellighed i krop, køn og seksualitet. Det er problematisk, at vi får vores lærere til at undervise i fag, som mange af dem ikke selv er blevet undervist i. Det kunne vi aldrig forestille os skulle ske med andre fag. Emnet har været obligatorisk i den danske folkeskole siden 1970’erne. Derfor er det paradoksalt, at det stadig kun er frivilligt for studerende på læreruddannelsen at tage faget. Det er vigtigt, at unge mennesker får ordentlig kendskab til seksualundervisning og normkritik, da forståelse af forskellighed er grundstenen i vores demokrati. Det er derfor afgørende, at lærere får den nødvendige opkvalificering, så de kan give viden videre til elever i folkeskolen.\nMed sager om unge piger, der bliver udnyttet til såkaldte puttemiddage, og seneste den store Umbrella-sag, hvor tusind unge blev sigtet for at have distribueret børneporno, er det helt afgørende, at vores unge bliver kritiske over for normer og dermed kan sætte sig imod nogle af de uhyggelige tendenser, der følger med digitaliseringen, og de skal ikke mindst have viden om grænser, respekt og hensyn. Samtidig giver sociale medier et fuldstændig skævvredet billede af kroppen og skaber urealistiske forestillinger om kropsidealer, som påvirker unge helt ned til 6-års alderen. Derfor er det afgørende, at alle unge i det danske uddannelsessystem får et realistisk syn på sundhed og på krop.\nNormkritik hører dog ikke kun hjemme under uddannelserne. Som forslaget ganske rigtigt lægger op til, synes Enhedslisten også, at ansatte med borgerkontakt skal blive rustet til at kunne møde mange forskellige mennesker, så man kan blive forstået ud fra den, man er, eller identificerer sig som.\nEnhedslisten havde gerne set, at der var nogle tiltag, der var konkretiseret i forslaget. Der mangler bl.a. en afklaring om, hvordan det præcis skal forstås, og hvordan det skal finansieres. Men Enhedslisten vil gerne samarbejde videre i udvalget og støtter også forslaget på trods af de mangler.\nTak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger. Vi går videre til fru Laura Lindahl, Liberal Alliance.\nTak for det. I Liberal Alliance er vi meget på linje med det, som ordføreren for Dansk Folkeparti sagde, da hun stod på talerstolen for kort tid siden. Naturligvis kan man, hvis man er offentligt ansat, møde borgere ligeværdigt. Naturligvis har man den grundlæggende egenskab, at man møder mennesker – uanset seksuel baggrund, køn, alt mulig andet – med respekt. Når man læser Alternativets beslutningsforslag, så synes jeg, at det sender et meget skævt signal til alle de dygtige offentligt ansatte, som hver dag går på arbejde, yder en fantastisk indsats, tager sig af vores ældre medborgere og vores børn. Med det her beslutningsforslag sender man et signal om, at de ikke er gode nok, at de ikke kan finde ud af at møde borgere i øjenhøjde og med respekt. Det er ikke det, jeg oplever, når jeg taler med pårørende, borgere, der er i berøring med det offentlige, tværtimod.\nHvis det her var rigtig vigtigt for Alternativet, altså et vigtigt område, så synes jeg, at man skulle have gjort sig en lille smule mere umage, inden man kalder alle Folketingets partier ned for at drøfte et beslutningsforslag. Det er et voldsomt ukonkret forslag, som peger på en handlingsplan. For hvem? Det ved vi ikke rigtigt. Det er nok nogle offentligt ansatte, som møder nogle mennesker. Finansiering? Hvad vil det koste? Det ved vi ingenting om. Det har man ikke gidet at undersøge. og man har heller ikke gidet prøve at konkretisere, hvad en handlingsplan konkret skal indeholde. Hvordan vil man ruste de offentligt ansatte, de kommende undervisere, bedre?\nAt bede Folketingets partier om at tage stilling til det her, det er direkte useriøst. Jeg synes, at man fra Alternativets side skulle gå tilbage med sit såkaldte beslutningsforslag og finde ud af, hvad det egentlig er, man præcis gerne vil Hvem vil man gerne sætte ind over for? Hvordan vil man gøre det? Og hvad vil det koste? Så giver man rent faktisk Folketingets partier en mulighed for at tage stilling til et forslag.\nNaturligvis støtter Liberal Alliance ikke det her.\nTak til ordføreren for bidraget. Altså, jeg tager til mig, at det sagtens kunne være mere præcist i forslaget. Det, jeg ikke tager til mig, er det andet, for vi skal ikke diktere, hvad handlingsplanen konkret er. Det, jeg ved, når jeg snakker med alle de organisationer, som har været involveret i den her proces, er, at de gerne vil inddrages, og at de gerne vil have mulighed for at påvirke, hvad indholdet er. Og hver gang vi fra statsligt hold kommer og pålægger dem rammer, hvor de ikke er blevet inddraget tilstrækkeligt, så er det, at de ikke ser, at vi modarbejder de strukturer, der er i vores samfund. Så det er jo grunden til, at det ikke er der. Det er også grunden til, at jeg ikke kan beregne, hvad det kommer til at koste. I første omgang handler det om at få skabt den her handlingsplan.\nDet var egentlig bare en kommentar til ordførerens tale. Men tak for input.\nDet var bare en kommentarer, så der er ikke så meget at svare på.\nSå siger vi tak til fru Laura Lindahl. Den næste ordfører, jeg ser i salen, er fru Trine Torp, SF.\nTak for det, og tak til Alternativet for at fremsætte forslaget i dag. Det er sådan set altid godt, at vi i Folketingssalen kan få nogle politiske drøftelser om normer og kønsforestillinger og ligestilling, så tak for det.\nI SF deler vi ønsket om at arbejde for øget ligestilling og mangfoldighed i alle dele af samfundet, også på skoler, gymnasier og i undervisningsverdenen helt generelt. Vi mener, på linje med det, som beskrives i bemærkningerne til forslaget, at det er vigtigt, at der i højere grad undervises i normkritik, køn, ligestilling og mangfoldighed på diverse uddannelser, også for kommende undervisere.\nDet er vigtigt, at man som lærer eller underviser er i stand til at forholde sig kritisk og reflekteret til, hvordan forskellige stereotyper præger forestillingerne om, hvad børn kan og vil. Det har betydning, ikke kun for børnene og de unge på uddannelsesinstitutionerne, men også, hvis vi reelt skal sikre mere ligestilling og mangfoldighed i uddannelsesvalg og på arbejdsmarkedet. Vi er derfor også positive over for intentionerne i forslaget, og at Alternativet sætter fokus på emnet.\nNår vi alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, sådan som det ligger i dag, så handler det egentlig ikke om substansen i det og intentionen med det, men mere om, at indholdet i uddannelserne hører til i de respektive politiske forlig og aftaler, der er på uddannelses- og undervisningsområdet. I SF er vi med i en række aftaler og forlig på tværs af uddannelsesområdet, og vi kæmper altid for at fremme ligestillingsdagsordenen, når vi forhandler med de øvrige forligspartier. Vi mener også, at det er der, altså i forligskredsene, at fremtidige drøftelser om undervisning i køn og ligestilling og mangfoldighed på de respektive uddannelser bør finde sted. Samtidig bør så omfattende ændringer af indholdet i de forskellige uddannelser ske i en tæt dialog med relevante undervisere og studenterorganisationer på området, så der tages højde for såvel faglige som praktiske udfordringer ved at ændre i undervisningen på de enkelte uddannelser. Vi ved jo godt, at når man lægger noget ind, så er der noget andet, der skal ud, og uddannelserne er også skruet forskellige sammen.\nSå vil jeg også sige, at vi sådan set selv for nogle år tilbage har foreslået, at der skulle indføres undervisning i køn på lærer- og pædagoguddannelserne, så vi er sådan meget på linje med intentionerne i det. Det har jo også vist sig, at det nu er kommet ind i pædagoguddannelserne. Det mangler andre steder. Men jeg tror på, at kampen i virkeligheden skal kæmpes nogle andre steder end ved at behandle et beslutningsforslag i Folketingssalen.\nPå den baggrund deler vi intentionerne, men kan ikke bakke op om forslaget.\nTak for det. Jeg er helt enig i bekymringerne. Jeg ved også, at Djøf har bakket det op, men også har udtalt nogle af de samme bekymringer, nemlig at det er et meget stort område. Men kunne man forestille sig, at der var et ministerium, som tog handling på at skabe det her forkromede overblik, og som sørgede for, at der var en ligestillingsvurdering, sørgede for, at den ligestilling og indsats mod diskrimination og indsigt i køn rammer alle ministerier? Hvordan ved vi i dag, at alle de forhandlinger, vi laver parallelt med hinanden, ikke er med til at modarbejde, at vi har det her intersexfokus på vores mangfoldighed i samfundet?\nDet ved jeg ikke om vi nogen sinde rigtig kan blive sikre på, og jeg ved ikke, om det lige er ministeriet, der skal lave det arbejde. Altså, jeg ville egentlig sige, at vi som ligestillingsordførere her har et kæmpe ansvar i forhold til faktisk at tale med vores undervisnings- og uddannelsesordfører, hvis vi ikke er det samtidig med, så vi i virkeligheden får det sat på dagsordenen, hver gang vi alligevel skal forhandle nogle af de her uddannelsesbekendtgørelser og studieordninger. Vi skal der have et skarpt fokus. Det har vi i hvert fald i SF, og vi prøver egentlig også at sparke det ind der, hvor vi kan. Men det er selvfølgelig aldrig en let øvelse, fordi der altid er mange flere ønsker til, hvad uddannelserne skal kunne, end der i virkeligheden er år til at gå på uddannelserne.\nTak for det. Den næste er så ordføreren for forslagsstillerne, hr. Roger Courage Matthisen, Alternativet.\n(Ordfører for forslagsstillerne) Roger Courage Matthisen (ALT):\nFørst og fremmest tak til alle ordførere, der har kommenteret forslaget. Det, jeg primært kan tage med mig, er, at det måske skulle have været mere præcist og gennemarbejdet, og det vil jeg helt sikkert tage med mig.\nNår det er sagt, er det handling, som skaber forvandling. I dag behandler vi et forslag om, at regeringen skal udarbejde en handlingsplan, som sikrer, at undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed inkluderes i undervisningen hos dem, som har ansvaret for at undervise, dem, som har ansvaret for vores kommende generationer og deres viden, uanset om det er på folkeskolerne, andre skoler, institutionerne eller universiteterne. Handlingsplanen skal være med til at sikre, at underviserne bliver mere bevidste om, hvordan de skaber gode, stærke og inkluderende fællesskaber, uanset hvor i deres uddannelsesforløb vores børn, unge eller voksne befinder sig, så de ikke oplever diskrimination, så de ikke oplever at blive ekskluderet.\nI 2012 lavede Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, SFI, en vigtig rapport til Folketinget. Rapporten hedder »Måling af diskrimination på baggrund af etnisk oprindelse«, og det er netop diskrimination, som det her beslutningsforslag primært beskæftiger sig med – diskrimination, som manifesterer sig gennem fordomme, normer, forudindtagelser og forskelsbehandling, og som gør, at der ikke er lighed for alle i dag, at der ikke er ligeværd for alle i vores samfund. Diskrimination foregår på mange måder og på mange niveauer, og det har store omkostninger både samfundsmæssigt og personligt – samfundsmæssigt, fordi vi har et af de mest kønsopdelte arbejdsmarkeder i Europa, hvor vi kunne optimere vores arbejdsliv, vækst og sammenhængskraft meget mere, hvis vi udnyttede mangfoldigheden bedre. Og diskriminationen har store personlige omkostninger, fordi den betyder færre valgmuligheder, lavere selvværd og mindre frihed for den enkelte, uanset om det er på baggrund af køn, race, hudfarve, religion, seksuel orientering eller handicap.\nRapporten »Måling af diskrimination på baggrund af etnisk oprindelse« anerkender diskrimination som en usaglig forskelsbehandling og anerkender, at vi har institutionel og ikkeinstitutionel diskrimination. Altså, vi har diskrimination, som foregår privat hos borgerne, og som samtidig er en indgroet del af vores skole- og uddannelsessystem, sundhedsvæsen, retsvæsen og alle de andre institutioner, som udgør vores samfund. Derfor mener jeg, at vi er nødt til at have det her brede syn på, hvordan vi så ændrer perspektiverne og vores viden om og tilgang til at skabe et mere ligeværdigt samfund.\nDesuden taler rapporten om diskrimination som direkte, indirekte, bevidst og ubevidst, og det er netop den her ubevidste bias, den ubevidste forudindtagethed, fortællinger, forestillinger, myter, antagelser og normer, som er med til at modarbejde ligeværd i vores samfund.\nJeg var 9 år gammel, første gang jeg blev kaldt n-ordet og en ældre hvid knægt slog mig i hovedet og jeg oplevede følelsen af at blive sat uden for fællesskabet på grund af min hudfarve, ligesom min mor af min folkeskole fik at vide, at de godt vidste, hvordan de skulle håndtere sådan nogle abekatte som min bror og mig. Vi har som samfund heldigvis rykket os meget siden dengang i 1980’erne, men vi er langtfra fri for diskrimination. TrygFondens analyse fra 2019, som jeg nævnte tidligere, viser, at op mod hver tiende brune barn er i risiko for at blive diskrimineret til forskel fra hvide børn. Naturligvis er der mange faktorer, der påvirker det her, ikke mindst den dæmoniserende retorik, som vi har og har haft i lang tid i politik og i pressen angående danskere med minoritetsbaggrund.\nMen nu har jeg jo været medlem af Folketinget i 4 år, og i den periode har jeg irettesat en kollega fra et andet parti, som kaldte vores grønlandske brødre og søstre for snekinesere. Jeg har irettesat en tredje kollega, som til en vilkårlig kvinde på en officiel folketingsrejse sagde: Det er kun kvinder og papegøjer, der snakker, mænd taler. Det er ikke nødvendigt at nævne medlem og parti ved navn. Det er blot for at illustrere, at vores udfordringer breder sig over alle sektorer og niveauer i vores samfund. Som medlem af Folketinget har jeg også været ude til et arrangement med veluddannede mennesker og fået at vide, at jeg taler godt dansk.\nI de situationer, jeg nævner her, var jeg den eneste, som sagde dem imod, og det var tydeligt, at der var andre i selskabet, som krummede tæer, men de forblev tavse. Jeg turde godt ødelægge den gode stemning, for jeg har igennem et liv oplevet, hvordan den gode stemning kan være på bekostning af min selvværdsfølelse, selvværdsfølelsen hos kvinden, der bliver krænket, selvværdsfølelsen hos den danske pige med tørklæde, der bliver diskrimineret, selvværdsfølelsen hos den 9-årige transseksuelle dreng eller hos den døve unge mand, som bliver behandlet, som om han havde ebola.\nAt være i stand til at ødelægge den gode stemning og turde starte den svære samtale kaldes også at være en killjoy, et begreb, som Sara Ahmed har udviklet. Men det kræver indsigt, det kræver viden, det kræver mod at turde starte den svære samtale, og det er også, hvad der ligger i det her beslutningsforslag om obligatorisk undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed hos vores undervisere, så de kan klæde vores børn, unge og voksne på til at blive klogere og mere modige på vejen mod at sætte gang i et ligeværdigt og inkluderende samfund for alle, så vi alle tør starte og blive i den svære samtale, så vi alle har viden og empati til at lytte til og forstå modtagerne af de her uhensigtsmæssige normer og strukturer, som hersker i samfundet i dag.\nIngen af de episoder, jeg omtaler her, involverer nogen, der er en racist eller en sexist. For mig er racisme og sexisme eller ableisme ikke en identitet, det er ikke noget, vi er. Det er noget, vi gør, det er handlinger, det er ord, det er adfærd, ofte ubevidst, normer, som vi er socialiseret ind i. Nogle normer er gode: Vi ser os for, når vi går over vejen, selv om der er grønt; vi fortæller vores ven eller veninde, at de ikke skal køre bil, hvis de er fulde; vi har en samtale med vores børn, hvis vi oplever, at de er medløbere og er med til at moppe andre. Altså, vi kritiserer de normer, som de deltager i, fordi de kan være uretfærdige eller opleves som uretfærdige, en normkritik, som også er med i forslaget, anerkendelsen af, at det er et strukturelt problem, at det er ikke blot er nogle få onde mennesker, der popper op hist og her. Jeg husker, at vores ligestillingsminister til redegørelsesdebatten om ligestilling i sidste uge i hvert fald mundtligt gav opbakning til samtlige handlingsorienterede erklæringer i Djøf’s ligestillingsløfte, ligesom ministeren også anerkendte elementerne i min ordførertale, der netop handler om, at vi skal sætte ind over for de normer og den socialisering, der fastholder status quo, og den diskrimination, som forhindrer ligeværd og lige frihed for alle.\nMed det her beslutningsforslag kan vi starte med at handle. Ja, det skal gennemarbejdes mere, men vi kan starte med at skabe et reelt ligeværd for alle i vores samfund. Beslutningsforslaget har været forbi interesseorganisationer fra Sabaah, LGBT Danmark, Normstormerne, til Cecilie Nørgaard fra Mangfold, Jacob Graack fra pædagoguddannelserne – som p.t. er den eneste uddannelse, som har det på undervisningsskemaet – Danske Handicaporganisationer, Djøf, Sex og Samfund og mange flere, og de kan alle sammen bakke det op, og de kan alle sammen også godt se, at der er et kæmpestort arbejde forude, hvis vi skal kunne lave et sammenhængende projekt, en sammenhængende handlingsplan. Men det er for mig at se nødvendigt, for ellers bliver det de her bilaterale forhandlinger, hvor man måske ikke har det store sigte for øje. Men jeg vil i hvert fald gerne sige tak til alle dem, som har bidraget til forslaget, og som har læst det igennem og er kommet med både positiv og negativ feedback.\nSex og Samfund skriver: Vi støtter helt op omkring, at relevant viden og praksiskompetencer om køn, seksualitet, ligestilling og mangfoldighed bør indgå som en obligatorisk del af uddannelsen for alle offentligt ansatte inden for dagtilbud, skole og hele uddannelsesområdet samt inden for politi, fængsler, social- og omsorgssektoren.\nDet synes jeg egentlig vi skal lægge mærke til, i forhold til at der bliver efterspurgt, hvor det kan være at offentligt ansatte kunne blive bedre, i hvert fald inden for politi, fængsler, social- og omsorgssektoren.\nBeslutningsforslagets anden del italesætter netop det, at vi skal have gjort den her viden om køn, ligestilling og mangfoldighed tilgængelig for alle offentligt ansatte med borgerkontakt. Det er ikke lagt ind i forslaget, at det skal være obligatorisk, men at de skal have en mulighed for at få denne opkvalificerende viden. Det her forslag er et forslag om en handlingsplan. Det koster ikke meget som ministerium at dykke ned i, hvad der foregår lige nu, skabe en rød tråd, lægge det hele op synligt for os, så vi kan se, hvordan det foregår, og vi kan skabe en sammenhæng og italesætte det, som SF’s ordfører også siger, over for vores andre kolleger, i forhold til hvordan vi kan strukturere forhandlinger, så vi kommer i mål med at skabe reelle ligeværdige rammer for alle i det her land.\nJeg vil sige tak for debatten til dem, som bakker op, og dem, som ikke gør, og vil jeg slutte med et citat om diskrimination og uretfærdighed af Desmond Tutu, der illustrerer, hvorfor jeg mener at vi skal handle mere end at tale:\nHvis du er neutral i situationer, hvor der er uretfærdighed, så har du valgt samme side som undertrykkeren. Hvis en elefant har sin fod på musens hale, og du siger, at du er neutral, så vil musen ikke påskønne din neutralitet.\nDer er en kort bemærkning til fru Anni Matthiesen.\nTak. Jeg vil egentlig gerne starte med at sige, at jeg synes, det var en rigtig flot ordførertale, og som jeg forstår Alternativets ordfører, er tanken med beslutningsforslaget her på en eller anden måde, at der skal italesættes mere. Men jeg vil også godt sige, at det vel så også kræver, at man gør mere end blot at tale. Derfor kunne jeg også godt tænke mig at spørge ind til: Har Alternativet tænkt på, hvad det næste skridt så er? Og hvis man skal følge alt det, der står i beslutningsforslaget, til dørs, hvad vil omkostningerne så være?\nTak for spørgsmålet, og tak for komplimenten i forhold til talen. Jeg kan jo se, at der i ordførerens spørgsmål ligger, at forslaget ikke er præcist nok. Så hvis jeg skal præcisere det på det minut, jeg har her, handler det om, at vi får blotlagt: Hvad er initiativerne lige nu? Hvordan sørger vi for, at de initiativer bliver stillet til rådighed på alle uddannelser i forhold til undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed? For jeg mener, at det er en viden, som alle undervisere har brug for. Det er det ene.\nDet andet er, hvordan vi kan ruste vores offentligt ansatte til at møde borgerne i en mere ligeværdig relation, og hvordan vi inddrager dem i det arbejde. Omkostningerne derved kender vi jo ikke, for vi ved ikke, hvor omfangsrigt et arbejde det vil være, men det vil jo være op til udredningen og det, der står i handlingsplanen.\nTak. I forhold til netop det med de offentligt ansatte kan jeg jo sige, at jeg, inden jeg selv blev politiker, faktisk var ansat i den offentlige sektor igennem næsten 19 år, og for mig var det, når jeg netop mødte borgerne, selvfølgelig en naturlig del af min hverdag, at have den her del med, og jeg har aldrig tænkt, at jeg på den måde manglede nogen form for uddannelse. Kan ordføreren ikke godt se, at man som offentligt ansat måske godt kan føle, at man bliver talt lidt ned til? For jeg synes jo, at det her er ganske naturligt, når man rent ud sagt skriver under på kontrakten som offentligt ansat.\nTak for det. Det kan jeg sagtens følge. Men hvis vi kigger på den statistik, vi har til rådighed, så ved vi eksempelvis, at ældre mandlige borgere i flere kommuner er bedre til at gå end kvindelige borgere, og så fandt man ud af, at man brugte dobbelt så mange penge på de ældre mandlige borgere, ligesom man har fundet ud af, at man taler meget mere til små pigebørn i børnehaven, end man taler til drengebørn, hvilket betyder, at de udvikler et sprog hurtigere.\nSå det med, at vi har en forståelse af det, at vi godt ved, hvordan vi møder alle mennesker lige, viser sig gang på gang i den forskning, vi har, ikke at være korrekt. Så alle intentionerne bakker jo op omkring ordførerens tilgang til at være offentligt ansat, men nogle gange skal vi også bare anerkende, at vi mangler viden for at kunne behandle folk lige.\nSå er det fru Karina Adsbøl.\nHvis vi mangler viden, var det måske nok det, forslaget skulle være gået på, i forhold til en vidensbank eller andet.\nMen det, jeg godt vil spørge til i forhold til det her forslag, er, at det vel handler meget om sund fornuft, god opdragelse og empati, og det tænker jeg da at rigtig mange af vores offentligt ansatte har. Jeg er tidligere uddannet social- og sundhedsassistent og har arbejdet inden for pleje- og omsorgsfaget, og jeg har mødt alle mulige forskellige mennesker, og det handler vel om, at man er godt opdraget, og at man møder mennesker der, hvor de er. Man behøver vel ikke at lave handlingsplan for at bruge den sunde fornuft.\nJeg er helt enig med ordføreren i, at det handler om empati. Jeg er desværre uenig i forhold til den sunde fornuft. Hvis vi kigger på Me Too, kan vi se, hvordan det er blevet behandlet diametralt modsat i Sverige kontra Danmark. Hvor vi i Danmark siger, at det bare er enlige sexistiske mænd, der er i gang, siger man i Sverige, at det faktisk er en strukturel udfordring i forhold til den måde, vi italesætter kønnene og opfører os over for hinanden på. Det mener jeg også lidt ligger bag det med den sunde fornuft. Nogle gange er vores sunde fornuft begrænset af de antagelser, vi har i vores samfund, qua det, vi er socialiseret ind i med kultur, normer og opvækst osv., og det er vi nødt til at anerkende, og det betyder ikke, at alle mennesker er onde. Jeg har selv bias som mand – det har jeg stået og sagt i forrige uge, som ordføreren jo også italesatte – og de bias er jeg nødt til at blive gjort bevidst om gennem viden. Og den viden er jo også det, der skal ligge i handlingsplanen, og vi skal have bragt ud til alle borgere, så de kan møde os og alle sammen ligeværdigt.\nJamen i bund og grund handler det om sund fornuft og god opdragelse, i forhold til hvordan man møder mennesker. Så er det jo sådan i dagens Danmark, at vi desværre ikke kan lovgive om sund fornuft, og at der selvfølgelig vil være nogle, som måske i vores optik ikke har den helt sunde fornuft, og igen: Hvad er den sunde fornuft? Men det handler jo vel om, at man – kan man sige – har en god opdragelse bag sig, at man har nogle værdier bag sig, og så handler det også om at spejle sig i hinanden. Men ligefrem at lave en handlingsplan på det her område, i forhold til at offentligt ansatte ikke er i stand til at kunne møde mennesker på ligeværdig basis, i forhold til at de faktisk har en relevant uddannelse bag sig …\nTak. Ordføreren, værsgo.\nTak for det. Jeg har på intet tidspunkt sagt, at offentligt ansatte ikke kan møde mennesker med empati. Det, jeg siger, er, at vi har nogle normer, at vi har nogle forestillinger, at vi har nogle værdier, som måske er med til at diskriminere, ikke med vilje, andre borgere og forfordele nogle borgere, og så nævner jeg nogle forskellige statistiske eksempler på det. Det er også det, som Institut for Menneskerettigheder kalder statistisk diskrimination, hvis det er det, man kommer ind på, men der er vi nødt til at have noget viden for at kunne imødekomme de problematikker, og det er den viden, der gerne skulle indfinde sig i den her handlingsplan.\nJeg vil også sige tak for en rigtig god ordførertale. Der er ikke nogen tvivl om, at den ordfører, der står på talerstolen nu, faktisk mener det her, og jeg er også meget enig i, at det her er nogle vigtige holdninger og ubevidste mønstre, som skal brydes. Den store kunst er jo: Hvordan gør man det så? Altså, kan vi lovgive os ud af det? Kan vi uddanne os ud af det? Og det er svært at finde de der løsninger. Men jeg tænker, for at hele diskussionen ikke bare sådan er hældt af brættet, om ordføreren så kunne overveje, om man måske kunne samles om en beretning. Det kan godt være, at den ikke sætter nogen konkret handling i gang – for det har jeg jo argumenteret for, hvor jeg i hvert fald på uddannelsesområdet synes sådan noget skal ligge – men den sender jo i hvert fald et signal om en fælles holdning, man kunne have til det.\nTak for det. Det vil jeg helt klart tage til efterretning, og jeg havde også selv tænkt tanken, at vi jo skulle samles om en beretning. Jeg håber så, når jeg nu har stået i de her ligestillingsdebatter i Folketinget så mange gange, som jeg har, at vi kan samles om en beretning, men mange af de normer og de antagelser, som jeg italesætter, hersker jo også herinde, og derfor har vi så et totalt forskelligt syn på, hvad der er en ligeværdigt behandling, og hvad der er til rådighed af viden, og hvad der er god opførsel osv. Det er jo der, jeg ville ønske, at vi kunne blive lidt mere enige om at italesætte, at vi måske er begrænset i vores vidensgrundslag. Det er jo det, som pædagoguddannelserne arbejder med at udvide, og det synes jeg egentlig vi skulle udbrede til resten af befolkningen.\nVi siger tak til ordføreren. Der er ikke flere korte bemærkninger.\nTil venstre for “Gå til klokkeslæt” indsættes: 14 01 21. Derefter trykkes på “Gå til klokkeslæt”. Videoen springer frem til forhandlingens start. Videoen starter ved tryk på den hvide trekant.\nUdgivet i: KategorierB 87 2019 UndervisningSøgeord: TagsAbleisme, Anni Matthiesen, B 87-2019, CBS, Cecilie Nørgaard, Danske Handicaporganisationer, Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, Diskrimination, Djøf, EU, Eva Kjer Hansen, Forskelsbehandling, Institut for Menneskerettigheder, Jacob Graack, Karina Adsbøl, Køn, Kønsidentitet, Laura Lindahl, LGBT Danmark, Ligestilling, Ligestillingsministeren, Ligestillingsudvalget, Mangfold, Normstormerne, Rasmus Horn Langhoff, Roger Courage Matthisen, Sabaah, Seksualitet, Seksuel, Seksuel orientering, Sex og Samfund, Sexisme, SFI, Søren Egge Rasmussen, Transseksuel, Trine Torp, Trygfonden, Uddannelses- og Forskningsministeriet, Undervisningsministeriet


Fable II See the Future anmeldelse - Xboxlife.dk\nFable II See the Future\nAnmeldt af: Jesper Thuesen - 5. juni 2009 - kl. 14:21\nVi har testet den nye udvidelsespakke til Fable II for at se om den er pengene værd.\nFable II udvides endnu engang med See The Future pakken, som sender din helt, eller antihelt, ud på nye og spændende eventyr.\nLionhead studios har været gode til at poste nye udvidelsespakker i deres rollespilseventyr Fable II, som endnu engang lader dig vælge en helt eller heltindes skæbne, hvad enten den byder på hæder og glorificering eller en siddeplads på mørkets trone.\nFørst kom Knothole Island pakken, som lod dig tage turen til Knothole Island mod nye væsener og anderledes eventyr, og nu vender Murgo endnu engang tilbage til Bowerstone hvor han naturligvis har spækket sin karavane op med flere magiske genstande.\nFor dem der måtte have glemt Murgo kan det nævnes, at det er ham, der i starten af Fable II sælger den unge helt og hans søster den magiske spilledåse der viser sig at være altafgørende for deres skæbne. I See the Future pakken vender Murgo tilbage med masser af nye genstande, som én efter én bliver fremvist spillerens figur.\nI alt er der tale om fire magiske genstande med hver deres egenskab. Foruden disse har Murgo et væld af forskellige handelsvarer som f.eks. magiske drikke, der lader din firbenede følgesvend forvandle til en helt anden race lige fra den logrende dalmatiner til den ædle husky. Derudover finder man et væld af forskellige sminker samt enkelte beklædningsgenstande og et par nye frisurer i Murgos shop.\nDog er det de magiske genstande der er i fokus, idet de åbner op for hele fire nye verdener, hvoraf det dog kun er de tre af dem, der er deciderede eventyr. Hvis man ikke vil have afsløret hvad disse verdener omhandler, bedes man stoppe med at læse videre fra dette afsnit.\nFørst præsenteres spilleren for den fortryllede sneglobe, som sender helten ind i en sorthvid verden, som er blevet berøvet sine farver af gule, røde og blå, spøgelseslignende fjender. Disse skal bekæmpes i jagten på at returnere fred og farvepalette til den førhen så idylliske landsby.\nHerefter bliver man via et magisk dødningehoved sendt på jagt efter livsgnister til en hvileløs sjæl, som er i fangenskab i et livløst fængsel. Denne bane byder på forskellige kostumer, hvor man kan iklæde sig forskellige uniformer så man fremstår som flere af spillets forskellige fjender.\nAfslutningsvist vil man blive præsenteret for sin fremtid, som afhænger af spillerens valg i spillet, mens man som den sidste bonus bliver belønnet med colosseum, som er en gigantisk kamparena hvor spilleren skal slagte den ene fjende efter den anden, mens man jagter diverse bonuspoints og multipliers.\nTilsammen tilføjer de nye baner ikke mere end et par timers yderligere spilletid og colosseums levetid afhænger i høj grad efter temperament. Umiddelbart en smule skuffende og specielt når man, foruden enkelte nye hårfarver, beklædningsgenstande og dukker til doll-catcher achievementen ikke bliver præsenteret for nogle nævneværdige genstande.\nTil gengæld er banerne originale og kreative, og de fortsætter både design-, lyd- og grafikmæssigt i samme charmerende stil som selve spillet og dette er absolut et plus. Indholdet er 100 % tro overfor originalen og man føler sig hurtigt hjemme i de humoristiske miljøer. Derudover er der en række nye achievements at jagte, som både er tilknyttet de nye baner samt det generelle Fable spil.\nDog er den charmerende stil og de gennemtænkte missioner slet ikke nok til at kompensere for den manglende levetid. Det havde klædt udviklerne at give See the Future indholdet noget længere levetid eller alternativt en lavere pris end de 560 Microsoft Points som man p.t. forlanger for det korte produkt.