My perfect amp - Guitar - Forum - Soundcheck.dk\nDiskussionsforum / Guitar / My perfect amp\nJeg er ny bruger på dette forum og der er sikkert mange som tidligere har skrevet lignende indlæg. Jeg prøver dog alligevel at høre om der er gode råd at få her på stedet.\nJeg er på udkig efter en guitarforstærker som jeg skal bruge hjemme til recording/øvning og ikke mindst fornøjelse.\nMine ønsker til denne "perfect amp" er:\nEn topforstærker (hoved) på max 15w som kan spille rent og lyde godt ved lav volumen, da det ikke er nødvendigt for mig at kunne spille højt.\nDet vigtige er at den har en fed "tone". Mit lyd-ideal går imod det jazzede: klar og mellow tone, varm kompression hen i mod det blues'ede.\nHar lige skaffet mig en Fender Blues Deluxe Reissue som jeg er spændt på at høre, men jeg ved at den spiller ALT for højt til mit behov.\nEr der nogen som har erfaringer / forslag?\nP.S. Der behøver ikke at står Fender eller Marshall på den - jeg er kun interesseret i tonen i forstærkeren.\nen "fed" tone...?\nOg skal jeg forstå det sådan, at du allerede nu spekulerer i ny forstærker, selv om du endnu ikke har hørt seneste anskaffelse?\nMen det lyder umiddelbart som om, at du leder efter en single ended forstærker på ca. 5 watt, som er banket sammen af gode stumper...\nTja, jeg regner faktisk med at Blues Deluxe'en lyder godt, men jeg tænker bare at den vil være mest vellydende i band-sammenhæng, da det jo er 40 w rør. Jeg har skaffet den i forbindelse med en anden handel så jeg tænkte at jeg kunne sælge eller bytte den til en mindre.\nMit lyd-ideal går imod det jazzede: klar og mellow tone, varm kompression hen i mod det blues'ede.\n"Men det lyder umiddelbart som om, at du leder efter en single ended forstærker på ca. 5 watt, som er banket sammen af gode stumper..."\nja det er vel det jeg er ude efter.\nJeg har et kabinet med en 12 tommer Weber (15 w, keramisk) som jeg har tænkt at anvende i den sammenhæng.\nÉn af Reinau´s Tweed Deluxe-forstærkere var noget i den rigtige retning? Nu er hans standard-konstruktion ikke lige egnet til at proppe i et top-kabinet p.g.a. den måde, rørene er placeret på. Men ellers kunne man jo måske overveje at flytte Weber-enheden (som jo kan være mange forskellige?) over i et combo-kabinet. At jeg så ikke tror, at din Blues Deluxe får så meget spilletid, hvis du vælger at anskaffe dig den ovennævnte forstærker, er så en anden sag. Men så kan salget af den jo være med til at finansiere indkøbet... :-)\nDen lyder jo fint at få bygget en forstærker til formålet, men det er formentlig kostbart og jeg har desværre ikke ubegrænsede midler - jeg vil dog prøve at undersøge sagen.\nKunne der være andre muligheder på brugtmarkedet, er der f.eks nogle anbefalelsesværdige ældre rørforstærkere som det kan betale sig at kigge efter?\nMen det ville så måske være smart at starte med at afstikke budgettets rammer..?\nDesværre er de fleste af de relevante på bud på sagen typisk combo-forstærkere.\nville efter min opfattelse være et godt bud på den absolut kedeligste og mest intetsigende forstærker, der sådan lige kan opstøves. Men sådan er vi jo heldigvis så forskellige...\nEt bud på en nogenlunde billig forstærker, som i mine øjne læner sig opad dét,, du søger Chris, kunne være at finde sig en Silverface ender Champ eller Vibro Champ og så evt. eftermontere en 10" enhed i den.\nDer findes mange sjove, ældre "No Name" rørforstærkere, som typisk kan fås til billig pris (selv om nogle tror, at alt er guld værd, bare det er gammelt). Men det er svært at være specifik omkring. Vejen frem er nok nærmere at holde øje med, hvad der dukker op på markedet i den relevante prisklasse, og så tage ud at prøve i hvert enkelt tilfælde. Mange af disse forstærkere er bygget af langt bedre stumper end deres moderne modstykker.\nhar snakket om Marshall-crunch i denne tråd?\nNej, jeg skal ikke prale af at være den store jazzguitarist. Men jeg har adskillige af slagsen i min vennekreds. Og jeg har da hjulpet de fleste af dem med deres grej. Citatet omkring Polytone må jeg jo så bryde grædende sammen og tilstå, at jeg har tyvstjålet fra én af disse (han underviser bl.a. i jazzguitar på kons, spiller afløsning for for Uffe Steen osv. osv.), hvis det får hr. Koch til at føle, at der så er mere credit bag mit udsagn...\nJeg har nu modtaget min Blues Deluxe og har fået et ganske godt indtryk af den. den lyder faktisk ret godt.\nSom forventet kan den jo spille bragende højt og jeg er da også nødt til holde volumen nede på højst 2 (ud af 12). Men de lyde jeg får ud af den er tæt på at kunne opfylde mine behov lige nu.\nJeg tror jeg beholder den og vil kigge efter nye pick-ups til min guitar som muligvis vil kunne bringe mig nærmere til målet.\nJeg kunne dog godt tænke mig at høre om der er kendte forbedringer til Blues Deluxe'en, som kunne få den til at lyde endnu bedre - måske et eller flere preamp-rør med lavere ydelse.\ner dét med at "lyde bedre" jo en højst subjektiv ting. Så man skal nok starte med at gøre sig klart og formulere, hvad det er, man vil opnå ved en given ændring. Men der er næppe nogen tvivl om, at et sæt ordentlige rør er noget nær den bedste "modifikation", man kan lave på enhver forstærker. Men også her er det nok en god idé at starte med at sætte et budget. For kaster man sig ud i f.eks. at opgradere udgangstransformatoren i sådan en forstærker (som ER et af dens svage punkter), er det ikke ligefrem nogen gratis fornøjelse...\nnu, du leder efter "sjove", ukendte forstærkere, kunne denne måske være et bud:\nJeg har for nyligt rodet med sådan én. Og jeg synes faktisk, at det er en fed lille (ca. 15 watt) forstærker. Der skal lige rodes lidt med dens frekvensgang, da den originalt er meget "bright". Men det er nu hurtigt gjort. Og efter dette lille indgreb lød den faktisk forbavsende godt. Den brummer måske lidt mere, end godt er, p.g.a. et tosset stel-layout, som er svært at gøre ret meget ved uden at skulle splitte forstærkeren ad til atomer. Men jeg kunne nu godt leve med det...\neneste, der høvler her, er vist Peter Koch. Og det plejer der i reglen ikke at komme noget godt ud af!\nSå hvis du har et eller flere konstruktive forslag til forbedringer af en Blues Deluxe, så sig endelig frem! Ellers: Skån os for dit sædvanlige ævl! Eller sagt i en tone, som du måske på en god dag kan forstå: Luk røven!\nlige over for Chris, der er nytilkommer her, på forummets vegne undskylde, at dette forum er udstyret med sådan et fænomen ved navn Peter Koch, som formår at ødelægge enhver form for saglig diskussion. Ignorér ham om muligt. Men det er nok tvivlsomt, om din tråd nogensinde kommer helt på skinner igen, efter at han har været på banen. Jeg kan kun beklage dybt og opfordre dig til måske at starte en ny tråd og så håbe på, at fjolset dér vil blande sig udenom.\n"Fæhoved" rækker vist desværre ikke til at udtrykke min mening om dig...\nVed så ikke...\nlige, hvorfor den dukkede op tre gange? Så meget krudt var det nu heller ikke meningen at bruge på Hr. Koch.\nDet er vi da vist flere, der vil glæde os til. Vejen til det går jo igennem ikke at opføre sig som en komplet idiot ved udelukkende at "deltage" på dette forum med personlige tilsvininger af andre. Så lov nu ikke mere, end du kan holde, hr. Koch! For indtil videre er dét da stort set det eneste, man har set fra din side. Men det glæder mig da uhyrligt, at du nu påtænker at lægge stilen om. Jeg vil glæde mig til at svælge i indsigtfulde og brugbare betragtninger fra din hånd! Der er sandelig ny og bedre tider i sigte, lader det til. Jeg glæder mig!\nI det jeg takker begge d'herrer for jeres velmenende råd vil jeg foreslå at i nedtoner jeres mellemværende og lade tråden her handle om lyd. Det er jo kun en fordel at der er forskellige forslag til min forespørgsel. Måske vil andre også gerne lægge svar ind?\nAnyway - nogen som har et forslag til gode preamp-rør til min Fender Blues Deluxe - evt 12ay7 i stedet for 12ax7?\nRør til højst et par hundrede kroner stykket, altså.\ndet skal være 12AY7, er der næppe noget reelt alternativ til et General Electric (GE). Men har du gjort dig klart, hvad det er, du leder efter, og hvad du vil opnå ved at skifte til et 12AY7..?\ndet bedste tilbud på sådan ét, jeg lige umiddelbart kan finde:\nJeg havde på et tidspunkt en Hot rod Deluxe. Det gav en væsentlig forbedring i lyden at skifte udgangsrør i den. Jeg fik sat nogle TAD 6L6 WGC-STR i, og de koster ikke alverden. Der skal dog justeres bias i forstærkeren, når man skifter udgangsrør.\nJeg vil tilslutte mig Søren Alwans forslag med hensyn til 12AY7 rør. Det bedste bud til en Fender Blues Deluxe er et amerikansk General Electric (GE) 12AY7 Røret findes også med typebetegnelsen: 6072 - det er samme rør. Det der gør dette rør særlig velegnet - udover den lavere gain - er, at General Electrics rør generelt har en let fremhævet "klokkeagtig" mellemtone og en let tilbagelænet diskant. Netop denne klanglige signatur er fabelagtig til en jazzet og bluesy tone. Til gengæld tror jeg desværre ikke at det er muligt at få røret til "et par hundrede kroner" længere. Sørens bud på den engelske annoncør med en pris på £33 er nok mere realistisk i disse dage.\nDet efterfølgende rør (V2) i en Blues Deluxe kan med fordel skiftes til et hollandsk Philips ECC83. Dette rør har en lidt mørk men meget dynamisk og punchy tone - helt anderledes end den skingre og metalliske lyd fra Fenders standard kinesiske/russiske 12AX7 rør. Dette rør i V2 gør faktisk Drivekanalen i en Blues Deluxe helt brugbar. ;-)\nTak til Rasmus og Lars for jeres konstruktive forslag, jeg vil prøve at kigge på det.\nJeg kan tilføje at jeg tidligere har skilt en gammel B&O radio ad og imellem de forskellige rør var der et par Miniwatt ECC85, som faktisk lød rigtig fedt i min lille Blackheart forstærker - desværre støjede det en del.\nJeg fandt også andre rør - Phillips ECL82 - Miniwatt EF89 og EBF89 som jeg dog ikke har vovet at putte i forstærkeren, hvilket leder mig til sprøgsmålet:\nKan man skifte rørene så længe at soklen passer med "benene" på røret - eller kan man ødelægge noget?\nEr der desuden nogen som har erfaringer med gode P-90 pick-ups til en 335-model? (Blues/jazz)\nDu skal ikke prøve at sætte nogle af de rør, du nævner, i din forstærker, med mindre dit ærinde er at brænde ét eller andet af! Generelt skal man ikke sætte rør af andre typer i, end der er specificeret. Der er visse substitutioner, som kan lade sig gøre (f.eks. 12AY7 istedet for ECC83) . Men hvis man ikke har 110% styr på, hvad man laver, skal man lade være...\ni min ydmyge mening, syntes jeg de her:\nEr et fedt (og billigt) alternativ til Gibsons p90. De lyder så tæt op af Gibsons som man kan, for en fraktion af prisen :-)\nDe er virkeligt fedt voiced i mellem positionen, med en dejlig mellow tone i neck og lidt mere growl og bid i bridgen. Perfekt til jazz og blid blues.\neMy perfect amp\nMange tak for dit forslag, Steen\nJeg vil kaste et blik på disse P90'ere\nSøren og Peter i er sgu da dumme at læse på...\nHav dog lidt respekt for trådstarter istedet for at udpensle jeres private chickfight offentligt i hans tråd..\nGad vide om i to ikke skulle tage en lille ferie fra det her site, måske til Ban Island? Måske kunne en moderator evt arrangere dette?\nfor dette konstruktive og brugbare indlæg. Gad vide, hvad trådstarter kan bruge det til?\nJeg har har haft stor glæde af en transistor combo ved navn Labseries L7 4 x10,,\nDe blev lavet af Norlin(Gibson) i samarbejde med Bob Moog. BB King Brugte bla en Labseries kan dog ikk lige huske modelnavn, måske var det L5..\nJeg har den desværre ikke længere, men jeg kan huske at den var super varm og jazzy i lyden og den havde nogle super gode indstillings muligheder..\nFlere der hørte den var sikker på at det var rør, heriblandt også en dansk importør af røramps, he han måtte kigge en ekstra gang idet han var sikker på at det måtte være rør.\nMen tilbage til dit topic, jeg tror faktisk du ville kunne ramme lidt af den lyd du efterspørger, med en sådan amp.. Det er da værd at afprøve.\nDe dukker indimellem op på brugt markedet..\nJeg kender godt til LAB series forstærkerne, og jeg tror faktisk at der er en til salg lige nu på dba.\nJeg er lidt i tvivl om det er den vej jeg vil gå men jeg har nu sat min Blues Deluxe til salg - også på dba.\nFandt i øvrigt ud af at det ikke er en reissue men er fra deres tidligere produktion fra 90'erne hvor de blev lavet i , Calif. USA.\nDen er med blonde tolex.\nOg altså til salg eller bytte hvis nogen skulle være interesseret.


59 overlæger i åbent brev: Vi må aflyse flere og flere operationer | Indland | DR\n59 overlæger i åbent brev: Vi må aflyse flere og flere operationer\nNy organisering på supersygehus i Aarhus fører til aflysninger, mener lægerne. I dag danner ansatte ring om hospitalet.\n(Arkivfoto) Flere overlæger på kirurgiske afdelinger på Aarhus Universitetshospital har skrevet et åbent brev til regionsrådet, fordi det bekymrer dem, at de må udsætte flere og flere operationer - ifølge dem på grund af ny struktur. (© dr)\nI onsdags måtte overlæge Hans Jørgen Kirkeby gøre det igen.\nRinge til en patient, der egentlig skulle opereres og fortælle, at operationen var aflyst.\n- Jeg bryder mig ikke om den situation, og den bliver jeg stillet i for hyppigt nu, siger Hans Jørgen Kirkeby, der har været overlæge på urinvejskirurgisk afdeling på Aarhus Universitetshospital i 20 år.\nDen mandlige patient skulle være opereret for inkontinens. En operation, han havde ventet på i syv måneder. Nu skal patienten vente i yderligere tre måneder.\n- Jeg måtte ringe to dage før operationen og sige det, siger Hans Jørgen Kirkeby og forklarer, at en anden patient skulle opereres akut.\nOverlæge Hans Jørgen Kirkeby oplever, at antallet af aflyste operationer er steget.\nProblemet er bare, hvis der ikke er en ny tid at give, eller hvis den nye tid er upålidelig.\nHans Jørgen Kirkeby, overlæge\n- Og det er jo fair. Men problemet er bare, hvis der ikke er en ny tid at give, eller hvis den nye tid er upålidelig. Så har man et problem, og man bryder en aftale med en patient, siger Hans Jørgen Kirkeby.\nDobbelt så mange aflysninger som sidste år\nDet er ikke kun på urinvejskirurgisk afdeling, at kirurgerne på Aarhus Universitetshospital (AUH) må aflyse operationer.\n- Det påvirker ens arbejdsglæde, og det bekymrer mig på patienterne vegne, for det betyder rigtig meget for dem, når vi aflyser eller flytter rundt på deres tider, siger Mariann Tang, der er overlæge på hjertekirurgisk afdeling.\nKirurger i åbent brev: Vi er bekymrede\nDerfor er hun sammen med Hans Jørgen Kirkeby og 57 andre kirurger fra otte ud af hospitalets ni kirurgiske afdelinger gået sammen og skrevet under på et åbent brev til Regionsrådet, regionsrådsformanden og koncerndirektør i Region Midtjylland.\nI brevet skriver lægerne:\nEfterhånden kan behandling af patienter fra hospitalets almene optageområde ikke imødekommes, medmindre der drejer sig om akut kirurgi\nÅbent brev til Regionsrådet fra 59 kirurger\n- Vi har set os nødsaget til at skrive dette på baggrund af en dyb bekymring for vore patienter og de kirurgiske funktioner på AUH.\nLægerne skriver også, at ventetiderne er øget kraftigt for både kræftpatienter og patienter med godartede sygdomme, hvor "højt specialiseret behandling er nødvendig"\nLæs også:Overlæges bøn delt 12.000 gange: 'Drop besparelser og tag en tænkepause'\n- Efterhånden kan behandling af patienter fra hospitalets almene optageområde ikke imødekommes, medmindre der drejer sig om akut kirurgi, skriver lægerne.\nLægerne har siden sommeren 2018 skrevet en lang række bekymringsmails til sygehusledelsen. Men da der endnu ikke er sket noget, har lægerne nu skrevet det åbne brev, siger Mariann Tang.\nVi har prøvet af alle de officielle veje, men vi løber hovedet mod mur, så jeg tror det er i desperation, for hvor skal vi ellers vende os hen.\nMariann Tang, overlæge\n- Vi har prøvet af alle de officielle veje, men vi løber hovedet mod en mur, så jeg tror det er i desperation, for hvor skal vi ellers vende os hen, svarer hun på spørgsmålet om, hvorfor lægerne har valgt at skrive et åbent brev.\n- Ny organisering er skyld i problemerne\nIfølge lægerne skyldes stigningen i antallet af aflyste operationer den nye centrale organisering, der er på det nye supersygehus. Den trådte i kraft i løbet af sommeren sidste år.\nDen betyder, at det nu er en central enhed på hospitalet, der planlægger operationer på de forskellige afdelinger. Før var det afdelingerne selv, lyder det i brevet. Og nu er det ikke altid, at kirurgerne får en begrundelse for, hvorfor operationen er aflyst, forklarer Per Hostrup, der er overlæge på hjertekirurgisk afdeling.\n"Denne nedlukning af operationslejer gør, at ventetiderne nu er øget kraftigt for både kræftpatienter, og patienter med godartede sygdomme, hvor højt specialiseret behandling er nødvendig."\n"Efterhånden kan behandling af patienter fra hospitalets almene optageområde ikke imødekommes, medmindre der drejer sig om akut kirurgi."\n"Det er vores pligt som læger, at gøre opmærksom på disse forhold, vi er vore patienters talerør."\nDen afdeling, der nu sidder med planlægningen, har ifølge kirurgerne ikke noget patientansvar - det er stadig kirurgerne selv, der har ansvaret, siger Mariann Tang.\n- De skal ikke selv gå ned og se patienten i øjnene og fortælle dem, at man skal flytte operationen. De har heller ikke noget praktisk besvær med det, og de har heller ikke noget økonomisk belæg for det.\n- Så motivationen for at tage en ekstra operation en fredag eftermiddag ligger nok mere hos kirurgerne, fortsætter Mariann Tang.\nLægerne har skrevet det åbne brev i en periode, hvor hospitalsledelsen i forvejen har været i modvind på grund af kommende besparelser. Senere i dag danner ansatte en menneskekæde rundt om hospitalet for at vise deres bekymring over de kommende besparelser.\nLæs også:Spareplan for Aarhus Universitetshospital er lagt frem: 180 stillinger skal nedlægges\nMen ifølge overlægerne bag det åbne brev, har deres budskab ikke noget med de besparelser at gøre.\n- Det skal understreges, at nedenstående intet har at gøre med de kommende besparelser, indleder kirurgerne med at skrive.\nMed brevet håber lægerne på en dialog, så forholdene bliver bedre.\n- For vi er ikke imod, at man ændrer på, hvordan man planlægger operationsgangen, og jeg har heller ikke noget stærkt ønske om, hvem der skal bestemme. Men man må sige, at den ændring, der er nu her - den fungerer bare ikke, siger Mariann Tang.\nRegionsrådsformand: Det har allerhøjeste prioritet\nDerfor har det allerhøjeste prioritet, at afdelingen kommer til at fungere, og det har jeg selvfølgelig en forventning om, at hospitalsledelsen tager hånd om.\n- Det er klart, at driften af sygehusvæsenet jo til syvende og sidst er regionsrådets ansvar, og derfor skal vi også sørge for, at problemerne i forhold til organisering og ledelse og andet, der bliver peget på i brevet her, bliver taget alvorligt, siger regionsrådsformanden og fortsætter:\n- Og der har vi en hospitalsledelse, som i første omgang skal tage sig af og håndtere de udfordringer her.


Kære abortlinie | Abortlinien\nNæste indlæg: Abort i tvivl Forrige indlæg: Gravid med 3. barn med 3. mand\nden Udgivet den 08.01.21\nJeg står i den situation at jeg igår fandt ud af at jeg er gravid og omkring Ca 4 uger henne. Min mand og jeg har i forvejen 2 skønne drenge en på 6 måneder og en på 2.5 år. Det vil altså sige at det ville være 3 børn på 3 år.\nJeg er sådan i tvivl om vi skal beholde. Min mand var først helt afklaret med, at vi ikke skulle. Men han har også sagt, at det er en fælles beslutning, og han kan jo også se hvor påvirket jeg er. Hans argument er bla. At han ikke ved om vi ville have overskud til det.\nJeg selv er virkelig i tvivl om jeg har lyst til at beholde. Hvis det havde været om 1 år havde jeg ikke været i tvivl om at beholde. Jeg er bange for at det hele bare vil blive for meget og jeg så ikke vil have overskud til de 2 drenge jeg har eller at min mand vil synes det bliver for meget og det så vil påvirke vores forhold.\nDerudover er jeg også bange for at få en abort og så fortryde. Jeg ved jo hvor fantastisk et lille væsen der ville kunne komme ud af det. Har du nogle råd til hvordan vi kommer tættere på en beslutning? På forhånd tak ?\nDu har lige fundet ud af, at du er gravid og ca. 4 uger henne, og både du og din mand er i tvivl hvad i skal. I har 2 skønne drenge i forvejen, og er bange for, om nr. 3 vil sætte noget over styr.\nSkønt at høre at i snakker om tingene og at du har opbakning fra din mand til den beslutning som du træffer – en fælles beslutning for jer.\nEn graviditet er jo lang, I har god tid til at forberede Jer. Du er bange for at der ikke er overskud til de 2 drenge i allerede har, eller at det kan påvirke jeres forhold. Kan I tage nogle beslutninger, der kan gøre det lettere for dig at overskue? Evt. hjælp til nogle ting i hjemmet, f.eks. rengøring eller barnepige.\nKender I andre familier med 3 børn? Måske kunne I tale med dem om at være en familie på 5?\nDu skriver du er bange for at få en abort og så fortryde, da du ved hvor fantastisk et lille væsen der vil komme ud af det. Hvordan tror du, du vil have det efter en abort? Vigtigt ikke at træffe en for hurtig beslutning. Overvej, hvordan dine livsværdier kan hjælpe dig i den svære beslutning. Læs evt. begge i brevkassen om andres erfaringer med abort.\nUanset om du/I vælger barn eller abort, er det et valg I skal leve med.\nDu er velkommen til at skrive igen til post@abortlinien.dk og du kan ringe til Abortlinien 48 39 48 48 hvor du kan snakke med en rådgiver. Der er åbent hver aften fra kl. 19 – 22 (dog ikke lørdag).\nVenlig hilsen, Marianne Jørgensen, abortlinieleder


Og hvis man er i tvivl om, at konkurrence batter, så tjek selv erfaringerne på KL’s og regeringens fælles videnportal om udbud, Udbudsportalen.dk. Her er effekterne af stakkevis af udbud dokumenteret. De typiske økonomiske gevinster ligger i størrelsesordenen 10-15 procent. Oveni det kommer den innovation og øgede kvalitet som ofte også følger med.\nVisionen må være, at vi som samfund slipper det fulde potentiale løs for at sikre den nødvendige effektivisering – og sikre, at innovation ikke bliver til skåltale-snak. Vi står i en tid, hvor der ikke er råd til at fastholde det gamle dogme om, at velfærdsopgaver løses bedst af en offentlig ansat. Vi må se med åbne øjne på, hvordan vi får mest for pengene - og en ting er helt sikkert: For borgeren er god service til en konkurrencedygtig pris det eneste, som tæller.\nSå hvad skal der til? Vi er i Dansk Erhverv overbevist om, at regering, kommuner, regioner og erhvervsliv må tage et fælles ansvar for at handle nu. Den nye regering har taget de første skridt med bl.a. forslag om intelligent offentligt indkøb. Men der skal mere til end forsøgsprojekter.\nFor det første har regeringen en vigtig opgave med at sætte klare politiske mål for at øge konkurrencen om offentlige serviceopgaver. Frem til 2010 har netop politiske mål for kommunerne være med til at sikre, at der er blevet udbudt flere opgaver til en øget værdi af over 15 mia. kr. om året. Det er positivt – og man kan ikke andet end at give ros til kommunerne for deres indsats.\nMen udviklingen skal fortsætte, og der skal sættes nye klare mål for stat, regioner og kommuner for de kommende år. Nøglen til de positive kommunale resultater skal bl.a. findes i den pragmatiske tilgang, som blev valg. Målet var øget konkurrence, ikke udlicitering. Konkret betyder det, at det offentlige selv kan byde med – og hvis de kan slå private leverandører, så har de fortjent at beholde opgave. Det var også vigtigt at målet gjaldt for kommuner under ét, og at hver kommune havde muligheder for at prioritere, hvilke områder der skal udsættes for konkurrence.\nFor det andet har vi brug for, at man lokalt drøfter og beslutter, hvor det giver bedst mening at udbyde nye opgaver. Den tilgang ligger langt fra den udbudstvang, som nogle politikere taler om. Det skal være op til den enkelte kommune at beslutte, hvilke projekter der skal sættes i gang, og hvordan det skal gøres. Vi tror i Dansk Erhverv på, at lokalt ejerskab giver de bedste resultater. Men det er helt afgørende, at hver kommune, region og statslig myndighed tager en fordomsfri debat, der resulterer i konkrete beslutninger.\nFor det tredje har vi brug for at slippe innovationen løs i det offentlig-private samarbejde. De private leverandører skal udfordres på at nytænke arbejdsformer, ydelser og ny teknologi. Der er heldigvis gode eksempler på, hvordan det kan gøres i praksis. Fx har Syddjurs Kommune i et partnerskabsprojekt om et plejecenter inviteret de private leverandører til at give konkrete bud på innovation, kvalitetsudvikling og økonomisk optimering. Men et enkelt projekt her og der gør det ikke. Vi savner som erhvervsliv en samlet strategi – og vi vil til gengæld gøre alt for at byde ind med nye løsninger.\nFor det fjerde har vi brug for at fjerne bureaukratiet fra offentlig-privat samarbejde. Der bliver brugt alt for mange ressourcer på juridiske deltaljer – og alt for lidt på det, som det hele handler om: Effektivisering, kvalitet og innovation.\nDerfor har vi brug for nye og mere fleksible EU-udbudsregler, hvor der er langt mere albuerum til dialog. Det vil sænke omkostningerne for både offentlige og private. Og der er alt for lidt plads til gode ideer. Vi støtter i Dansk Erhverv – sammen med bl.a. KL og Danske Regioner - fuldt ud op om en gennemgribende revision af EU’s udbudsdirektiver.


Den sydafrikanske ungdom gør oprør | Information\nSammenstødene mellem studerende og politi bliver mere og mere voldsomme – her i Johannesburg i september.\n831 anholdelser, en studenterleder skudt 13 gange på klos hold med gummikugler, og al undervisning på Cape Town Universitet er suspenderet indtil 2017. Det er nogle af lavpunkterne i den krig mod regeringen, som vrede sydafrikanske studerende under sloganet og hashtagget #Feesmustfall indledte i oktober 2015 som en reaktion på stigninger i uddannelsesgebyrer.\nBevægelsen har siden sidste år udviklet sig fra at have været en protest mod stigninger i prisen for uddannelse til nu at være en kamp for gratis uddannelse til alle sydafrikanere. Og kampen mellem de studerende og regeringen bliver mere og mere voldelig og mere og mere fastlåst.\n»Staten og universiteterne arbejder på at knække os,« siger Shaeera Kalla til Information. Hun er en af lederne af #Feesmustfall-bevægelsen og blev symbolet på de studerendes kamp, efter at hun i september blev skudt 13 gange i ryggen af en politimand ved Witwatersrand Universitet i Johannesburg.\nShaeera Kalla er konfrontatorisk, omtaler sine åndsfæller som kammerater og er ikke bange for at bruge ord som politivold, undertrykkelse og politiske anholdelser. Hun repræsenterer en generation af studerende, der ifølge dem selv kæmper for retfærdighed.\nDet er Rorisang Moseli, præsident for studenterrådet på Cape Town University, enig i. Han fortæller, at de studerende ved, at det er urealistisk med gratis uddannelse til alle i Sydafrika lige nu.\n»Men der kommer ingen plan fra regeringen, ingen forsøg på at møde vores krav. Idealet er gratis uddannelse, og at sige: ’det ikke er realistisk’ er at fjerne kravet fuldstændig. Vi vil høre, hvordan vi kommer derhen i fremtiden,« siger han til Information. Men det lader til at blive svært for de studerende og regeringen at mødes i et kompromis.\n»Vi er nået til et point of no return,« siger Jane Duncan, professor på Rhodes Universitet i Cape Town og forfatter til bogen Protest Nation: the Right to Protest in South Africa, til Information.\nHun beskriver situationen anderledes end Moseli. »Det er et giftigt miljø nu. Der er ingen vilje til forhandling, og kravene ændres, hver gang fløjene mødes,« siger hun til Information.\nProtestbevægelsen #Feesmustfall opstod i 2015, da regeringen varslede de første stigninger på undervisningsgebyrer. Dengang vandt de studerende et slag: Stigninger på universitetsgebyrerne blev afblæst – for en stund.\nI september i år blev kampen genoptaget, da regeringen meddelte, at landets universiteter stod over for seriøse økonomiske udfordringer, og at staten derfor ikke længere havde råd til at støtte universiteterne i tilfredsstillende grad. Derfor meddelte undervisningsminister Blade Nzimande, at »universiteterne selv vil fastsætte en stigning i undervisningsgebyrer for undervisningsåret 2017«, men anbefalede dog, at stigningerne ikke oversteg otte procent.\nRegeringen blæste til angreb, og denne gang har der ingen tegn været på overgivelse fra nogen af fronterne.\nTværtimod har demonstranterne taget mere voldelige metoder i brug. Voldsomme gadekampe har hærget Cape Town, 32 studerende blev anholdt for at forsøge at afbrænde et bibliotek i præsident Jacob Zumas hjemstavn KwaZulu-Natal, og i Johannesburg har politiet brugt håndgranater, tåregas og gummikugler mod demonstranterne.\n»De forsøger at knække os med politibrutalitet, vold og politiske anholdelser,« siger Shaeera Kalla. Hun refererer til sin kammerat, en af lederne i #Feesmustfall-bevægelsen i Cape Town, Mcebo Dlamini, der i oktober blev sigtet for offentlig vold. En anholdelse, de studerende har protesteret kraftigt imod.\nIfølge Jane Duncan er reaktionen fra de studerende en konsekvens af flere ting. For det første er tidligere fredelige demonstrationer ikke blevet hørt, og de studerendes voldelige reaktion er ifølge Duncan en konsekvens af forsamlingsrestriktioner og politiets voldelige fremfærd mod de studerende.\n»Flere faktorer radikaliserer protestbevægelser. En af dem er en manglende reaktion fra staten. Ofte bruger protestbevægelser ikke demonstrationer som første udvej, det er sidste udvej,« siger Jane Duncan.\nSætter ordensmagten hårdt mod hårdt, slår bevægelser igen, som man ser med #Feesmustfall-bevægelsen. »Jeg har set mange restriktioner over for demonstranterne, og overregulering fra både universiteternes og politiets side. Mange protester er blevet lukket. Når man gør det, skaber man problemer med rettigheder, og man risikerer, at de, der burde lytte til demonstranterne, slet ikke kan høre budskabet.«\nJane Duncan mener, at der i alt for høj grad er blevet brugt politi og sikkerhedsværn mod de studerende, og så giver hun Shaeera Kalla ret i anklagen om politivold. »Politivold gør det, at det skaber en social sammenhæng, hvor demonstranter får retfærdiggjort brug af vold; det skaber en opfattelse af, at staten er lovløs, og at vold som selvforsvar kan retfærdiggøres.«\nDe studerende giver udtryk for en utilfredshed med den transformation, de blev lovet efter Nelson Mandelas og ANC's valgsejr i 1994. Det går for langsomt, og løfterne om lige muligheder bliver ikke indfriet, og nu bobler frustrationerne over, siger Jane Duncan.\nEn fortvivlet generation\nNogle af de unge giver Jane Duncan ret. Lindelwe Dube, talsperson for NGO'en InkuluFreeHeid, der arbejder for at samle unge sydafrikanere om økonomiske løsninger og et øget demokrati, siger, at bevægelsen handler om mere end princippet om fri undervisning. »Det handler om retten til fri uddannelse, men også om afkolonisering. Dvs. at skabe plads til ikkeeurocentriske måder at tænke på i institutioner. Vi tror, at opfattelsen blandt de unge er, at universiteterne er designet til minoriteterne. F.eks. gør undervisningsgebyrerne det nærmest umuligt for majoriteten at få adgang til uddannelse, og det i sig selv bidrager til ulighed,« siger hun til Information.\nDemonstrationerne mod gebyrstigninger vidner kun om en lille del af de frustrationer, især Sydafrikas sorte studerende gemmer på. En fjerdedel af de universitetsstuderende i Sydafrika er sorte, på trods af at sorte udgør 80 procent af befolkningen i landet.\nRorisang Molesi fortæller, at billedet er det samme på et af Sydafrikas bedste universiteter, universitetet i Cape Town.\n»De sorte studerende er klart de lavest repræsenterede, hvis du kigger på andelen af studerende, der dimitterer fra UCT (University of Cape Town, red.). Det peger på, at uddannelsessektoren fejler – hele vejen ned gennem systemet. Der mangler ressourcer og opbakning fra regeringen,« siger han.\nFor Lindelwe Dube er demonstrationerne et udtryk for utilfredshed med systemet. »Det er vores generations måde at sige: ’Vi blev lovet demokrati, men nu er der begrænset adgang’.« Hun mener, at demonstrationerne og optøjerne har været en brat opvågning for regeringen. »Presset for at finde løsninger er på staten,« siger hun.\nRorisang Moseli er enig. »Disse protester er biprodukter af den økonomiske fordeling i landet. Det handler om dybe strukturelle problemer. Universiteter føder fremtidens ledere, de har kæmpe indflydelse, det er en fundamental institution i samfundet. Derfor vil de studerende have forandring. Det går og er gået for langsomt de seneste 20 år,« siger han med reference til andelen af sorte, der dimitterer fra landets universiteter: 50 procent færre sorte end hvide elever.\n»Da vi forestillede os demokrati i 1994, forestillede folk sig en anden økonomisk situation, øget adgang til ressourcer, mere læring, et andet samfund. Det er ikke sket. Arbejdere bliver udnyttet, arbejdsløsheden stiger, de rige bliver rigere, uligheden stiger, de økonomiske parametre fortæller os nedslående ting, når det kommer til at måle demokratiet,« siger Moseli.\nHan mener, det er hans generations måde at sige: »Vores land er ikke, hvor det har brug for at være.«\nMoseli siger, at denne generation er ansvarlig for at skabe en ny drøm. »Efter 1994 fejlede Sydafrikas ledere ved ikke at anerkende de forhindringer, der lå i opbyggelsen af et demokratisk samfund. I dag har vi ansvaret for og forpligtelsen til at skabe en forandring, der er meget mere strukturel end den, regnbuenationens drøm repræsenterede.«\nDen nye generation er forberedt, forsikrer Rorisang Moseli. »Vi har ansvaret for at skabe et projekt, der er meget bredere end regnbuenationen,« siger han. Sydafrikas fremtidige ledere er i gang med et oprør. Det kan ende i en ny drøm eller fortsætte som et voldeligt mareridt.\n07. november, 2016 - 09:23\nForskellen mellem rig og fattig er vokset betragteligt i ANCs regeringstid.\n07. november, 2016 - 11:44\n07. november, 2016 - 14:26\nDet er år siden, at Sydafrika overhalede Brasilien som det mest ulige land i verden. En arbejdsløshedsprocent på omkring 35 og en ekstrem rig overklasse, som har råd til f.eks. en turistrejse i rummet til $30 mill. Sydafrika er formentlig verdens fremmeste neoliberale eksperiment gennemført af en regering, som er ledet af et parti, der i næsten hundrede år har betragtet sig selv som venstreorienteret, og som i sit charter har en målsætning om nationalisering af landets nøgleindustri.\nDet er værd at holde øje med Sydafrika, som et varsel om, hvad der kan ske i andre lande, når denne ekstreme ulighedsskabende politik så konsekvent føres ud i praksis.\nDavid Zennaro, Jørgen Wassmann og Flemming S. Andersen anbefalede denne kommentar


Hvis du s�ger Bamser s� kontakt f.eks.:\nDanmarks "bamse -prins"\nGl. Kalkbr�nderivej 2 3th. K�benhavn �. Du kan ogs� ringe p� tlf. 35421470 eller e-mail\np.cederholm@wanadoo.dk Jeg k�ber ogs� gerne bamser med henblik p� senere oprettelse af et museum for Bamser og miniature.\nAnnonce under udarbejdelse.


Referat fra bestyrelsesmøde i Tandlægernes Tryghedsordninger den 25. marts 2014 på Svanemøllevej - PDF\nDownload "Referat fra bestyrelsesmøde i Tandlægernes Tryghedsordninger den 25. marts 2014 på Svanemøllevej"\n1 Referat fra bestyrelsesmøde i Tandlægernes Tryghedsordninger den 25. marts 2014 på Svanemøllevej Til stede: Kirsten Melchior (KM) Niels Bruun (NB) Ulla Friberg (UF) Anders Boel Petersen (ABP) Svend Ulrich Jensen (SUJ) HB-koordinator: Jan A. Frederiksen (JAF) Mette Heegaard (MAH) Lena Hedegaard (LEH) ref. Afbud på grund af sygdom: Mette J. Hansen (MJH) Controller Paul Allaart deltog i punkt 8 LPI Henrik Taisbak og Søren Nielsen Dagsorden: 1. Godkendelse af dagsorden 2. Opfølgning på referat fra sidste bestyrelsesmøde 3. Orientering fra bestyrelsesmedlemmer 4. Orientering fra TFs HB 5. Orientering fra Sekretariatet 6. Dagpenge 6.1. Sagsbehandling 6.2. Økonomi 6.3. Oplæg til kredsformændene 7. Udvalg 7.1. Forsikringer & Pension Klinikforsikring Sygedriftstabsforsikring Kriminalitetsforsikring Netbankforsikring Gruppeliv Erhvervsudygtighedsforsikring Pension Sundhedsforsikring Privatforsikringer 7.2. Andre aktiviteter Krisehjælp Bonusfonden Oplæg til retningslinjer med ændret tildelingskriterium Fonde og Hjælpeforening 8. Økonomi og investeringer 8.1. Budgetkontrol 8.2. Investeringer Oplæg ved Lægernes Pensions Bank: Portefølje og en forsvarlig investeringsstrategi 8.3. Regnskab udkast 9. Markedsføring 10. Konstituering og udvalg Lægernes Pensions Investering til tandlæger 12. SWOT analyse 13. Bestyrelsesevaluering og evt. uddannelse 14. Årskursus 14.1 Frokost med samarbejdspartnerne 15. Strategiplan 16. Generalforsamling Valg til bestyrelsen november\n2 16.2 Årsberetning 16.3 Forslag til særlige emner til generalforsamling Dagpengeordningen Investeringsstrategi 17. Eventuelt 17.1 Med deltagelse af direktøren og sekretæren 17.2 Med deltagelse af direktøren 17.3 Bestyrelsen alene 1. Godkendelse af dagsorden Godkendt. 2. Opfølgning på referat fra sidste bestyrelsesmøde KM oplyste, at FU på mødet den 19. februar 2014 besluttede at tilknytte ekstern bistand i forbindelse med undersøgelse af privatforsikringer. Det er sat i værk. 3. Orientering fra bestyrelsesmedlemmerne KM orienterede om: - Strategidag med NB, MAH og Jan Tornfeldt. Møde i lokalklubben, hvor et medlem havde udtrykt utilfredshed med manglende forsikring mod klagesager. KM havde forklaret, at ingen forsikringsselskaber har forsikringer, der dækker mangelfuldt arbejde. - Møde i kreds 2, hvor der var rejst voldsom kritik af Praksisforsikringen, fordi det altid er driftsansvarlig tandlæge, der nævnes i afgørelser fra både 1. og 2. instans, uanset om skaden evt. er påført af en ansat. - Kreds 2 havde lavet og indsendt en SWOT-analyse på Tandlægeforeningen. - Samtale med Freddie Sloth Lisbjerg, hvor det blev bekræftet, at HB syntes, det var en god ide at fortsætte forhandlinger med Lægernes Pensionskasse om investeringsmuligheder for tandlægerne - Henvendelse fra en tandlæge vedrørende udbetalinger fra PFA. - Hvem, der skal være i høringsgruppe om dagpengeordningen. SUJ orienterede om: - Møde i Codanudvalget: - Der arbejdes stadig på en løsning vedrørende sikringsskabe. - Skadesantallet var ikke steget, men en enkelt nedbrændt klinik giver udslag i regnskabet. UF orienterede om: - Kommende møde i Krisehjælpen den 26. marts 2014 og møde i Trygudvalget den 1. april ABP orienterede om: - Skift af privat bilforsikring fra Tryg til andet forsikringsselskab. NB orienterede om: - Henvendelse fra Nykredit. En konsulent kommer ud og giver tilbud på forsikringer til klinikken. 4. Orientering fra TFs HB JAF orienterede om: - Sidste HB-møde. - Regnskabet går stort set i nul. Afkast på værdipapirer og Efteruddannelsen har givet overskud. 2\n3 - Kollegiale henvisninger i Tandlægebladet. Det vil blive undersøgt, hvor mange af dem, der lever op til kravet om 25 timers efteruddannelse om året. Det er der mange, der ikke gør. - De næste emner på symposium: Ældre patienter og endodonti. - Udvalgsarbejde samarbejde med regionerne vedrørende manglende opfølgning i skiftet fra børnetandpleje til voksentandpleje. - Voldsomme besparelser på tandlægeskolerne. Tandlægerne skal selv bekoste den kliniske uddannelse, hvor lægerne får den på universiteterne. - Fremtidens struktur hvordan skal den se ud? - Kursus i vågen sedering. - Formanden fra Praksisforsikringsudvalget havde anmodet om at skrive en leder i Tandlægebladet. HB foreslår en kronik, da lederen fortrinsvis er til politiske budskaber. KM ønskede JAF s bekræftelse på, at Tryghedsordningerne kan indgå aftale med Lægernes Pensions Investering om at tilbyde tandlægerne investeringspleje. JAF bekræftede dette. 5. Orientering fra Sekretariatet MAH orienterede om: - Udskiftning af vandledninger på Svanemøllevej. - Firmaet Munck forventes at være færdige med fjernvarmearbejdet ultimo august. - Ny overenskomst på forsikringsområdet, som sekretariatet aflønnes efter. - Kunderådsmøde i PFA med besøg hos Falck. - Regnskabet 2013 for Praksisforsikringen. - Overenskomstforhandlingerne med regionerne vedrørende Praksisforsikringen. - Henvendelse fra KEU til Praksisforsikringsudvalget. - Vandskade i bestyrelseslokalet. 6. Dagpenge 6.1 Sagsbehandling I forbindelse med udbetaling ved sygdom i en konkret sag, stillede KM spørgsmål ved, om et medlem skal kunne modtage udbetaling, hvis det kan konstateres, at medlemmet fx aldrig kommer i arbejde igen, er ud over 65 år og muligvis klinikejer i selskab med andre ejere, så det ikke er nødvendigt at sælge klinikken. Det blev besluttet, at vedtægterne gennemgås med henblik på bl.a. at se på, om udbetalingskriterierne skal ændres. KM modtager fremover oplysning fra sekretariatet om tandplejernes omsætning, hvis den indgår i beregning for udbetaling ved sygdom. 6.2 Økonomi Udbetalingerne de sidste måneder har været mindre end normalt. I samme periode har der også været færre sygesager. 6.3 KM og NB præsenterer oplægget vedrørende dagpenge for HB og kredsformændene den 4. april Derefter sendes det til kredsformændene, KEU og PATU med en frist på afgivelse af eventuelle kommentarer. 7. Udvalg 7.1 Forsikringer og pension Klinikforsikring Der har været et godt resultat for forsikringen i Sygedriftstabsforsikring 3\n4 Der afventes et oplæg til en bedre rapportering. Codan har endnu ikke afgjort om, de vil forlænge forsikringen op til 67 år. Der kommer tidligst en tilbagemelding i løbet af efteråret Kriminalitetsforsikring Codan har også en IT-forsikring, som de indtegner under Tryghedsordningernes gruppe Netbanksforsikring Intet nyt Gruppeliv MAH gennemgik likviditeten i ordningen Erhvervsudygtighedsforsikring Der er indtil nu 44 medlemmer, der har søgt at tegne forsikringen i Danica på lempelige vilkår og der er stadig flere på vej. 2 begæringer har været taget op til særskilt drøftelse. Den ene fik tilbudt forsikringen. Den anden fik afslag.. Et enkelt medlem har fået forsikringen med en klausul, som kun belaster det enkelte medlem. Der er på nuværende tidspunkt 103 medlemmer, der endnu ikke har betalt for første kvartal. Skadeprocenten for 2012 er meget høj. Det skal drøftes på næste møde med PFA Pension Der bliver ultimo marts sendt breve ud til alle medlemmer, der har en kapitalpension i PFA med henblik på information omkring mulighed for skattefordel ved skift til alderspension Sundhedsforsikring Der er stadig lidt småkorrektioner. KM orienterede om en tandlæge, der akut var blevet indlagt. Vedkommende ville ikke afvente hospitalets handlingsplan og ville i stedet bruge sundhedsforsikringen. Tandlægen blev oplyst om, at forsikringen ikke dækker akutforløb Privatforsikringer MAH har holdt møder med 3 mæglere indenfor skadesforsikring: Aon, Willis og Marsh. Det blev besluttet, at Aon fik opgaven med at afklare om, Tryghedsordningernes aftale med Tryg stadig er konkurrencedygtig. Tryg er klar over, at Tryghedsordningerne søger en konkurrencedygtig aftale, ellers kommer ordningen i udbud. Der afholdes møde i Trygudvalget den 1. april Andre aktiviteter Krisehjælp Intet Bonusfonden Oplæg til retningslinjer med ændret tildelingskriterium Bestyrelsen godkendte ændringen i modtagergruppen, således, at det nu alene er en betingelse, at tandlægen er eller har været medlem af TF. KM informerer HB og kredsformændene den 4. april 2014 og derefter lægges informationen på hjemmesiden Fonde og Hjælpeforening 4\n5 Intet nyt. 8. Økonomi og investeringer 8.1. Budgetkontrol Paul Allaart gennemgik budgettet. Samlet var der i 2013 et pænt overskud på ca. 5,5 mio. kr. Budgettet er tilfredsstillende og blev taget til efterretning Investeringer Oplæg ved Lægernes Pensions Bank: Portefølje og en forsvarlig investeringspolitik Henrik Taisbak og Søren Nielsen fra Lægernes Pensions Bank (LPB) gennemgik, hvad de anser for at være en forsvarlig og forsigtig investeringspolitik. MAH og Henrik Taisbak kommer med et oplæg til en investeringspolitik, der lever op til den foreslåede idealvægtning med mulighed for et vist spillerum Regnskab udkast Første udkast til regnskabet for 2013 blev gennemgået. Det endelige regnskab foreligger på bestyrelsesmødet i maj måned Markedsføring Sekretariatet har modtaget en ansøgning om sponsorat fra et par studerende, der vil rejse til Filippinerne som hjælpearbejdere gennem en anden organisation end TUG. Bestyrelsen var enig om at sponsorere TUG som forening, men ikke de enkelte hjælpearbejdere eller andre organisationer. Ansøgningen sendes videre til Danske Tandlægers Hjælpeforening, der i flere lignende tilfælde har ydet støtte til studerende. 10. Konstituering og udvalg 2014 Den foreslåede udpegning til de forskellige udvalg blev godkendt. 11. Lægernes Pensions Investering til tandlæger KM oplyste, at det var godkendt fra både Tryghedsordningerne og HB, at Tryghedsordningerne kan gå videre med forhandling om en aftale om investeringsmuligheder for tandlægerne med Lægernes Pensions Investering (LPI). Nu mangler der kun en accept fra LPI, som holder generalforsamling primo april. 12. SWOT analyse Analysen er revideret i henhold til seminaret i januar måned. Analysen blev godkendt. 13. Bestyrelsesevaluering og evt. uddannelse Det blev drøftet om, det skal være en fælles uddannelse af bestyrelsen eller individuelle forløb, fx inden for økonomi, ledelsesansvar mv. 5\n6 KM foreslog, at der tages kontakt til TF med henblik på en evt. fælles uddannelse af nye bestyrelsesmedlemmer. Bestyrelsesevalueringen blev taget til efterretning. 14. Årskursus 14.1 Frokost med samarbejdspartnerne Tryghedsordningerne har indbudt flere samarbejdspartnere til frokost i Bella Center. KM opfordrede bestyrelsesmedlemmerne til at deltage i frokost en af dagene og netværke. 15. Strategiplan De 5 overordnede strategiske retninger blev drøftet og vedtaget. Under hvert strategisk område er der en række taktiske indsatsområder. Under hvert taktisk område fastsættes en række konkrete aktiviteterne. 16. Generalforsamling Valg til bestyrelsen november 2014 Alle bestyrelsesmedlemmer er på valg i år Årsberetning KM er begyndt på den skriftlige beretning Forslag til særlige emner til generalforsamling Der er forslag til 2 særlige emner: Dagpengeordningen og investeringsstrategien Dagpengeordningen I henhold til drøftelser med det politiske bagland Investeringsstrategi I henhold til oplæg om investeringsstrategi. 17. Eventuelt KM foreslog et møde med Advisory Board i efteråret. Det er efterfølgende besluttet at flytte FU-mødet den 24. september 2014 til den 23. september 2014 kl Derefter holdes møde med Advisory Board kl Formanden hævede mødet. Det godkendte referat udsendes til: - Tryghedsordningernes bestyrelse og sekretariat - Tandlægeforeningen, som i henhold til aftale videresender til hovedbestyrelsen og kredsformændene. 6


Løser et problem, der medfører, at enheder i Active Directory- eller Hybrid AADJ++-domæner uventet afmeldes fra Microsoft Intune eller MDM-tjenester fra tredjepart efter installation af opdateringer til konfigurationspakke (PPKG). Problemet opstår på enheder, der er omfattet af gruppepolitikken "Automatisk MDM-tilmelding med AAD-token". Hvis du kørte scriptet "Disable-AutoEnrollMDMCSE.PS1" som en løsning på problemet, skal du køre "Enable-AutoEnrollMDMCSE.PS1" fra et PowerShell-vindue i Administrator-tilstand, når du har installeret opdateringen.\nIndsætter et vognretur (CR) før et linjeskift (LF), hvis der ikke er nogen, når der indtastes data i et formularfelt.\nLøser et problem, der medfører, at Microsoft Edge DevTools ikke svarer, når konsollen er fyldt med meddelelser.\nLøser et problem, der medfører, at der vises en sort skærm i flere minutter efter installation af Windows-opdateringer, før der skiftes til skrivebordet.\nForbedrer PDF-filoplevelsen i Microsoft Edge ved at løse problemer med åbning, udskrivning og pålidelighed af PDF-filer.\nAdresser et problem, som medfører, at flytning af et MFC-programvindue (Microsoft Foundation Class) kan efterlade et rastermønster på skrivebordet.\nLøser et problem, der medfører, at der vises strømstyringsindstillinger på skærmbilledet Windows Sikkerhed, selv når den brugerspecifikke gruppepolitik er indstillet til at skjule strømstyring.\nLøser et problem, som medfører, at det korrekte låseskærmbillede ikke vises, når alle følgende betingelser er til stede:\nGPS-politikken "Computerkonfiguration\_Administrative skabeloner\_Kontrolpanel\_Tilpasning\_Gennemtving et bestemt standardbillede til låseskærmen og logonskærmen" er aktiveret.\nGPS-politikken "Computerkonfiguration\_Administrative skabeloner\_Kontrolpanel\_Tilpasning\_Tillad ikke, at billedet på låseskærmen og logonskærmen ændres" er aktiveret.\nRegistreringsdatabasenøglen HKEY_LOCAL_MACHINE\_SOFTWARE\_Policies\_Microsoft\_Windows\_System\_DisableLogonBackgroundImage er angivet til 1.\nLøser et problem, hvor der vises en advarsel om, at programmet er fra en "ukendt udgiver", når et program køres med administratorrettigheder.\nLøser et problem, der nogle gange medfører, at enkeltlogon mislykkes, og at logonfeltet vises, når brugeren opretter forbindelse til en fjernskrivebordsserver.\nLøser et problem, hvor standarddomænet for en Azure Active Directory-aktiveret maskine ikke angives automatisk på logonskærmen.\nLøser et problem, der kan medføre, at BITS-tjenesten ikke længere svarer, når tjenesten ikke kan oprette forbindelse til ressourcer på internettet.\nLøser et problem med begrænsning af DNS-svarhastigheden, der medfører en hukommelsesfejl, når funktionen aktiveres med LogOnly-tilstand.\nLøser et problem, der nogle gange forhindrer et system i at lukke eller skifte til dvale. Problemet opstår under den første start, efter du har udført diskkryptering på et SSD-drev.\nLøser et problem, der forhindrer adgang til SMB-shares ved hjælp af IP-adresser, hvis SMB-hærdning er aktiveret.\nLøser et problem, hvor brug af obligatoriske (skrivebeskyttede) brugerprofiler til RDP kan resultere i fejlkoden "Klassen er ikke registreret (0x80040151)".\nLøser et problem, der medfører, at lokale opgraderinger til Windows 10 version 1709 ikke længere svarer på skærmbilledet "Kontrollerer, om du er klar til at installere". Dette sker under udarbejdelsen af enhedslager for enheder, der har installeret månedlige opdateringer siden april 2018.\nBemærk! WSUS kan også levere dynamiske opdateringer til enheder, når det er konfigureret til at synkronisere dynamisk opdateringsindhold. Kontrollér, at dynamiske opdateringer ikke er deaktiveret ved hjælp af parameteren /DynamicUpdate Disable.\nLøser et gengivelsesproblem, der opstår under dynamisk redigering af klassenavnet eller id'et for elementer på en side.\nLøser et problem, som forhindrer, at Memory Analyzer og Performance Analyzer kan fungere korrekt i Microsoft Internet Explorer 11 Developer Tools.\nNår denne opdatering er installeret på en Hybrid Azure AD-aktiveret maskine, viser logonskærmen "AzureAD" som standarddomænet. Dette kan medføre, at logon mislykkedes for brugere i hybrid Azure AD-aktiverede scenarier, når brugerne kun angiver deres brugernavn og adgangskode.\nDu kan få en liste over de filer, som denne opdatering indeholder, ved at downloade filoplysninger for samlet opdatering 4338817.


Der blæser milde vinde - AktieRådet\nCarlsberg opjusterer forventningerne, hvilket trækker det danske marked i plus. Det er fremgang i Kina og Vesteuropa, der gør, at selskabet opjusterer. Selskabet forventer en tocifret vækst. Dermed har Carlsberg oplevet en helt anden udvikling end flere af konkurrenterne. Der er dog en sort sky over Carlsberg, da de er anklaget for kartel i Indien. Teknisk var aktien i en faldende tendens og der var etableret salgssignal i både Bollingerkanalen og Parabolic på ugebasis. RSI var under 40. Det lange glidende bliver testet som en støttelinie i niveauet 950. Nærmeste støtteniveau er ved 920, mens nærmeste modstandsniveau er ved 1020 og herefter i niveauet 1150. Anbefaler at man afventer udviklingen.\nEr den faldende tendens snart overstået i ISS? Aktien har været i en faldende tendens siden maj 2017, hvor aktien blev handlet i niveauet 285 mod den nuværende kurs 175 i denne uge. De tre indikationsmodeller har på ugebasis etablerede en bundformation. MACD er stadig under 0, mens RSI har ramt 64. Signalmodellen Bollinger er gået i køb på ugebasis, mens der er salgssignal i Parabolic. Det lange glidende gennemsnit ligger i niveauet 180 som en modstandslinie. Nærmeste modstand herefter er ved 220 og nærmeste støtteniveau er ved 165.\nSchouw toppede i juni/juli 2017 i niveauet og i dag handles aktien i niveauet 470-490. Den positive tendens den sidste måned har fået de tre indikationsmodeller på ugebasis til at stige. Men MACD er fortsat under 0 og RSI er i 53. Nærmeste støtteniveau er ved 450, mens nærmeste modstandsniveau er ved 530. Anbefaler at man afventer udviklingen.\nS&P 500 er kommet igennem 3020 og nu handles indekset i 3040-3050. Der er købssignal på både dags- og ugeniveauet. De glidende gennemsnit etablerede et ”Golden Cross” på dagsniveauet 13 dage siden. Der er divergens mellem de tre indikationsmodeller på ugebasis, idet Momentum på ugebasis falder tilbage, mens MACD og RSI stiger. RSI er over 80. Momentum på månedsniveauet har etableret topformation og er i en faldende tendens og Momentum er brudt igennem det glidende gennemsnit oppefra. Nærmeste modstandsniveau er ved 3200, mens der er støtte ved niveauet 2900. Der er et ”gap” i niveauet 2948,46-2963,07, og skal det lukkes indenfor en kort periode, vil det give et mindre negativt billede af indekset.\nNasdaq Composite testede modstandsniveauet 8300 og et brud af det modstandsniveau kan sende indekset op i nærheden af 8500. Nærmeste støtteniveau er ved 8000 og der er fortsat et ”gap” i niveauet 7982-8046. Momentum har mistet pusten på uge- og månedsniveauet, mens der fortsat er en stigende tendens i MACD og RSI på ugebasis.\nDet japanske marked fortsætter den stigende tendens og har ramt 23.000. Nærmeste modstandsniveau er ved 24.000 og nærmeste støtteniveau er ved 22.000. De glidende gennemsnit har etableret et ”Golden Cross” for 4 uger siden og Bollingerkanalen har etableret et købssignal i midten af september. Den stigende tendens trækker op i de tre indikationsmodeller og RSI har ramt 80.\nStærk udvikling i Momentum på uge- og månedsniveauet. RSI har ramt 80 på ugebasis.\nFrankfurt Dax 30 er kommet op i niveauet 12.800-12.900. Der er købssignaler i alle modeller på ugebasis. Det lange glidende gennemsnit ligger i niveauet 12.200 som en støttelinie. Der er stadig en positiv tendens i både MACD, Momentum og RSI på ugebasis. Nærmeste støtteniveau er ved 12.000 og herefter i niveauet 11.600, mens nærmeste modstandsniveau er ved 13.200, som var en topformation ved månedsskiftet maj/juni. 2018.\nLundbeck er overordnet i en faldende tendens og der er salgssignal i både Bollingerkanalen og Parabolic på ugebasis. Men et brud af niveauet 240 vil ændre signalet. Det lange glidende gennemsnit ligger som en modstandslinie i niveauet 250. Der er etableret en bundformation i de tre indikationsmodeller på ugebasis. MACD er under 0 og RSI er under 40. Momentum på månedsniveauet har ligeledes etableret en bundformation og er på vej op i mod det glidende gennemsnit i modellen.\nNærmeste modstandsniveau er ved 300 og herefter i niveauet 325, mens nærmeste støtteniveau er ved 260 og herefter i niveauet 240. RSI er i 70 og MACD er over 0. Aktien ser interessant ud og giver aktien en købsanbefaling på niveauet.\nGuldet er i en sivende tendens, men er endnu ikke brudt igennem støtteniveauet 1480. Den sivende tendens har trukket ned i tre indikationsmodeller på ugebasis. RSI er under 40, mens MACD er fortsat over 0 på ugebasis. Der er etableret et salgssignal på ugebasis i Bollingerkanalen.\nBrent Spot bevæger sig vandret i niveauet 58-62. På dagsniveauet er olien igen gået i salg, så trods en fortsat vandret formation i olien, så er prisen faldet lidt tilbage. Faldet kan ses i RSI og Momentum på ugebasis. Nærmeste støtteniveau er ved 56, mens nærmeste modstandsniveau er ved 62 og herefter i niveauet 66.\nLundbeck, Netcompany, TCM Group


Kritisk Debat - Artikler: Et godt link fra KRITISK DEBAT: Hvorfor ikke lægge de to socialdemokratier sammen?\n"Hvorfor slår de to socialdemokratier - underforstået S og SF - sig ikke sammen til ét parti?" Det spørgsmål har jeg fået adskillige gange inden for de seneste to år. Ikke bare som et nysgerrigt spørgsmål fra familie og venner til én, der har sin daglige gang på Christiansborg. Men også både som et drillende eller nysgerrigt spørgsmål, og spørgsmålet er kommet fra både almindeligt politisk interesserede, organiserede SF'ere, socialdemokrater og folk fra Enhedslisten.\nDenne artikel handler om, hvorfor jeg svarer, som jeg gør - og ikke mindst om hvorfor svaret hverken er så ligetil eller så forventeligt, som man måske tror. Mit svar kan du læse senere i artiklen, men først lidt om det, der ligger til grund for mit svar og en forklaring på, hvorfor det ikke er så underligt, at flere og flere stiller det spørgsmål.\nEt nyt centrum-venstre-landskab i Europa\nI løbet af de sidste 10 år har der udkrystalliseret sig et nyt partilandskab på den venstre side af det politiske spektrum. De fleste europæiske socialdemokratier har tidligere været vant til at være det altdominerende parti på venstresiden. Mange af dem har tidligere været vant til stemmeandele på 40 pct. og derover. I dag er de socialdemokratiske partier ofte kun i stand til at hente mellem 20 og 30 procent af stemmer. Ved de seneste valg gælder det bl. a. Storbritannien (29,4), Tyskland (23,8), Frankrig (24,7), Østrig (29,3), Finland (21,4), Island (29,8) og Danmark (25,5). Nogle holder fortsat skansen nogenlunde og ligger mellem 30 og 40 procent (Sverige (35,0), Norge (35,4), Portugal (36,6), Italien (34,2) og Slovakiet (30,5)), mens andre er dykket helt ned under 20 procent (Belgien (14,0), Polen (13,2), Holland (19,0), Ungarn (19,3) og Irland (10,1). Kun to af de europæiske socialdemokratier kan endnu regere på grundlag af mere end 40 procent af stemmerne (Grækenland (43,9) og Spanien (43,9)).\nI dag må mange europæiske socialdemokratier fungere sammen med andre venstrefløjs- og grønne partier af en vis størrelse. I nogle få lande udgør de grønne og venstreorienterede partier over 20 procent af stemmerne (Tyskland (22,6) og Island (21,7)) og mange steder mellem 10 og 20 procent (Finland (17,3), Holland (16,5), Sverige (11,1), Belgien (18,1), Østrig (10,4), Tjekkiet (13,7), Grækenland (14,6), Irland (12,2), Schweiz (11,0) og Danmark (17,2).\nDe reducerede europæiske socialdemokratier har derfor typisk mulighed for at støtte sig på disse venstreorienterede og grønne partier. Men alligevel har der samlet set været tale om et markant tab af regeringsmagten over de sidste 10 år. Ved årtusindeskiftet sad de socialdemokratiske partier på regeringsmagten i 12 og EU's daværende 15 lande. I dag er der kun socialdemokratiske eller centrum-venstre-regeringer i Grækenland, Spanien, Portugal, Cypern, Island og Norge. På Cypern er det endda ikke socialdemokraterne selv, men en kommunist, der sidder for bordenden som regeringsleder.\nKombinationen af socialdemokratisk svækkelse og den relative styrkelse af de grønne og venstreorienterede partier på venstresiden betyder, at det politiske grundlag for mange europæiske socialdemokratiers forsøg på at regere på baggrund af et moderniseret catch-all parti med en centrumsøgende politik og tilsvarende partialliancer dermed er væk.\nI det nye partilandskab går socialdemokraternes vej til regeringsmagten nærmest uomtvisteligt over en mere eller mindre snæver alliance med de øvrige centrum-venstrekræfter. Som det har vist sig i bl.a. Norge og Sverige kræver det ofte en alliance med både grønne og venstreorienterede partier.\nSpørgsmålet er nu, om disse forandringer i venstresidens europæiske partilandskaber kun er midlertidige. Er det nye centrum-venstre-landskab i Europa kun er et tilfældigt sammenfald og dermed en forbigående omgruppering? Eller er der tale omændringer, der afspejler mere varige og grundlæggende skift i de sociale, klassemæssige og politiske forudsætninger for centrum-venstre-kræfterne ageren? En række forhold tyder på det sidste. Som jeg skal uddybe nedenfor er der for mig at se tale om et mere grundlæggende og varigt skift, og hvis det er tilfældet bør det få konsekvenser for den strategiske tænkning i både socialdemokratierne og hos de øvrige centrum-venstre-partier.\nKlassemæssige og ideologiske forskydninger\nDe ovenfor beskrevne forskydninger i centrum-venstre-partiernes samlede vælgeropbakning afspejler nogle mere grundlæggende klassemæssige forskydninger. Tager vi her det danske eksempel havde arbejderpartierne i 1990 opbakning fra 67 pct. af arbejdervælgerne. Et væsentligt flertal af arbejderne stemte dengang på arbejderpartierne. Allerede 10 år senere var dette ændret drastisk. Ved valget i 2001 fik arbejderpartierne under 40 pct. af arbejdervælgerne, og det var en af de altafgørende årsager til Anders Fogh Rasmussens valgsejr.\nDet afgørende politiske skred i 2001 skete blandt lønmodtagerne i den private sektor, som rykkede dramatisk til højre. Socialdemokrater, radikale og venstrefløjen fik kun 29 procent af arbejderstemmerne i den private sektor.\nDet gentog sig i 2005, og selv om oppositionen i 2005 gik fem procent frem blandt de offentligt ansatte, var tilbagegangen blandt de privatansatte lønmodtagere stor nok til at sikre en fortsættelse af VKO-epoken. Siden da er dette skifte ikke blevet grundlæggende vendt. Arbejderpartiernes opbakning blandt arbejdervælgerne var i 2005 nogenlunde den samme som i 2001. Mindre end hver tredje privatansatte lønmodtager stemte i 2005 på et arbejderparti eller RV. Selv om noget tyder på, at SF's fremgang ved valget i 2007 delvist skyldes nye arbejdervælgere, var der med Socialdemokraterne nederlag ikke tale om nogen afgørende vending.\nCentrum-venstre-partierne i Danmark har skiftet mange privatansatte (arbejder)vælgere ud med relativt færre offentligt ansatte (mellemlags)vælgere. Samtidigt er centrum-venstre-partierne kravlet op ad uddannelsesstigen. Tabet af bl.a. ufaglærte arbejdere er sket samtidig med en vækst i opbakningen blandt de veluddannede vælgere. Blandt danskere med studentereksamen har over halvdelen stemt på centrum-venstre i en årrække. Derimod har der været en tendens til, at vælgere med erhvervsuddannelse stemmer mere og mere borgerligt.\nSamtidig har både Socialdemokratiet, SF og de radikale måttet affinde sig med stadigt færre kernevælgere, der pr. tradition og/eller grundlæggende overbevisning stemmer på dem valg efter valg.\nDet er endda ikke nok med det. Socialdemokratierne har ikke blot måttet dele en voksende del af centrum-venstre-vælgerne med andre grønne og venstreorienterede centrum-venstrepartier. I mange lande har mange af vælgerne med centrum-venstre-værdier og holdninger helt valgt centrum-venstre-partierne fra. I en række lande har ikke mindst arbejdervælgere og folk på overførselsindkomster valgt sofaen frem for centrum-venstrepartierne. Det gælder ikke mindst i de lande, hvor socialdemokratierne er gået længst til højre og har været mest kompromissøgende mod centrum og højre.\nDet drejer sig primært om en række europæiske socialdemokratier, anført af Tony Blairs New Labour og Gerhard Schrøders SPD, som i en årrække har forsøgt at matche denne situation ved at omdanne sig fra et arbejderparti (med tætte forbindelser til fagbevægelsen) til et centralstyret og mediebevidst bredt catch-all parti. Men efter de hidtidige erfaringer at dømme har det været ganske svært - og reelt umuligt - for de socialdemokratiske catch-all-partier at indfange denne nye sociale, klassemæssige og ideologiske heterogenitet. Det har ganske enkelt ikke været muligt at gøre de socialdemokratiske partier tilstrækkeligt troværdige og nærværende for hele det relativt brede og skiftende sociale og ideologiske centrum-venstre spektrum.\nVed det senest forbundsdagvalg i Tyskland mistede SPD 6 millioner stemmer, og de to øvrige centrum-venstrepartier, Die Grüne og Die Linke, formåede kun at samle omkring 2 millioner af dem op. Disse vælgere valgte ikke primært højrefløjen, men derimod sofaen. Sofavælgernes antal voksede med ca. 4,5 millioner, og valgdeltagelsen faldt fra omkring 78 procent til godt 70 procent.\nDet samme skete ved det nylige valg i Storbritannien. Siden 1997 har New Labour tabt ca. 5 mio. vælgere, hvoraf hovedparten er tabt blandt manuelle arbejdere og folk på overførselsindkomster. Her er det værd at bemærke sig, at både SPD i Tyskland og New Labour i Storbritannien hører til de europæiske socialdemokratier, der mest konsekvent har tænkt i 'den tredje vej' og er rykket længst til højre. I Tyskland har SPD ikke mindst tabt troværdig hos arbejdere og folk på overførselsindkomster med partiets hårdhændede socialpolitik, den såkaldte Hartz 4. I Storbritannien har den tredje vejs aktive bidrag til den neoliberalistiske "finansialisering" af økonomien ikke blot styrket London som et af verdens finanscentre, men dermed også medvirket afgørende til, at Storbritannien er et af de lande, der er blevet ramt allerhårdest af finanskrisen.\nDen tid er forbi, hvor centrum-venstre domineres af et socialdemokratisk parti med en altafgørende opbakning fra en arbejderklasse, for hvem det er naturligt at se sig selv som 'arbejdere', hvis interesser repræsenteres og varetages af Socialdemokratiet. I stedet tegner der sig at politiske landskab af arbejder- og mellemlagsvælgere, der ikke blot har varierende og ikke sjældent indbyrdes konfliktende interesser, men som samtidig har ganske skiftende politiske prioriteringer af, hvad der netop nu er de vigtigste politiske spørgsmål for dem.\nDisse skift i det politiske landskab er bl. a. et resultat af en politisk moderniseringsproces, hvor ideologisk orientering og politisk identitet i højere grad er et løbende (nyt) tilvalg frem for tidligere tiders mere traditionsbestemte og ofte livsvarige tilhørsforhold til bestemte klassebaserede politiske partier.\nDette er i sig selv et argument for, at det nye centrum-venstre-landskab i Europa ikke kun er et tilfældigt sammenfald. Der er snarere tale om et mere varigt og grundlæggende skift i de sociale, klassemæssige og politiske forudsætninger for centrum-venstre-kræfterne ageren. Det nye politiske landskab af varierende og ikke sjældent indbyrdes konfliktende sociale interesser i centrum-venstrepartiernes naturlige vælgergrundlag har gjort det objektivt betydeligt sværere at forestille sig ét stort socialdemokrati, der kan rumme og tiltrække alle disse forskellige strømninger. Det nye sociale og politiske landskab skriger mere på et centrum-venstre bestående af forskellige politiske strømninger med forskellige bud og forskellig appel til de forskellige sociale og ideologiske strømninger.\nSet i det lys er den gamle arbejderbevægelses forestillinger om det store hegemoniske arbejderparti og ikke mindst den kolde krigs forestilling om benhård socialdemokratisk kamp mod alle andre centrum-venstre-strømninger en direkte hæmsko for at udvikle et stærkt centrum-venstre. Uanset om man vil se det som et udtryk for, at nød lærer nøgen kvinde at spinde, gjorde Helle Thorning Schmidt det rigtige, da hun efter længere betænkningstid indledte et tættere samarbejde med SF, vel vidende, at prisen nok ville være et fortsat stort og voksende SF. Helle Thorning Schmidt kunne ikke slå hverken Anders Fogh Rasmussen eller Lars Løkke Rasmussen uden at bryde med gammel socialdemokratisk tankegang og satse på en egentligt centrum-venstre-samarbejde.\nDen tredje vej ender blindt\nDet nye centrum-venstre-landskab skyldes imidlertid ikke udelukkende sociale og ideologiske ændringer. Nogle steder er der specifikke nationale politiske forklaringer på det: De socialdemokratiske partier og regeringer har ganske enkelt ikke været gode nok. Men der er tale om en så omfattende europæisk tendens, at det er svært at forklare fyldestgørende alene med henvisning til en dårlig udførelse af socialdemokratiernes 'tredje-vejs-socialdemokratisme'. Der er i stedet tale om et mere generelt problem for selve 'den tredje vej' som socialdemokratisk strategi.\nFor de europæiske socialdemokratier er en satsen på centrum-venstre-alliancer, som det bl.a. sker i Norge, Sverige og Danmark, og som stærke kræfter presser på for i Tyskland, et de facto et brud med 'den tredje vej'. En åben eller skjult erkendelse af, at den tredje v ej er endt blindt.\nJa det er mere end det. Det er et opbrud fra en lang socialdemokratisk tradition for selv at ville rumme og tiltrække hele det progressive centrum-venstre-spektrum, således som den bramfrit kom til udtryk hos den daværende socialdemokratiske indpisker Per Hækkerup under arbejderflertallet i 1966-67, der skulle have sagt, at målet måtte være "at ødelægge SF, om det så skulle koste regeringsmagten" eller i det mindste "at reducere SF til naturlig størrelse".\nDette understreges af, at det ikke blot er socialdemokratiernes egen vælgermæssige svaghed, der i disse år blokerer for, at de europæiske socialdemokratier har muligheden for at regere gennem centrum-koalitioner og samarbejder hen over midten. Med finanskrisen og den økonomiske verdenskrise er det økonomiske fundament for den tredje vejs socialdemokratisme samtidig sunket i grus.\nCentrum-venstre som ny strategisk tænkning\nMange socialdemokrater har de sidste par år spurgt sig selv og hinanden, hvorfor klarer socialdemokratierne rundt om i Europa sig så dårligt i en tid, hvor højrefløjens neoliberalistiske ideologi og projekt er i dyb krise. Udover en naturlig lyst til at underdrive de socialdemokratiske partiers problemer, giver de sjældent noget egentligt svar. I stedet nøjes man typisk med at påpege det tilsyneladende forunderlige i, at en sådan krise for højrekræfterne ideologi og projekt tilsyneladende ikke nærmest automatisk leverer flere vælgere til centrum-venstrekræfterne.\nJeg tror, at der er mindst to forklaringer på dette tilsyneladende paradoks. For det første er det et falsk billede, at finanskrisen ene og alene er en krise for højrekræfternes politiske projekt. Det er også en krise for mange europæiske socialdemokratiers egne projekter gennem de seneste ti år - og det opleves tilmed sådan af mange vælgergrupper, når disse socialdemokratier vælger at "nationalisere finansspekulanternes underskud" for derefter at lade den almindelige befolkning betale regningen gennem offentlige nedskæringer uden tilsvarende tiltag til skærpet regulering af den internationale finansielle sektor.\nDet voldsomme kollaps i Tony Blairs Finans-London og dets følgevirkninger i hele den britiske økonomi er det tydeligste eksempel. Den aktuelle økonomiske verdenskrise signalerer ikke blot en række omfattende statsfinansielle kriseproblemer i bl.a. de europæiske lande, men også en udsigt til en fremtidig økonomi, hvor regeringerne i bedste fald må affinde sig med væsentligt lavere vækstrater end tidligere og i værste fald udsættes for et nyt alvorligt krisedyk. Det er en kapitalistisk økonomi, der ikke levner voldsom meget plads til socialdemokratisk reformpolitik.\nFor det andet har ikke blot socialdemokratierne men hele det europæiske centrum venstre mødt krisen uden egentligt alternativ til neoliberalismen. Nok har borgerne både set og smerteligt erfaret, at de borgerliges neoliberalisme ikke formåede at skabe tryghed, sikkerhed og udvikling. Men når de så over til venstresiden efter et alternativ, har det været svært at se det klare alternativ. Det gælder først og fremmest den del af de klassiske socialdemokratiske projekt, der handler om at finde en model for at overvinde krisen, sikre fortsat velfærd og humanisere kapitalismen. Men det gælder også den del af et traditionelt socialdemokratisk projekt, der handler om at skabe et nyt og bedre samfund. Også her har der manglet en klar vision og et synligt politisk projekt.\nMangel på vision og reform\nNår jeg påstår, at hele centrum-venstre synes at mangle et klart alternativ, er det således en mangel på alternativ, som hverken kun er mangel på en økonomisk udviklingsmodel for fortsat velfærd og mere human kapitalisme eller mangel på en vision for et nyt og kvalitativt anderledes samfund. Det er en mangel på begge dele på én og samme tid. Det ligger uden for denne artikels rammer at gå nærmere ind på årsagerne hertil.\nDer er meget i både det nye politiske vælgerlandskab og de nye økonomiske vilkår, der kræver, at det netop må og skal være begge dele på én gang. Hvis centrum-venstre skal kunne tiltrække og begejstre tilstrækkeligt mange kræver det ikke blot klare visioner, men også realistiske bud på en anden økonomisk udvikling i den nærmeste fremtid. Hvis vi for alvor skal tage fat på at reformere økonomien, kræver det ikke blot et brud med neoliberalismen, men også at vi kender det mål og de sigtelinjer, som v i skal indrette økonomien på. Centrum-venstre bliver kun gode troværdige bud på regeringsmagten og morgendagens reformer, hvis vi ved, hvilke idealer og mål vi skal udforme realistiske her-og-nu-reformer for.\nMan kan i en vis forstand sige, at det er mangel på svar på det gamle klassiske socialdemokratiske strategispørgsmål: Hvordan kan og vil vi på én gang udvikle og forbedre kapitalismen og samtidig skabe et nyt og bedre samfund (socialisme).\nBåde den klassiske socialdemokratiske 'reformisme gennem klassekompromisser', den kolde krigs klassesamarbejde og kamp mod venstrekræfterne og den tredje vej har - i varierende blandingsforhold - bygget på et ønske om på én gang at menneskeliggøre den rå kapitalisme og at omdanne den til noget kvalitativt anderledes. Det er i sig selv en særlig politisk kunstart på én og samme tid at ville overtage og forbedre systemet og på samme tid at forandre det til noget afgørende nyt.\nI den tidlige arbejderbevægelse blev muligheden af denne kunstart begrundet med en nærmest deterministisk tro på ét fremskridt, der ikke blot ville udvikle kapitalismen, men også samtidigt modne forudsætningerne for et nyt socialistisk samfund. I den kolde krigs arbejderbevægelse kom det til udtryk som en særlig kombination af hård afvisning af den 'revolutionære' kommunisme og en fremtidsoptimistisk tro på, at gradvis 'flytning af hegnspæle' inden for en statslig styret og keynesiansk reguleret kapitalistisk vækstøkonomi og en stadigt voksende velfærdsstat kunne lade sig gøre på én gang at humanisere og forandre kapitalismen til noget nyt og bedre.\nEfter den kolde krig må ikke mindst fortalerne for den tredje vejs socialdemokratisme vel siges nærmest at have opgivet t projektet om både reform og samfundsomskabelse. I stedet er socialdemokratismen blevet til et projekt om alene at humanisere en stadigt mere liberal og globaliseret kapitalisme bl.a. ved at allokere en del af den økonomiske vækst til at skabe mere lige livsmuligheder for alle.\nMin påstand om centrum-venstres aktuelle og kommende udfordring er således dobbelt:\n1. Den er i en vis forstand klassisk socialdemokratisk, nemlig at forene reform og visionær samfundsomskabelse\n2. Men fortidens socialdemokratiske bud på det holder ikke i dagens kriseramte kapitalisme og nye politiske og sociale landskab. Der er endnu ikke udviklet nye bud.\nOpgaven og udfordringen er "socialdemokratisk". Men om løsningen også er det, er til gengæld langt mere åbent.\nDermed er vi fremme ved mit svar til dem, der spørger mig, hvorfor vi ikke skal lægge de to socialdemokratier, S og SF, sammen. Min erfaring er, at mange socialdemokrater, ikke mindst traditionelt venstrefløjssocialdemokrater, her vil svare, at man nok egentlig også burde lægge de to partier sammen. Underforstået, at når SF har bevæget sig så langt og er gået ind på en socialdemokratisk tænkning, så er der ingen principiel grund til at opretholde to selvstændige partier (slet ikke, hvis det er Villy Søvndal og SF og ikke dem selv, der høster den største stemmemæssige gevinst af de fælles (venstre)socialdemokratiske standpunkter!). Samtidig er det min erfaring, at de fleste SF'ere - måske lidt usikkert - slår syv kors for sig og indleder en heftig argumentation for, at SF sandelig ikke er blevet socialdemokratisk (men ofte kun med konkrete her-og-nu argumenter på punkter, hvor S og SF ikke helt har samme politik for morgendagen!).\nMit eget svar er et helt andet: Man kan sådan set godt sige, at både S og SF er 'socialdemokratiske partier' i og med at begge de to partier i dag satser på en centrum-venstre-alliance, og at begge partier dermed står over for den samme "klassisk socialdemokratiske" opgave at formulere et bud på, hvordan centrum-venstre på én gang igangsætter en forbedring af det nuværende samfund og samtidig sigter frem mod et helt andet og bedre samfund. Men det er langtfra sikkert, at svaret skal findes inden for den hidtil kendte socialdemokratiske horisont.\nDet nye politiske landskab og en ny tids nye økonomiske udfordringer stiller tilsammen krav om et realistisk reform- og forandringsalternativ, som endnu kun findes i kimform i de fælles S-SF-udspil, og som hverken S eller SF (eller Enhedslisten for den sags skyld) kan gøre krav på at have udviklet. Her er der ikke brug for partisammenslutninger under mindste fællesnævner, men langt snarere for godt socialistisk kappestrid.\nVilly Søvndal må stille sig selv og SF den ovenstående "klassisk socialdemokratiske" opgave, men for alt i verden ikke blive socialdemokrat i sin søgen efter svar. Omvendt må Helle Thorning Schmidt stille sig den gammelkendte, klassiske socialdemokratiske opgave på ny og ikke lade sig begrænse til de hidtidige socialdemokratiske svar.\nHverken S eller SF har for mig at se i dag et svar på disse nye strategiske udfordringer, der matcher de nye økonomiske, sociale og politiske vilkår i Europa. Derfor er der på den ene side igen grund til, at Villy Søvndal søger optagelse i Socialdemokraterne. På den anden side synes det at være en god idé, at de to partier hver for sig med hver sit historiske udgangspunkt og hver sit medlemsgrundlag selv forsøger at udvikle dette bud. Ender det så med et strategisk bud, som begge partier kan enes om, kan det blive en mere taktisk overvejelse, om partierne tror, at de vil kunne appellere til hele centrum-venstres potentielle vælgerskare som ét parti.\nI dag vil "Det forenede Socialdemokrati" ved en fusion af S og SF med statsgaranti ikke have en chance for at tiltrække så brede kredse af centrum-venstre-vælgere, som S og SF i dag gør tilsammen. Vælgerflertallet skriger ikke just på ét stort altfavnende socialdemokrati, og en række af de sociale grupper med centrum-venstre-holdninger er decideret kun tiltrukket af et S eller et SF.. De bedste muligheder for at opsamlede det bredest mulige spektrum af vælgere med centrum-venstre-værdier og -holdninger ligger i dag i et centrum-venstre bestående af flere forskellige partier. Alene det gør enhver aktuel tanke om en sammenlægning af 'de to socialdemokratier' forkert.\n Se bl.a. Signe Fabers artikel "En sans for forskelle: Klassetilhørighed og symbolsk grænsearbejde i Arbejderhistorie 3/2009 - 1/2010, s. 75-91, hvor hun bl.a. analyserer, hvorledes en bestemt asymmetrisk fordeling af magt og den fortsatte eksistens af bestemte sociale klasse i dag kan give sig udslag i subjektive klasseforestillinger i bl. a. arbejderklassen, som snarere giver sig udslag i afstand og disidentifikation end i nærhed og tilhørighed.\n Se f.eks. Mette Frederiksen: Myten om det blå Europa\n Den gamle revolutionære venstrefløj har traditionelt ikke ønsket at stille sig denne 'socialdemokratiske opgave' af forene reform og visionær samfundsomskabelse, men har koncentreret sig om at kombinere det umiddelbare sociale og politiske (forsvars)kampe med et revolutionært perspektiv. Denne del af vor tids centrum-venstre har derfor i sagens natur ikke udviklet bud på denne udfordring. Dog kan man se klare tegn på, at bl.a. mange af partierne i bl.a. Det Europæiske Venstreparti (som Enhedslisten netop er blevet optaget i) er begyndt at stille sig denne opgave.


Menigheden | ROUB – Russisk Ortodoks Ungdomsbevægelse\nMenigheden har eksisteret siden 1883. I begyndelsen bestod den af zarens diplomater fra det Russiske Imperiums ambassade, russiske søfolk og zarfamilien selv under deres mange ophold i Danmark. Efter revolutionen i 1917, blev menigheden centrum for den russiske emigration i spidsen af Kejserinde Maria Feodorovna (Dagmar). I dag er der omkring 250 medlemmer af menigheden, hvilke er af forskellige nationaliteter. Størstedelen er af russisk oprindelse, men iblandt de faste kirkegængere er danskere, grækere, georgiere, serbere, bulgarere, rumænere og etiopiere. Indtil for nyligt var menigheden den eneste ortodokse menighed i Danmark og det sydlige Skandinavien. Til de 12 store kirkefester møder der op til flere tusinde mennesker op fra hele Skandinavien.\nDenne kirkes historie i midten af København, er forbundet med Kejserinde Maria Feodorovna (1847-1928), den danske prinsesse Dagmar, der blev gift med Zarevich Alexander Alexandrovich, den kommende russiske Zar Alexander III.\nIfølge det Russiske Imperiums traditioner, blev prinsesse Dagmar ortodoks kristen og ændrede navn til et ortodokst navn, og blev dermed til Maria Feodorovna. Under sit liv i Rusland glemte familien aldrig “det kære København”, og rejste årligt dertil. Året inden Maria Feodorovna blev kejserine, befalede hendes mand 2. april 1880 at købe en grund i København nær kongens Amalienborg slot for at bygge en russisk kirke.\nÅret efter blev der tildelt 300.000 rubler + 70.000 rubler fra zarens personlige kapital, til opførelse af kirkebygningen. Projektet blev bestilt hos den kejserlige hofarkitekt D. I. Grimm, efter at denne havde vundet en konkurrence vedr. byggeriet. I København blev han hjulpet med byggeriet af prof. F. Meldahls der var direktør for det danske kunstakademi, samt den danske arkitekt A. H. Jensen.\nD. I. Grimm udfærdigede projektet i sin elskede russisk-byzantinske stil, hvor han rettede sin opmærksomhed mod bygningens facade. Facaden er bygget i røde og hvide mursten, og nederst står bygningen på et fundament af grå granit i form af stueetagen. Kirken tiltrækker meget opmærksomhed fra forbipasserende med sin specielle arkitektur forgyldte løgkupler, der er kronede med storslåede kors. Kirkebygningen er opbygget efter “skibs-typen”. I det hele udstråler bygningen den arkitektoniske retning, kaldet af sine samtidige “Alexander III’s stil”. I 1883, efter opførelsen, blev Grimm tildelt Storkorset af Dannebrogordnen.\nDen smukke og monumentale bygning blev til en af den danske hovedstads vartegn.\nKirkebygningen er indviget og velsignet i hellige storfyrst Aleksander Nevskijs navn, der er skytshelgen til Zar Alexander III. Under indvigelsen deltog mange medlemmer af den russiske zarfamilie, og derudover adskillige andre europæiske kongehuse.\nPå gavlen under kuplerne ses en niche med et ikon af hl. Aleksander Nevskij. Ikonet er skrevet på en plade af vulkansten af prof. F. A. Bronnikov, der også har skrevet ikonerne i kirkens i konostasis. I klokketårnet befinder sig seks klokker. Den smukke klokkeklang kan høres langvejsfra. Når man bevæger sig op ad den hvide marmortrappe, kan man se at væggene er udsmykkede med tekster fra profeten Davids salmer. Fra trappen kommer man ind i selve tempelrummet / kirkeskibet, der om dagen oplyses gennem de ornamentale matte ruder i de høje hvelvede vinduer, og om aftenen -af den skønne bronze “Panikadilo” (kirkelig lysekrone) der er formet som et kors, og var en gave fra Zaren. Gulvet er belagt med sort-hvid marmor mosaik. Væggene og loftet er bemalede med byzantinske forgyldte ornamenter på en mørk baggrund, der er en arv fra den mauretanske stil. Den skønne ikonostasis er skåret i nøddetræ.\nPå alterets bagvæg ses maleriet “Kristus der stiller stormen på søen” (Mathæus 8:23-27), malet af Bronnikov. Til højre for indgangen ses et andet maleri, malet af havmaleren prof. A. P. Bogolyubov “Kristus der går på vandet” (Mathæus 14:22-36). Når man ser på det, ligner det at maleriet udstråler et indre lys.\nFeodor Bronnikovs maleri “Kristus der stiller stormen på søen”.\nTil begge sider af alteret højt under loftet, hænger to malerier forestillende centrale episoder i hl. Aleksander Nevskijs liv, malet af den kendte russiske maler I. N. Kramskoy. På det første maleri vises den unge storfyrste bedende med sin hird inden slaget på Neva floden (15. juli 1240), i Sofia-katedralen i byen Novgorod. På det andet maleri vises den helliges sidste tid på jorden hvor han modtog den monastiske tonsur og blev Skemamunk i Feodorovsky Klostret i byen Gorodets.\nHl. Aleksander Nevskijs ikon til højre for ikonostasis.\nEfter første verdenskrig blev Aleksander Nevskij Kirken centrum for den russiske emigration med Kejserinde Maria Feodorovna i spidsen, der sammen med sine to døtre, Storfyrstinderne Xenia og Olga delte skæbne med alle russiske flygtninge, der langt fra moderlandet søgte frelse fra den bolchevistiske terror. Efter Kejserindens tilbagevenden til sin hjemby København i 1920, kom hun hver søndag i kirken, og bad for sine sønner, martyrerne Zar Nikolaj II og Storyfyrst Mihail samt svigerdatter Kejserinde Alexandra og børnebørnene Olga, Tatiana, Maria, Anastasia og Alexei. Hun nægtede at tro rygterne om at de alle skulle være blevet dræbt lige til sin egen død. Begravelses tjenesten blev holdt af mitropolit Eulogios (Georgievsky) 19. oktober 1928 hvor hun blev stedt til hvile i tilstedeværelse af det danske kongehus og repræsentanter fra mange andre europæiske kongehuse. Når man står med fron mod ikonostasis, så vil man i højre hjørne af tempelrummet lægge mærke til et stort hjørneskab med ikoner og relikvier. Dette er “Maria Feodorovnas skab”, hvor alt inde i det har tilhørt den hensovne Kejserinde.\nGudsmoders Københavnske mirakelikon under miraklet da sød myrrha løb ud af Gudsmoders øjne i 1995.\nEn af kirkens helligdomme er Gudsmoders “Københavnske” mirakelikon, der kaldes det grædende ikon, da der løb tårer ud af det. Ikonet kom til kirken i København som gave til Kejserinde Maria Feodorovna (Dagmar) fra russiske munke i Hl. Panteleimon klostret på munkeøen Athos. En kopi af ikonet blev givet i gave til Peter og Paulus katedralen i Peter og Paulus fæstningen i Sankt Petersborg, til minde om Kejserindens genbegravelse i september 2006.\nI dag kommer næsten alle ortodokse kristne i København til Aleksander Nevskij Kirken for at bede, deriblandt slavere, georgiere, serbere, bulgarere og rumænere. Hl. Aleksander Nevskijs kirke er et strålende eksempel på de tætte royale bånd der er mellem Danmark og Rusland, og et åndeligt centrum for ortodokse kristne der i dag lever i Danmark.


Trin 1 - Inden du søger byggetilladelse\nLæs om dit byggeri kræver tilladelse, og hvad du skal vide inden du søger og byggetilladelse. Du får svar på hvordan du finder ud af hvilke regler der gælder for din ejendom, og på hvordan du tager hensyn til bevaringsværdig arkitektur og naboer.\n1 Kræver mit byggeri byggetilladelse?\n2 Hvad hvis jeg holder et arrangement, opsætter et stort telt eller en scene? Skal jeg så søge om tilladelse?\n3 Skal jeg bruge en byggerådgiver?\n4 Kan jeg få råd og vejledning af en byggesagsbehandler inden jeg ansøger?\n5 Hvad gælder for min ejendom: Lokalplaner, kommuneplanramme og tinglyste servitutter?\n6 Beregn bebyggelsesprocenten for din ejendom når du udarbejder dit byggeprojekt\n7 Få styr på brandreglerne\n8 Find gamle tegninger af eksisterende byggeri\n9 Hvad med arkitekturen, og de bevaringsværdige- og fredede bygninger?\n10 Hvad med mine naboer?\n11 Hvad skal jeg mere huske?\n12 Søg om byggetilladelse\nDu skal altid søge om byggetilladelse, hvis du vil:\nOpføre en tilbygning, en udestue eller på anden måde vil udvide etagearealet på en bygning fx ved at inddrage tagetagen. Læs om undtagelserne for byggetilladelse i BR18 § 5\nÆndre anvendelse fra fx bolig til erhverv, eller omvendt\nOpføre en garage, carport, overdækning, udhus m.m., hvor det samlede areal af alle småbygninger på din ejendom overstiger 50 m²\nNedlægge din bolig eller sammenlægger den med en anden bolig\nOpføre byggeri, der strider med byggeretten/ kræver helhedsvurdering eller kræver dispensation fra krav i BR18.\nOpføre en skorsten som udvider etagearealet eller genibrugtager et nedlagt aftrækningssystem. Læs mere i BR18.\nReglerne er komplekse, og det kan være en god idé lige at bruge lidt tid på at sætte sig ind i dem.\nLæs om beregningsreglerne i bygningsreglementet for at finde ud af hvordan du beregner etagearealer\nLæs bestemmelserne om byggeretten i bygningsreglementet\nFå vejledning i om du behøver at søge på Byg og Miljø\nFå hjælpe til at finde ud af om du skal have en byggetilladelse, og hvordan du ansøger\nUkompliceret byggeri (enfamiliehuse, udhuse og carporte):\nDu bestemmer selv om du vil bruge en rådgiver. Ofte er det dog en god idé at have en rådgiver på sagen, da lovgivningen på byggeområdet er kompleks.\nEn rådgiver kan være fx en arkitekt, ingeniør eller konstruktør. Visse håndværkere vil også kunne fungere som rådgivere.\nDet er vigtigt, at du har gjort et godt forarbejde, så din ansøgning er korrekt udfyldt. Jo mere fyldestgørende din ansøgning er, jo hurtigere bliver sagsbehandlingen, og jo billigere bliver byggesagsgebyret.\nErhvervs- og etagebyggeri:\nNår du bygger mere komplekst byggeri er det altid en god idé at have en professionel rådgiver på projektet fra start.\nEr byggeriet i brandklasse 2, 3 og 4, skal du fx have en certificeret brandrådgiver på sagen fra starten. På samme måde skal du have en anerkendt statiker/certificeret konstruktionsrådgiver på sagen, hvis byggeriet er i konstruktionsklasse 2 og 3.\nFind nyttige links til mere information\nFå hjælp og vejledning så du bedre kan planlægge dig byggeri.\nBliv guidet igennem ansøgningsprocessen af Byg og Miljø\nLæs om gebyr for byggesagsbehandling & sagsbehandlingstid\nFind certificeret rådgiver, hvis du bygger komplekst byggeri\nMindre sager, fx. enfamiliehuse:\nDu er velkommen til at ringe til os i vores åbningstid for at drøfte dine spørgsmål med os.\nVi vil kunne henvise dig til relevant lovgivning og oplyse dig om generelle forhold. Vi kan ikke træffe afgørelser i telefonen.\nHvis du ønsker et bindende svar fra os, skal du sende os dine spørgsmål med relevante tegninger via vores mail med relevant materiale, der oplyser sagen. Du må forvente behandlingstid på min. 80 dage.\nDu har også mulighed for at møde op i Borgerservice og få en kort snak med os.\nBestil tid til en kort snak med en byggesagsbehandler i Borgerservice\nForhåndsdialogmøde ved større projekter:\nVi bruger ofte forhåndsdialogmøder ved større, mere komplekse byggeprojekter. Afhængigt at projektet vil fagpersoner fra miljø, vej- og planmyndigheden kunne deltage. Projektets rådgivere kan også deltage på mødet.\nØnsker du at komme godt fra start med dit byggeprojekt, kan et forhåndsdialogmøde være en god idé.\nMødet kan fx handle om:\nprojektet i forhold til lokalplan\nmuligheder og udfordringer ved dit byggeprojekt\nforventningsafstemning om tidsfrister og sagsbehandlingstid\nansøgningens kvalitet og omfang\nSådan bestiller du et forhåndsdialogmøde før indsendelse af ansøgning til et større projekt:\nDu sender os en mail, hvor du beskriver dit projekt, og du vedhæfter relevante tegninger og oplysninger om projektet. Send gerne forslag til mødetidspunkter. Vi vil kontakte dig for at aftale mødetidspunktet. Du må regne med at mødet tidligst kan blive afholdt 14 dage fra vi modtager din henvendelse.\nDet første forhåndsdialogmøde er gratis. Derefter koster forhåndsdialogmøder 1.024 kr. i timen pr. deltager fra kommunen.\nMateriale til forhåndsdialogmøde\nEksempel på tegningsmateriale, som du skal sende til os før afholdelsen af et forhåndsdialogmøde\nDit byggeri kan være omfattet af anden lovgivning med bestemmelser for hvad du må bygge, fx lokalplaner, landzonebestemmelserne og bygningsfredninger.\nSelv om dit byggeri ikke kræver byggetilladelse, kan du stadig have brug for tilladelse fra anden lovgivning.\nFind ud af hvad der gælder for din ejendom:\nFind oplysninger om tinglyste servitutter i ejendommens tingbog.\nFind gældende og igangsatte lokalplaner i Lokalplanportalen. Klik på pilen på kortet og angiv adresse.\nFind Kommuneplanrammen i Kommuneplan 2021, hvis der ikke er en lokalplan for din ejendom. Klik på "Hvad gælder for mig".\nLæs om reglerne og om hvad du skal være opmærksom på når du bygger i landzone.\nDu finder ud af, hvordan du udregner bebyggelsesprocenten på denne måde:\nTjek hvilket år lokalplanen eller byplanvedtægten er vedtaget\nUndersøg på nedenstående link, hvilket bygningsreglement, som var gældende da lokalplanen eller byplanvedtægten blev vedtaget.\nFind tidligere bygningsreglementer\nBrug beregningsreglerne i det bygningsreglement, som var gældende da lokalplanen eller byplanvedtægten blev vedtaget når du laver din beregning af bebyggelsesprocenten/udnyttelsesgraden. I Byplanvedtægter bliver begrebet udnyttelsesgrad anvendt, i dag anvender man begrebet bebyggelsesprocent i lokalplaner.\nNår du opfører et enfamiliehus skal dit byggeri overholder BR18, Bilag 1a:Bilag 1a - Præ-accepterede løsninger - Fritliggende og sammenbyggede enfamiliehuse\nNår du opfører et udhus, et drivhus, en carport eller en garage til et enfamiliehus skal dit byggeri overholde BR18, Bilag 1b:Bilag 1b - Præ-accepterede løsninger - Sekundær bebyggelse i tilknytning til enfamiliehuse\nSe i Weblager.dk om der ligger nogle gamle tegninger af byggeriet på din grund før du begynder at projektere dit byggeri.\nNår du bygger til eller bygger om, er det en god idé at kende både den arkitektoniske, kulturhistoriske og byggetekniske baggrund for dit hus.\nDu kan med fordel stille dig selv disse spørgsmål:\nEr byggeriet tilpasset skala, arkitektur og bebyggelsesstrukturer i det område jeg vil bygge i?\nVil bygningen patinere smukt?\nBliv klog på kommunens arkitekturpolitik, som er indarbejdet i Kommuneplan 2021-2033.\nArkitekturpolitikken i Hillerød Kommune\nFå nyttig viden om arkitektur og bevaring inden du bygger\nSAVE-registret over bevaringsværdige bygninger\nKommunen har sammen med Kulturarvsstyrelsen udført et SAVE-register, som kortlægger arkitektoniske og kulturhistoriske kvaliteter i bygninger og kulturmiljøer.\nDu finder retningslinjer for bevaringsværdigt byggeri og kulturmiljø i Kommuneplan 2021, retningslinje 1.12.1- 1.12.6.\nHvad betyder bevaringskategorien for min bygning?\nBevaringskategori 1-3 Høj bevaringsværdi\nDu skal søge at bevare bygningen i sit oprindelige udtryk i forhold til materialevalg, arkitektur mm.\nDette skal du redegøre for i din byggeansøgning.\nBevaringskategori 4 Middel bevaringsværdi\nDu skal i din byggeansøgning beskrive hvordan bygningsændringen tager hensyn til arkitekturen.\nKommunen vil i forbindelse med behandlingen af din byggesag vurdere om ændringen er forenelig med bygningens arkitektur.\nBevaringskategori 5-9 Lav bevaringsværdi Her er der ingen specifikke bestemmelser andet end retningslinjerne i kommuneplanen, se ovenfor.\nGenerelt anbefaler vi, at du sikrer dig, at du udfører enhver om-og tilbygning og renovering i overensstemmelse med bygningens oprindelige arkitektur.\nFx kan det have stor betydning for husets arkitektur når der sker udskiftning af vinduer, tagmaterialer mm.\nGælder der særlige regler når jeg skal opsætte et facadeskilt eller renovere min bygning?\nLæs om de generelle regler for facadeskiltning og ombygning af bygninger i bygmidten.\nFind den gældende lokalplanen via kommunekortet og læs hvilke regler der gælder for din ejendom.\nFind din ejendom i Kulturministeriets database over fredede- og bevaringsværdige bygninger\nHvordan energirenoverer jeg min historiske bygning så nænsomt som muligt?\nRealdanias guide til renovering af byggeri fra 1940'erne og 1950'erne\nNår du bygger om eller bygger nyt kan det have betydning for dine naboer.\nDerfor udfører vi ofte en partshøring af dine naboer, så de kan komme med evt. bekymringer eller gøre os opmærksomme på forhold, som de mener vi bør kende til.\nDet kan derfor være en god idé at have snakket med dine naboer om dit byggeri, inden du indsender ansøgningen. Det kan fremme det gode naboskab på sigt, og måske kan det medvirke til at du undgår at genere nogen ufrivilligt.\nDu skal være opmærksom på, at der kan være andre tilladelser, som skal være givet, før vi kan give dig en byggetilladelsen. Det kan for eksempel være følgende forhold:\nHar du styr på spildevandsforholdene? Hvis du skal udføre ny kloak, skal du undersøge, om der er kloakeret i området. Er dette ikke tilfældet, skal spildevand afledes på anden vis.\nDu har pligt til at aflede spildevand fra din ejendom på lovlig vis.\nLæs om reglerne for håndtering af spildevand og regnvand og søg om tilladelse hos miljømyndigheden\nTilladelse til ændring af overkørselsforholdene\nSkal du flytte din indkørsel eller vil du udvide den nuværende overkørsel til offentlig vej, skal du søge om tilladelse hos vejmyndigheden.\nSøg om tilladelse til at udvide din overkørsel eller ansøg om ny\nBrug af offentlig vej i forbindelse med byggeri\nVil du opsætte stillads eller på anden måde bruge offentlig vej, skal du huske at ansøge vejmyndigheden om tilladelse til det.\nSøg om tilladelse til at bruge kommunens vej\nVisse aktiviteter i forbindelse med dit erhverv kræver miljøgodkendelse.\nLæs om reglerne og søg om miljøgodkendelse\nDispensation fra bygge-og beskyttelseslinjer (Naturbeskyttelsesloven)\nNår du ønsker at opføre byggeri i nærheden af skove og søer, skal du inden da have en dispensation.\nLæs om, og søg om dispensation fra naturbeskyttelsesloven\nNår du skal udvide dit dyrehold eller etablere et nyt dyrehold, skal du have tilladelse fra miljømyndigheden.\nSøg om tilladelse til dyrehold på din ejendom\n§ 8-tilladelse ved oprensning af forurening (Jordforureningsloven)\nEr din ejendom kortlagt som forurenet skal du have en §-8-tilladelse før du må starte oprensningen af din grund.\nSøg om §-8 tilladelse hos miljømyndigheden\nMiljøvurdering eller miljøscreening efter miljøvurderingsloven\nNår du opfører større bygge- og anlægsprojekter, som har indflydelse på mange mennesker og på miljøet, skal kommunen screene projektet.\nSe hvilke anlægsprojekter som skal screenes eller miljøvurderes før start\nLæs om hvordan du søger om byggetilladelse\nGebyr for byggesagsbehandling & sagsbehandlingstidFind tegninger af dit husTrin 2 - Når du laver din byggeansøgningTrin 3 - Klar til at byggeTrin 4 - Kom i mål med byggerietByggeri i landzone