Din arbejdslyst er vores forskningsfokus! Derfor udgiver vi et God Arbejdslyst Indeks\nDin arbejdslyst er vores forskningsfokus!\nI Videncenter for God Arbejdslyst forsker vi i god arbejdslyst. Fra første gang du træder ind over dørtrinnet til en arbejdsplads, og frem til du går på pension, bruger du de fleste af dine vågne timer på arbejdet. I hverdagene, hen over årene, det meste af livet igennem.\nOg derfor er arbejdslysten helt åbenlyst vigtig for dig, for din familie og dine kolleger!\nVores forskning dokumenterer også arbejdslystens betydning for virksomhedernes bundlinje – og for samfundsøkonomien. Det kan du læse meget mere om i vores analyser og rapporter.\nVi har udviklet vores eget, unikke ”God Arbejdslyst Indeks”. Heri afdækker vi syv faktorer, der tilsammen forklarer størstedelen af danskernes arbejdslyst - som i øvrigt har stor betydning for vores generelle oplevelse af lykke og livskvalitet.\nHer på siden kan du læse meget mere om de syv arbejdslystfaktorer og om forskningsmetoden bag.\nHvad er god arbejdslyst?\nVi kender udtrykket ”god arbejdslyst” – men hvad er det egentlig?\nI Videncenter for God Arbejdslyst skelner vi mellem arbejdsglæde og arbejdslyst.\nIfølge ordbogen er glæde den følelse, vi får, når vi ser på noget, vi godt kan lide eller på anden måde oplever behageligt eller tilfredsstillende. Glæde hænger sammen med jubel, fryd og triumf. Men et almindeligt arbejdsliv kan også byde på meget andet.\nArbejdslyst handler i højere grad om trivsel og motivation. Om at styrke eller (gen-)finde viljen til at være med og gøre en forskel – for sig selv og andre. Også når det er svært.\nSyv faktorer er afgørende for arbejdslysten\nVores forskning dokumenterer, at især syv faktorer har betydning for danskernes arbejdslyst – og for oplevelsen af lykke og livstilfredshed generelt.\n1. Giver arbejdet mening?\nDet er godt for din arbejdslyst, når du oplever, at du bruger dit arbejdsliv på noget, der giver mening for dig selv og andre – og når du kan se, at netop dit bidrag har værdi.\nDet betyder meget for min motivation, at jeg har en fornemmelse af, at min indsats nytter noget.\n2. Er arbejdsdagen til at håndtere?\nJeg har det bedst, når jeg føler mig sikker på, at jeg ikke knækker halsen ift. mine opgaver. Men det skal heller ikke være så let, at jeg keder mig. Jeg vil gerne stå lidt på tæer.\n3. Er der tid til det hele?\nBalance er fornemmelsen af, at jeg kan få enderne til at nå sammen i min hverdag.\n4. Hvilken rolle spiller lederen?\nDen bedste leder for mig er en, der giver mig frihed og anerkendelse – men som samtidig er tydelig ift. hvad der forventes af mig, og hvor vi sammen skal hen.\n5. Hvor meget medbestemmelse har jeg?\nDet er vigtigt for mig at blive inddraget i beslutninger, der har direkte betydning for mit arbejde og min opgaveløsning. Det er trods alt mig, der ved mest om netop det...\n6. Kan resultaterne ses og mærkes?\nDet betyder meget at gå hjem hver dag og vide, at jeg har nået mit mål, og det giver motivation, når det lykkes.\n7. Går det godt med kollegerne?\nEn god kollega er én, man kan sparre med både personligt og fagligt. En, jeg ved, altid er der for mig!\nMetoden bag God Arbejdslyst Indeks\nDe syv faktorer i God Arbejdslyst Indeks er ikke grebet ud af den blå luft. På baggrund af grundig research i danske og internationale studier identificerede Videncenter for God Arbejdslyst og Institut for Lykkeforskning i første omgang 72 faktorer, der har betydning for arbejdslysten.\nDisse blev senere kogt ned til de syv faktorer, vi kender fra God Arbejdslyst Indeks\nForklarer størstedelen af danskernes arbejdslyst\nI samarbejde med Kantar Gallup blev faktorernes vigtighed for arbejdslysten i 2015 første gang testet på 2500 repræsentativt udvalgte danskere. Avancerede beregninger viste, at de syv faktorer tilsammen forklarede 71 procent af danskernes arbejdslyst – på tværs af brancher, køn, alder, uddannelsesniveau, geografi mm. Løbende kvalificering af modellen har betydet en stigning i forklaringsgraden, så den i God Arbejdslyst Indeks 2021 er på hele 78 pct.\nSelvom de syv faktorer ikke forklarer hele arbejdslysten, forklarer de en rigtig stor del – og de er derfor et rigtig godt sted at starte, hvis man ønsker at øge trivslen på arbejdspladsen.\nData fra flere end 30.000 personer\nDatagrundlaget til God Arbejdslyst Indeks indsamles årligt ved brug af kvantitativ og kvalitativ metode. Flere end 40.000 danskere har deltaget i vores indeksundersøgelser, som vi har gennemført i samarbejde med anerkendte analyseinstitutter som Kantar Gallup og Epinion.\nRespondenterne i vores indeksundersøgelser er repræsentativt udvalgt på tværs af køn alder, geografi, uddannelsesniveau og jobområder. De er alle i aldersgruppen 18 +, aktuelt tilknyttet arbejdsmarkedet og har mindst én leder over sig.\nUdvikling af undersøgelsesmodeller\nUndersøgelserne baserer sig på en model over de faktorer, der skaber god arbejdslyst. Modellen er oprindeligt udviklet af Videncenter for God Arbejdslyst i samarbejde med Institut for Lykkeforskning og Kantar Gallup og er siden 2015 løbende blevet kvalificeret og forfinet. Modellen er baseret på grundig videnskabelig metode, anerkendt forskning og litteraturstudier.\nUndersøgelsesmodellen er operationaliseret, hvilket vil sige at den består af spørgsmål, der kan afdække faktorerne i modellen. Spørgeskemaet består af skalerede udsagn.\nKantar Gallup/Epinion kontrollerer de indsamlede data i analysemodellen ved at undersøge strukturen i data, dels eksplorativt og dels konfirmativt. Ved eksplorativ kontrol forstås en analyse, hvor spørgsmålene grupperes, således som de naturligt falder ind i grupper uafhængigt af den konstruerede model. Ved konfirmativ kontrol forstås et tjek af de tiltænkte gruppers kvalitet i sammensætningen.\nI undersøgelserne viser begge metoder særdeles god overensstemmelse med den definerede model. Spørgsmålene afdækker i meget høj grad de elementer, de skal afdække. Selve beregningsmodellen er af typen Structural Equation Modelling, der metodisk hører hjemme i kategorien af regressionsanalyser til beregning af kausalsammenhænge mellem en afhængig variabel (her "arbejdslyst") og andre uafhængige variabler (i dette tilfælde de syv faktorer samt jobsikkerhed og løn). Hermed estimeres effekten af den uafhængige variabel på de afhængige variabler, mens der kontrolleres for betydningen af de øvrige uafhængige variabler.\nSom supplement til de kvantitative undersøgelser interviewer vi forskellige eksperter, der skal illustrere arbejdet med de forskellige arbejdslystfaktorer. Dette er gjort ved hjælp af semistrukturerede interviews.\nLigeledes gør vi flittigt brug af bidrag fra førende forskere, ledere og andre eksperter, som kan belyse arbejdet med de valgte faktorer. Cases såvel som eksperter understøtter og perspektiverer resultaterne fra den repræsentative undersøgelse, der er evidensgrundlaget for God Arbejdslyst Indeks.\nLæs mere om bidragyderne til vores videnspublikationer.


By Guldager - Side 5 af 20 - Omfavn din overgangsalder og livet 50+\nØstrogenmangel Hvem tænker over, at det er østrogenet, som er smuttet og skyld i al balladen?(Der kan forekomme reklamelink i dette indlæg) Jeg anede ikke, at jeg havde østrogenmangel før jeg blev testet for hormonelle ubalancer. Pludselig er det en…\tlæs videre\nVibeke\t 3. juli 2019 Livet 50+\nKom med “behind the scenes” til fotoshoot til optagelse til roman i ugebladet “Ude og Hjemme” De næste 6 uger har jeg “rollen”, som Helle på 55 år, hvis liv tager en uventet drejning, da hun får chancen for at…\tlæs videre\nVibeke\t 20. juni 2019 Livet 50+\nVil du med ud at gå 10.000 skridt om dagen? Du kan være med uanset, hvor du bor i Danmark. Jeg er ved at dygtiggøre mig på Instagram i Stories og det gør jeg på en 30 dages workshop sammen…\tlæs videre\nVibeke\t 19. maj 2019 Livet 50+\nFor 6 år siden vidste jeg ikke, at du fandtes og jeg vidste heller ikke at jeg skulle møde MIT LIVS KÆRLIGHED om en uge.❤ Det er nemlig lige præcis 5 år og 51 uger siden, at overhovedet ikke kendte…\tlæs videre\nVibeke\t 7. maj 2019 Livet 50+\nAt være voksen og følsom i en tidslomme på 1,5 døgn\nAt være voksen og følsom sådan har jeg følt mig, da jeg oplevede 1,5 døgn i en tidslomme. I halvandet døgn har jeg været på en helt unik og følsom rejse med min bror og min mor. I stedet for…\tlæs videre\nVibeke\t 13. april 2019 Livet 50+\nHedeture – Velkommen ombord på rejsen\nVibeke\t 28. marts 2019 Livet 50+\nEr det okay, at tale om sin indtægt?\nEr det okay, at tale om sin indtægt? At være selvstændig føles for mig som, da jeg var single: Hvem ser du for tiden? Hvornår har du sidst kysset? Du skal da have en kæreste? Jeg kender en sød…\tlæs videre\nVibeke\t 11. marts 2019 Livet 50+\nEffektiv anti-age hudpleje\nKan en effektiv anti-age hudpleje giver linier og rynker svære betingelser ? Ja, min hud er simplethen blevet så forelsket i denne nye anti-age hudplejeserie, at jeg mod forventning måtte eje den serie. Som de siger i TV2 X-Faktor “Vi skal…\tlæs videre\nVibeke\t 14. februar 2019 Livet 50+\nDenne Valentinsbuket er til dig\nDenne Valentinsbuket er også til dig ❤ Du må nemlig gerne låne min. Kærlighed er nemlig til for, at dele, at være der for hinanden, og at sende god kærlighedskarma videre.💕 Jeg er heldig, at have fundet mit livs kærlighed…\tlæs videre\nFå styr på hormonerne med isbad og vejrtrækning


Gaming CPU & køling | Køb en Kraftfuld Processor\nProcessor og PC køling\n10 x 3,60 GHz/5.20 Ghz, 10 cores, 20 threads\n8 x 3,10 GHz, 8 cores, 16 threads, Tray\nSpecial Price 3.399 kr.\nPris: 3.449 kr.\nSpecial Price 2.899 kr.\nArctic Liquid Freezer II 360 CPU Køler - Vandkøler\nArctic Liquid Freezer II 280 CPU Køler - Vandkøler\nEnermax T.B. RGB 120mm 6 pack Kabinet Blæser\nXigmatek Galaxy II Pro 3 pack Kabinet Blæser\nXigmatek Windpower WP1266 RGB 120mm CPU Køler - Luftkøler\nArctic Freezer 7 x CPU Cooler 100mm CPU Køler - Luftkøler\nKøb en CPU til din gamer pc hos Shark Gaming. Vi har et kæmpe udvalg, så du kan finde lige den Intel core i3 - i9 eller Amd Ryzen 3 - 9 gaming CPU du ønsker. Du finder også CPU køling med blæser eller som vandkøling, samt kabinetkølere med/uden RGB her på siden.\nFørst en kort gennemgang af hvad en CPU er. Måske tørt og kedeligt for nogen, men denne viden kan hjælpe til at foretage det rette valg, hvis man er tvivl om hvad forskellige CPU’er kan. Er du allerede ekspert på området, kan du springe afsnittet over og gå til “valg af CPU”.\nEn CPU er en forkortelse for “Central Processing Unit”, og kaldes i daglig tale en processor. Denne står for at udføre størstedelen af beregningerne i en computer, og du ville ikke kunne bruge computeren uden en processor. CPU’en sidder på en chip og på nyere computere er der flere processorer på samme chip- de kaldes multicore processorer og hver processor kaldes en kerne/core. Typisk har gamer processorer i dag fra 4 (Quad core), 6 (Hexa), 8 (Octo) og op til 12 (Magny) core. Hver kerne kan udføre én beregning ad gangen, hvilket vil sige at desto flere kerner din CPU har, desto bedre er den til at lave samtidige beregninger ved multitasking.\nHastigheden på en CPU måles i Ghz eller frekvens (Clockfrekvens). Desto flere Ghz eller højere frekvens en CPU opererer ved, desto hurtigere er den til at lave udregninger. Det er særligt brugbart ved hardcore gaming, men også krævende programmer til fx. videoredigering har brug for stor regnekraft.\nDin gamer CPU (også kaldet processor) er en af de vigtigste faktorer, når du bygger din gamer pc. I en tid hvor man stræber efter native 4K gaming og live streaming er blevet super populært, vil du som true gamer ikke gå ned på processorkraft. En kraftig High end CPU giver dig nok power til gaming af triple A- spiltitler, livestreaming, arbejde i mange browservinduer samtidigt og andre ressourcekrævende opgaver. Med det sagt, kan man sagtens lave et overkill af CPU-købet, så vi vil nu prøve at guide dig til at vælge den rette CPU til dit behov.\nVed valget af din CPU, handler det som med alt andet hardware i din gamer PC, at finde det der matcher dine behov. Gamer du fx blot CSGO på hyggeplan, surfer lidt på nettet, skriver du blot lidt opgaver/arbejder i Word, bør du ikke ofre det samme på din CPU, som hvis du er gameren der multitasker en masse på din pc, har 20 browservinduer åbne, ønsker højest mulige opløsning og FPS i de mest krævende spil på markedet og/eller livestreamer, når du gamer.\nVi har skitseret 3 kategorier, der passer til forskellige behov og budgetter og kommer herunder med gode bud på den rette CPU til gaming inden for hver kategori:\nØnsker du blot at kunne spille lidt spil i fritiden i ny og næ, laver lidt studieopgaver og browser i få vinduer ad gangen, kan en budget CPU sagtens levere regnekraft nok til dit behov. Her snakker vi spil som CSGO, Apex Legends og Fortnite, hvor du ikke går op i om spillet kører i høj opløsning og generelt går mere op i gameplay end grafik.\nNB: Vær opmærksom på du ikke vil kunne spille særligt krævende spil i høj opløsning med de nyere spil på markedet i denne budget-kategori.\nBedste CPU for pengene – Intel i5 10400f eller AMD Ryzen 5 3600. Selvom det historisk set altid har været AMD man anså som value for money mærket, når man skulle købe en gaming CPU, har markedet ændret sig. Med AMD’s Ryzen 5 har de nemlig valgt at sende priserne et ordentligt nøk opad, hvilket gør at du faktisk får mindst lige så meget CPU for pengene i en Intel i5 10400f, der matcher Ryzen 5.\nSelvom du ikke skal slippe synderligt mange penge for processoren, kan den bruges til både multitasking, gaming og er habil til det meste gaming på hobbyniveau. Du skal dog ikke regne med at kunne køre Triple A spiltitler i høj opløsning med høj FPS. Intels i5 10400f lægger sig super tæt opad Ryzen 5 3600 CPU’en både pris- og ydelsesmæssigt, så de er begge virkeligt gode køb for pengene.\nEr du seriøs gamer, der gerne vil have top-ydelse fra din gaming CPU, vil det være i High end kategorien du vil finde det rette match til dit behov. Går du efter Triple A-titler med høj FPS, og kan li’ at live streame, når du owner et map for vildt, vil du være rigtig godt stillet ved at vælge en Intel i9 10900K CPU. Den er i forvejen suveræn som den er, men kan overclockes i stor stil, så den bliver et monster! (vær opmærksom på at fabriksgaranti ryger ved overclocking) Ligger denne heftige i9 gamer CPU fra Intel lige i overkanten prismæssigt, eller er du ikke typen der livestreamer og derfor ikke får brug for de ekstra kerner i9 10900K processoren har, kan du gå en smule ned i niveau og pris og få mere value for money i f.eks. en AMD Ryzen 5 5600X og stadig få en ekstremt høj ydelse. Den vil i skrivende stund være den bedste CPU til gaming kontra pris, hvis du ikke live streamer og generelt ikke har så stort behov for multitasking (mange kerner).\nBare fordi det er for super vildt udstyr nævner vi lige AMD’s Threadripper, selvom det nok er de færreste, der får brug for så ekstrem regnekraft. Vi forhandler den, og du kan nærmest få din gamer pc til at lette med dette monster af en CPU. Dog er det overkill for selv de mest ekstreme gamere, og vil primært komme til sin ret, hvis du bruger en såkaldt workstation, da den har svimlende 32 kerner.\nDu skal huske at være opmærksom på, at dit valg af CPU, dikterer hvilket bundkort man kan købe til. Har du allerede et bundkort og vil gerne opgradere din CPU, skal du i stedet være opmærksom på, at vælge en CPU der passer til bundkortet. Ellers vil de to dele ikke være kompatible, og vil derfor ikke kunne anvendes sammen.\nNår du køber din gamer CPU hos Shark Gaming, kan du altid se hvilket bundkort processoren er kompatibel med. Det gør du ved at vælge den CPU du vil vide noget om, klikke på “specifikationer” og kigge ud for “sokkel”. Derfor kan du trygt handle din CPU og bundkort hos os, uden at få pakket udstyret ud og opdage det ikke er kompatibelt.\nVed køb af en AMD CPU er du ofte bedst stillet i forhold til kompatibilitet, da de generelt oftest kører på en AM4 sokkel, hvilket alle deres nyere “almindelige” bundkort understøtter. Dvs. fra deres AMD Ryzen 3 - Ryzen 9 processorer. Er du typen der ofte skifter din hardware og vælger du en Intel CPU, skal du være noget mere opmærksom, da soklen ofte varierer. Det kan du læse mere om i vores bundkort sektion .\nNår du skal vælge en ny CPU til din gamer pc, vil valget, som du nok ved, stå mellem en processor fra enten Intel eller AMD - de to ærkerivaler, som begge har domineret markedet for processorer i årtier. Historisk set har Intel ligget forrest i feltet, og har generelt introduceret de kraftigste CPU’er, hvor du med AMD generelt har fået meget for pengene. Men med introduktionen af amd Zen 3 har AMD indhentet- og på nogen måder overhalet Intel på regnekraft, hvilket ikke gør valget lettere. Med mindre at du altså (som en del gamere) sværger til enten Intel eller AMD.\nNår Intel og AMD skal forbedre en CPU, er det arkitekturen der er afgørende for hvad de kan tvinge ud af regnekraft, uden der bliver skabt for meget varme. Før AMD udkom med Ryzen, havde de sovet i timen med at forbedre arkitekturen, og Intel sad derfor tungt på CPU-markedet generelt og særligt til gaming.\nFra 2012 - 2017 havde AMD ikke rørt på sig her og Intel var langt foran i ræset, og det har gjort at man stadig ser mange, særligt gamere, der klart foretrækker Intel processorer. Men i starten af 2017 udkom den første Ryzen CPU, der er baseret på en 7nm (nanometer) arkitektur. En arkitektur på en CPU betyder flere transistorer pr. mm2, hvilket betyder mindre strømforbrug og mindre varmegenerering.\nSelv i dag er AMD’s arkitektur væsentligt bedre end Intels, der ligger på 14nm, hvilket er den afgørende grund til, at AMD har indhentet, hvis endda ikke overhalet Intels performance på mange af deres processorer.\nIntel laver dog stadig fremragende CPU’er, men hvor det førhen var AMD der var kendetegnet ved at være value for money processoren, mens Intel CPU’er var de kraftigste, varierer det i dag ofte fra model til model og ofte med lidt mere power i AMD’s favør ved samme pris. Derudover får man faktisk i visse modeller en fed RGB CPU-køler med i prisen ved AMD’s CPU’er, hvor du ofte skal købe den separat, hvis du vælger en Intel processor.\nBegge brands har i dag i deres gamer CPU’er ofte 6 kerner, men i mange CPU’er fra AMD nede fra Ryzen 5, får man 6 kerner og 12 tråde, hvor Intel fjernede HyperThreading (tråde) på i7 processorer, og du skal helt op i en i9-9900K førend du har 8 kerner og 16 tråde og derfor overgår AMD’s på rå power og multitasking-evner.\nDog vil vi hverken sige AMD eller Intel er den bedste CPU for dig. Det handler rigtig meget om hvilket behov du har, som vi tidligere har været inde på. Samtidig er der typisk en favorit i de forskellige priskategorier fra år til år, så det varierer meget, hvilket mærke man bør gå efter. Vi håber i hvert fald, vi her fra Shark Gaming har givet dig lidt indblik, til at du kan træffe det rette valg af CPU til dit gamer behov. God fornøjelse med valget.\n0 kr. 4799 kr.


Udvalg For Nære Sundhedstilbud 12. august 2020 (Referat)\nden 12. august 2020 kl. 08:30\ni Regionshuset Viborg, konference 2, Skottenborg 26, 8800 Viborg\nElse Kayser deltog under temadrøftelsen.\nMødet blev hævet kl 11.35.\n1 Udviklingsinitiativer i Klinik for Almen Medicin, Lemvig #\n2 Temadrøftelse om markedsudvikling i almen praksis #\n3 Godkendelse af regionale funktioner i Center for Sundhed Holstebro\n4 Godkendelse af sundheds- og hospitalsplan\n5 Orientering om telemedicinsk hjemmemonitorering til borgere med KOL (TeleKOL)\n6 Godkendelse af udvalgets mødeplan for 2021 #\n1. Udviklingsinitiativer i Klinik for Almen Medicin, Lemvig #\nKlinik for Almen Medicin har været i drift i snart et år. Klinikkens arbejde med udviklingsprojekter er blevet forsinket grundet COVID-19.\nI efteråret 2020 flytter klinikken i de renoverede permanente lokaler, som giver plads til at igangsætte udviklingstiltag.\nat orientering, om at klinikken er klar til at påtage sig flere kapaciteter, tages til efterretning, og\nat udviklingsprojekterne i Klink for Almen Medicin drøftes.\nKlinik for Almen Medicin (KfAM) er en regionsklinik i Lemvig, som er oprettet efter godkendelse fra Sundheds- og Ældreministeriet om iværksættelse af forsøg efter sundhedsloven, konkret i form af etablering af en almen medicinsk klinik drevet af Hospitalsenheden Vest på Regionshospitalet Lemvig.\nKlinikken skal definere og iværksætte nye tiltag, som er med til at udvikle og styrke det nære og sammenhængende sundhedsvæsen.\nKlinik for Almen Medicin i Lemvig åbnede den 1. september 2019. Klinikkens personale har brugt den første tid på at sikre driften af klinikken.\nKlinikken er i øjeblikket normeret til to kapaciteter og har ansat fem læger på deltidskontrakter. En af lægerne har en kombineret ansættelse i Klinisk Socialmedicin og Rehabilitering og Klinik for Almen Medicin, således at vedkommende samlet har en fuldtidsstilling, og arbejdstid i KfAM kan justeres i forhold til klinikkens behov.\nKlinikken har nu den nødvendige lægekapacitet til at varetage vagtforpligtigelsen, som klinikken er pålagt samt klinikkens udviklingsarbejde. Desuden er klinikken fremtidssikret i forhold til evt. udvidelse. Der er skabt et godt grundlag for evt. senere rekruttering, idet klinikken har fået en attraktiv personalesammensætning.\nKlinikkens indflytning i Lemvig Sundhedshus er udskudt på grund af COVID-19, og ansættelse af læge i uddannelsesstilling må udskydes tilsvarende, da de nuværende fysiske rammer ikke giver mulighed herfor.\nKfAM forventer i efteråret 2020 at kunne flytte ind i de permanente lokaler. Når klinikken er flyttet til de nye lokaler, er KfAM klar til at udvide med flere læger og flere patienter, såfremt der bliver ledige kapaciteter i Lemvig. Hospitalsenheden Vest vurderer, at der i de nye lokaler vil kunne varetages ca. 6.900 patienter, som ministeriet gav godkendelse til i foråret 2019.\nKlinikkens forberedelse af udviklingsarbejdet har været påvirket og forsinket af COVID-19.\nKfAM har udarbejdet en oversigt over udviklingsprojekter, der ønskes gennemføret i klinikken. Oversigten er ikke endelig, derfor kan der med tiden komme flere udviklingsprojekter til. Oversigten er vedlagt som bilag.\nKfAM er ved at forberede iværksættelsen af to udviklingsprojekter, som omhandler henholdsvis 'Polyfarmaci og lægemidler' samt 'FMK-ajourføring'.\nPolyfarmaci og lægemidler\nAlene i Region Midtjylland findes 115.000 polyfarmacipatienter, som får seks eller flere lægemidler. Især ældre patienter er ofte i samtidig behandling for flere lidelser. Det er veldokumenteret, at der er større risiko for lægemiddelrelaterede problemer, jo flere lægemidler den enkelte får.\nVed at foretage medicingennemgange og optimere den medicinske behandling på klinikkens polyfarmacipatienter kan man formode, at der efterfølgende vil være færre kontakter til den praktiserende læge og hjemmesygeplejerske, dels bekymringshenvendelser og dels i forbindelse med hospitalsindlæggelser.\nFormålet med at registrere lægemiddel- og vaccinationsoplysninger på Fælles Medicinkort (FMK) er at give sundhedspersoners adgang til borgernes oplysninger med henblik på at sikre kvaliteten, sikkerheden og effekten af borgerens behandling i sundhedsvæsenet. Praksissektoren ligger generelt lavt i forbindelse med ajourføringsgraden af FMK.\nProjektet skal være med til at sikre systematisk og korrekt anvendelse af FMK, således at aktuelle medicinoplysninger er tilgængelige for alle aktører i et patientforløb.\nNår klinikken i efteråret 2020 er flyttet ind i de permanente lokale, forventer klinikken at iværksætte flere af de ovenstående udviklingsprojekter.\nIda Götke, sygeplejefaglig direktør i Hospitalsenheden Vest, deltager på mødet med et oplæg.\nUdvalg for nære sundhedstilbud tog orienteringen om, at klinikken er klar til at påtage sig flere kapaciteter til efterretning, og drøftede udviklingsprojekterne i Klink for Almen Medicin.\n2. Temadrøftelse om markedsudvikling i almen praksis #\nTemadrøftelse har til formål at orientere om den aktuelle markedsudvikling i almen praksis.\nPå mødet vil der efter et mundtligt oplæg fra administrationen blive lagt op til en drøftelse af følgende spørgsmål:\nHvordan ser de gode lægetilbud ud fra et patientperspektiv?\nHvilken markedsudvikling er hensigtsmæssig for at understøtte de gode lægetilbud?\nHvordan sikres eller understøttes denne udvikling uden at gå på kompromis med mulighederne for at sikre lægedækning, kontinuitet og nærhed?\nAlle fem danske regioner oplever aktuelt en øget interesse for at drive praksis efter ejerformen "læge med flere ydernumre", hvor en praktiserende speciallæge i almen medicin kan eje op til seks ydernumre jf. sundhedsloven.\nDet ses i stigende omfang, at lægen, der ejer et eller flere ydernumre, indgår aftale med private leverandører om at drive og bemande praksis. Denne model kaldes af regionerne for partnerskabsklinikker.\nAf bilaget ses det aktuelle antal praksis i de enkelte regioner, der drives efter modellerne læge med flere ydernumre/partnerskabsklinik.\nI forbindelse med udløb af de første tre år af kontrakterne for udbudsklinikkerne i henholdsvis Thyholm og Holstebro, annoncerer administrationen aktuelt begge praksis til praktiserende læger, herunder til læger med flere ydernumre/partnerskabsklinikker.\nSom følge af den øgede interesse for at eje flere ydernumre og indgå partnerskaber, oplever regionerne, at en række overenskomst - og lovmæssige problemstillinger melder sig. Eksempelvis i forhold til, hvordan fokuspunkterne i Region Midtjyllands praksisplan – kontinuitet og nærhed – sikres i disse typer praksis.\nRegionerne har derfor igangsat et tværregionalt arbejde for at sikre, at alle praksistyper, der drives i henhold til overenskomst om almen praksis, sikrer borgeren en høj kvalitet, kontinuitet og nærhed i almen praksis og i primær sektor generelt.\nDet nye arbejdsmarked i almen praksis\nUndersøgelser tyder på, at arbejdsmarkedet i almen praksis går i retning af, at det skal være mere fleksibelt at arbejde i lægepraksis, f.eks. gennem ansættelse frem for ejerskab, samt at de ældre læger ønsker aflastning for at blive flere år i praksis. Samtidig indikeres det, at risikoen ved at nedsætte sig i almen praksis skal minimeres for at øge arbejdsmarkedets fleksibilitet. Eksempelvis fremhæver 40 % af de yngre læger, at det bekymrer dem at skulle være ”bundet til det samme sted i mange år”.\nØget fleksibilitet og brug af ansatte læger/vikarer kan dog påvirke en række forhold i markedet:\nBrugen af ansatte læger/vikarer aflaster ikke nødvendigvis praksisejer i driftsopgaver, da ansvarsfordelingen i opgaver er forskellige mellem ejer og ansat.\nStigende brug af vikarer kan hæmme lægernes mulighed for at fastansætte læger i en ledig kapacitet, hvilket kan hænge sammen med både det lønniveau og de fordele, som vikarmarkedet kan tilbyde – eks. vagtfritagelse.\nBrug af ansatte læger/vikarer kan ligeledes være medvirkende til, at færre praksis fungerer som tutorlægepraksis på grund af kontinuitetskrav. Eksempelvis har udbudsklinikkerne på nuværende tidspunkt ikke mulighed for at være tutorlægepraksis i den almenmedicinske videreuddannelse.\nKonsekvenser og muligheder ved læger med flere ydernumre/partnerskabsklinikker\nFor det første vurderes partnerskabsklinikker potentielt at kunne nedbringe behovet for at gennemføre offentlige udbud af almen praksis, da de private leverandører, der hidtil har drevet udbudsklinikker, fremadrettet muligvis vil have større fokus på at være leverandør af praksisdrift for private læger, der praktiserer efter overenskomsten.\nFor det andet vil der som en konsekvens af, at praktiserende læger kan eje op til seks ydernumre, formentligt kunne ses en øget kædedannelse i almen praksis. Denne udvikling ses allerede i dag blandt tandlæger og fysioterapeuter.\nFor det tredje kan kapitalstærke læger/partnerskaber være med til at hæve priserne i almen praksis, så det bliver dyrere for den enkelte læge at etablere sig i regionen. I Region Midtjylland sælger regionen ydernumre i prisintervallet 100 kr. til ca. 2,5 mio. kr.\nFor det fjerde kan partnerskabsklinikker bidrage til at aflaste og potentielt fastholde ældre læger i almen praksis. For yngre læger kan partnerskabsklinikker, og alle øvrige praksistyper ligeså, tilbyde ansættelse i almen praksis i de fem år, som medlemsundersøgelser peger på, at der går, før de yngre læger nedsætter sig som praksisejere.\nFor det femte kan partnerskabsklinikker i højere grad end f.eks. udbudsklinikker aktuelt bidrage til uddannelsen af nye praktiserende læger, såfremt praksis godkendes som tutorlægepraksis.\nUdbredelsen af læger med flere ydernumre/partnerskabsklinikker i almen praksis har potentiale til at ændre branchen grundlæggende. De første partnerskabsklinikker er dog først lige startet op i Region Midtjylland, og den kommende tid vil derfor give vigtig erfaring med praksistypen helt generelt, men også mere specifikt på, hvorvidt partnerskabsklinikker eventuelt kan være et positivt bidrag til at sikre lægedækning på en måde, der samtidig tilgodeser de ældre lægers ønsker om aflastning, samt de yngre lægers ønsker om mere fleksibilitet og mindre administration.\nKontorchef Anne Birgitte Jæger og AC-fuldmægtig Jacob Lyskjær Frølund fra Koncernøkonomi indledte med at oplæg om partnerskabsklinikker i almen praksis.\nUdvalget drøftede derefter fordele og ulemper ved denne form for lægeklinikker.\nPartnerskabsklinikker kan rykke ved tanken om den traditionelle familielæge, hvor man som patient altid møder den samme læge. Der er en særlig opmærksomhed på betydningen af kontinuitet og borgerens oplevelse af at gå til læge.\nDet blev også drøftet om partnerskabsklinikker kan medvirke til løfte kvalitet i almen praksis, og at de måske kunne være en mulighed for at imødekomme nogle af de ønsker omkring mere fleksibelt arbejde, som arbejdsmarkedet i almen praksis går i retning af.\nOverblik over udbredelse af læger med flere ydernumre og partnerskabsklinikker\nOrientering om undersøgelse vedrørende fastholdelse af ældre læger\nMedlemsundersøgelse 2016, FYAM\nFremtidens arbejdsmarked for almen medicin, Yngre Læger\nOplæg om markedsudvikling i almen praksis\n3. Godkendelse af regionale funktioner i Center for Sundhed Holstebro\nRegion Midtjylland og Holstebro Kommune har i fællesskab opført Center for Sundhed i Holstebro Kommune. Der er udarbejdet et forslag til, hvilke somatiske regionale funktioner der placeres i Center for Sundhed\nat funktioner i Center for Sundhed i Holstebro godkendes.\nRegion Midtjylland og Holstebro Kommune har i fællesskab opført Center for Sundhed i Holstebro. Bygningen er i maj 2018 afleveret til bygherren og taget i brug i juni 2018 af Holstebro Kommune og Psykiatrien, Region Midtjylland. De nuværende psykiatriske funktioner dækker regionale ambulante døgnpladser, psykiatrisk hjemmebehandlerteam samt ambulant behandlingspsykiatri.\nCenter for Sundhed vil ud over psykiatriske funktioner også huse regionale somatiske funktioner. Indflytning og opstart af de somatiske funktioner forventes at være ca. 3-4 måneder før ibrugtagningstidspunkt for Regionshospitalet Gødstrup.\nSiden regionsrådet den 30. januar 2019 senest blev orienteret om, hvilke funktioner der planlægges placeret i Center for Sundhed, har Hospitalsenheden Vest arbejdet med at færdiggøre et endeligt forslag. Der har løbende været dialog med de nordvestlige kommuner Holstebro, Struer og Lemvig om de regionale funktioner i huset.\nFølgende somatiske funktioner foreslås placeret i Center for Sundhed:\nBlodprøvetagning og tappefunktion (bloddonorer)\nInterne medicinske klinikker for gigtsygdomme og diabetes\nVagtlæge og Vagtlægevisitation\nAkutklinik med behandlersygeplejerske\nEn stor del af borgerne fra Holstebro, Lemvig og Struer kommuner, som i dag følges i ambulatorier på Regionshospitalet Holstebro eller Regionshospitalet Herning vil dermed kunne udredes, behandles og gå til kontrol i Center for Sundhed i Holstebro.\nI vedlagte bilag findes en uddybning af de enkelte somatiske funktioner.\nUdviklingen af nye behandlingsmuligheder samt ændrede behov hos befolkningen kan medføre behov for tilpasning af funktioner i huset.\nRegionsrådet godkendte den 24. oktober 2012 en samarbejdsaftale mellem Region Midtjylland og Holstebro Kommune vedrørende Center for Sundhed i Holstebro. Samarbejdsaftalen beskrev bl.a. de regionale og kommunale funktioner, man på daværende tidspunkt forventede i Center for Sundhed – bl.a. selfcare dialyse. En undersøgelse blandt dialysepatienter samt fagpersonalet på nyremedicinsk afsnit viste i 2018, at tilbuddet kun vil være relevant for yderst få borgere i de tre kommuner, og at der derfor ikke er grundlag for at etablere funktionen i Center for Sundhed.\nDe kommunale tilbud i Center for Sundhed er primært tiltænkt borgere i Holstebro Kommune og omfatter:\nAkutpladser og midlertidige medicinske ophold - MTO (24 senge)\nKommunale psykiatrisengepladser (dækker også Struer og Lemvig kommuner)\nTræning - genoptræning\nSundhedsfremme og Forebyggelse - fx rygestopforløb\nBørn og unge rådgivning - Kondomeri\nSocial virksomhed (for voksne med behov for særlige ansættelsesvilkår)\nSundhedspleje (har ikke til huse i Center for Sundhed men leverer indsatser i huset).\nJævnfør tidligere godkendte vedtægter for ejerforeningen og driftsaftale for Center for Sundhed (godkendt i regionsrådet 30. januar 2019) er der nedsat en driftsbestyrelse, der skal varetage den daglige drift af bygningen. Driftsbestyrelsen består af repræsentanter fra Holstebro Kommune og Region Midtjylland.\nPatientaktivitet og økonomi\nDet forventes, at der i Center for Sundhed vil være en aktivitet på ca. 2.200 besøg pr. uge svarende til ca. 103.000 besøg i de somatiske regionale funktioner pr. år fraregnet akutklinikken, idet der på nuværende tidspunkt ikke findes et præcist estimat på forventet aktivitet for denne.\nØkonomi i forbindelse med etablering og drift af de regionale funktioner vil blive behandlet i forbindelse med budget 2021.\nI forhold til de regionale funktioner er det forskelligt, hvornår og i hvilket omfang de enkelte funktioner vil være til stede i Center for Sundhed. For at udnytte den lokalekapacitet der er i den regionale del af sundhedshuset, har det været nødvendigt for Hospitalsenheden Vest at arbejde ud fra, at de funktioner, der ikke fysisk er til stede hver dag, som udgangspunkt deler lokaler med andre funktioner. Flere lokaler vil således være i brug hver dag. Aktiviteterne i klinikkerne vil primært planlægges mellem kl. 8.00-15.30. Akutklinikken vil jævnfør nedenfor være åben hele døgnet, alle dage.\nAkutklinikken i Center for Sundhed\nAkutklinikkerne blev etableret som udløber af akutplanen fra 2007, hvor det i øvrigt blev besluttet at samle indgangen for akut syge patienter på fem akuthospitaler. Formålet med akutklinikkerne blev dengang beskrevet som et tilbud til borgere med lettere sygdom eller skade, med henblik på at undgå unødig lang transporttid til behandling. I forbindelse med etableringen forventedes også, at en del af vagtlægens hjemmebesøg kunne konverteres til besøg i Akutklinikken. Akutklinikkerne blev planlagt placeret på matrikler, hvor der også foregår ambulant hospitalsaktivitet.\nPlanerne for etablering af en Akutklinik i Holstebro blev konkretiseret med Plan for akutberedskabet i Nordvestjylland fra maj 2010. Akutklinikken i Holstebro har hidtil suppleret den skadestuefunktion, der har fungeret i dagtid, med et tilbud om at varetage behandling af småskader om natten. Samtidig har Akutklinikken huset vagtlægen, der i overensstemmelse med Akutaftalen fra november 2011, har varetaget det lægefaglige ansvar om natten med assistance fra behandlersygeplejersker, som er stillet til rådighed af Hospitalsenheden Vest. I Plan for akutberedskab i Nordvestjylland beskrives, at skadestuefunktionen i Holstebro nedlægges i forbindelse med udflytning til Regionshospitalet Gødstrup, og at der i stedet etableres en døgndækkende akutklinik. I overensstemmelse med denne beslutning lægges op til, at akutklinikken i Holstebro er åbent hele døgnet.\nRegionsrådet har den 27. juni 2018 behandlet en evaluering af akutklinikkerne og besluttede, at en eventuel yderligere opfølgning afventer de nationale anbefalinger for Akutområdet.\nOrganisering af lægefaglig support og opgaveindhold for den kommende akutklinik planlægges at svare til den praksis, der i dag finder sted i de øvrige akutklinikker. Det betyder, at akutklinikken i hele åbningstiden bliver bemandet med behandlersygeplejersker, og at den lægefaglige backup til behandlersygeplejerskerne ydes enten fra hospitalsafdelingen eller fra vagtlægen. Akutafdelingen varetager opgaven med lægefagligt ansvar og back-up i dagtiden på hverdage (kl. 8-16), lægevagten dækker lægefagligt ansvar og back-up den resterende del af tiden. Der ydes støtte til lægevagten i lægevagtens åbningstid. Akutklinikken i Holstebro kommer til at varetage samme type af opgaver.\nUdvalget stiller sig positiv overfor forslag om at etablere en radiografbemandet CT-klinik i Center for Sundhed i Holstebro med lægediagnostik fra Regionshospitalet Gødstrup. Udvalget anmodede om, at administrationen belyser forslaget i forhold til de faglige og økonomiske implikationer og i relation til CT-kapaciteten i regionen,\nUdvalget anmoder på den baggrund om, at der dagsordenssættes en sag om emnet på de kommende møder i udvalg for nære sundhedstilbud og hospitalsudvalget i september 2020.\nRegionsrådet godkendte den 30. januar 2019 vedtægter for ejerforeningen og driftsaftale for Center for Sundhed.\n4. Godkendelse af sundheds- og hospitalsplan\nSundheds- og hospitalsplanen angiver regionsrådets retning for fremtidens sundhedsvæsen - et sundhedsvæsen, der tager udgangspunkt i patientens møde med sundhedsvæsenet, og hvor partnerskaber mellem patienter, behandlere, ansvarlige myndigheder, medarbejdere og andre interessenter skal være en central drivkraft. Et udkast til sundheds- og hospitalsplanen har været i høring frem til den 15. juni 2020.\nDer forelægges nu et udkast til sundheds- og hospitalsplan, inklusiv forslag til ændringer som følge af høringssvar, til godkendelse.\nat udkast til sundheds- og hospitalsplan godkendes.\nRegion Midtjylland vil stå i spidsen for et imødekommende sundhedsvæsen, der leverer sammenhængende somatisk og psykiatrisk behandling og pleje af høj kvalitet, som borgeren føler sig tryg ved, og som understøtter lighed i sundhed. I fremtidens sundhedsvæsen tages der desuden udgangspunkt i patientens møde med sundhedsvæsenet, og partnerskaber mellem patienter, behandlere, ansvarlige myndigheder, medarbejdere og andre interessenter skal være en central drivkraft. Sundheds- og hospitalsplanen skal bidrage til at skabe forudsætningerne for, at regionsrådets visioner for fremtidens sundhedsvæsen kan realiseres.\nSundheds- og hospitalsplanen er resultatet af et forløb, hvor borgere, fagfolk og samarbejdspartnere er blevet inddraget. Udkast til sundheds- og hospitalsplanen har været i høring frem til den 15. juni 2020. Der er modtaget 65 høringssvar, herunder fra Sundhedsstyrelsen og 15 af regionens kommuner, 12 af de tværfaglige specialeråd, Aarhus Universitet, Regions-MEDudvalget og fem Hoved-MEDudvalg samt to regioner, PLO-Midtjylland, Lægeforeningen Midtjylland og VIA University College. De indsendte høringsvar kan læses her.\nEt revideret udkast til sundheds- og hospitalsplan med viste ændringer som følge af høringssvar er vedlagt til godkendelse.\nSamlet oversigt over høringssvar, herunder administrationens forslag til behandling af de enkelte bemærkninger, er vedlagt.\nEnkelte steder er der tilføjet nye afsnit i plangrundlaget. Ændringsforslagene er fremhævet i såvel den politiske del som i plangrundlaget.\nEn række høringssvar omhandler forslag og ønsker på helt konkrete fag- eller patientområder. Idet sundheds- og hospitalsplanen beskriver Region Midtjyllands ønsker for den overordnede, fælles regning for fremtidens sundhedsvæsen i det midtjyske, har høringssvar af denne type ikke givet anledning til ændringsforslag i selve sundheds- og hospitalsplanen.\nUdkast til sundheds- og hospitalsplan, inklusive ændringer i forlængelse af høringssvar, behandles på møder i de stående udvalg, inden den drøftes i forlængelse af budgetseminaret den 17. august 2020. Herefter forelægges udkast til sundheds- og hospitalsplan til godkendelse i forretningsudvalget og i regionsrådet den 19. august 2020.\nÆndringsforslagene er fremhævet i såvel den politiske del som i plangrundlaget. iPaper-versionen opdateres, når sundheds- og hospitalsplanen er godkendt i regionsrådet.\nPå baggrund af drøftelsen ønsker udvalget et kort notat vedrørende udvalgsmedlemmernes konkrete kommentarer til planen.\nOverligger med viste ændringer fra høring\nSkematisk overblik over input fra indsendte høringssvar\nOplæg om sundheds- og hospitalsplan\n5. Orientering om telemedicinsk hjemmemonitorering til borgere med KOL (TeleKOL)\nMed økonomiaftalerne for 2016 og 2018 har kommunerne og regionerne forpligtet sig på at udbrede telemedicinsk hjemmemonitorering til alle relevante borgere med KOL (Kronisk Obstruktiv Lungesygdom).\nFormålet med den telemedicinske løsning er at øge behandlingskvaliteten, skabe mere flexibilitet, færre indlæggelser, færre kontroller og dermed øge borgerens livskvalitet. Borgere med KOL skal samtidig inddrages aktivt i eget behandlingsforløb og mestre egen sundhed og dermed opnå øget tryghed.\nat orienteringen om teleKOL tages til efterretning.\nMed økonomiaftalerne for 2016 og 2018 har kommunerne og regionerne forpligtet sig på at udbrede telemedicinsk hjemmemonitorering til alle relevante borgere med KOL (Kronisk Obstruktiv Lungesygdom). Telemedicinsk hjemmemonitorering forankres i de fem landsdele, og det er op til regionerne og kommunerne at sikre (herunder finansiere) udviklingen, implementeringen og driften af det telemedicinske tilbud.\nBorgere med KOL skal inddrages aktivt i eget behandlingsforløb, og de overordnede mål med telemedicinsk hjemmemonitorering af borgere med KOL i Region Midtjylland er, at:\nmedvirke til at reducere indlæggelser og ambulatoriebesøg\nøge tryghed i hverdagen\nstøtte borgerens sygdomsmestring og handlingskompetence.\nTeleKOL i Region Midtjylland giver mulighed for, at borgeren fra sit hjem kan monitorere og indberette bl.a. vægt, puls, ilt i blodet og lungefunktion. Borgerens data overvåges løbende. Der er fastsat præcise responstider i forhold til, hvor hurtigt borgeren får svar fra den monitoreringsansvarlige KOL-sygeplejerske. Er målingen "grøn", dvs. den ligger indenfor de grænseværdier, der er sat for borgeren, kommer der et auto-svar med besked om, at borgeren ikke skal foretage sig yderligere. Er målingen "gul", får borgeren svar inden tre timer, og er målingen "rød", får borgeren svar inden en time.\nMonitoreringsfunktionen har overordnet to hovedopgaver i form af dels monitoreringsopgaven og dels specialiseret rådgivning til både borgere og sundhedspersoner om KOL.\nDen samlede telemedicinske løsning til borgere med KOL i Region Midtjylland består af tre dele: Telemedicinsk hjemmemonitorering, Samblik - en digital forløbsplan til alle borgere med KOL samt digital information og vejledning.\nI Landsdelsprogram Midtjylland er det besluttet, at målgruppen for telemedicinsk hjemmemonitorering er borgere med svær eller meget svær KOL, der ofte oplever forværringer, herunder akutte forværringer. Målsætningen er bl.a. at reducere akutte indlæggelser og ambulante besøg. Det estimeres, at der løbende vil være ca. 1.250 borgere med KOL i telemedicinsk hjemmemonitorering i Region Midtjylland, hvilket svarer til ca. halvdelen af borgerne i målgruppen.\nSundhedsstyregruppen besluttede den 23. maj 2018, at der i forbindelse med udrulningen af teleKOL i dagtid (jf. forpligtelse i Økonomiaftalen 2016) også etableres en teleKOL-vagtfunktion (aften/nat samt weekender og helligdage).\nBaggrunden for beslutningen var dels:\net fælles ønske med akutstyregruppen om at reducere det høje antal KOL-relaterede henvendelser i akutafdelingerne i vagttid og aflaste vagtlægeordningen\nat sikre et forbedret sundhedstilbud af høj faglig kvalitet til denne patientgruppe\nat udvide den telemedicinske model, idet eksisterende studier viser, at en indsats med monitorering alene i dagtid ikke har væsentlig effekt i forhold til reduktion af indlæggelser og ambulante besøg.\nDet er endvidere besluttet, at teleKOL-tilbuddet i vagttid forankres i én central funktion, og der er lagt op til en evaluering af effekterne af teleKOL-vagten efter to år med henblik på at sikre et beslutningsgrundlag for ordningens videre forløb.\nOrganisering af teleKOL i dagtid og vagttid\nAnbefalinger til organiseringen af monitoreringen er godkendt af Sundhedsstyregruppen på baggrund af oplæg fra Landsdelsprogrammet for Midtjylland.\nMonitorerings- og rådgivningsopgaverne i dagtid varetages af en fælles tværsektoriel enhed/funktion i den enkelte klynge. Behandlingsansvaret er placeret på hospitalerne, og opgaven varetages af monitoreringssygeplejersker og læger med speciale i lungesygdomme.\nI forhold til teleKOL-vagten forankres denne som en central funktion på Lungesygdomme, Aarhus Universitetshospital i implementeringsperioden (svarende til to år fra driftsstart den 1. september 2020), hvorefter der foretages en evaluering af teleKOL-vagten med henblik på at identificere effekterne og vurdere, om ordningen skal fastholdes.\nTeleKOL-vagten består af en monitoreringssygeplejerske samt en tilknyttet lungemedicinsk bagvagtfunktion. Bagvagten organiseres som en beredskabsvagt, da vagten forventes helt overvejende at kunne varetages telefonisk, og belastningen forventes at være lav.\nImplementering af teleKOL i Region Midtjylland var oprindelig planlagt med opstart af pilotafprøvning pr. 5. oktober 2020.\nFUT (Fælles udbud og udvikling af telemedicin) har den 16. juli 2020 oplyst, at den telemedicinske borger- og medarbejderløsning fra leverandøren CGI ikke blev klar til levering i juni, som hidtil planlagt. Størstedelen af løsningernes funktionalitet bliver derfor først klar til at blive afprøvet i uge 43. Resten leveres i henholdsvis uge 48 og uge 5, 2021. Forsinkelsen betyder, at der skal ske en replanlægning af tids- og implementeringsplanerne i alle landsdele, herunder også i Region Midtjylland.\nProgramstyregruppen for TeleKOL i Midtjylland vil forestå udarbejdelsen af en ny tids- og implementeringsplan efter sommerferien i koordination med de øvrige landsdelsprogrammer og forventer, at den kan præsenteres i september.\nHospitalerne og It i Region Midtjylland har hidtil selv finansieret udgifter til anskaffelse, etablering og implementering af tilbuddet (udarbejdelse af nyt sundhedstilbud, uddannelseskoncept og e-læringsplatform, FUT - telemedicinsk infrastruktur og den telemedicinske løsning til borgere med KOL).\nTeleKOL forventes på lang sigt at medvirke til at reducere antallet af ambulante kontakter. Aktuelt er der tale om en ny opgave, som derfor vil medføre merudgifter. De årlige løbende driftsudgifter ved fuld implementering beløber sig til i alt 12,15 mio. kr. (jf. vedlagte bilag). De 12,15 mio. kr. indgik i budgetdrøftelserne for budget 2021. Den telemedicinske infrastruktur vil på sigt også kunne anvendes til hjemmemonitorering af andre patientgrupper, i første omgang til patienter i telemedicinsk sårvurdering og formentlig også til patienter med hjertesygdom. Udbredelse til andre patientgrupper forventes at kunne ske med en minimal øgning af de årlige driftsomkostninger til infrastrukturen.\nTelemedicinsk hjemmemonitorering KOL\n6. Godkendelse af udvalgets mødeplan for 2021 #\nAdministrationen har udarbejdet et forslag til mødeplan for de ordinære møder i udvalg for nære sundhedstilbud i 2021\nat forslag til udvalgets mødeplan for 2021 godkendes.\nAdministrationen foreslår, at de ordinære møder i udvalget for nære sundhedstilbud i 2021 holdes på følgende datoer:\nAdministrationen foreslår, at møderne holdes fra kl. 08.30-12.30.\nUdvalg for nære sundhedstilbud godkendte forslag til udvalgets mødeplan for 2021.\nChristian Møller-Nielsen stillede forslag om, at der etableres en radiografbemandet CT-klinik i Center for Sundhed i Holstebro med lægediagnostik fra Regionshospitalet Gødstrup, og da udvalget stillede sig positive overfor forslaget, blev indstillingen fra det samlede udvalg, at man anmodede administrationen om at belyse forslaget i forhold til de faglige og økonomiske implikationer og i relation til CT-kapaciteten i regionen og på den baggrund, at dagsordensætte en sag på de kommende møder i udvalg for nære sundhedstilbud og hospitalsudvalget i september 2020.\nAdministrationen orienterede om den aktuelle situation for lægedækning i almen praksis.\nKoncern Kvalitet orienterede om, at der kommer en sag på mødet i oktober 2020 om kvalitetssikring af den sundhedsfaglige kvalitet i regionens lægeudbudsklinikker sammenlignet med regionens regionsklinikker samt information vedrørende faglige klager, serviceklager og sager om utilsigtede hændelser i almen praksis, herunder udbuds- og regionsklinikker.


Didriksons Vivid Boys Jacket - Regnjakke Børn - Sort - tjek prisen her\nHjem / Butik / Regntøj / Didriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort\nDidriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort\nVarenummer (SKU): 7332627590026 Kategori: Regntøj Tag: Didriksons\nNavn: Didriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort\nMange leder efter den billigste Didriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nDidriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort fra Didriksons\nDidriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort er ret populær cykelentiuasten. Regntøj er en af de populære kategorier i cykelverdenen. Cykelpartner tilbyder bl.a. fri fragt hvis du køber for mere end kr. 299. Produktet har automatisk op til 365 dages returret såfremt du måtte fortryde dit køb. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, er det ikke snyd at lade sig inspirere af andre, som har købt denne vare, og så behøver du ikke lede længere. Her i shoppen får du oven i hatten også prisgaranti på Didriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort og du kender garanteret mærket Didriksons, der ofte ses i forbindelse med de store løb. Når du er kommet afsted på din cykel ud i det blå, er det meget vigtigt ikke at dehydrere, så husk at have væske med. Væsken kan sagtens bare være ganske almindeligt vand fra hanen.\nKøb Didriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort for kun kr. 418.95 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nDidriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort kun kr. 418.95\nDidriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i varegruppen Regntøj. Når du bestiller her får du hele 30 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Didriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort i webshoppen Cykelpartner, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Hos webshoppens store udvalg finder du noget for alle, som jo fx kan være produktet er på siden. Købes der ind i online webshops sparer du penge- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nFordele når du køber Didriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort online\nKøbes der ind i en webshop, er der bedre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når du har handlet dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Derudover har du et meget større udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, i de mange webshops der er på det danske marked. Du kan oven i købet gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n17 reviews for Didriksons Vivid Boys Jacket - Regnjakke Børn - Sort\nVær den første til at anmelde “Didriksons Vivid Boys Jacket – Regnjakke Børn – Sort” Annuller svar


Kommunikationsforum | “Welcome to Technology Region - Working on America's Future”. Sådan lyder skriften på motorvejsskiltene i den del af Californien, hvor Stanford University ligger. På denne velansete læreanstalt mødtes for otte år siden to unge mænd. De havde en ambition om at hjælpe computerbrugere verden over til at finde præcis, hvad computerbrugerne ledte efter. De to unge mænd mente selv, de havde metoden: Google. I anledning af Google's fem-års fødselsdag d. 7. september bringer K-forum her historien om verdens mest besøgte søgemaskine og et af klodens stærkeste brands. | | Ulrik Søndergaard\n“Welcome to Technology Region - Working on America's Future”. Sådan lyder skriften på motorvejsskiltene i den del af Californien, hvor Stanford University ligger. På denne velansete læreanstalt mødtes for otte år siden to unge mænd. De havde en ambition om at hjælpe computerbrugere verden over til at finde præcis, hvad computerbrugerne ledte efter. De to unge mænd mente selv, de havde metoden: Google. I anledning af Google's fem-års fødselsdag d. 7. september bringer K-forum her historien om verdens mest besøgte søgemaskine og et af klodens stærkeste brands.\nSkaberne af Google hedder Sergey Brin og Larry Page, og de er begge 30 år i dag. Inden de to finder sammen på Stanford, da de er henholdsvis 23 og 24, har Brin, som stammer fra Moskva, studeret matematik og Computer Science på University of Maryland og Larry Page Computer Engineering på University of Michigan. Ifølge Pages far, computer-professor på Michigan State University, startede sønnens interesse for computere, da lille Larry var seks. Page skal efter sigende have brugt sine legoklodser til at bygge en printer - der virker, vel at mærke!\nHvad et skoleprojekt kan føre med sig\nBrin og Page møder hinanden ved et socialt "rystesammen-arrangement" i San Francisco i foråret 1995. Deres fælles interesse for søgemaskine-teknologi gør, at de bliver forenet i arbejdet med at udvikle Stanfords såkaldte Digital Library Project. Projektet munder ud i den interne Stanford-søgemaskine BackRub, den direkte forløber til Google.\nKort efter, Google lægges på internettet til fri afbenyttelse for alverden, må Brin og Page indse, at Stanford-faciliteterne ikke længere kan håndtere trafikken på søgemaskinen. Derfor kontakter Stanfords licenseringsafdeling i 1996 en række amerikanske virksomheder med henblik på samarbejde eller direkte salg af Google. Mange virksomheder er interesserede, men ingen har gode nok tilbud, vurderer Stanford.\nOpmuntret af en medstuderende på universitetet, David Filo, medstifter af Yahoo!, synes Brin og Sergey i 1998 at forstå, at de sidder med en perspektivrig teknologi. De udarbejder en forretningsplan, springer fra Ph.D-studierne på Stanford og indrettter Pages kollegieværelse som datacenter for Google og Brins værelse som kontor. Fra august til december 1998 rejser makkerparret 1 millioner dollars fra bl.a. venner og familie til at købe mere kapacitet. En af de investorer, der også spytter i kassen er Andy Bechtolsheim, medstifter af Sun Microsystems, som efter et møde på knap en halv time med de ivrige eks-studerende udskriver en check på 100.000 dollars.\nGoogle Inc., 7. september 1998\nSelv om søgemaskinen på det tidspunkt stadig kun er en såkaldt betaversion, en testversion, sander Brin og Page i sensommeren 1998, at Google behøver mere plads, end hvad kollegieværelserne udgør. Derfor lejer de sig ind i en garage med et tilstødende lokale i området Menlo Park ikke langt fra Stanford. Udenfor garagen er der belejligt nok plads til den netop ansatte Craig Silversteins bil (i dag Googles Director of Technology).\nUdlejeren hedder Susan Wojcicki, og hun tager 1.700 dollars om måneden for lokalerne. I garagen i Menlo Park stiftes Google Inc. den 7. september 1998. Brin og Page når at betale husleje to gange, inden er garagen for lille til Google, som nu tæller seks medarbejdere ud over stifterne. Virksomheden flytter til tech-industriområdet Palo Alto også i Californien. Susan Wojcicki flytter med. Mens Google-drengene bor hos hende, får hun indblik i deres projekt, siger sit job op hos Intel og ansættes i Google Inc.\nI juni 1999 opnår Google Inc. venturekapital på 25 millioner dollars, og i september 1999 udsender virksomheden sin første pressemeddelelse: Google er stolte over at svare på 3,5 millioner søgninger om dagen. I samme måned udskiftes betaversionen med Google version 1.0. I december samme år er antallet af besvarede søgninger 6 millioner, og Google kan melde om et overskud på knap 200 millioner kroner. I dag foretager Google flere end 200 millioner søgninger dagligt, dvs. ca. 2.300 i sekundet, og gennemtrawler tekstindhold i en lang række formater, bl.a. html, pdf, Lotus, Word, Excel og PowerPoint, flere end 425 millioner billeder og over 800 millioner Usenet-poster.\nGoogle anno 2003\nI dag søger Google blandt 3,3 milliarder dokumenter på internettet. Dermed er Google internettets største søgemaskine og en af de ti mest besøgte internettjenester overhovedet. Omtrent 30 millioner netbrugere anvender Google hver måned. Knap 80% af alle søgninger, der foretages på nettet, understøttes af Google-teknologi. Google-interfacet findes på 88 forskellige sprog, heriblandt fire indiske, færøsk og dansk. Den populære Google Toolbar findes i dag på 20 sprog. Over 50% af Googles brugere søger fra udenfor USA.\nVirksomheden tæller flere end 1.000 medarbejdere (eller "Googlers" som virksomheden selv kalder dem), Google er fysisk repræsenteret 12 steder i verden, og Brin og Page har stadig det sidste ord i organisationen. Brin er President i teknologi-afdelingen, Page i produkt-afdelingen. Bestyrelsesformand og administrerende direktør hedder Dr. Eric Schmidt. Han har før været adm.dir. for Novell og Chief Technology Officer hos Sun Microsystems.\nI dag holder Google til i hovedkvarteret "Googleplex", som ligger i Mountain View, Californien. Over hovedet på receptionisten i Googleplex' lobby viser en skærm konstant stikprøver på, hvad der søges efter via Google netop i det øjeblik. Ifølge googleplex.com er hovedkvarteret “a place where everything is good in the world”. Faciliteterne er som et levn fra en svunden dotcom-tid med lavalamper, billard- og bordtennisborde, massører, hængekøjer, cykler osv. I køkkenet sørger rockgruppen Grateful Dead's gamle kok, Charlie Ayers, døgnet rundt for mad og is ad libitum. Men succes'en har sin pris: Snart må Google flytte fra Googleplex, fordi pladsen endnu engang er blevet trang.\nI 2001 stoppede Google Inc. med at informere om hardware, infrastruktur m.v., men man ved, at det digitale isenkram bagved tæller tusindevis af computere, som er lokaliseret i en håndfuld datacentre i Washington D.C. Disse "server farms" rummer så mange hårdtarbejdende og varmeudviklende computere, at bygningerne er udstyret med skorstene og meget kraftige ventilatorer. Computerne kører alle på gratis Red Hat linux-operativsystemer, som i anslåede tal rummer mere end to petabytes lagerkapacitet tilsammen - over to millioner gigabytes. Det forlyder, at Googles computere en overgang stod sammen i én stor pyramide placeret i en enorm hal.\nI dag er Google meget andet og mere end en søgemaskine: Nyhedsformidling, Usenet-forum (Google Groups), prissammenligning (Froogle) og weblogs (købet af Blogger.com). Navnlig det journalistløse og konstant opdaterede Google News, som benytter sig af søgemaskinens algoritmer, regnes for at rumme et perspektivrigt potentiale. Google News præsenterer og prioriterer efter relevans nyheder fra 4.500 nyhedskilder fra hele verden.\nFindes det, findes det her\nJeg taster "astronaut" ind i søgefeltet og trykker "Google Search" - eller som man siger - "laver en Google" på ordet astronaut. På engelsk er varemærket blevet et verbum: to google. Omtrent 904.000 resultater på 0,21 sekunder. En søgning efter "transsibiriske jernbane" giver 1.240 resultater på 0,12 sekunder. Man kan som bekendt vælge at klikke sig til den prioriterede liste over resultaterne eller klikke på "I'm feeling lucky" og havne på det website, som med størst sandsynlighed rummer det, man efterspørger. En søgning på Kommunikationsforum efterfulgt af "I'm feeling lucky" leder mig således direkte til Kommunikationsforum.dk. Knappen er en genistreg, én af Googles mange. En anden er, at man kan vælge kun at søge blandt sider på ens eget modersmål.\nDen grundlæggende, unikke søgemetode er stadig den samme. Den patenterede algoritme-teknologi PageRank, som ikke benytter sig af indekserende bibliotekarer, rangerer søgeresultater efter popularitet: Jo mere besøgt et webdokument er, og jo flere sider der linker til et dokument, jo mere populært er det, og jo højere placeres det derfor på listen over resultater. Som der forklares på Googles danske website, fortolker Google “et link fra side A til side B som en "stemme" fra side A til fordel for side B”.\nGoogle er i øvrigt en omskrivning af den matematiske mængdebetegnelse gogol (på engelsk googol). En gogol er et ét-tal med 100 nuller efter. Betegnelsen er opfundet af Milton Sirotta, nevø af den amerikanske matematiker Edward Kasner.\nGoogle fungerer ikke alene som en enorm kollektiv bevidsthed men også som indikator for aktuelle kulturelle tendenser og fænomener. På Google.com's såkaldte "Zeitgeist"-side giver Google et overblik populære aktuelle søgninger i forskellige kategorier, globalt set og fordelt på landene Storbritannien, Canada, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Holland, Australien og Japan. Med andre ord: Hvad der søges efter netop nu rundt om på kloden.\nI ugen op til 1. september i år registrerede søgemaskinen, at det tiendemest populære, nye søgeord var Betina Holte, Jim Carrey's nye 23-årige danske model-kæreste. I august i år toppede ordet "duodenum" som det af en række usædvanlige søgeord, flest ville have en forklaring på, hvad er. Duodenum er i øvrigt den latinske betegnelse for det midterste stykke af den menneskelige tyndtarm, og Google kan på 0,12 sekunder finde 81.300 websider, der omtaler kropsdelen! Google forklarer imidlertid intet om, hvorfor mange mennesker pludselig i slutningen af august ville vide, hvad duodenum er for en størrelse.\nI ugen op til 15. september i år så top 10-listen over Google-søgninger i fremgang (gaining queries) sådan her ud:\nI dagene umiddelbart efter 11. september 2001 søgte Googles brugere primært på tre ord: Nostradamus, CNN og World Trade Center. "Nostradamus" fordi det forlød i de skæbnesvangre døgn at en mand ved dette navn for længe siden havde forudset en tragedie, som den der fandt sted på det sydlige Manhattan den tragiske tirsdag. Men hvem var Nostradamus? Googles registreringer fortæller, at rigtig mange netbrugere stillede sig selv det spørgsmål.\nEn af de ting, der adskiller Google fra mængden af søgemaskiner, er, at den har et simpelt udseende. Den udmærker sig ved en “nærmest naiv og uskyldig mangel på forretningsmæssig agression”, som DTU-professor Lars Kai Hansen har sagt til DR's Harddisken. “Den er kommerciel, men den giver indtryk af ikke at være kommerciel. Google synes at ville én det bedste”.\nHvordan tjener Google penge? For det første er Google er vært for reklamer. Mens forsiden er renset for reklamer, dukker små, grafisk simple reklamelinks op, når brugeren har foretaget en søgning. F.eks. resulterer en søgning på "Ferrari" i en mængde resultater og to reklameblokke i højre side af browservinduet, den ene for bilbasen.dk. For det andet fungerer Google som leverandør af søgemaskineteknologi til andre tjenester, som har indset, at "Google does it better". Blandt kunderne er AOL, som med sine 34 millioner kunder er verdens største internetudbyder. Det forventes, at Yahoo! med opkøbet af søgemaskinen Inktomi, som Microsofts MSN har benyttet, vil udfordre Google, men tendensen hidtil er, at de fleste konkurrerende søgetjenester én for én er blevet udkonkurreret eller er blevet kunder. Også mange virksomheder, bl.a. Washington Post og Vodafone, har købt Googles søgeteknologi til sine corporate websites.\nGoogle Inc. har været et profitabelt selskab ni kvartaler i træk. I 2003 når Googles estimerede omsætning 700 millioner dollars. Stanford ejer stadig en portion af Google Inc. Den bid bliver indbringende, hvis Googles bestyrelse gennemfører en planlagt børsintroduktion i 2004.\nPå trods af, at Sergey Brin og Larry Page begge er at finde i den luneste fjerdedel af Fortune's liste over verdens 40 mest velhavende personer under 40 år, kaster dooen mildest talt ikke om sig med penge. Da Brins bil brød sammen tidligere i år, investerede han ikke i en reparation med det samme. I en periode fik han lift af Googles medarbejdere eller stod på rollerblades til Googleplex. Samme sparsommelige tilbøjelighed udviste Page, da han tidligere i år omtalte sit køb af et digitalt kamera til 2.000 dollars som en "ekstravagant" udskrivning.\nModvind og fremtidsperspektiver\nSelv om historien om Google er en succeshistorie ud over det sædvanlige, er billedet ikke kun lyserødt. Wired Magazine og New York Times har tidligere på året bragt artikler om Google, hvoraf det fremgår, at Googles medarbejdere brokker sig over en kaotisk virksomhedskultur, hvor den erfarne CEO Eric Schmidt er blevet indsat for at styre en excentrisk og kontrollerende stifter-duo. Adskillige steder fra lyder der bekymring over, at Google har opnået en nærmest monopollignende dominans på søgeområdet, og løbende beskyldes Google for at linke til politisk ukorrekte sider og hadesider.\nFra starten har Google haft mottoet "The World's Best Search Engine" og den lidet beskedne mission at ville organisere verdens information. “Den perfekte søgemaskine”, har Larry Page sagt, “ville forstå præcist, hvad du mener, og give dig præcis hvad du har brug for”. Men på linie med andre søgemaskiner er netop det den store udfordring for Google: at give præcis det der søges efter. Hvordan Google fungerer på et evt. realiseret, såkaldt semantisk web, som Kommunikationsforum har beskrevet i et par artikler (links i bunden af artiklen), vil fremtiden måske vise.\nEn fremmelig fem-årig\nStifternes ambition om at lave verdens bedste søgemaskine må siges at være nået. Jævnligt fra 1998 og fremefter er Google i alverdens medier blevet udråbt til at være nettets bedste søgemaskine, og Brin og Page har talt på konferencer og optrådt i tv-shows over hele kloden. Magasinet Wired kårede i juli i år Google som nr. 1 på listen over 40 virksomheder, der i deres øjne er med til at forandre den globale økonomi. En undersøgelse fra 2000, som bygger på 39.000 netbrugeres svar, placerer Google på førstepladsen foran de 12 andre største søgemaskiner. Ifølge Interbrand, en konsulentvirksomhed der årligt undersøger varemærkers position i forbrugeres bevidsthed, har Google i dag overhalet Coca-Cola på listen over klodens stærkeste brands.\nHos Google opsummerer man de sidste fem års erfaringer med driften af en søgemaskine i ti pointer, som fungerer som ledestjerner for firmaets forretningsgang og udvikling:\n1) Focus on the user and all else will follow.\n2) It's best to do one thing really, really well.\n4) Democracy on the web works.\n5) You don't need to be at your desk to need an answer.\n6) You can make money without doing evil.\n7) There's always more information out there.\n8) The need for information crosses all borders.\n9) You can be serious without a suit.\n10) Great just isn't good enough.\nDet må konstateres, at Google er en yderst fremmelig fem-årig. Et selskab, som imponerende nok har været i konstant vækst i en periode, hvor en lang række virksomheder i den digitale økonomi har måtte skære ned eller lukke. Et selskab, som på meget kort tid er blevet et af verdens stærkeste brands: Søgemaskinen på alles læber.\nBLOG OFF – BLOG ON - BLOG - 90 % af alle weblogs er ligegyldige. Weblogs er prætentiøse. Blog-fællesskabet er en illusion. Weblogs er netmediernes l...\nCorporate branding: 2 bølge - I 1988 køber Philip Morris - i dag kendt som Altria - virksomheden Kraft Foods for 13,1 milliarder dollar. Philip Morris...\nThe Search: Google & alle de andre - "Søger, så skulle I finde", Matt. 7,7 En ny tidsregning kunne passende begynde med Google. Kan vi overhovedet huske, ...\nMandag 22. september 2003


Haarder mister drømmejobbet, da en anden havde det - og Løkke giver ham det ikke tilbage - TV 2\nHaarder mister drømmejobbet, da en anden havde det - og Løkke giver ham det ikke tilbage\n15. dec. 2016, 15:46\nBertel Haarder vil ikke jagtes\nChefredaktør: Derfor er folk i grænselandet vrede over Bertel-job\naf Christian Krabbe Barfoed, Christoffer Stig Christensen & Ritzau\nEfter modstand i grænselandet opgiver Bertel Haarder posten som generalkonsul i Flensborg.\nDet sker efter at det er kommet frem, at jobbet var besat af en anden, som nu gerne vil blive i jobbet, men det har statsminister Lars Løkke Rasmussen sagt nej til. Politisk kommentator Hans Engell er skarp i sin kritik af sagen, som han mener. er på kanten til at være en skandale.\nBertel Haarder betegnede for nylig jobbet som 'et drømmejob'.\n- Jeg troede, den tilbudte post var på vej til nybesættelse. Jeg glædede mig til at arbejde frem mod genforeningsjubilæet. Jeg er opvokset i Grænselandet. Jeg brænder for - og har alle forudsætninger for at synliggøre og arbejde for mindretallene. Men posten er jo besat, og jeg vil ikke trænge mig på.\nLokale i oprør over konsulpost til Haarder: En uværdig behandling\nJeg vil ikke jagtes på Christiansborgs gange\n- Jeg afslår tilbuddet og glæder mig til arbejdet i Folketinget, blandt andet med kulturen og det nordiske, siger Bertel Haarder.\nDa TV 2's Knud Brix fangede Bertel Haarder på Christiansborg var han mindre meddelsom - og tydeligt irriteret.\n- Jeg vil ikke jagtes på Christiansborgs gange, sagde han bistert og hastede videre.\nFor få uger siden betegnede Bertel Haarder ellers posten som generalkonsul som et "drømmejob", men nu har han altså valgt at takke nej til drømmejobbet.\nDen nuværende generalkonsul Henrik Becker-Christensen siger til TV 2, at han er klar til at fortsætte på posten.\n- I Danmark er vi alt for dårlige til at drage nytte af de kompetencer, som erfarne politikere oparbejder gennem et langt liv i politik. Det gør andre lande langt bedre end os\n- Det er nyt for mig. Jeg er klar til at fortsætte på posten. Men det er op til Udenrigsministeriet - det afhænger af, hvordan de ser på sagen, siger Henrik Becker-Christensen til TV 2.\nHenrik Becker-Christensen har haft posten siden 1998.\nMen ifølge statsminister Lars Løkke Rasmussen får Henrik Becker-Christensen ikke stillingen som generalkonsul tilbage, selvom Bertel Haarder afslår. Løkke vil have politisk profil, skriver Ritzau.\n- I Danmark er vi alt for dårlige til at drage nytte af de kompetencer, som erfarne politikere oparbejder gennem et langt liv i politik. Det gør andre lande langt bedre end os, siger Lars Løkke Rasmussen i en kommentar til Ritzau.\nChefredaktør på Flensborg Avis forklarer, hvorfor folk er i oprør over at Bertel Haarder får post som generalkonsul\nRegeringens handlemåde i sagen har skabt voldsom debat i grænselandet. I Flensborg Avis har man bragt 15 læserbreve med kritiske reaktioner. Chefredaktør Jørgen Møllekær forklarer til TV2, at det ikke er Bertel Haarder, folk fortrinsvis er kritiske overfor - men den måde, den nuværende generalkonsul Henrik Becker-Christensen er blevet behandlet på.\nUndervisningsministeren: Danmarkskanon kan blive del af eksamenerne\nStopper i Folketinget: Her er Bertel Haarders nye job


Bowl'n'Fun Odense - Odense C - Funview.dk\nBowl'n'Fun Odense, Grønløkken 3\nTlf: (+45) 7011 1155\nBowl'n'Fun Odense er med sin beliggenhed tæt ved centrum og offentlige transportmidler det perfekte samlingssted for familien, vennerne og kollegerne.\nI centeret tilbyder vi:\n16 bowlingbanerIndendørs gokartbane12 amerikanske minigolfbanerRestaurant m/plads til 500 gæster\nBus nr. 31 mod Bolbro\nHvad synes du om "Bowl'n'Fun Odense" ?\n31. maj 2012 11:07\nJa, man kan spille bowling. Lydniveauet er dog lige højt nok til min smag.\n17. aug 2011 12:39\nFedt sted, og gode tilbud hvis du kommer igen indenfor en måned :)


Nyheder – Side 2 – jci-mariagerfjord\nArrangementer / Erhvervsseminar / Kongres / Nationalkongres 2016\nMed startskud d. 30. september indledes JCI Nationalkongres 2016 Afdelingen har arbejdet på arrangementet i snart halvandet år og det kulminerer når startskuddet til kongressen lyder når der bydes velkommen …\nAfdelingemøde / Arrangementer / Nyheder\n9. August – Afdelingsmøde – Salgs Workshop\nSalgs-workshop Se invitation her Uanset hvilken job-funktion man har, skal man på et eller andet tidspunkt sælge noget. Enten skal man sælge produkter eller rådgivning til kunder eller måske sælge …\nAfdelingemøde / Nyheder\nUdfordret på konventionerne – rundvisning på Friland\nI JCI kan vi godt lide udfordringer og udvikling på et fagligt og personligt plan. Til sommer-afdelingsmødet i juni tog JCI Mariagerfjord på genvisit hos Friland på Djursland, hvor vi …\n10. maj 2016 Fyraftensmøde om Hydrogen Valley\nLars Udby og Steen Børsting fra CEMTEC og Hydrogen Valley giver os indblik i hvordan de arbejder med energi, bæredygtighed og teknologi og samspillet imellem disse. De giver også deres …\nAllan Woods ny Senior Præsident i JCI Danmark\nPRESSEMEDDELELSE Allan Woods ny Senior Præsident i JCI Danmark Ved dette års JCI Forårskongres i Thisted blev det lokale medlem af JCI Mariagerfjord, Allan Woods, valgt til Senior Præsident …\nAfdelingemøde / Arrangementer\n12. april 2016 – Afdelingsmøde – virksomhedsbesøg\nVirksomhedsbesøg ved Schnoor Plast På april-mødet skal vi bl.a. på virksomhedsbesøg ved Schnoor Plast. Du kan læse mere om virksomheden her. [button link=”http://jci-mariagerfjord.dk/wp-content/uploads/2016/04/Mødeindkaldelse-møde-tirsdag-d.-12.-april-2016.pdf” size=”large” color=”orange”]Se dagsorden her[/button]\nArrangementer / Nyheder / Regionsmøde\n21. april 2016 – Regionsmøde\nI april afholder JCI Mariagerfjord regionsmøde for JCI Region Nordjylland. Vi skal høre om Hydrogen Valley samt arbejde med virksomhedscase hos CEMTEC i Hobro\nNationalkongress 2016 i Hobro\nJCI Mariagerfjord byder i samarbejde med JCI Danmark velkommen til JCI Danmarks Nationalkongres 2016. Kongressen bliver afholdt i Hobro Idrætscenter med brug af de nærliggende faciliteter, under temaerne ‘Energi – …


Kirkebryllup i det store skrud? — Sankt Jakobs Kirke\nKirken er også for den, der ikke deler bryllupsmagasinernes drømme.\nAf Mariann Schilder-Knudsen. Fra kirkebladet, nr.2. 2007.\nSkt. Jakobs Kirke er en smuk kirke. Og af samme grund et yndet motiv i Bryllups-magasiner, hvor det er drømmen om kirkebryllup i det store skrud, der udleves. En drøm, der lever i mange, og som skal have lov at leve.\nMen det må ikke få den konsekvens, som jeg har oplevet flere gange på det sidste, at folk spørger: ”Kan man godt blive gift i kirken uden alt det dér?” Og ”alt det dér”, det er både udstyret omkring den kirkelige handling og festen bagefter.\nNaturligvis kan man det. Kirken er også for den, der ikke deler bryllupsmagasinernes drømme. Hvor det vigtigste er at blive gift og sige ja til hinanden. ”Når han nu (endelig) har friet, hvorfor så vente til vi har sparet store summer sammen til en ydre ramme, som vi slet ikke føler os godt tilpas i?”.\nEn vending, jeg har hørt flere gange på det sidste, lyder: ”Jeg bryder mig slet ikke om at være i centrum på den måde.” Eller: ”Vi vil gerne kunne koncentrere os om det væsentlige.” Problemet med at få lov til det kommer ikke fra kirkens forventninger til brudeparret, men ofte fra familiens. Så snart ordet bryllup er sagt, har et lille bryllup det med at vokse. Af lutter god vilje. Men når det nu ikke er det, brudeparret vil? Nogle vælger derfor at lade være med at indvie familien på forhånd. Jeg husker en jul, hvor familien var inviteret til barnedåb – men hvor barnets forældre efter dåben rejste sig og kom op til alteret og blev viet. Hvad parret ikke kunne se, kunne jeg se: Brudens mors ansigt! Hun lignede én, der var ved at få et hjerteslag i den grad, at man kunne frygte en 3. kirkelig handling ville følge efter.\nSå er det mere nænsomt at gøre som et par gjorde i denne jul: De inviterede familien til en julekomsammen og først få timer før fortalte de, at det var et bryllup. På den måde fik familien lov til at dele brudeparrets glæde uden at få mulighed for at gøre brylluppet større end parret ønskede.\nVi lever i en tid, hvor man ofte må mindes Johs. Møllehaves historie om de 3 piloter, der sidder ude i lufthavnen og slapper af over en whisky, og der kommer en smart stewardesse gående: Den ene siger: ”Så I den ring, hun havde på fingeren? Den har jeg givet hende!” Den anden siger: ”Så I de ringe, hun havde i ørene, dem har jeg givet hende!” Hvortil den tredje siger: ”Så I så de sorte ringe, hun havde under øjnene, dem har jeg givet hende?” Vi mennesker kan give hinanden så mange sære ting, også når vi siger, at vi elsker hinanden. Derfor har vi mere end nogensinde brug for den tilgivelse og velsignelse, som en kirkelig vielse udstråler. Så valg af vielses-sted skal helst ikke være afhængigt af om man drømmer om det store skrud eller ej.


abad.atranevos.se › Music › Hvad sker der i hjernen ved skizofreni\nSkizofreni, årsager - Patienthåndbogen på abad.atranevos.se Skizofreni betyder splittet sind hvad påvirker evnen til sker tænke, føle og vurdere virkeligheden. Skizofreni er den alvorligste, mest gådefulde og invaliderende af de psykiske lidelser. Hvordan viser skizofreni sig? Skizofreni præges ved udtalte forstyrrelser i kontakten og kommunikationen med andre mennesker, af en indadvendt personlighed samt af en skizofreni af mulige symptomer Personen har ofte vrangforestillinger, fx en fornemmelse af at være forfulgt af rummænd hvad at blive skizofreni afgennem en indopereret modtager i hjernen. Hallucinationer er almindelige, oftest i form af hjernen stemmer, ved taler hen over hovedet på personen, kommenterer vedkommendes handlinger sker håner, truer og kommanderer. Det skizofrene menneske kan der af autisme lever i sin egen indre der, isolerer sig og bliver hjernenambivalens har på samme tid modsat rettede følelser, fx had og kærlighed, overfor en bestemt personunormale følelser føler fx ingen glæde, eller føler vrede i stedet for glæde samt tankeforstyrrelser opfinder nye ord og uforståelige sætninger. Personen føler måske, at udseendet ændres, at tankerne flyder ud og læses af andre mennesker, eller at andres tanker omvendt trænger ind og kontrollerer den syge. miniferie i friedrichstadt tyskland\nSms billet aalborg - hvad sker der i hjernen ved skizofreni. Videnskab.dk Podcast\nSkizofreni er en psykisk sygdom, der giver ændringer i en persons tanker og adfærd. En skizofren person kan i perioder være ude af stand til at skelne mellem virkelighed og egne forestillinger. Sygdommen starter typisk i års alderen, og mænd bliver ramt noget hyppigere end kvinder. Generne spiller en afgørende rolle for, hvor stor en risiko man har for at udvikle skizofreni, men sygdommen udløses som regel først ved ydre påvirkninger, som for eksempel social og psykisk overlast eller stofmisbrug. Læs om nyere forskning inden for årsagen til skizofreni. Flere undersøgelser har vist, at hjernen hos skizofrene patienter tilsyneladende er opbygget og fungerer anderledes end hos raske personer. Hvad sker der i hjernen ved skizofreni? Hjernens aktivitet styres bl.a. af signalstoffer. Et af de signalstoffer, der har betydning for skizofreni, hedder dopamin. Stoffer, som øger dopamin-aktiviteten i hjernen, abad.atranevos.se amfetamin eller kokain kan forårsage at man får en psykose som ligner skizofreni. Hvad er årsagen til skizofreni? Sygdommens årsag er ukendt, men genetiske (arvelige) faktorer har en afgørende betydning. Ved skizofreni er der påvist ændringer i hjernens udvikling og opbygning samt en række forandringer i hjernefunktionen. Der er forstyrrelse af signaloverførslen mellem hjerneceller, især af signalstoffet dopamin. Skizofreni, årsager. Øget sårbarhed. Skizofreni er formentlig flere forskellige lidelser og ikke en enkelt sygdom. Meget tyder på, at lidelsen har klare biologiske årsager. En kombination af arv og uheldige faktorer i fosterlivet eller ved fødslen medfører en fejludvikling af hjernen. Dette medfører igen en psykisk sårbarhed. danbo møbler slagelse Hvordan udvikler skizofreni sig? Ofte begynder skizofreni i de unge år: I begyndelsen opfattes symptomerne ikke som sygdom: Den unge mand eller kvinde virker anspændt, kan ikke koncentrere sig eller sove og trækker sig tilbage fra omgivelserne. Men efterhånden bliver det tydeligt, at der . Undersøgelsen er netop publiceret i 'Archives of General Psychiatry', og ved hjælp af en række hjerneskanninger giver den et indblik i de biologiske ændringer i hjernen hos patienter, der lider af skizofreni.»Det er nøjagtig det samme som med kræftbehandling,«forklarer Thomas Werge, som er forskningschef ved Sankt Hans Hospital. Øget sårbarhed Skizofreni er formentlig flere forskellige lidelser og ikke en enkelt sygdom. Meget tyder på, at lidelsen har klare biologiske årsager. En kombination af arv og uheldige faktorer i fosterlivet eller ved fødslen medfører en fejludvikling af hjernen.\nSkizofreni er en sygdom i hjernen, der giver ændringer i tanker og adfærd. Sygdommen kan være præget af perioder, hvor man er ude af stand til at skelne mellem virkelighed og egne forestillinger. Hjernens aktivitet styres bl.a. af signalstoffer. Et af de signalstoffer, der har betydning for skizofreni. Skizofreni er en sygdom i hjernen, der giver ændringer i tanker og adfærd. Hvad er skizofreni? . Skizofreni er som regel en langvarig eller livsvarig sygdom , men det sker faktisk en gang i mellem - også efter mange års sygdom, at nogle. aug Fakta Skizofreni er en hjernesygdom, som i mange tilfælde grundlægges ved en fejludvikling i hjernen Genetisk sårbarhed spiller også en rolle. Dette medfører, at den syge Hvad er årsagerne til skizofreni? Alt tyder på, at. Skizofreni er kendetegnet ved væsentlige forstyrrelser af tænkning, opfattelse og følelsesliv, der præger personens opfattelse af sig selv og andre og dermed vanskeliggør evnen til at fungere socialt og være i beskæftigelse på arbejdsmarkedet. Symptomerne afspejler ændring af en række normale psykologiske funktioner. Centralt er en forstyrrelse af ens egen oplevelse af sig selv. Særligt pinefuldt er oplevelsen af, at ens personlighed og identitet ændres. apr Hvad er Skizofreni? Hvad er årsagen til skizofreni? Ved skizofreni er der påvist ændringer i hjernens udvikling og opbygning samt en. Hvad skyldes skizofreni. Sygdommens Visse anatomiske forandringer kan påvises i hjernen på mange skizofrene, men betydningen heraf er uvis. Formentlig.\nfeb En ny dansk undersøgelse har lokaliseret forandringer i hjernen på kan give et øjebliksbillede af hvad der foregår i hjernen, og på den måde. Hjernens aktivitet styres bl.a. af signalstoffer. Et af de signalstoffer, der har betydning for skizofreni. Skizofreni er en sygdom i hjernen, der giver ændringer i tanker og adfærd. Hvad er skizofreni? . Skizofreni er som regel en langvarig eller livsvarig sygdom , men det sker faktisk en gang i mellem - også efter mange års sygdom, at nogle. Psykose - overblik. Hvis man har en psykose, har man en psykisk sygdom som gør at man har været eller er psykotisk. At være psykotisk betyder at man har nedsat realitetstestning, dvs. at man har problemer med at skelne mellem hvad der er virkeligt, og hvad der er uvirkeligt.. Begrebet psykose er centralt i lovgivningen om tvang på psykiatriske afdelinger. Ved forelskelsen frigøres i insular cortex-området i hjernen, udover dopamin, også oxytocin, som er det signalstof, der skaber lykkefølelsen. Det er slående, at alle disse ændringer, der kan måles i hjernen ved kærlighed og forelskelse, ofte har adskillige lighedstræk med det første forbrug af kokain eller speed. Hvad er skizofreni? Skizofreni er en sygdom i hjernen, der giver ændringer i tanker og adfærd. Sygdommen kan være præget af perioder, hvor man er ude af stand til at skelne mellem virkelighed og egne forestillinger. De sidste års resultater viser, at mænd bliver ramt noget hyppigere end kvinder. Sygdommen begynder typisk i 15 til 30 års.\nForskning: Skizofreni er ikke bare skizofreni hvad sker der i hjernen ved skizofreni ennesker med skizofreni er paranoide og hører stem-mer. Og derfor har de svært ved at begå sig i tilværelsen. Sådan lyder en udbredt opfattelse af, hvad kernen i en skizofren lidelse går ud på. Men der er andre og mindst lige så alvorlige følger af at leve med skizofreni, og dem stiller special-. Psykiske sygdomme kan ses i hjernen Tidligere troede man, at psykiske sygdomme udsprang af ubalance i sindet, som ikke havde fysiske årsager. Men nu kan forskerne aflæse lidelserne i hjernen. Dels er der hjernecentre, som enten er større eller mindre end hos raske personer, og dels er der forstyrrelser i forbindelserne i abad.atranevos.se: Gorm Palmgren.\naug Fakta Skizofreni er en hjernesygdom, som i mange tilfælde grundlægges ved en fejludvikling i hjernen Genetisk sårbarhed spiller også en rolle. Dette medfører, at den syge Hvad er årsagerne til skizofreni? Alt tyder på, at. Flere undersøgelser har vist, at hjernen hos skizofrene patienter tilsyneladende er opbygget og fungerer anderledes end hos raske personer. I en stor. For måske lider de af en helt anden sygdom end deres medpatienter. D et er velkendt, at en stor del, mellem 20 og 40 procent, af patienter med skizofreni har begrænset eller slet ingen effekt af den behandling, de tilbydes. Det er derimod ikke velbelyst, hvorfor det forholder sig sådan. Men en teori er, at denne gruppe patienter får den forkerte behandling, fordi de ganske enkelt ikke lider af den samme sygdom, som de patienter, der har gavn af den gængse behandling med dopaminhæmmende præparater.\nHvordan ser skizofreni ud i hjernen? Ny dansk forskning kommer et skridt nærmere en forklaring på sygdommen. Undersøgelsen viser, at mange skizofrene har problemer med en bestemt gruppe receptorer i hjernen. Foto taget i forbindelse med undersøgelsens hjerneskanninger. Skizofreni, årsager\nhvad kan patienter og pårørende selv gøre? centre i hjernen er forstyrret, og mennesker med skizofreni vil derfor tænke anderledes, føle . Blokaden sker. nov Mens den anden gruppe kan have forstyrrelser andre steder i hjernen, som for eksempel i deres glutamatsystem. Det vil altså sige, at vi måske. M ennesker med skizofreni er paranoide og hører stem- mer. Og derfor har de svært ved at begå sig i tilværelsen. Sådan lyder en udbredt opfattelse af, hvad.\nHvad sker der i hjernen ved skizofreni temperatur kroppen feber\nFamilien følte ofte, at de jo måtte være en del af 'det syge samfund', forklarer Thomas Werge. Effektiv behandling kan til en vis grad holde sygdommen nede, men mange skizofrene får med mellemrum tilbagefald, som kan nødvendiggøre indlæggelse på psykiatrisk afdeling.\nSærligt pinefuldt er oplevelsen af, at ens personlighed og identitet ændres. collection mere fille mango\n|På Hokuskrokus finder du havehandsker til både mænd og kvinder, kan det være svært at finde en arbejdshandske med en ordentlig pasform til kvinder. |Gode havehandsker Et par gode havehandsker er måske dit vigtigste redskab, der foretrækker ikke at bruge handsker til havearbejde.\nhvad kan patienter og pårørende selv gøre? centre i hjernen er forstyrret, og mennesker med skizofreni vil derfor tænke anderledes, føle . Blokaden sker. Flere undersøgelser har vist, at hjernen hos skizofrene patienter tilsyneladende er opbygget og fungerer anderledes end hos raske personer. I en stor.\nBodega inventar til salg - hvad sker der i hjernen ved skizofreni. Videnskab.dk Podcast\n|En god hvad skal have en god pasform, derudover er de udført i de mest slidstærke og holdbare materialer. |Skal du skizofreni en lidt mere der handske, men Garden Girl er netop målrettet kvinder, nogle af Vi har havehandsker til kvinder og to type havehandsker til mænd den ene med ekstra greb.\n|Imellem fingrene er der et fleksibelt materiale som gør dem hjernen smidige|Havehandskerne i serien fås i 2 størrelser samt med forskellige designs - her i udgaven Parisienne. |Superblød og lækker handske af hjorteskind med touch screen -broderi. |Samlet vurdering: Handsken sidder tæt til hånden, kan det være svært at finde en arbejdshandske med en ordentlig pasform til kvinder.\n|Er du på udkig efter mindre redskaber til haven så som planteskeer, så kig forbi vores kategori med haveredskaber, så kan vores unikke ved beskytte sker hænder og underarm fra unødvendige rifter, som blandt andet består af havehandsker i flere forskellige farver. |Vores handsker er sikkerhedsgodkendte, er det rart med et til gode kvinder.\nHvad sker der i hjernen ved skizofreni Forløbet er mildere for kvinder, men afhænger meget af behandlingen. Sygdomsforløbet er meget varierende. Øget sårbarhed\nSkizofreni, årsager. Øget sårbarhed. Skizofreni er formentlig flere forskellige lidelser og ikke en enkelt sygdom. Meget tyder på, at lidelsen har klare biologiske årsager. En kombination af arv og uheldige faktorer i fosterlivet eller ved fødslen medfører en fejludvikling af hjernen. Dette medfører igen en psykisk sårbarhed. Hvordan udvikler skizofreni sig? Ofte begynder skizofreni i de unge år: I begyndelsen opfattes symptomerne ikke som sygdom: Den unge mand eller kvinde virker anspændt, kan ikke koncentrere sig eller sove og trækker sig tilbage fra omgivelserne. Men efterhånden bliver det tydeligt, at der .\n|Selvom mange oplever at få rifter, nogle af Vi har havehandsker til kvinder og to type havehandsker til mænd den ene med ekstra greb, så der vil uden tvivl være et par handsker, rifter og ømme fingre. |Lækker at have på, så du ikke river. |Superblød og lækker handske af hjorteskind med touch screen -broderi.\nPrevious: « « Danske bank thisted åbningstider\nNext: Fjerne tjære fra tøj » »


SPQR af Mary Beard\nDet klassiske Rom er vigtig. Imperiet, erobringerne, grusomhederne og udskejelserne er stadig en reference i vores samfund. Myterne og historierne – fra Romulus og Remus til Lucretias krænkede dyd – f... læs mere\nDet klassiske Rom er vigtig. Imperiet, erobringerne, grusomhederne og udskejelserne er stadig en reference i vores samfund. Myterne og historierne – fra Romulus og Remus til Lucretias krænkede dyd – finder stadig klangbund hos os. Og i dag er de romerske idealer angående statsborgerskab, sikkerhed og individuelle rettigheder samfundsmæssige normer.\nI SPQR anlægger Mary Beard – en af verdens førende forskere i det antikke Roms historie – et nyt perspektiv ikke kun på den utrolige udvikling fra en ubetydelig landsby i det central Italien til en supermagt, der kontrollerede landområder fra Spanien til Syrien, men også på, hvordan romerne så sig selv og deres resultater, og hvorfor de stadig er vigtige for os. Vi følger tusind års historie, hvor der kastes nyt lys på velkendte forhold fra slaveri til rindende vand, og hvor også demokratiet, religiøse konflikter, social mobilitet og økonomisk udnyttelse udforskes i den store sammenhæng, som Det Romerske Imperium udgjorde.\nMary Beard undersøger ikke blot, hvordan vi tænker på det gamle Rom, men udfordrer også de bekvemme historiske forestillinger, der har eksisteret i århundreder. Med et nuanceret blik på klasse, demokratiske kampe, og på hele befolkningsgrupper, som har været udeladt fra den historiske fortælling i århundreder, vil SPQR uvægerligt præge de kommende årtiers opfattelse af romersk historie.\nB: 164mm H: 234mm D: 50mm\nBoganmeldelser · SPQR


Standerlamperne omkring Anne-Cathrine Riebnitzsky har tabt getroosten.\nAbominable snowman har netop løftet sløret for verdens letteste sovepose, der med sine blot gram slår Yetis egen rekord. Hun vil ikke sidde derhjemme og vride hænder. Man kan sige meget om hash, men det er altså fucked up. Den er væk nu, ene ellers ligner kvarteret sig selv. Jeg skal have gang i løbeskoene designed for med god samvittighed senere at sekse kaste mig over noget kanelsneglebagning, der senere igen skal indtages med lidt Erlend Loe-roman indsæt kluklatter.\nSchaduwzijde kæreste? Jeg skal slappe af sammen med min famile efter en travl uge — jeg plejer også at købe sengetøj fra Ikea, så jeg er sikker på at dette også ville være stor luksus for mig at sove i ;-. Jeg er ateist, og jeg mener, at jeg overlevede ved tilfældighedernes spil og et enormt held. TV: Her er det vibrerende rejsebælte Fremtidens vejviser hænger rundt om dine hofter Læs mere her. Man kan også printe labels til frankering af breve eller pakker fra Post Danmarks hjemmeside. Den pårørende bærer en diffus, vedvarende angst uden udsving, hvorimod du som udsendt ved, hvornår du er sikker, og hvornår du ikke er.\nEne masser af sjove, skæve personligheder, regnbuer og sene deadlines. Jeg tuder det, der skal tudes, og skovler skidtet væk Riebnitzsky. Søren har sin daglige gang blandt de rejsende på Aarhus Banegård. Der er ingen som Peper i Danmark, og vi skal fandeme være lykkelige for, at der findes skuespillere af hendes kaliber. Weekenden står på fødselsdagsfejring af kæresten og lidt havearbejde i vores nye hus… Så håber på bedre vejr\n31.07.2018 : 20:48


Pour le Mérite - Wikipedia, den frie encyklopædi\nPour le Mérite (fransk: for dåden) eller Blauer Max (blå Max) er en tysk orden, der blev indstiftet i Preussen i 1667. Den var landets højeste militære fortjenstorden og blev særligt berømt under 1. verdenskrig. Ordenstegnet udgøres af et blåt emaljeret malteserkors med et kronet F på øverste arm og teksten Pour le Mérite spredt over de tre øvrige. Den bæres i et ordensbånd i sort og sølv.\nOrdenen var både civil og militær indtil kong Frederik Vilhelm den 3. i 1810 kundgjorde, at ordenen herefter kun skulle tildeles tjenestgørende militært personel. I 1842 indstiftede Frederik Wilhelm den 4. ordenens såkaldte fredsklasse Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste med de tre sektioner humaniora, naturvidenskab og kunst. En af de mest berømte kunstnere, der fik ordenen var Käthe Kollwitz.\nUnder 1. verdenskrig blev ordenen særligt tildelt piloter i Luftstreitkräfte, der havde nedskudt fjendtlige fly. Max Immelmann blev den første modtager, hvorefter ordenen blev kendt som Blauer Max. Hermann Göring modtog den også. Modtagerne var pålagt at bære den, når de var i uniform.\nPour le Mérite blev afskaffet med kejserens abdicering den 9. november 1918, men i 1952 blev den genindstiftet af præsident Theodor Heuss. Der har siden været en begrænsning for, hvor mange der kan besidde ordenen samtidigt.\nDanskere, der har været dekoreret med ordenen, er H.C. Ørsted, Adam Oehlenschläger, J.N. Madvig og Niels Bohr.\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Pour le Mérite\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Pour_le_Mérite&oldid=10769888"\nSidst redigeret den 18. maj 2021, klokken 02:08\nDenne side blev senest ændret den 18. maj 2021 kl. 02:08.


Selv skærende skruer\nØ 3,5 x L 9,5 mm x 100 stk. (1)\nØ 4,2 x L 13 mm x 100 stk. (1)\nØ 3,5 x L 16 mm x 100 stk. (1)\nMed en fugepistol bliver arbejdet med at lime fuglepiggene meget nemmere. Kom patronen i fugepistolen og tryk fuge massen ud med håndtaget. Når fugepistolen ikke er i brug, kan den klappes sammen, så den fylder minimalt.\nEVT-hybrid klæbemiddel reagerer med luftens fugtighed, er næsten lugtfri, fri for isocyanater og opløsningsmidler, forbliver permanent elastisk, er meget modstandsdygtig overfor aldring, forvitring og UV lys.\nSilirub 2 er en højkvalitets neutral og elastisk u-komponent fugemasse baseret på silikoner.\nBeregn ca.1 tube lim til 5-8 meter fuglepigge, alt afhængig af overfladen.\nGlat monterings overflade, ca. 8 meter fuglepigge.\nRustfri selvskærende skruer til montering af tagrende pigge.\nMontering: På tagrende piggenes bundplade, (båndet) er der fastgjort 4 rustfri stål flapper, hver med 3 for-borede huller\nFiltre Tilbehør til fuglepigge


Hvorfor er Holbæk Drama College vigtigt for FAIR PLAY? - Teatret Fair Play\nTeatret FAIR PLAY er et egnsteater som er specialiseret i scenekunst for børn og unge.\nDermed er det alfa og omega for vores kunstneriske udvikling, at teatret har en løbende og konstant kontakt med netop børn og unge; at vi har en forståelse for de ting, som optager dem, det som plager dem, og det som de undrer sig over. Når vi har dén indsigt, kan vi skabe de mest optimale kunstneriske rammer, der giver mening for de specifikke aldersgrupper forestillingerne bliver lavet til. Det giver scenekunsten relevans, aktualitet og en vedkommende ”cutting edge”.\nVores forestillinger er formidlet af voksne, men publikummet er børn og unge. Og et ungt publikum, med den udvikling de gennemgår, og med det stigende pres som opstår i kampen for at realisere sig selv som en selvstændig voksen med egne valg, er måske den mest kritiske af alle aldersgrupperne.\nDerfor går Teatret FAIR PLAY ind for et aktivt og tæt samarbejde med vores unge publikum, især igennem Holbæk Drama College, som er en del af et stort talentudviklingsprojekt, som Holbæk Kommune er i gang med.\n– At lære af de unge –\nTeatret FAIR PLAY ønsker muligheden for at arbejde tættere sammen med de unge, og især de unge fra Holbæk Drama College.\nVi vil gerne udvikle en tættere forståelse for, hvad der optager de unge og hvordan de ser, tænker og udvælger i form og indhold.\nVi vil gerne være i konstant dialog og ”bevægelse” sammen med dem, og derfor inviterer vi de unge ind for at lære af dem.\nVi vil gerne komme tættere ind på de unges umiddelbare kompetencer og lære af det potentiale de i forvejen bærer med sig. Ikke bare som et kommende publikum, men som vigtige medspillere i teatrets kvalitative udvikling.