1 Vejledning om udarbejdelse af årsrapport Moderniseringsstyrelsen, 21. januar\n2 Forord Indledning Årsrapportens formål og interessenter Regelsæt Særlige vilkår for mindre virksomheder Dispensation Aflevering og ressortdepartementernes ansvar Årsrapportens struktur Beretning Præsentation af virksomheden Årets faglige resultater Årets økonomiske resultat Opgaver og ressourcer Opgaver og ressourcer: Skematisk oversigt Opgaver og ressourcer: Uddybende oplysninger Redegørelse for reservation Udgiftsbaserede hovedkonti Forventninger til det kommende år Målrapportering Målrapportering 1 del: Skematisk oversigt Målrapportering 2. del: Uddybende analyser og vurderinger Regnskab Anvendte regnskabspraksis Resultatopgørelse Balancen Egenkapitalforklaring Opfølgning på likviditetsordningen Opfølgning på lønsumsloft Bevillingsregnskabet Påtegning af det samlede regnskab Bilag til årsrapporten Noter til resultatopgørelse og balance Noter til balancen Indtægtsdækket virksomhed Gebyrfinansieret virksomhed Tilskudsfinansierede aktiviteter Forelagte investeringer Supplerende bilag\n3 Forord Alle statslige virksomheder skal efter Budgetvejledningens punkt 1.2 og Regnskabsbekendtgørelsens 39 udarbejde en årsrapport om årets faglige og økonomiske resultater. For de få institutioner, der fortsat har en udgiftsbaseret driftsbevilling på finansloven, henvises til Vejledning om udarbejdelse af årsrapport, dateret 3. november I forhold til den hidtidige vejledning til virksomheder med omkostningsbaseret bevilling er de vigtigste ændringer i nærværende vejledning følgende: Årsrapporten skal afleveres til Rigsrevisionen og Finansministeriet v/moderniseringsstyrelsen.. Fremsendelse skal ske som søgbar PDf i formatet Portable Document Format (PDF/A), som en søgbar fil i overensstemmelse med de gældende retningslinjer for offentlige dokumentformater. Finansministeriet stiller fremadrettet alle årsrapporter samlet til rådighed for Finansudvalget. Udnyttelsesgrad af låneramme skal beregnes ved at sammenholde lånerammen med summen af virksomhedens immaterielle og materielle anlægsaktiver, undtagen donationer. Bilag 6.5 Forelagte investeringer er ændret, således at tabellerne i højere grad svarer til oversigterne over anlægsprojekter på bevillingslovene. 1. Indledning 1.1 Årsrapportens formål og interessenter Formålet med årsrapporten er at give et retvisende billede af virksomhedens økonomiske og faglige resultater. Det betyder, at virksomheden i årsrapporten skal redegøre for målopfyldelse, det medgåede ressourceforbrug, finansiering samt aktiver og forpligtelser. For at styrke økonomi- og resultatstyringen mellem virksomhed og departement er fokus i årsrapporten lagt på afrapporteringen af årets faglige og finansielle resultater. Årsrapporten indeholder virksomhedens påtegning af det samlede regnskab. For de hovedkonti, der udgør virksomhedens drift, indeholder årsrapporten endvidere virksomhedens regnskabsmæssige forklaringer. 1.2 Regelsæt Det formelle grundlag for udarbejdelse af årsrapport er Finansministeriets gældende bekendtgørelse om statens regnskabsvæsen mv. (regnskabsbekendtgørelsen). Ifølge regnskabsbekendtgørelsen skal alle statslige virksomheder aflægge årsrapport. En virksomhed er betegnelsen for en forvaltningsenhed indenfor et ministerområde, hvis ledelse er budgetog regnskabsmæssig ansvarlig for en eller flere hovedkonti på bevillingslovene indenfor ministerområdet og eventuelle fællesparagraffer, jf. Regnskabsbekendtgørelsen 3. De omfattede institutioner, der udgør en 2\n4 virksomhed, fremgår af nummerstrukturen, som kan findes på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside Departementer skal som udgangspunkt ikke udarbejde årsrapport. Som led i regn-skabsaflæggelsen for finansåret udarbejder departementerne et finansielt regnskab, der omfatter tabellerne fra beretningsdelen, det fulde regnskabsafsnit herunder relevante bilag og noter, regnskabsmæssige forklaringer samt påtegning i overensstemmelse med kravene i denne vejledning. Departementer, der har reserveret bevilling, skal endvidere redegøre verbalt for dette, svarende til kravene for øvrige virksomheder. Departementer, der varetager udadvendte og/eller driftsmæssige opgaver i betydeligt omfang, skal udarbejde årsrapport for denne del af opgaverne. Det er op til departementet selv at vurdere, om opgaverne har udadvendt og/eller driftsmæssig karakter. Der tænkes i denne forbindelse ikke på klagesagsbehandling, medmindre det er en del af en række opgaver, der tilsammen er af et betydeligt omfang. Formålet med årsrapporten: Årsrapporten er en kort og koncentreret regnskabsfremstilling, der bygger på princippet om, at virksomhederne kun skal afrapportere på regnskabets hovedtal samt på eksternt fastsatte mål. Årsrapporten skal først og fremmest tilgodese ressortdepartementerne, Rigsrevisionen og Finansministeriets informationsbehov i relation til henholdsvis styring og revision Særlige vilkår for mindre virksomheder Virksomheder, der har en mindre økonomi, har mulighed for at udarbejde en årsrapport ud fra særlige vilkår. Den størrelsesmæssige afgrænsning af virksomheder med en mindre økonomi er, at bruttoudgiftsbevillingen højest udgør 60 mio. kr. Efter indstilling fra departementerne og godkendelse i Finansministeriet kan disse virksomheder aflægge en årsrapport, der som minimum svarer til den nuværende ordning for departementerne. Dvs. at der aflægges et finansielt regnskab, der omfatter tabellerne fra beretningsdelen, det fulde regnskabsafsnit herunder relevante bilag og noter, regnskabsmæssige forklaringer samt påtegning i overensstemmelse med kravene i denne vejledning. Det enkelte departement kan herudover selv fastlægge, om og i givet fald på hvilken måde disse virksomheder i årsrapporten i øvrigt skal rapportere fsva. beretning og den faglige rapportering. Hvert ressortdepartement vurderer én gang om året, hvilke af de mindre virksomheder, der hensigtsmæssigt kan udarbejde årsrapport under særlige vilkår. Ressortdepartementet sender herefter én samlet ansøgning til Moderniseringsstyrelsen, som i samarbejde med Finansministeriets departement træffer afgørelse herom. Størrelsesgrænsen er vejledende, således at der bl.a. er mulighed for at lade virksomhederne afrapportere på samme måde fra år til år. Størrelsesgrænsen er suppleret med nedenstående kriterier, der eksplicit skal vurderes opfyldt for hver enkelt virksomhed: 3\n5 Der er en forholdsvis ringe økonomisk risiko forbundet med virksomheden, hvilket giver et mindre styringsbehov. Virksomhedens opgavestruktur er forholdsvis enkel, hvorfor fagligt rapporteringsbehov er mindre. Virksomheden har lille kapacitet på det økonomiadministrative område og vil blive belastet væsentligt af at skulle aflægge en fuld årsrapport. En forudsætning for at ansøge om særlige vilkår er således, at ressortdepartementet vurderer at de ovenstående kriterier er opfyldt for alle de virksomheder, ressortdepartementet ansøger om særlige vilkår for. Ressortdepartementet sender én samlet ansøgning for ministerområdet til Moderniseringsstyrelsens postkasse Ansøgningsfristen for særlige vilkår samt Moderniseringsstyrelsens svarfrist vil fremgå af Moderniseringsstyrelsens hjemmeside, Dispensation Moderniseringsstyrelsen kan give dispensation fra regnskabsbekendtgørelsens krav om den enkelte virksomheds aflevering af årsrapport, herunder give adgang til at rapporteringen kan fravige kravene til oplysninger i årsrapporten, som de er angivet i denne vejledning. Mindre ændringer af opstillinger o.l. kræver ikke dispensation, når kravene til oplysning er opfyldt. Anmodning om dispensationen kan kun ske gennem ressortdepartementet og skal sendes til Moderniseringsstyrelsens postkasse Fristen for ansøgning om dispensation samt datoen for Moderniseringsstyrelsens svarfrist vil fremgå af Moderniseringsstyrelsens hjemmeside, Aflevering og ressortdepartementernes ansvar Afleveringsdatoen for årsrapporterne er fastsat til 15. april. For årsrapporter med revisionspåtegning er afleveringsfristen dog 1. maj. Ressortdepartementerne har ansvaret for at fremsende årsrapporterne til Rigsrevisionen og Finansministeriet v/moderniseringsstyrelsen.. Fremsendelse skal ske som søgbar PDf i formatet Portable Document Format (PDF/A), som en søgbar fil i overensstemmelse med de gældende retningslinjer for offentlige dokumentformater. 1.6 Årsrapportens struktur Årsrapporten skal indeholde følgende elementer: 1. Beretning 2. Målrapportering 3. Regnskab 4. Påtegning 5. Bilag 4\n6 For hvert af disse elementer er fastsat en række krav til hvilke oplysninger, der skal indgå. For at omfanget af årsrapporterne ikke skal vokse fra år til år, bør det nøje overvejes, hvilke oplysninger, der medtages i årsrapporten. Årsrapporten skal fremstå koncentreret og fokuseret. Det er derfor vigtigt, at ressortdepartementet i dialog med virksomheden er med til at definere, hvad årsrapporten skal indeholde. Målet er, at årsrapporten har et omfang på ca sider eksklusive bilag. Ressortdepartementerne, Rigsrevisionen og Finansministeriet kan stille krav til virksomhederne om, at der i tilknytning til årsrapporten udarbejdes særlige oversigter, opgørelser, redegørelser eller lignende. Det er ressortdepartementet, Rigsrevisionen og Finansministeriet, der skal definere indholdet heraf. Disse oplysninger placeres i givet fald i bilag til årsrapporten. Virksomheden kan ikke selv tilføje bilag til årsrapporten, bortset fra eventuelle supplerende noter til resultatopgørelse og balance. For at give virksomhederne det bedst mulige grundlag for at indsamle data og informationer til eventuelle bilag, bør det tilstræbes, at krav om udarbejdelse af bilag udmeldes i god tid inden regnskabsårets begyndelse. 5\n7 2. Beretning Formålet med beretningen er at give en kortfattet introduktion til virksomheden og til regnskabsårets faglige og finansielle resultater. Endvidere skal beretningen fremhæve væsentlige forhold, der har påvirket eller forventes at påvirke virksomhedens aktiviteter og forhold. Konklusionerne forklares og analyseres kort. Beretningen bør maksimalt fylde 10 sider. Der stilles følgende krav til beretningens indhold: Præsentation af virksomheden, evt. i form af en kort beskrivelse af vision, mission og hovedopgaver Generel vurdering af de overordnede faglige resultater Generel vurdering af årets økonomiske resultat Gennemgang af opgaver og ressourceforbrug, herunder reserveret bevilling Oversigt over øvrige administrerede indtægter og udgifter Vurdering og forventninger til det følgende år (B-året) 2.1 Præsentation af virksomheden Præsentationen af virksomheden skal være kort og kan indeholde følgende elementer: Hvilket ministerium hører virksomheden under? Hvad er virksomhedens mission og vision? Hvad er virksomhedens hovedopgaver? Hvilke hovedkonti årsrapporten aflægges for For en uddybende beskrivelse af virksomhedens arbejde med mål og resultatstyring kan med fordel henvises til virksomhedens resultatkontrakt (eller evt. ministeriets effektiviseringsstrategi), jf. de nærmere krav hertil formuleret i Finansministeriets vejledning Ansvar for styring, februar Mission En mission er en begrundelse for virksomhedens eksistens og giver den overordnede retning for virksomhedens udvikling. Missionen giver læseren svar på følgende: Hvilken opgave er virksomheden sat i verden for at løse? Hvad er virksomhedens overordnede mål? Hvad er det for en rolle, virksomheden varetager? Vision Missionen kan konkretiseres i en vision. Visionen beskriver, hvor virksomheden ønsker at bevæge sig hen i løbet af de næste år (typisk 3-5 år) under hensyn til lovgivningen, missionen og de aktuelle og fremtidige udfordringer. Visionen sender et klart signal om, hvor virksomheden er på vej hen, og hvad der er vigtigt at stræbe efter. Dermed giver visionen et godt grundlag for prioriteringer af aktiviteter og ressourcer i hverdagen. Opgaver Virksomhedens hovedopgaver skal præsenteres. Der skal ikke gives en udtømmende beskrivelse af de enkelte opgaver - mange vil tale for sig selv, nogle kræver en kortfattet forklaring. Præsentationen af 6\n8 virksomhedens hovedopgaver kan stå alene, hvis virksomheden ikke arbejder med mission og vision, og kan vises i punktform. Beskrivelsen struktureres efter systematikken fra finanslovens oversigt over specifikation af udgifter pr. opgave. Hovedkonti Virksomheden skal vise en oversigt over de hovedkonti, som årsrapporten aflægges for. Oversigten skal som minimum indeholde hovedkonto, navn og bevillingstype. 2.2 Årets faglige resultater Foreslået omfang af afsnittet; 1 side Beretningen formulerer årets faglige resultater i bred forstand dvs. uanset resultatkontrakten eller andre på forhånd aftalte mål. Virksomheden kan efter egen vurdering af behovet vælge at inddrage oplysninger fra hhv. Opgaver og ressourcer og Mål og resultater. 2.3 Årets økonomiske resultat Foreslået omfang for afsnittet; 3 siderinkl. Tabel Beretningen om årets økonomiske resultat skal indeholde følgende elementer: Oversigt over virksomhedens økonomiske hoved- og nøgletal Vurdering af hvordan årets økonomiske resultat er opnået, herunder særligt væsentlige begivenheder, der har haft indflydelse herpå Vurdering af årets resultat i forhold til det forventede, herunder forventningerne i årsrapporten fra sidste år, samt forventninger til det kommende år Oversigt over de økonomiske hoved- og nøgletal opstilles som i tabel 1. 7\n9 Tabel 1: Virksomhedens økonomiske hoved- og nøgletal Hovedtal R-2 R-1 R-året (mio. kr.) Resultatopgørelse Ordinære driftsindtægter - Heraf indtægtsført bevilling - Heraf eksterne indtægter - Heraf øvrige indtægter Ordinære driftsomkostninger - Heraf løn - Heraf afskrivninger - Heraf øvrige omkostninger Resultat af ordinære drift Resultat før finansielle poster Årets resultat Balance Anlægsaktiver Omsætningsaktiver Egenkapital Langfristet gæld Kortfristet gæld Lånerammen Træk på lånerammen (FF4) Finansielle nøgletal Udnyttelsesgrad af lånerammen Negativ udsvingsrate Overskudsgrad Bevillingsandel Frivillige nøgletal f.eks. Reservationsandel f.eks. Kapitalandel f.eks. Opretholdelsesgrad f.eks. Afskrivningsrate Personaleoplysninger Antal årsværk Årsværkspris Lønomkostningsandel Lønsumsloft Lønforbrug Ud over hovedtal fra resultatopgørelse og balance indeholder tabel 1 seks obligatoriske nøgletal, som vurderes at være relevante i forhold til det statslige regelsæt og belysning af virksomhedens økonomistyring. Definitionen af disse nøgletal er angivet nedenfor. 8\n10 Virksomheden kan supplere disse nøgletal med frivillige nøgletal, som kan hentes i Økonomistyrelsens vejledning Knæk en statslig årsrapport. Virksomheden bør i givet fald fokusere på de nøgletal, som viser vigtige karakteristika for virksomheden og forekommer bemærkelsesværdige. Endelig skal de personalerelaterede oplysninger fremgå af oversigten. Hensigten med tabel 1 er, at virksomheden på baggrund af denne laver en samlet vurdering af regnskabet og evt. knytter kommentarer til hvordan udviklingen har været de seneste par år samt kommenterer på de nøgletal, der er præsenteret i tabel 1. Vurdering af regnskabet skal derfor udvides med kommentarer til de præsenterede nøgletal. Nøgletal (obligatoriske) Udnyttelsesgrad af lånerammen Negativ udsvingsrate Overskudsgrad Bevillingsandel Årsværkspris Lønomkostningsandel Definition Ultimosaldo FF4 / låneramme Overført overskud / startkapital Årets resultat / ordinære driftsindtægter i alt Indtægtsført bevilling / ordinære driftsindtægter i alt Personaleudgifter i alt / årsværk Personaleudgifter i alt / ordinære driftsindtægter i alt 2.4 Opgaver og ressourcer I dette afsnit foretages en opfølgning på virksomhedens opgaver. Afsnittet har til formål at beskrive virksomhedens opgaver og ressourceforbrug på disse. Rapporteringen i dette afsnit skal omfatte hele virksomheden, og struktureres efter specifikationen af opgaver i Finansloven (tabel 6) Opgaver og ressourcer: Skematisk oversigt Foreslået omfang af afsnittet; 2 sider I denne del af afsnittet redegøres for opgaver og ressourceforbrug. Opgørelsen skal omfatte alle institutionens opgaver og dermed hele institutionens årsværksforbrug. Opdelingen vises i en opstilling svarende til nedenstående tabel: Tabel 2 Sammenfatning af økonomi for virksomhedens opgaver Andel af Indtægtsført Øvrige Omkostninger Opgave årets bevilling indtægter (beløb i mio. kr.) overskud 0. Generel ledelse og administration Opgave 1 Opgave 2 Opgave 3 Opgave 4 I alt Indtægtsført bevilling Øvrige indtægter Omkostninger i alt Årets overskud i alt 9\n11 Opstillingen skal dække hele virksomhedens drift, således at alle virksomhedens indtægter og omkostninger vises. Opstillingen indeholder en opdeling af årets indtægtsførte bevilling, øvrige indtægter, omkostninger og andel af overført overskud for hele virksomheden. Hvis virksomheden ikke i regnskabet har foretaget en fordeling af den indtægtsførte bevilling på opgaver, skal den fordeles manuelt i tabellen, og dette skal anføres som en note til tabellen. Da den indtægtsførte bevilling udgøres af årets bevilling (B+TB) og nettoreservationen, må virksomheden foretage en manuel fordeling af årets bevilling (B+TB) på opgaver og en manuel fordeling af den faktiske nettoreservation på opgaver. For hver opgave skal oplysningerne i opstillingen kommenteres fyldestgørende Opgaver og ressourcer: Uddybende oplysninger Foreslået omfang af afsnittet; Maksimalt 2 ekstra sider. Dette afsnit er frivilligt for virksomheden. Ressortdepartementet kan dog stille krav om, at afsnittet benyttes til at afgive yderligere oplysninger om virksomhedens produktion, fx for at tilgodese departementets behov for informationer, som ikke findes i de øvrige dele af årsrapporten. I dette afsnit kan virksomheden afgive yderligere oplysninger om årets produktion i bredere forstand. Virksomheden kan eksempelvis opstille produktionsnøgletal, hvis dette vurderes at være relevant. Såfremt virksomheden frivilligt giver eller pålægges af departementet at give denne redegørelse, foreslås det at anvende omkring maksimalt 2 ekstra sider til dette i årsrapporten. Disse sider kan ikke anvendes til andre formål Redegørelse for reservation Foreslået omfang for afsnittet; 1½ side. Virksomheden skal redegøre for hvilke opgaver, der er reserveret bevilling til på tidspunktet for regnskabets afslutning. Virksomheden redegør for dette dels ved at opliste de enkelte reservationer i en tabel og dels ved at kommentere på de væsentligste reservationer. Tabellen udarbejdes for hver enkelt hovedkonto og struktureres efter specifikationen af opgaver i Finansloven (tabel 6). Formålet med tabellen er at fordele den reserverede bevilling for hver enkelt hovedkonto ud på de opgaver, som bevillingen er reserveret til. Tabellen skal være udtømmende, således at hele den reserverede bevilling bliver fordelt på ikke-udførte opgaver. 10\n12 Tabel 3. Reservation, hovedkonto xx.xx.xx Reserver et år Opgave (beløb i mio. kr.) Reserva tion primo Forbrug i året Reservation ultimo Forvent et afslutni ng Opgave sum sum sum Reservation 1 Reservation 2 Opgave sum sum sum Reservation 3 Reservation 4 Etc. Udover tabellen skal virksomheden kommentere på reservationer af en beløbsstørrelse over 1,0 mio. kr. pr. reservation. Kommenteringen skal indeholde følgende: Forbrug af reservation, herunder om reservationen er forbrugt i overensstemmelse med det, som tidligere er udmeldt primo året. Hvis dette ikke er tilfældet angives årsagen til afvigelsen. Baggrund for nye reservationer, samt hvorledes og hvornår opgaverne forventes afviklet. Hvis institutionen har ladet reserveret bevilling bortfalde, skal hvert enkelt bortfald beskrives, herunder begrundelsen for bortfaldet. 2.5 Udgiftsbaserede hovedkonti Foreslået omfang: ½ side De virksomheder, der forvalter udgiftsbaserede hovedkonti, skal udarbejde en opstilling svarende til tabel 4 nedenfor. Eventuelle afvigelser mellem bevilling og regnskab behøver ikke at blive forklaret. I forlængelse af tabelopstillingen har virksomheden mulighed for at knytte bemærkninger til virksomhedens varetagelse af forvaltningsopgaven for en eller flere af disse hovedkonti. Såfremt de administrative opgaver, der er tilknyttet disse hovedkonti allerede er beskrevet i afsnit 2.4 om opgaver og ressourcer, kan der blot henvises til dette. Tabel 4. Virksomhedens udgiftsbaserede hovedkonti Hovedkonto Navn Bevillingstype (Mio. kr.) Bevilling Regnskab xx.xx.xx Udgifter yy.yy.yy Indtægter Udgifter Indtægter 2.6 Forventninger til det kommende år Foreslået omfang af afsnittet; ¼ side. Indholdet i beretningen om forventningerne til det kommende år har til formål kort og præcist at tegne et billede af de udfordringer, virksomheden står overfor. Her kan virksomheden bl.a. redegøre for tiltag, som følger på baggrund af den beskrivelse af virksomhedens økonomiske og faglige resultat, som det er beskrevet i årsrapportens øvrige afsnit. 11\n13 3 Målrapportering Målrapporteringen skal omfatte alle mål, der er aftalt med eller fastsat af anden part end virksomheden. Det vil som udgangspunkt være mål og resultatkrav i virksomhedens resultatkontrakt eller i tilsvarende styringsdokument, mål på Finansloven eller i andre love. Departementet kan endvidere fastsætte, at der skal afrapporteres på mål i direktørkontrakten. Afsnittet om mål og resultater opdeles i to dele: Første del omfatter alle mål og resultatkrav, der er aftalt med eller fastsat af en anden part end virksomheden selv. Det vises i skemaform, om de forventede resultater er opnået. I anden del analyseres udvalgte mål mere dybtgående, herunder en analyse af årsagen til om et mål er opfyldt eller ikke er opfyldt. Såfremt der i løbet af regnskabsåret er væsentlige ændringer i forhold til de aftalte eller fastsatte mål, skal dette fremgå af årsrapportens målrapportering. Endvidere skal væsentlige ikke-opfyldte mål altid underkastes en uddybende analyse Målrapportering 1 del: Skematisk oversigt Foreslået omfang af afsnittet; 2 sider. Som grundlag for dette afsnit udarbejdes en oversigt, der viser opfyldelsen af de enkelte mål og resultatkrav. For hvert mål sammenholdes de enkelte resultatkrav med de opnåede resultater, ligesom der for hvert mål gives en samlet vurdering af graden af målopfyldelse, (fx ¼, ½, ¾ eller helt opfyldt). Oversigten skal som minimum indeholde oplysninger svarende til nedenstående tabel: Tabellen kan evt. placeres i bilag. Tabel 5: Årets resultatopfyldelse Opgave Resultatkrav Opnåede resultater Grad af målopfyldelse Opgave1 Mål 1 (Beskrivelse) Mål 2 (Beskrivelse) Opgave2 Mål 3 (Beskrivelse) Etc. For hver enkelt opgave beskriver virksomheden, hvor mange af de opstillede mål og/eller resultatkrav (aftalt med eller fastsat af en anden part end virksomheden), der er nået, og hvor mange der ikke er nået. Hvis manglende målopfyldelse skyldes ikke-udførte opgaver, skal det kort redegøres for, om der er reserveret bevilling hertil, jf. afsnit\n14 3.2. Målrapportering 2. del: Uddybende analyser og vurderinger Foreslået omfang af afsnittet; 2½ side. Formålet med dette afsnit er at analysere og vurdere de væsentligste opnåede og eventuelt ikke opnåede mål og resultater. Virksomheden aftaler med ressortdepartementet, hvilke mål og resultater, der fokuseres på. Analysen skal som minimum indeholde stillingtagen til følgende elementer: Hvordan bidrager målet eller resultatet til virksomhedens mission? Hvilket ressourceforbrug er medgået til at nå det givne resultat, herunder om der er anvendt flere eller færre ressourcer end budgetteret? Hvordan er resultaterne nået (hvilke aktiviteter er igangsat)? Hvorfor er resultaterne ikke nået? Hvilke væsentlige begivenheder har haft indflydelse på årets faglige resultater? Er målopfyldelsen tilfredsstillende? 13\n15 4. Regnskab Formålet med regnskabsafsnittet er at redegøre for virksomhedens ressourceforbrug i finansåret udtrykt ved en resultatopgørelse, og vise virksomhedens finansielle status på balancen. Regnskabsafsnittet omfatter herudover et bevillingsregnskab, som viser forbruget af årets bevillinger pr. hovedkonto samt opstillinger, der viser udnyttelsen af låneramme (likviditet) og lønsumsloft (driftsbevillinger). Rapporteringen skal omfatte alle hovedkonti/bogføringskredse, som virksomheden har haft det budget- og regnskabsmæssige ansvar for i finansåret. Den finansielle rapportering bør maksimalt fylde 5 sider. Regnskabsafsnittet skal indeholde: En beskrivelse af anvendt regnskabspraksis Resultatopgørelse Balance Låneramme (likviditetsstyring) Lønsumsloft (kun driftsbevillinger) Bevillingsregnskab Til afsnittet knyttes en kort analyse og vurdering af årets resultat samt en forklaring af afvigelser mellem det forventede og realiserede resultat. Årsrapporten (med bilag) vil udgøre de statslige virksomheders regnskabsmæssige forklaringer for så vidt angår de omkostningsbaserede bevillinger. De regnskabsmæssige forklaringer, der ikke direkte fremgår af selve årsrapporten, optages som et bilag til årsrapporten. Årsrapporten (med bilag) vil således indeholde de samlede regnskabsmæssige forklaringer for alle de omkostningsbaserede hovedkonti, som virksomheden har det budget- og regnskabsmæssige ansvar for. Afsnittet skal også indeholde en kort kildeangivelse for de data, som er anvendt til at udarbejde det finansielle regnskab, fx SKS eller Navision Stat. Resultatdisponering og egenkapitalforklaring skal baseres på data fra Statens Budgetsystem, således at oplysningerne i statsregnskabets bevillingsafregning og årsrapporten stemmer overens. Hvis eventuelle differencer mellem data i SKS og Statens Budgetsystem indebærer, at oplysningerne i resultatdisponering eller egenkapitalforklaring ikke stemmer overens med de øvrige oplysninger i regnskabsafsnittet, skal disse differencer oplyses og forklares.. 14\n16 4.1 Anvendte regnskabspraksis Foreslået omfang for afsnittet: En henvisning til særskilt bilag Beskrivelsen af anvendt regnskabspraksis skal kort og præcist beskrive hele den anvendte regnskabspraksis. Hvis virksomheden har fået dispensation fra Finansministeriets regler på et eller flere områder skal det beskrives her. Afsnittet om anvendt regnskabspraksis skal tage udgangspunktet i de regnskabsregler og principper som fremgår af Regnskabsbekendtgørelsen og de nærmere retningslinjer i Finansministeriets Økonomisk Administrative Vejledning ( Beskrivelsen af anvendt regnskabspraksis skal omfatte følgende punkter: Indledningsvis henvises der til statens regnskabsregler. Herefter redegøres der for områder, hvor virksomheden har opnået dispensation fra eller afviger fra gældende regler. Disse områder bør indgå i rapporten hvert år, så der altid foreligger en samlet beskrivelse heraf. Første gang en dispensation/afvigelse forekommer skal årsrapporten indeholde en beskrivelse heraf sammen med en vurdering af den regnskabsmæssige effekt. Der redegøres for områder, hvor virksomheden har foretaget skøn. I det omfang regnskabspraksis snævert følger retningslinjerne i Finansministeriets Økonomisk Administrative Vejledning, er det tilstrækkeligt at henvise til denne. Hvis virksomheden har opnået dispensation fra det gældende regelsæt, skal de anvendte principper beskrives og baggrunden for anvendelsen heraf nærmere forklares. Den anvendte regnskabspraksis skal svare til de principper, der er beskrevet i institutionens regnskabsinstruks. De anvendte regnskabsmæssige skøn, som er nødvendige for at forstå regnskabet, skal fremgå klart, herunder usikkerheder i forbindelse med skøn. Særlige forhold for den enkelte post skal altid forklares. Regnskabspraksis må kun ændres med henvisning til en regelændring i Moderniseringsstyrelsens regelsæt, eller hvis der på forhånd er opnået dispensation. Ændringer af anvendt regnskabspraksis, der ikke er påkrævet af Finansministeriet eller Moderniseringsstyrelsen, skal forelægges og godkendes af virksomhedens departement og Moderniseringsstyrelsen. Beskrivelsen af anvendt regnskabspraksis kan ske i et bilag til årsrapporten. 15\n17 4.2 Resultatopgørelse Foreslået omfang for afsnittet; 1 side. Resultatopgørelsen omfatter hele den omkostningsbaserede del af virksomheden, og skal vise årets bevægelser på de enkelte poster og årets resultat. Nedenstående format skal anvendes ved opstilling af resultatopgørelsen. I resultatopgørelsen anvendes samme fortegn som i uddata fra SKS. Tabel 6: Resultatopgørelse (mio. kr.) R-1 R-året B-året Note Ordinære driftsindtægter Indtægtsført bevilling Bevilling Reserveret af indeværende års bevillinger Anvendt af tidligere års reserverede bevillinger Indtægtsført bevilling i alt Salg af varer og tjenesteydelser Tilskud til egen drift Gebyrer Ordinære driftsindtægter i alt Ordinære driftsomkostninger Ændring i lagre Forbrugsomkostninger Husleje Forbrugsomkostninger i alt Personaleomkostninger Lønninger Pension Lønrefusion Andre personaleomkostninger Personaleomkostninger i alt Af- og nedskrivninger Andre ordinære driftsomkostninger Ordinære driftsomkostninger i alt Resultat af ordinær drift Andre driftsposter Andre driftsindtægter Andre driftsomkostninger Resultat før finansielle poster Finansielle poster Finansielle indtægter Finansielle omkostninger Resultat før ekstraordinære poster Ekstraordinære poster Ekstraordinære indtægter Ekstraordinære omkostninger Årets resultat Tabel 7. Resultatdisponering Disponeret til bortfald Disponeret til reserveret egenkapital (båndlagt) Disponeret til udbytte til statskassen Disponeret til overført overskud (mio. kr.) Resultatdisponeringen skal vises samlet for hele den omkostningsbaserede del af virksomheden. Under resultatopgørelsen skal virksomheden angive og forklare resultatet af resultatdisponeringen. Her skal angives, hvor stor en del af et eventuelt overskud, der skal bortfalde, og hvor stor en del, der overføres til det overførte overskud under egenkapitalen. 16\n18 4.3 Balancen Foreslået omfang for afsnittet; 1 side. Balancen omfatter hele den omkostningsbaserede del af virksomheden, og skal vise virksomhedens aktiver og passiver pr. 31. december i finansåret. Nedenstående format skal anvendes ved opstilling af balancen. Tabel 8: Balancen Note Aktiver (mio. kr.) R-1 R Note Passiver (mio. kr.) R-1 R Anlægsaktiver Egenkapital 1 Immaterielle anlægsaktiver Reguleret egenkapital (Startkapital) Færdiggjorte udviklingsprojekter Erhvervede koncessioner, patenter m.v. Udviklingsprojekter under opførelse Immaterielle anlægsaktiver i alt Opskrivninger Reserveret egenkapital Bortfald af årets resultat Udbytte til staten 2 Materielle anlægsaktiver Overført overskud Grunde, arealer og bygninger Infrastruktur Transportmateriel Produktionsanlæg og maskiner Inventar og IT-udstyr Igangværende arbejder for egen regning Materielle anlægsaktiver i alt Finansielle anlægsaktiver Statsforskrivning Øvrige finansielle anlægsaktiver Finansielle anlægsaktiver i alt Anlægsaktiver i alt Omsætningsaktiver Varebeholdninger Tilgodehavender Værdipapirer Likvide beholdninger FF5 Uforrentet konto FF7 Finansieringskonto Andre likvider Likvide beholdninger i alt Omsætningsaktiver i alt Aktiver i alt Egenkapital i alt Hensatte forpligtelser Langfristede gældsposter FF4 Langfristet gæld Donationer Prioritets gæld Anden langfristet gæld Langfristet gæld i alt Kortfristede gældsposter Leverandører af varer og tjenesteydelser Anden kortfristet gæld Skyldige feriepenge Reserveret bevilling Igangværende arbejder for fremmed regning Periodeafgrænsningsposter Kortfristet gæld i alt Gæld i alt Passiver i alt Der skal udarbejdes to noter til balancen, der specificerer henholdsvis immaterielle og materielle anlægsaktiver. Virksomheden skal herudover selv fremstille supplerende noter, hvis det er nødvendigt for forståelsen af regnskabet, eller hvis der er tale om særligt væsentlige poster. 17\n19 4.4 Egenkapitalforklaring Foreslået omfang for afsnittet; ½ side. Til balancen udarbejdes relevante forklaringer og en notespecifikation til de poster, hvor der er et notenummer. Noterne er nærmere beskrevet i afsnit Under balancen vises og kommenteres egenkapitalforklaringen. Her vises årets ændringer i de forskellige poster på egenkapitalen. Tabel 9. Egenkapitalforklaring Egenkapital primo R-året (mio. kr.) R-1 R Reguleret egenkapital primo +Ændring i reguleret egenkapital Reguleret egenkapital ultimo Opskrivninger primo +Ændring i opskrivninger Opskrivninger Reserveret egenkapital primo +Ændring i reserveret egenkapital Reserveret egenkapital ultimo Overført overskud primo +Primoregulering/flytning mellem bogføringskredse +Regulering af det overførte overskud +Overført fra årets resultat -Bortfald af årets resultat -Udbytte til staten Overført overskud ultimo Egenkapital ultimo R-året Hvis virksomhedens Overført overskud ultimo er negativt og numerisk overstiger Reguleret egenkapital ultimo, skal dette kommenteres, herunder skal det angives, hvordan institutionen vil rette op på forholdet. Af hensyn til tabellens overskuelighed, kan punkter, hvor der ikke har været ændringer udelades af tabellen. 18\n20 4.5 Udnyttelse af lånerammen Udnyttelsesgraden af lånerammen skal vises i en opstilling svarende til tabel 10: Tabel 10: Udnyttelse af låneramme Sum af immaterielle og materielle anlægsaktiver Låneramme Udnyttelsesgrad i pct. R-året mio. kr. Lånerammen skal sammenholdes med summen de immaterielle og materielle anlægsaktiver (undtagen donationer), som indgår i virksomhedens omkostningsbaserede bogføringskredse. Hvis virksomheden har overskredet lånerammen ultimo året, skal virksomheden afgive en redegørelse i årsrapporten. I redegørelsen skal det angives, hvis virksomheden har foretage dispositioner for at rette op på forholdet. 4.6 Opfølgning på lønsumsloft Foreslået omfang for afsnittet; ½ side. Driftsbevillinger skal opgøre udnyttelsen af deres lønsumsloft, og redegøre for en evt. inddækning, jf. BV punkt Alle virksomheder skal udarbejde en opstilling for hver driftsbevilling som vist i tabellen nedenfor. (er der mere end én driftsbevilling, tilføjes ekstra kolonner). Tabel 11: Opfølgning på lønsumsloft Hovedkonto xx.xx.xx, mio.kr. Lønsumsloft FL 97 Lønsumsloft inkl. TB/aktstykker 100 Lønforbrug under lønsumsloft 104 Difference (mindreforbrug) -4 Akk. opsparing ult Akk. opsparing ult Der skal kun beregnes inddækning i tilfælde af merforbrug. Dog skal tabellen altid udarbejdes, dvs. uanset om virksomheden har haft merforbrug af løn. I det viste eksempel har virksomheden hjemmel til overskridelsen, idet virksomheden ultimo 2008 havde en opsparing på 23 mio. kr. 19\n21 4.7 Bevillingsregnskabet Foreslået omfang af afsnittet; ½ side Bevillingsregnskabet skal indeholde virksomhedens indtægter og udgifter på hovedkontoniveau som opgjort i virksomhedens bidrag til statsregnskabet. Bevillingsregnskabet omfatter bevillingstyperne driftsbevilling og statsvirksomhed. I tabellen nedenfor er vist et eksempel. Tabel 12: Bevillingsregnskab ( XX.XX.XX.) Mio. kr. Nettoudgiftsbevilling Nettoforbrug af reservation Indtægter Udgifter Årets resultat Regnskab Året før R-året Budget (FL+TB) Regnskab Budget (B-året) Afrapporteringen på indtægtsdækket virksomhed, gebyrordninger og tilskudsfinansierede aktiviteter placeres i bilag til årsrapporten, og er fortsat omfattet af regnskabspåtegningen. Der stilles følgende krav til bevillingsregnskabets indhold: Regnskabstal for året forud for regnskabsåret (R-1), budget- og regnskabstal for regnskabsåret (R), budgettal for året efter regnskabsåret (B-året). Beregning af afvigelsen mellem budget og regnskab for regnskabsåret. Bevillingen i budgetkolonnen for B-året i bevillingsregnskabet kan være det interne budget, der er udarbejdet ved udgangen af januar. I disse tilfælde forklares afvigelsen mellem det interne budget og bevillingen på Finansloven og TB, idet der indsættes en kolonne for såvel finanslovs- og TB bevillingen som det interne budget. Regnskabstal opgøres i henhold til Finansministeriets regler. Redegørelse for de væsentligste årsager til afvigelser mellem budget og regnskab, fx ændringer i den forudsatte aktivitet. Regnskabsmæssige forklaringer skal knytte sig til finanslovsbevillingen. Til oversigten knyttes en kort analyse og vurdering af årets nettoudgifter, samt en forklaring af årsagerne til afvigelser fra det forventede (det budgetterede). Denne beskrivelse udgør de regnskabsmæssige forklaringer for virksomhedens drift (driftsbevilling/statsvirksomhed). 20\n22 5. Påtegning af det samlede regnskab Foreslået omfang af afsnittet; ½ side Årsrapporten sluttes af med påtegning af regnskabet i henhold til Bekendtgørelse nr om statens regnskabsvæsen af 19. december Det skal påtegnes af virksomhedens ledelse og af ressortministeriets departement. Påtegningen skal være i overensstemmelse med regnskabsbekendtgørelsens 39, stk. 4. Årsrapporten omfatter: Årsrapporten omfatter de hovedkonti på finansloven, som [Virksomhedens navn, CVRnummer] er ansvarlig for: [hovedkontonumre og -navne], herunder de regnskabsmæssige forklaringer, som skal tilgå Rigsrevisionen i forbindelse med bevillingskontrollen for [finansåret]. Påtegning Det tilkendegives hermed: 1. at årsrapporten er rigtig, dvs. at årsrapporten ikke indeholder væsentlige fejlinformationer eller udeladelser, herunder at målopstillingen og målrapporteringen i årsrapporten er fyldestgørende, 2. at de dispositioner, som er omfattet af regnskabsaflæggelsen, er i overensstemmelse med meddelte bevillinger, love og andre forskrifter samt med indgåede aftaler og sædvanlig praksis, og 3. at der er etableret forretningsgange, der sikrer en økonomisk hensigtsmæssig forvaltning af de midler og ved driften af de institutioner, der er omfattet af årsrapporten Sted, dato [Underskrift] Direktør Sted, dato [Underskrift] Departement Påtegningen omfatter hele virksomheden, dvs. såvel omkostningsbaserede som udgiftsbaserede hovedkonti. Hvis virksomhedens ledelse ikke kan erklære ovenstående uden forbehold, dvs. hvis den er vidende om væsentlige fejl eller mangler, må ledelsen i sin erklæring oplyse om dette. Erklæringen må da indeholde en begrundelse for årsagen til ledelsens forbehold. Begrundelsen skal forholde sig til hvert af punkterne i regnskabsbekendtgørelsens 39, stk. 4. Hvis der afgives en ledelseserklæring med forbehold, skal der samtidig foreligge en mere detaljeret beskrivelse af forbeholdene, samt en beskrivelse af hvilke initiativer der er iværksat for at rette op på disse forhold. Denne beskrivelse skal indarbejdes om en del af virksomhedens regnskabsmæssige forklaringer til Rigsrevisionen. Ledelseserklæringen bør indeholde en kort henvisning til denne beskrivelse. Det er ikke muligt at opstille en fast skabelon for en ledelseserklæring med forbehold, idet den endelige udformning må afhænge af de mere konkrete omstændigheder bag forbeholdene. Som udgangspunkt kan en ledelseserklæring med forbehold imidlertid opbygges omkring nedenstående skabelon. 21\n23 Departementets påtegning indebærer en erklæring om, at departementet har varetaget sin tilsynsforpligtelse i forhold til virksomhedens finansielle regnskab og regnskabsmæssige forklaringer. For de øvrige dele af årsrapporten tilkendegiver departementet at oplysningerne ifølge departementets vurdering giver et dækkende billede af virksomhedens drift. Årsrapporten omfatter: Årsrapporten omfatter de hovedkonti på finansloven, som [Virksomhedens navn, CVRnummer] er ansvarlig for: [hovedkontonumre og -navne], herunder de regnskabs-mæssige forklaringer, som skal tilgå Rigsrevisionen i forbindelse med bevillings-kontrollen for [finansåret]. Påtegning Det tilkendegives hermed: 1. At årsrapporten er rigtig, dvs. at årsrapporten ikke indeholder væsentlige fejl-informationer eller udeladelser, herunder at målopstillingen og målrapporteringen i årsrapporten er fyldestgørende. Ledelsen tager imidlertid forbehold for xxxx (kort angivelse af eventuelle forbehold) Baggrunden for forbeholdet og de initiativer der er iværksat for at rette op på dette forbehold er nærmere beskrevet i xxxxxxx (angivelse af om beskrivelsen foreligger i særskilt redegørelse til virksomhedens departement eller i virksomhedens regnskabsmæssige forklaringer til Rigsrevisionen). 2. At de dispositioner, som er omfattet af regnskabsaflæggelsen, er i overens-stemmelse med meddelte bevillinger, love og andre forskrifter samt med indgåede aftaler og sædvanlig praksis. Ledelsen tager imidlertid forbehold for xxxx (kort angivelse af eventuelle forbehold) Baggrunden for forbeholdet og de initiativer der er iværksat for at rette op på dette forbehold er nærmere beskrevet i xxxxxxx (angivelse af om beskrivelsen foreligger i særskilt redegørelse til virksomhedens departement eller i virksomhedens regnskabsmæssige forklaringer til Rigsrevisionen) 3. At der er etableret forretningsgange, der sikrer en økonomisk hensigtsmæssig forvaltning af de midler og ved driften af de institutioner, der er omfattet af årsrapporten. Ledelsen tager imidlertid forbehold for xxxx (kort angivelse af eventuelle forbehold) Baggrunden for forbeholdet og de initiativer der er iværksat for at rette op på dette forbehold er nærmere beskrevet i xxxxxxx (angivelse af om beskrivelsen foreligger i særskilt redegørelse til virksomhedens departement eller i virksomhedens regnskabsmæssige forklaringer til Rigsrevisionen) Sted, dato Direktør Sted, dato Underskrift Underskrift Departement 22\n24 6. Bilag til årsrapporten Opmærksomheden skal henledes på, at virksomheden kun skal udarbejde de bilag, der er relevante. For mange virksomheder vil en del af nedenstående bilag derfor ikke skulle udarbejdes. Noter til resultatopgørelse og balance (afsnit 6.1) Alle virksomheder skal medtage de noter, der er nødvendige eller relevante for regnskabslæserens forståelse af indholdet af årsrapporten eller hvor virksomheden har særlige eller væsentlige poster. Noter til balancen (afsnit 6.1.1) Alle virksomheder skal udarbejde to noter, der specificerer henholdsvis de immaterielle og materielle anlægsaktiver. Indtægtsdækket virksomhed (afsnit 6.2) Dette bilag skal alene udarbejdes af de virksomheder, der har indtægtsdækket virksomhed (underkonto 90) Gebyrfinansieret virksomhed (afsnit 6.3) Dette bilag skal alene udarbejdes af de virksomheder, der administrerer ikke-fiskale gebyrer (jf. hovedkontoens hjemmel hertil på bevillingslovene). Tilskudsfinansierede aktiviteter (afsnit 6.4) Dette bilag skal alene udarbejdes af de virksomheder, der modtager tilskud (underkonto 95 og 97). Forelagte investeringer (afsnit 6.5) Dette bilag skal alene udarbejdes af de virksomheder, der har igangværende arbejder, som har været forelagt for Finansudvalget (uanset om aktiviteten finder sted under driftsbevilling, statsvirksomhed eller anlægsbevilling). Supplerende bilag (afsnit 6.6) Virksomheden skal udarbejde supplerende bilag, hvis ressortdepartementet, Rigsrevisionen eller Finansministeriet stiller krav om det. 23\n25 6.1 Noter til resultatopgørelse og balance Er der opstået ny viden eller nye hændelser imellem aflæggelsen af bevillingsregnskabet og årsrapporten skal effekten heraf først korrigeres i regnskabet for det følgende finansår, men i årsrapporten skal redegøres om den forventede økonomiske effekt heraf. Ud over de to noter som skal indgå i årsrapporten, skal virksomheden også udarbejde supplerende noter til resultatopgørelsen og balancen, hvis det er nødvendigt eller relevant for regnskabslæserens forståelse af indholdet af årsrapporten eller hvor virksomheden har særlige eller væsentlige poster. Eksempler på sådanne noter er: Ekstraordinære poster (Resultatopgørelsen) Hvis virksomheden har ekstraordinære indtægter eller udgifter skal disse altid beskrives i en note til resultatopgørelsen. Nedskrivninger Hvis virksomheden har foretaget nedskrivning af aktiver skal disse forklares, hvis nedskrivningen overstiger 1 mio. kr. Tab på debitorer (Balancen) Hvis der er konstaterede væsentlige tab på debitorer skal dette altid beskrives i en note til tilgodehavender på aktivsiden. Varebeholdninger (Balancen) Hvis virksomheden har registrerede lagre af varer eller energi, skal disse beskrives. Noten vil alene være relevant for virksomheder med egentlige produktionslagre eller væsentlige lagre af omkostningsvarer. Hensatte forpligtelser (Balancen) Hvis virksomheden har hensatte forpligtelser, skal de specificeres i en note til balancen. Prioritetsgæld (Balancen) Hvis virksomheden undtagelsesvist har prioritetsgæld, skal der manuelt foretages en opdeling af, hvornår den forfalder. Eventualaktiver og forpligtelser Hvis virksomheden har eventualaktiver eller -forpligtelser skal de specificeres i noterne til balancen. Beskrivelsen skal være kort og præcis og indeholde årsagen til eventualpostens opståen sammen med en vurdering af den økonomiske påvirkning, hvis den realiseres Noter til balancen Alle virksomheder skal til balancen udarbejdes to noter, der er specifikationer af følgende balanceposter: Immaterielle anlægsaktiver Materielle anlægsaktiver Noterne skal have følgende indhold og format: 24\n26 Note 1: Immaterielle anlægsaktiver (mio. kr.) Færdiggjorte udviklingsprojekter Erhvervede koncessioner, patenter, licenser mv. I alt Kostpris Primokorrektioner og flytning ml. bogføringskredse Tilgang Afgang Kostpris pr X Akkumulerede afskrivninger Akkumulerede nedskrivninger Akkumulerede af- og nedskrivninger X Regnskabsmæssig værdi pr X Årets afskrivninger Årets nedskrivninger Årets af- og nedskrivninger (mio. kr.) Udviklings-projekter under udførelse Primo saldo pr. 1. januar 200X Tilgang Nedskrivninger Overført til færdiggjorte udviklingsprojekter Kostpris pr X 25\n27 Note 2: Materielle anlægsaktiver (mio. kr.) Grunde, arealer og bygninger Infrastruktur Produktionsa nlæg og maskiner Transportmat eriel Inventar og IT-udstyr I alt Kostpris Primokorrektioner og flytning ml. bogføringskredse Tilgang Afgang Kostpris pr X Akkumulerede afskrivninger Akkumulerede nedskrivninger Akkumulerede af- og nedskrivninger X Regnskabsmæssig værdi pr X Årets afskrivninger Årets nedskrivninger Årets af- og nedskrivninger (mio. kr.) Igangværende arbejder for egen regning Primo saldo pr. 1. januar 200X Tilgang Nedskrivninger Overført til færdiggjorte udviklingsprojekter Kostpris pr X 26\n28 6.2 Indtægtsdækket virksomhed Virksomheden opgør det akkumulerede resultat vedrørende indtægtsdækket virksomhed for hver ordning for regnskabsåret og de tre foregående år. Opgørelsen skal som minimum indeholde oplysninger svarende til nedenstående tabel: Tabel 14: Eksempel på oversigt over akkumuleret resultat for indtægtsdækket virksomhed (kr.) Ultimo R-3 Ultimo R-2 Ultimo R-1 Ultimo R-året Efteruddannelseskurser Konsulentydelser Det akkumulerede resultat skal opgøres på omkostningsbasis i de år, hvor virksomheden har aflagt omkostningsbaserede regnskaber, herunder på forsøgsbasis. I årene indtil da skal opgørelse ske på udgiftsbasis. 6.3 Gebyrfinansieret virksomhed Virksomheden opgør de administrerede gebyrordninger, og for hver ordning oplyses årets over/underskud. Opgørelsen udarbejdes for alle gebyrområder med et provenu på mindst 5. mio. kr. Er der gebyrer eller gebyrområder, hvor provenuet er under 5 mio. kr., kan disse mindre gebyrer/gebyrområder lægges sammen til et område, uanset at gebyrerne ikke er beslægtede. Gebyrerne skal dog altid opdeles efter om de er fastsat ved lov (må have overskud) eller der er tale om gebyrer, der (hver især) skal balancere over en 4-årig periode. For de gebyrordninger, der følger de generelle regler for gebyrfastsættelse skal oversigten som minimum indeholde oplysninger svarende til nedenstående tabel, hvor det akkumulerede resultat for de seneste 4 år skal vises: Tabel 15: Eksempel på oversigt over gebyrordninger, der følger de generelle regler for omkostningsdækning (kr.) Gebyrordninger Udstedelse af tilladelse til økologisk jordbrug Udstedelse af tilladelse til dambrug Årets resultat R-3 R-2 R-1 R-året Akk seneste 4 år For de gebyrordninger, hvor gebyret er fastsat ved lov, skal oversigten som minimum indeholde oplysninger svarende til nedenstående tabel. Der skal også redegøres for, om lovgrundlaget er overholdt. Tabel 16: Eksempel på oversigt over gebyrordninger, hvor gebyret er fastsat ved lov (kr.) Gebyrordninger Udstedelse af tilladelse til dræn Årets resultat R-3 R-2 R-1 R-året Godkendelser af økologisk hønsehold 27\n29 6.4 Tilskudsfinansierede aktiviteter Virksomheden angiver, hvilke ordninger, den modtager tilskud til. Årets tilskud, udgifter og evt. overskud til videreførelse oplyses. Regnskabet udarbejdes for alle de tilskudsordninger, virksomheden har. Der stilles følgende krav til tilskudsregnskabet: Tilskudsregnskabet udarbejdes for de tilskudsfinansierede aktiviteter, som virksomheden har, herunder tilskudsfinansieret forskning. Oversigt over givne tilskud og det udgiftsbaserede resultat for samtlige ordninger opdelt efter, om der er tale om tilskudsfinansieret forskning eller tilskudsfinansierede aktiviteter. Oversigten over tilskudsfinansierede aktiviteter hhv. tilskudsfinansieret forskning skal som minimum indeholde oplysninger svarende til nedenstående tabel: Tabel 17: Eksempel på oversigt over tilskudsfinansierede aktiviteter (kr.) Ordning Overført overskud fra tidligere år Årets tilskud Årets udgifter Årets resultat Overskud til videreførelse Vaccineforskning Epidemiologi I alt 6.5 Forelagte investeringer Afrapporteringen skal ske for aktiviteter under driftsbevilling/statsvirksomhed. Virksomheder skal afrapportere for de investeringsprojekter, hvor aktiviteten har været forelagt for Finansudvalget. Det gælder for både afsluttede og igangværende projekter. For igangværende projekter gælder det dog kun for regnskabsoplysningerne. Der stilles følgende krav: Oversigt over igangværende investeringsprojekter med angivelse af: Byggestart Forventet afslutningstidspunkt Årets udgift Forventet totaludgift Oversigt over afsluttede projekter i regnskabsåret med angivelse af: Byggestart Forventet afslutningstidspunkt ved byggestart Faktisk afslutningstidspunkt Oprindelig budgetteret totaludgift Totaludgift Bevilling modtaget Uddybende afrapportering for afsluttede projekter Projektet beskrives, og projektforløbet vurderes. Det vurderes, om det afsluttede projekt lever op til den forudsatte kvalitet. Afsluttes der mere end 5 projekter, skal departementet vurdere, hvilke der skal afrapporteres uddybende om. 28


Lung Cancer Symptomer, Stages Behandlinger-1\nHjemKræftLung Cancer Symptomer, Stages Behandlinger-1\nMere end 220.000 amerikanere er diagnosticeret med lungekræft hvert år. Og, lungekræft forårsager mere end 157.000 dødsfald om året, hvilket gør det den hyppigste årsag til kræft dødsfald hos mænd og kvinder. De mest udsatte er folk i alderen 50 år eller ældre, der har en historie af cigaret, cigar eller pibe rygning. Dog kan folk, der aldrig har røget også udvikle sygdommen på grund af tidligere lungeinfektioner, miljømæssige faktorer og genetisk disposition.\nDer er to hovedtyper af lungekræft: småcellet (SCLC) og ikke-småcellet (NSCLC). Behandlingsmuligheder og prognose afhænger af type og stadium af kræft. Lungekræft ofte går uopdaget i de tidlige stadier, da symptomerne ikke normalt præsentere sig selv, indtil de fremskredne stadier af sygdommen. Symptomerne omfatter en vedvarende hoste, hoste blod op, brystsmerter, tilbagevendende lungeinfektioner og hæshed.\nKræft opstår, når celler i kroppen, der normalt vokser, dividere og dø gennemgå en mutation, der forårsager dem til at vokse hurtigt og ukontrollabelt. Lungekræft formularer, når kræftceller invaderer og ødelægger sunde celler i vævet i lungerne og i foring af luftvejene. Det kan tage flere år at udvikle, begyndende som præcancerøse ændringer lungerne, der ikke forårsager symptomer eller dukke op på en x-ray. Til sidst, cancerceller akkumulere til dannelse af en tumor. Som tumoren vokser, det hæmmer evnen af lungerne til at fungere korrekt, hvilket forårsager åndedrætsbesvær. Kræftceller kan bryde væk fra den oprindelige tumor, rejser gennem blodbanen, og danne tumorer i andre dele af kroppen. Denne proces kaldes metastase.\nDer er to hovedtyper af lungekræft-småcellet og ikke-småcellet. Navnene refererer til, hvordan cellerne ser ud til patologer under et mikroskop. Hver type og stadium af lungekræft warrants unikke behandlingsmuligheder.\nSmåcellet lungekræft tegner sig for 15-20% af alle lungekræfttilfælde. Cellerne er ovale og, som navnet antyder, er mindre end de fleste andre cancerceller. Begyndende i bronkier (luftrørene, der fører til lungerne) eller lungevæv, er det hurtigt voksende og producerer store tumorer, der kan rejse gennem blodet og spredes hurtigt i hele kroppen. Småcellet lungekræft rammer hovedsageligt tunge eller levetid rygere.\nDer er tre undertyper af småcellet lungecancer: oat cell carcinoma, blandet småcellet / storcellet carcinom, og kombineret småcellet carcinom. Oat celle kræft er den mest almindelige form for småcellet lungekræft.\nIkke-småcellet lungekræft udgør størstedelen af lungekræft tilfælde (ca. 80%). Kræftcellerne er større, og det er langsommere voksende end småcellet lungekræft. NSCLC består af tre undertyper: Pladecellekræft (eller epidermoid karcinom) tegner sig for 25% -30% af alle lungekræft. Det begynder i celler, linje luftvejene, og hvis de ikke behandles, kan sprede sig til lymfeknuder, knogler, binyrerne, lever og hjerne. Det er den mest almindelige form for lungekræft hos mænd og er stærkt knyttet til rygning.\nAdenocarcinom udgør omkring 40% af alle lungekræft. Den danner i slim-producerende (ydre) del af lungerne. Det udvikler sig langsomt og er den mest almindelige form for lungekræft hos kvinder og ikke-rygere. Stor-celle (udifferentierede) karcinom omfatter alle ikke-småcellet lungekræft, der ikke kan klassificeres som skællede eller adenokarcinom (ca. 10-15%). Den danner undertiden nær overfladen, i de ydre kanter af lungerne, og vokser hurtigt.


Tesfaye holder fast i kritik af V og LA: Ingen har krævet noget lignende siden tyskerne - Politik | www.bt.dk\nBT TV BTshop BT retter E-avis Bestil abonnement Annoncer Hør radio POP FM Radio24syv Send tip Cookie- og Privatlivspolitik Tesfaye holder fast i kritik af V og LA: Ingen har krævet noget lignende siden tyskerne\nAf Thomas Stærmose, Ingelise Skrydstrup Torsdag den 26. juli 2012, 19:40 Updated: Fredag den 21. september 2012, 10:04\n- Jeg gør blot opmærksom på, at ingen regering har fremsat noget lignende siden besættelsen, hvor tyskerne krævede det, skriver Tesfaye i en sms til BT. (Foto: Dennis Lehmann)\n»Tåbelig« og »upassende«. Et citat fra SFs næstformand Mattias Tesfaye til bt.dk fik tidligere i dag Liberal Alliances gruppeformand Simon Emil Ammitzbøll til at hive de store gloser op af hatten. Forargelsen skyldes, at SF-næstformanden i forbindelse med sagen om blokaden af restaurant Vejlegården udtalte til BT, at et forslag fra Venstre ville være det "største frihedsindgreb mod lønmodtagerne siden nazisterne gjorde det samme under krigen".\nOg det fastholder næstformanden nu overfor BT: - Jeg gør blot opmærksom på, at ingen regering har fremsat noget lignende siden besættelsen, hvor tyskerne krævede det - det understreger, hvor radikalt et forslag de har fremsat. Så voldsomme indgreb i befolkningens frihedsrettigheder giver selvfølgelig reaktion - det må særligt et parti der kalder sig "liberale" forstå, skriver Tesfaye i en sms til BT.\nForslaget fra Venstre - som Liberal Alliance er positivt indstillet overfor - går ud på at forbyde faglige konflikter, når en virksomhed har indgået en overenskomst med et fagforbund. I sagen om Vejlegården har restauranten netop indgået overenskomst med Kristelig Fagbevægelse, men det forhindrer ikke 3F i at gennemføre en blokade mod firmaet. Og det er her logikken ifølge Simon Emil Ammitzbøl halter:\nOgså sundhedsminister Astrid Krag (SF) har været ude med kritik af Venstres forslag, som hun mener vil undergrave den danske model for overenskomster på arbejdsmarkedet.\n- Konsekvensen af Venstres udtalelser kan for eksempel være, at et udenlandsk firma kommer til Danmark med en overenskomst til 25 kroner i timen, uden at aktive fagforeningsmedlemmer kan protestere og presse på for rimelige forhold, skriver Astrid Krag i dag på sin facebookprofil.\nMattias Tesfayes sms til BT - Kan forstå at LA kalder min kommentar tåbelig. Emnet er ellers både simpelt og væsentligt: ønsker V og LA ved lov at indskrænke en over 100 år gammel rettighed til at strejke. En rettighed der også er grundfæstet gennem vores medlemskab af EU og FN? Ja eller nej. Jeg gør blot opmærksom på at ingen regering har fremsat noget lignende siden besættelsen hvor tyskerne krævede det - det understreger hvor radikalt et forslag de har fremsat. Så voldsomme indgreb i befolkningens frihedsrettigheder giver selvfølgelig reaktion - det må særligt et parti der kalder sig liberale forstå. Vh Mattias. Hvad synes du? Er Venstres forslag på sin plads eller har SF-kritikerne fat i den lange ende? Deltag i debatten herunder.\nVenstre og LA begriber ikke Tesfayes nazi-snak LA: Tesfayes nazi-sammenligning er tåbelig og upassende Tesfaye om V og LA: Nazisterne gjorde det samme Din kommentar\nEn ideologisk kamp for fremtiden danmark Skrevet af per, Lørdag den 18. august 2012, 11:43\nNår jeg læser disse unuancerede angreb på sfs Tesfaya bliver jeg nødt til at fare i blækhuset. Hvis man undersøger tingene og situationen omkring vejlegården nærmere vil man forstå at konflikten tager sit udgangspunkt i en meget dybere konflikt på det danske arbejdsmarked. Krifaholding a/s er et aktieselskab som også ejer jobdk som er det som man kalder en 2aktør på det danske arbejdsmarked .De har fået til opgave at aktivere ledige som ikke kan finde job på ordinnære vilkår.Så kan man jo spørge sig selv om det er iorden at det offentlige betaler et privat firma som på den ene side som fagforening skal forsvare de lediges rettigheder og pligter samtidig med at de tjener penge på selvsamme gruppes ulykkelige situation.Det er mig usmageligt.\nSå det er fuldt ud forståeligt at 3f griber til mere dybdegående aktioner mod vejlegården da det ikke bare er en ideologisk kamp mellem en arbejdsgiver og og 2 fagforbund med dybt forskellige udgangspunkt og holdninger , men ligeså meget et ideologisk forsvar for og fastholdelse af ordentlige løn og arbejdsvilkår i fremtidens danmark. Jeg har selv måttet arbejde under det kristelige fagfounds såkaldte overenskoms i sin tid, dette var foriøvrigt også indenfor et område som var blevet udliciteret til et privat firma. Jo så jeg kender effekten at deres , efter min mening udvandede og tynde overenskomst. mvh per\nTesfaye Skrevet af Allan Gorm Larsen, Fredag den 3. august 2012, 12:03\nDet var forventeligt at SF,s næst formand, og SF iøvrigt ville brokke sig over Iiberal Alliance,s kommentarer til situationen på Vejlegården, men at samligne det med nazi-tiden, er det ikke lige at overdrive det lidt vel rigeligt?. Jeg ved godt at det er meget almindeligt hos venstrefløjen at bruge nazi-tiden så snart der er et-eller andet som ikke passer dem. Jeg synes snart at det er ved at være på tide at venstrefløjen indser at vi lever i 2012, og ikke længere i 1899.\nLad os få et frit arbejdsmarked. Eksklusivbestemmelserne blev afskaffet ved dom i 2006, husk lige det!.\nHer giver 3F drejebogen for ordning af probs m 3F Skrevet af Philip, Torsdag den 2. august 2012, 04:07\n>>Formanden for 3F Poul Erik Skov Christensen forsvarer i et interview med bt.dk fagforeningens hårdt udskældte metoder. - Ejeren ønskede ikke længere at betale den løn, han skulle i henhold til den gældende overenskomst. Han tegnede derfor i stedet overenskomst hos Krifa. Det var løndumping, og her er det min opgave som fagforeningsmand, at sikre at vores medlemmer har ordentlig løn og arbejdsforhold.\nVi har nogle regler for, hvordan vi så kan agere. Og det er så det, vi gør nu. <<\nDet vil jo så alt sin enkelthed sige at man som arbejdsgiver først fyrer alle medarbejderne der står i 3F med begrundelsen at der skal omstruktureres.\nDerefter opsiges overenskomst med 3F og en ny tegnes med det forbund man vil have en overenskomst med.\nOg derefter ansætter man så personalet på den nye overenskomst. Hvorved 3F ikke har noget at komme efter.\nHvis de stadig syntes de har det ,ja så skulle/skal de jo således også lave blokader ved alle andre virksomheder der ikke har en overenskomst med 3F og således bryde loven af 2006 om frit fagforeningsvalg.\nSkidegodt Tesfaye! Skrevet af Nikolaj Andersen, Onsdag den 1. august 2012, 15:48\nDet handler om at det ikke skal være arbejdsgivere der skal vælge lønmodtageres overenskomster – så betyder det fri fagforeningsvalg jo bare at de fagforeninger der giver chefen de bedste, og lønmodtagerne de ringeste vilkår - er dem som vinder, ligesom i Tyskland hvor man har arbejdende fattige, f.eks. frisører der arbejder for en flad 20 i timen.\n3F og deres nazimetoder Skrevet af Holger Danske, Tirsdag den 31. juli 2012, 20:42\nEr det det medlemmernes penge skal bruges til? Så er det ikke så sært det er dyrt at være mellem ved 3F Men det må da gå op for medlemmerne at de kæmper en total magtesløs kamp for at tilfredsstille en magtliderlig fagforenings boss ( Poul Erik Skov Christensen ) Så det er sandt at det er nazimetoder de bruger og ikke andet Og for medlemmerne er der intet at hente der Jeg er videne om en Sikkerhedsrepresentant der er blevet opsagt med bare 1 md. opsigelse Og hvad kunne 3F gøre for ham INTET det eneste de havde som kommentar var at det da var påstand mod påstand sådan omgås de arbejdsgiver hvor de har overenskomst\nSå bare bliv ved 3F i slagter jer selv\nOg ikke så sært at 1000 medlemmer forsvinder fra 3F om ugen under de vilkår\nAmin Skov har INGEN retslig beskyttelse når han chikaneres. Skrevet af Tove F. Andreasen, Tirsdag den 31. juli 2012, 16:14\nHvor er friheden i Danmark blevet af.\nHvordan i alverden kan det være "lovlogt" at smadre og chikanere en mand der INTET ulovligt har gjort. Vågn dog op.\nVi lever da i 2012\nHvor er Amins RETTIGHEDER ??\nHan ønsker bare fred og ro til at drive en sund virksomhed.\nBullshit Skrevet af Nikolaj Andersen, Onsdag den 1. august 2012, 15:51\ndet er noget værre svindel uretmæssigt at fyre en kok for derefter at kunne tvangskonvertere en enlig mor ind i kristelig fagbevægelse – hvis hun ville beholde jobbet. Det er forkert at presse en ung kok til at skrive under på et papir hun ikke forstod, som betød at hun sagde op for at kunne skifte til en dårligere overenskomst for de ansatte - det er bøllemetoder\nEfterfølgende at forsvarer sig med et frit fagforeningsvalg er bullshit – de nye folk der blev ansat er jo blevet påduttet Krifa – hvis de ville have jobbet.\nJeps Skrevet af Holger Danske, Tirsdag den 31. juli 2012, 21:40\nOg så har enda formået at sætte 20 mand i arbejde fra et konkursbo som havde overenskomst med 3F\nVejlegården, KA og Krifa skaber skræk og rædsel for lønmodtagern Skrevet af Mogens Weile, Tirsdag den 31. juli 2012, 06:12\nKonflikten på Vejlegården handler slet ikke om frihed for de ansatte. Forpagter Amin Skov Badrbeigi gav de ansatte valget: meld dig ind i Krifa og arbejd til en lavere løn og forringede arbejdsvilkår, eller du bliver fyret. Af skræk og rædsel og trusler om arbejdsløshed, valgte de fleste ansatte medlemskabet af Krifaforeningen. Hvem er i øvrigt direktør og ejer af Vejlegården? Og husk så lige, når en arbejds”giver” opnår lavere lønomkostninger stiger hans indkomst. På den måde bliver den rige rigere og den fattige fattigere. Det er det sympatisørerne og Vejlegårdens ejere og forretningsforbindelser skaber konflikt for, og det Venstre, LA, DF og Støjberg støtter op om, men det 3F på lovlig vis vil forhindre. Månedslønnen for kokke og tjenere - ansat på en 3F-aftale på Hotel Nyborg Strand- er for en 37 timers arbejdsuge ca. 6.500/md kroner højere, end den er ved et mellemsskab af den gule forening Krifa. Blandt andet fordi timelønnen hos de kristelige er godt 30 kroner mindre. Hvis din arbejdsgiver giver dig ”det frie valg” mellem den kristne forening eller arbejdsløshed, og du beslutter dig for at følge herremanden og herrens vilje, må du være forberedt på at du vil få en ugentlig arbejdstid på 45 timer fremover og store forringelser i øvrige arbejdsforhold. I værste fald risikerer du, at du må gå fra hus og hjem. Den lavere løn du opnår på en Krifa-overenskomst på 6.500 kr. svarer for de fleste til det de har i boligudgift pr. måned. Er du så uheldig, at du i dag er underlagt Krifa og foreningens kristne netværk diktater, så skynd dig at gøre dig fri og bliv medlem af en rigtig fagforening. Er ægtefællen også ansat med en Krifa - kontrakt er der tale om en lønnedgang på omkring 12.000 pr. måned og hermed kan situationen blive en alvorlig økonomisk katastrofe for hele husstanden. Så ud af Krifa. Det kan ikke gå hurtigt nok!\nDet er stadig meget enkelt Skrevet af Philip, Tirsdag den 31. juli 2012, 11:23\nFor jeg går ud fra at de ansatte havde et liv før de tog job på Vejlegården og også fortsat lever når og hvis den lukkede.\nSåledes står det dem frit for at finde noget andet hvis de er utilfredse eftersom ingen er (forhåbentligt ikke)så dumme at bygge hele deres existensgrundlag op på 1 ansaættelse i 1 firma resten af deres liv.\nEllers tak Skrevet af Michael Nielsen, Mandag den 30. juli 2012, 00:24\nMåske skulle man måske undersøge hvor mange medlemmer der er flyttet fra krifa til 3F for at få hjælp når det går galt med arbejdsgivere der ikke kan følge reglerne, og undersøg så hvor mange der er flyttet den anden vej, tænk jer nu om før i sparer jer ud i problemmer.\nSandhed! Skrevet af El Barsko, Søndag den 29. juli 2012, 13:20\n@ Thor Arentoft,\n"Kom nu frem med sandheden", skriver du.\nDen sande årsag til, at 3F lave konflikt er for, at opnå monopol.\nDette på trods af, at der er valgfrihed i Danmark, på det punkt.\nMedlemmerne flygter til andre, på grund af de enorme kontingenter\n3F forlanger. 3F tager jo overpris for medlemskab for,\nat kunne fylde Millioner af kontingent kroner i Helles slunkne partikasse. Men det kan en Socialdemokrat jo ikke forstå,\nog langt mindre indrømme.\nAgree Skrevet af Dennis, Søndag den 29. juli 2012, 13:17\nHer må jeg sku give Mattias Tesfayes ret.. Politikerne skal holde sig meget langt væk fra arbejdsmarket.\nKom nu frem med sandheden, var det en demokratisk beslutning? Skrevet af Thor Arentoft, Søndag den 29. juli 2012, 12:20\nAlting står og falder med hvordan opsigelsen af aftalen med 3F og indgåelsen af aftalet med det andet fagforbund blev indgået.\nVar det medarbejderne der sammen med arbejdsgiveren, ville indgå aftale med den kristne fagforening, eller var det alene arbejdsgiverens ønske?\nVar det alene arbejdsgiveren der bestemde, har den faglige demokrati tilsidesats, og så har Tesfayes jo principelt ret.\nFagforeningsdemokrati indebærer at det er en majoritet af dem der arbejder på en arbejdsplads, indenfor et fagområde, der sammen med arbejdsgiveren bestemmer, vilket fagforbubd de vil tegne kollektiv-aftal med.\nDet er ikke så svært at afgøre, hvis bare alle fakta kommer frem.\nhmm ferie eller overarbejde i 7 månder for 0kr Skrevet af lone, Søndag den 29. juli 2012, 05:03\ntror jeg tager ferien fremfor at betale 3f 3408kr mere end krifa om året lige til en tur på en varm ø ..gider da ikke overarbejde i 7 månder for 0kr for at betale 3fs mega dyre kontigent!!\nJamen tillykke med regnekunsten Skrevet af Helle Pedersen, Tirsdag den 31. juli 2012, 10:38\nTag du bare dine 3408 kr i årlig besparelse og hold ferie - og når så Krifa laver din overenskomst, så du taber 6500 kr. så regn igen - og glæd dig - du betaler nu andres ferie - nemlig din arbejdsgivers - tillykke med din store gavmildhed ;)\nkoster 3408kr mere i 3f Skrevet af lone, Søndag den 29. juli 2012, 04:53\ntar 6-7 måneders overarbejde at tjene de 3408kr 3f koster mere om året GOD ARBEJDSLYST SMILER STORT..regn før i skriver eller taler for dårligt at ingen nyheder har lagt det regnestykke..\nprisen i krifa er billigere! Skrevet af lone , Søndag den 29. juli 2012, 04:00\ner 8 timer om ugen i forskel på overarbejde,så hvis man arbejder i 8 i overtid får man 240kr mere minus skat..give vel ca 140kr i løn om ugen hvis man har overarbejde i den uge??hvis man arbejder over i en hel måned får man ca 500kr..men så betaler man på fuldtid i 3f også 894 kr istedetfor 608kr..og 1352kr i 3f med efterløn er kun 1068 i krifa..så hvis du ikke har overarbejde tjener man faktis penge på at droppe 3f og hvis man har overarbejde hver dag hele måned så tjener man ca 180kr mere lol totalt til grin at gå op i så lidt som måske endda bliver noget de tjener på istedetfor..hvilken resturant har overarbejde hver dag hele året rundt??så folk vil i længden tjene på at tage krifa istedetfor 3f!!! så man skal være helt sikker på at få overarbejde hver dag eller taber både ejer og ansatte på det for de har jo ret dyre kontigenter!!!3f vil bare tvinge folk til at være kunde ved dem\n3F - Stå Fast Skrevet af Jørgen, Søndag den 29. juli 2012, 03:47\nFuld respekt til #f og blokaden. Der grænser for, hvad man skal finde sig i fra en arbejdsgiver.\n3F bør udvide blokaden til dem der levere varer til vejlegården.\nvil du arejde i 6-7 med fuld overarbejde Skrevet af lone, Søndag den 29. juli 2012, 04:58\ndet koster 3408kr mere i 3f om året så når man har arbjdet i ca 7 måneder med fuld overarbejde,har du tjent 0kr god arbejdslyst prøv lige lommeregneren næste gang\npoul Skrevet af lone, Søndag den 29. juli 2012, 03:39\nham poul er da helt syg at høre på..fatter han selv regleren??????for han får da en stor "røvfuld" af eu..virklig utiltalende og urealistisk mand\nmafiametoder Skrevet af lone, Søndag den 29. juli 2012, 03:34\n3f køre afpresning og har lige skudt sig selv i foden!!lol deres nye kunder vil tænke sig om en ekstra gang inden de vælger 3f for hvis de en dag vil have en anden fagforegning(må tage alt hvad kommer fremover for de stavsbundet) ,så kommer de i tv og må kæmpe for at overleve da de gør alt for at lukke ham ..så betal eller luk lidt for mafia og afpresnings agtlgt for mig..krifa er en lovlig fagforegning,så lad manden være i fred.3f skal ikke bestemme over deres kunder men være glade for dem de har nu har de skræmt en del nye kunder væk,de vil da aldrig have noget med 3f at gøre.dårligere reklame for 3f findes ikke..lol uprofessionelt..forskel på en demostration og chikane\nNårh... Skrevet af Jan Hansen, Søndag den 29. juli 2012, 02:30\nNu tilbød 3F at droppe blokaden hvis restauranten bare garanterede at restaurantens ansatte ikke fik mindre i løn end den tidligere overenskomst garanterede, så ville 3F trække sig.(Burde absolut ikke være et problem at garantere da restauratøren jo betaler dem pænt over allerede)\nMen Niks.. Det er vigtigere at bibeholde retten til at sænke de ansattes løn end det er at få blokaden ophævet..\nDet kan så oversættes: "det er vigtigere at slippe af med de nuværende ansatte og få nogle udsendte bistandsklienter ud og servere for 77 kr i timen + løntilskud" og de har IKKE retten til at sige nej til noget som helst...\nJeg kan simpelthen ikke forstå at normalt tænkende folk kan acceptere denne farce af en restauratør, han er muligvis kapitalisternes store helt, men DK består mestensdels af lønmodtagere der burde kunne se at dette fører lige lukt til helvede.\nMen jeg må da ønske at de store modstandere af 3F herinde bliver underlagt Krifa og mister retten til at overleve. (Allerede første dag jeg hørte om dette sagde jeg til min chef at dette er et slagtilbud fra Krifa restauratøren ikke kan sige nej til, dette er 100kr i timen og ingen ret til at strejke, og jeg var sgu tæt på)\nFolk skal sikre sig retten til at sige fra (Strejke) hvis tingene bliver for urimelige, folk skal sikre sig en god overenskomst sikret mindsteløn da den er deres ENESTE sikkerhedsnet i deres lønmodtagerliv. Det er let at sige at restauratørens ansatte får samme løn som forud, men er der nogen der kan sige at de også får den løn om 3 måneder ?\n3F har arbejdet for at sikre lønmodtagere en rimelig mindsteløn i igtigt mange år, idag bliver de fleste ansat med det der i daglig tale kaldes "overenskomstmæssig løn" hvilket er resultatet af 3F's arbejde, skal vi fremover havde samme overnskomstmæsige løn sænket 30 - 50 % fordi Krifa sender knaldtilbud ud til virksomhederne ? Husk, du kan kun vælge dit eget arbejde sålænge du har råd til det, når dagpengene forsvinder er du tvunget til at tage det første og bedste arbejde, og det er uanset om det er til de overenskomstmæssige 78 kroner i timen. Arbejdsgiveren gør ikke noget galt da han betaler efter gældende overnskomst. Min største frygt er de folk der sendes i job af komunen, de er tvunget til at modtage det job de bliver tilbudt uanset lønforhold, jeg kan sagtens se arbejdsgivere der ansætter med jobtiskud og prøveperiode, de får arbejdskraft for 39 kroner i timen...\nHvad dit 3F kontingent går til Skrevet af Holger Danske, Onsdag den 1. august 2012, 00:47\nHer kan du se hvor dine penge går hen hvis du er medlem af 3F\nOg til dine påstande om arbejdsgivere der betaler 39 kr om md. det er allrede langt billiger de kan få dem gratis i dag Og når de har udnyttet det i et ½ år så sender de dem bare hjem og får en ny dagen efter også gratis Så hvor er 3F og LO i denne sag hos arbejdsgiverne og ikke andre steder Men se nedenståene eksempel hvor hvad 3F bruger penge på!\nEr det det medlemmernes penge skal bruges til? Så er det ikke så sært det er dyrt at være mellem ved 3F Men det må da gå op for medlemmerne at de kæmper en total magtesløs kamp for at tilfredsstille en magtliderlig fagforenings boss ( Poul Erik Skov Christensen ) Så det er sandt at det er nazimetoder de bruger og ikke andet\nnormale lønen Skrevet af lone, Søndag den 29. juli 2012, 05:23\nden normale time løn er der kun 1,5kr mere i timen i 3f og det betaler ham amin sine ansatte iforvejen..ellers er tv2 da forkert på den de 30kr er kun på 8 timers overarbejde men så skal du også betale 3408kr mere til 3f om året..3f 37 timers arbejsduge og krifa 45..så tager 7 månders overarbejde at tjene de 3408kr så har du fået 0kr mere udbetalt god arbejsdlyst siger jeg bare!\nskriv midre og regne noget mere.. Skrevet af lone, Søndag den 29. juli 2012, 05:08\nhånden på hjertet 3f koster 3408kr mere end krifa om året så du skal overarbejde i 7 månder for at tjene de 3408kr mere i kontigent så har du tjent 0kr...\nMindstenlønnen Skrevet af Hmm, Søndag den 29. juli 2012, 16:07\n29 kroner om timen er forskellen på de to mindstelønninger i overenskomsterne ??\n3F havde sikret Tjenerne 139,50 kroner i timen, Krifas mindsteløn til samme er 110,50 kroner i timen...\nNu gider jeg ikke regne ferier og skat ind i det, men med 37 timer i 52 uger giver det en forskel på 55796 kroner i årsløn. Nye ansatte i denne restaurant skal nu acceptere at "tabe" over 50,000 kroner om året fordi ejeren fik et knaldtilbud fra Krifa.\nI bruger en kontingent forskel på knap 4000 kroner til at berettige et løntab for nyansatte på over 50.000 Kr ?\nJeg er ked af det, men gid i måtte ende i Krifa til mindsteløn så i kan lære at østblokoverenskomster ikke er så "sjove".. Bild mig ikke ind at medarbejderne i Restauranten satte sig sammen og aftalte at de hellere ville have 110 kroner i mindsteløn fremfor 130..\nDe kan ganske rigtigt spare ca. 3000 kroner om året i kontingent, men en enkelt "krise påkrævet" løn nedgang, så er den fordel forsvundet og medarbejderne skal til at betale for deres besparelse..\nMEN Hvis medarbejderne accepterede ovenstående, så ville det være imod moralske principper at blokere restauranten. Jeg tvivler dog kraftigt på at det er tilfældet, så ville de sgu være ret dumme.\ntakke Skrevet af claus, Lørdag den 28. juli 2012, 19:54\nHar siddet og læse om vejlegård.\nDet kommer bag på mig, hvor mange der synes at det er okay, at Amin Skov forringer de vilkår, som personalet er ansatte under.\nDet fik mig til at tænke på, mange der vil takke deres chef, hvis han kom og sagde at havde tegnet overenskomst med krifa, samt fortalt, at de vilkår de var, blev ansatte under nu, er forringet.\nhvem vil ikke takke?? Skrevet af lone, Søndag den 29. juli 2012, 05:41\ntager 7 månders overarbejde at tjene de 3408kr 3f koster mere end krifa om året..god arbejdslyst skal jeg sende et postkort fra poolen imens du arbejder over??\n3F BT Liberal Alliance Mattias Tesfaye Overenskomst Regeringen Restaurant SMS Vejlegården Venstre Prøv BT 1 måned for 98 kr + adgang til avisen på mobil og iPad.


En del forretninger på nettet foreslår på nuværende tidspunkt alverdens leveringsmodeller. Den mest benyttede er for nærværende levering til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente din bestilling når det passer dig bedst. Leveringsmetoden er nemlig rigtig let gængelig, og endda tillige den billigste fragttype.\nDu kan ydermere beslutte dig for at få produkterne sendt til din private bopæl eller til adressen på dit arbejde. Leveringstypen bliver gennemsnitligt en lille smule mindre prisbillig, men endvidere meget hensigtsmæssig. Den billigste leveringstype vil dog til enhver tid være at hente pakken selv, men den løsning forudsætter at du lever tæt på e-shoppens bopæl.\nLeveringstiden er naturligvis usædvanlig central såfremt du skal bruge din pakke med det samme, så med det formål er det rigtig vigtigt at vi besigtiger det estimerede leveringstidspunkt ved det vedkommende produkt.\nDe fleste netshops i Danmark stiller garanti om levering efter en enkelt hverdag på masser af varer, men det forudsætter at orden realiseres tidligere end et konkret klokkeslæt, så de har en chance for at nå at få produkterne klar forud for at de lageransatte tager hjem.\nVisse online selskaber lover fragt uden gebyr, men i mange tilfælde gælder det kun hvis man aftager for en fastsat pris. Derudover skal du beslutte sig for den mindst kostelige fragtform, som gerne – ligegyldigt om du bor nær Køge, Dragør eller Bramming – vil være at få fragtfirmaet til at levere din ordre til en pakkeshop.\nLeveringstidspunktet er naturligvis virkelig aktuel\nDet har vist sig at være ret uproblematisk for forbrugerne at søge information om priser på flere e-handler og ergo har de fleste e-butikker ikke kunne lade være med at formindske priserne på en række af deres produkter – til piger og drenge, og samtidig til voksne – betragteligt, og endda nogle gange garantere fragt uden beregning.\nMen det kan til hver en tid være lønnende at se nærmere på indtil flere internet outlets efter udsalg inden du færdiggør din shopping, sådan at du er på den sikre side med at antage den skarpeste pris.\nMan må trods alt ikke overse, at ifald en e-butik frembyder bedst i test varer til en pris der kan ses som umådelig tiltalende, kan det ofte være en indikator for en bedragerisk online virksomhed. Kortkøb er heldigvis omfavnet af en forordning, som passer på dig som køber overfor uærlige internet outlets.\nEn tryghed om at internet virksomheden adlyder dansk lovgivning\nForud for at folk køber på en shop på nettet burde man i princippet overveje deres forretningsvilkår, det er dog gerne et tidskrævende projekt.\nEn nemmere løsning er at granske om e-forhandleren er tilsluttet e-mærket, hvilket er en tilkendegivelse af at online shoppen imødekommer de danske regler, udover at online forretningen jævnligt gennemses af jurister der mestrer lovgivningen. Derudover giver det dig mulighed for at få hjælp, når du forvoldes vanskeligheder i forbindelse med dit køb.\nDertil er det anbefalelsesværdigt at du er opmærksom på de mest centrale betingelser gældende for transaktionen, som for eksempel hvilken byttepolitik online firmaet anvender. I relation til det er det desuden vigtigt, at man stadigvæk bevarer sin kvittering på e-mail, så man i fremtiden vil kunne dokumentere købet, ligegyldigt om man er på indkøb til en pige eller dreng.\nTrustpilot indebærer fuldstændig fine muligheder for at betragte en stor portion tidligere forbrugeres meninger og af den grund er det anbefalelsesværdigt, at du iagttager e-butikkens omtaler forud for at du shopper.\nFacebook fører til derudover fuldt ud solide genveje til at få en idé om internet butikkens troværdighed. Derudover ser vi en del outlets på nettet som gør det muligt at afgive en vurdering af ordreforløbet, som ydermere må benyttes til at vurdere hvor tilfredse kunderne er.\nVores side finansieres af reklameindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med forskellige netbutikker og publicerer butikkernes tilbud, og opnår provision for så vidt en af vores brugere laver en handel.\nViden omkring varer og online shops værnes om jævnligt, men vi kan ikke stilles ansvarlig for modifikationer der måtte være udarbejdet efter at vi sidst opdaterede websitets informationer.


Hovedforløb Hjælper - SOSU\nNæste skolestart er 1. august- søg optag fra 26. februar hos kommunerne.\nUddannelsen som Social- og sundhedshjælper er for dig, der vil fremme livskvalitet hos ældre, syge og handicappede. Som Social-og sundhedshjælper støtter og motiverer du den enkelte til at hjælpe sig selv mest muligt og skabe struktur i hverdagen. Digitale hjælpemidler og velfærdsteknologi er en naturlig del af din hverdag, hvor du hjælper borgeren med både personlig pleje og praktiske opgaver. Du kan være den gennemgående person i den enkelte borgers hverdag.\nstøtter borgeren i at forebygge eller afhjælpe for eksempel usund livsstil og ensomhed gennem omsorg, pleje og vejledning\ner borgerens hjælp til at finde rundt i det digitale Danmark observerer og videreformidler ændringer i borgerens humør og helbred, så han eller hun kan få den rette hjælp så tidligt i forløbet som muligt\nbruger velfærdsteknologi (for eksempel robotstøvsugere og vaskerobotter) og digitale hjælpemidler til blandt andre borgere med handicap\nNår du er færdiguddannet social- og sundhedshjælper, kan du få job på plejehjem og bosteder, i dag- og aktivitetescentre, i hjemmeplejen eller i private vikarbureauer.\nANSØGNINGSFRIST OG UDDANNELSESSTART SSH\nVil du uddannes som social- og sundhedshjælper (SSH) på Social- og Sundhedsskolen Fredericia-Vejle-Horsens, skal du søge en uddannelsesaftale hos Horsens Kommune, Hedensted Kommune, Vejle Kommune, Fredericia Kommune eller Kolding Kommune.\nI 2018 starter der nye hold i uge 6 på skolen i Horsens og Fredericia.\nAnsøgningsfristen er d. 23. november 2017, og besked om optag er d. 18 december 2017.\nFAG PÅ HOVEDFORLØB SSH\nPå social- og sundhedshjælper-uddannelsen har du uddannelsesspecifikke fag og valgfri fag.\nI PRAKTIK UNDER DIN SSH UDDANNELSE\nDu kan også komme i praktik i udlandet. Så samarbejder vi med den kommune, som du er ansat i, om at lave en praktikaftale for dig. Vi kan tilbyde praktikpladser i en lang række spændende lande. Spørg din uddannelssvejleder for mere information om udenlandspraktik.


I mørkningen af Slagt en hellig ko\nMens lyset forsvinder med skrækindjagende hast udenfor, skynder jeg mig med de sidste ting, som kræver mere end den smule kunstigt lys, vi har til rådighed i mit hus. Vi er nemlig hulemennesker, som ikke duer til neonrør og dagslysefterligninger. Vi vil hellere famle os vej gennem tusmørke, end vi vil blændes, så der er begrænset tid at bruge af, når LYS er påkrævet.\nSolen har ikke været fremme i dag, men krystallen, som hænger over billederne af mine elskede unger, har alligevel sendt sine flerfarvede fantasisværd ind på gulve og vægge. Det elsker jeg, at den gør. Den snurrer stille over varmen fra en lun radiator og når jeg tænder det stearinlys, som sender lystrejf ud i mørkningen, begynder den igen på sin kunst.\nAndre steder i huset tager lygter over. Vi er ved den tid, hvor de skal tændes, så om lidt tager jeg en runde og sørger for, at der er hyggelys til resten af denne skønne onsdag med god tid, grin og en nyinstalleret iPod, som allerede lover mange sjove timer i selskab med ungdommens ørehængere. Jeg er helt klar.\n…osse et rigtig godt nytår fra mig.\nTak tak tak for din evne til at få dine hverdagsbeskrivelser og billeder til at bidrage til overskud og energi – i mit hjem – og som jeg kan læse det – også i mange andre hjem.\n31. december 2009 at 10:06\nTusinde, tusinde tak for alle de smukke ord, der er faldet her – det er ganske overvældende og de varmer mig meget :-)\nHåndholdt hverdag med indlagte øvelser i livsglæde og positiv vidvinkel på livet – det fortsætter jeg med i 2010, for ingen kan øve for meget i de discipliner ;-)\n31. december 2009 at 09:54\nDu har så ret – når der ikke er nok lys så må vi skabe det selv. For vi som mennesker er så priviligeret at vi kan dette. Og allerede nu er dagen tiltaget med fem minutter, det skal vi også have med.\nJeg vil ønske dig og din dejlige familie et godt og lykkebringende Nytår – og tak fordi du deler noget af din verden med os her på bloggen.\n31. december 2009 at 08:15\nthank you so much liselotte, for always making my days brighter with your lovely words.\nthe best to you and your family in the new year..\n31. december 2009 at 06:50\nRigtig godt nytår til dig og dine. Tak for endnu et år med gode billeder og ord fra din dagligdag. Skål for den hellige ko, jeg glæder mig allerede til endnu et år hvor jeg må kikke med i din hverdag:)\n31. december 2009 at 01:29\nJa heller ikke jeg har nogen sinde været i tvivl om, hvad du spreder ud af dit gode liv.\nDet er stort, at du vil dele dette med alle os, som gerne følger dig i alle dine gøremål og din fryd ved mange af dine oplevelser :-) Det er SÅ fedt og positivt i en verden, som bestemt ikke deler SÅ meget ud af de gode nyheder/oplevelser.\nHurra for dig og en rigtigt godt og lykkeligt nytår til dig og dine kære!!! Tak for alle dine gode input og fortællinger :-) Glæder mig fortsat til at følge med på din side her!!\n31. december 2009 at 01:18\nPå tampen av året har jeg bare lyst til å si at jeg er glad jeg fant bloggen din. Det er alltid hyggelig og stikke innom her hos deg og lese det du skriver, og se bildene dine. Og ikke minst se alt det fien du har gjort med bloggen din. Jeg ser fram til 2010 og håper du fortsetter slik du gjør nå, og glede oss andre. ;-)\nGodt nyttår og klem fra Eirin\n30. december 2009 at 22:36\nTak for at jeg endnu et år har fået lov til at følge med i dit liv…. tak for alle dine smukke billeder og kloge livsbetragtninger… du og dine kære ønsked et rigtig godt og lykkebringende nytår… glæder mig til at følge med på din blog i 2010… kæmpe knus Kirsten\n30. december 2009 at 21:35\nGode tanker og nytårsønsker til dig og dine :o)\n30. december 2009 at 21:29\nJeg elsker din blog, fordi den giver mig sådan en ro.\nDu/I emmer af glæde og overskud og lyksalig langsommelighed. Det nyder jeg virkelig.\nJeg er vild med dine billeder, jeg er vild med dit hjem og jeg er så glad for, at jeg har lært dig at kende :-),\n30. december 2009 at 21:00\nSikke en dejlig vintercollage!!! Godt Nytår til dig og dine kære. KNUS\n30. december 2009 at 19:06\nGodt nytår fra mig…..hav en god aften og et godt år….Tak for det –gamle….vitsen i mit barndomshjem\n30. december 2009 at 18:18\nÅh jeg elsker dine billeder!\nDe bringer godt humør midt i mit mørke.\n30. december 2009 at 18:00\nEt lykkebringende godt nytår her fra KBH. Og hvor er det et dejligt banner du har kreeret der.\nPå net-gensyn i 2010.\nUhm det er fredag…


Romkugler, Asbæk familien og succes - Fremtiden kommer i dag\nFremtiden kommer i dag\nHvad med at gribe den\nDanmark i morgen\nRomkugler, Asbæk familien og succes\nOBS.: Oprindeligt fra den 23 feb. 2020\nå DR2 har der lige kørt en serie om Asbæk familien. Kommentarerne i den forbindelse deler den vandene i de små stuer. Nogle aviser er også ude med riven. Politiken giver serien kun 1 stjerne og det må de da gerne. Jeg kunne bare godt blive lidt træt af det.\nHelt kort fortæller Asbækkerne om deres familie og det der kæder dem sammen. Nemlig kunsten og den tydelige kærlighed til hinanden. Alt imens så drysser de to Senior Asbækker anekdoter ud af ærmet alt imens de fortæller om deres tilgang og filosofi. Det kan godt være serien ikke er til topkarakter. Personligt er jeg dog underholdt og jeg har set de 4 afsnit uden afbrydelser.\nMen hvorfor er det et problemet, at DR viser, hvordan en familie som Asbæk agere og er blevet til dem de er. Alene det at DR ikke viser endnu en social udsat familie, finder jeg er et plus. Derimod ser jeg det som meget opløftende at der vises en familie med så stor kærlighed til hinanden og som arbejder hårdt for det de tror på. Det er underholdning og måske, måske ikke kan der læres noget af den lille serie på 4 afsnit.\nJeg kunne være fristet af at påstå at kritikken i virkeligheden handler om den evige jantelov, misundelige eller handler det i virkeligheden om, at det vi ikke forstår. Det er underligt noget.\nAsbæk er i min optik en succes historie og vi skal ikke se ned på succeshistorier, uanset om det er min kaffepusher der kan sælge 210 romkugler til 15 kroner stykket på godt og vel 3 dage eller om det er et stykke kunst til mange penge.\nJeg har sådan set ikke lyst til at gå yderligere i detaljen omkring den kritik af DR’s serie om Asbæk familien. En ting vil jeg dog nævne. Vi behøver ikke at forstå alt. Slet ikke kritisere alt, bare fordi man ikke selv kan forstå det man ser. Smag og behag er nu en gang en personlig størrelse.\nSå lad os nyde succeserne uanset om det er om romkugler, familien Asbæk eller noget helt tredje. Lad os være glade på deres vegne.\nLast modified: juni 26, 2020\nDanskerne lider af IMB\nEr Alternativet ofre for egen lala kultur\nDen Ukrainske Jeanne d’Arc\nKvoteflygtninge er et nødvendigt redskab, fordi verden er ligeglad\nDanmark er et Sekulært land ikke et Kristen\nPolitisk dobbeltmoral. Presset imod Tech giganterne handler mere om politik\nHvis nu hvis, det var din søster eller datter…\nPolitisk dobbeltmoral. Presset mod Tech giganterne handler mere om politik – Fremtiden kommer i dag til Det personligt ansvar må da også gælde på nettet?\nMin vej som forfatter