Tre Almindelige Genoptag problemer skal undgås / ebernie.com\nEr du i gang med at skrive eller opdatere dit cv? Det er vigtigt at lære om nogle af de mest almindelige genoptage skriftligt fejl, så du kan undgå dem. Her er fælles genoptage problemer, som du skal være sikker på at undgå, når du opretter din egen cv.\nGenoptag Skrivning Fejl skal undgås\nSkrivning i første eller anden person,: Undgå at bruge første og anden person, anspændt, når du skriver dit CV. Korrekturlæst dokumentet omhyggeligt og sørg for at du ikke bruger "I", "mig", "min", "mine", "du" eller "din" i dokumentet. Brug objektive, tredjepart prosa til at formidle dine færdigheder.\nFor meget tekst: Arbejdsgivere typisk skimme over genoptager at beslutte hvem de skal ringe på for interviews. Hvis dit CV er for ordrige, eller har for meget tekst stuvet på en side, vil det være svært at læse og dermed sandsynligvis ikke at blive valgt. Vær så kortfattet som muligt, og sørg for, at dit cv er formateret på en let skimmable måde.\nSvært at følge rækkefølge: Præsenter din uddannelse og arbejde historie i omvendt kronologisk rækkefølge, så en klar progression af din baggrund transporteres via dokumentet. Det betyder, at du skal starte med din seneste studieprogram eller position, og en liste over de andre for, slutter med den, der fandt sted den længste tid siden.\nCraft en vindende Genoptag\nUndgå den fælles genoptage skriftligt fejl er beskrevet her, vil hjælpe med at sikre, at dit CV er en, arbejdsgiverne er villige til at overveje. Hvis du vil vide mere om genoptage skriftligt, se gratis prøve genoptages. Sørg for at få en anden til at kritisere dit CV, før du færdiggør den, og korrekturlæst omhyggeligt før du indsender til en arbejdsgiver.\nSådan fejlfinding af almindelige gaskedel Problemer: Boiler Repair\nHistorisk rejse til Charleston\nHomeschool Subject Planer\nHvordan bliver mørkere Slate\nSådan bruges Online Poker Strategier\nBedste Fantasy Football holdnavne


Peter Frödin: -Hendes sjæl var væk på 20 sekunder\n26. januar 201818:00 | Af: Ritzau Fokus\nPeter Frödin er aktuel som dommer i tv-programmet "Danmark har talent". Foto: Scanpix/Søren Bidstrup (Arkivfoto)\n– Jeg er døbt, så der er vel nogle reminiscenser fra kristendommen. Men jeg er opdraget med at tro på det meste. Min mor kaldte det kærlighed – den overordnede drivende kraft. Så det var det, vi talte om, da jeg var lille. Der hed det ikke Gud. Jeg er ikke et religiøst menneske overhovedet.\n– Tro betyder meget for mig. Religion betyder knap så meget for mig personligt. Men det at tro på andre mennesker, på kærligheden, på verden, på sig selv, på, at det nok skal gå, og på det gode – i den forstand betyder tro meget for mig.\n– Det er også en måde, man står op om morgenen på. At vælge, hvilken vej man vender ansigtet, og hvilken vej man gerne vil gå ned ad. Jeg tror, at kærligheden er den største drivkraft og den største energi.\n– Jeg prøver at beskæftige mig med kærligheden, i alt hvad jeg laver. Jeg prøver at være så åben, som jeg overhovedet kan.\n– I det her tilfælde er det jo ikke religiøst. Så jeg tvivler ikke på min tro. Men jeg er da i tvivl som menneske omkring helt vildt mange ting. Men hvis jeg sætter mig ned og mærker efter og tænker mig om, så er troen overordnet på kærligheden der uanset hvad. Så det tvivler jeg ikke på.\n– Jeg forstår godt, at der er mange, der tvivler på kærligheden i samfundet. Men jeg synes, den er alle steder. Der er også mange forfærdelige ting alle steder, som jeg også ser og tager ind. Men jeg bestræber mig på at lade de gode ting fylde mest.\n– Jeg tror, at vi har en sjæl, og hvis man tror det, så er der jo noget, der ikke forsvinder. Men jeg synes, det er meget spændende, hvad der sker. Og jeg håber, når jeg selv dør, at jeg er frisk nok til rigtig at følge med i, hvad der sker, mens man ligger og dør.\n– Da min mor døde for år tilbage, sad vi hos hende og holdt hende i hånden. Der forandrede hun sig fuldstændig i løbet af 20 sekunder. Så vidste vi, at hun ikke var der mere. Det var det, man kalder et afsjælet legeme.\n– Personalet gjorde hende fin, og vi kom ind, og de sagde, at vi kunne blive der, lige så længe vi ville, men det var der ikke nogen grund til, for hun var der ikke længere. Det var meget tydeligt, at det kun var den vidunderlige krop, som hun havde været på toppen over og udfordret med. Hvor hun så er, skal jeg ikke kunne sige. Men hun er for eksempel med mig så godt som hele tiden.


Sådan får du ro i maven ved hjælp af diæten Low FODMAP | Med24.dk\nSådan får du ro i maven ved hjælp af diæten Low FODMAP\nSkrevet af\tRikke Cramer, Kostvejleder 26-03-2019\nEr du en af de mange danskere, der dagligt plages af mavesmerter, luft i maven, udspilet mave eller et vekslende afføringsmønster? Ved hjælp af en ny diæt, der udelukker bestemte kulhydrater, kan du i løbet at 4-8 uger opnå ro i maven og fremtidsmæssigt slippe for en irritabel tarm!\nLæs med her, så gør vi dig klog på diæten kaldet Low FODMAP!\nLow FODMAP diet er udviklet af en australsk diætist kaldet Sue Shepherd. Diæten, hvor bestemte fødevarer udelukkes fra kosten, har vist sig at være særligt effektiv til at afhjælpe de gener flere oplever i forbindelse med irritabel tyktarm.\nLow FODMAP’s store succes i Australien har gjort den særdeles populær blandt diætister i England, USA, Sverige, Danmark samt Norge, der netop nu foreslår diæten som en hjælp og forebyggelse af borgernes mange maveproblemer.\nOplever du maveproblemer?\nDe fleste har oplevet perioder med maveproblemer, hvor oppustethed, mavesmerter og et skiftende afføringsmønster volder stor irritation. Et hurtigt besøg ved lægen vil ofte ende ud i konklusionen om, at du har “irritabel tarm” - en lidelse som hver 10. dansker har oplevet problemer med, og ikke har fået nogen direkte løsning på.\nMed Low FODMAP er det muligt at finde årsagen til dit problem, samt hvorledes du i fremtiden kan undgå gener, der konkluderes at skyldes en irritabel tarm. Diæten er langt fra farlig og anbefales af flere læger verden over – så et forsøg kan vel aldrig skade? Oplever du stadig maveproblemer efter diæten, bør du opsøge din læge.\nHvad går Fodmap diæten ud på?\nFormålet med Low FODMAP diæt er at begrænse eller helt at udelukke bestemte grupper af kulhydrater fra kosten over en periode på 4-8 uger. Man har nemlig anslået at mængden af et bestemt kulhydrat ofte er årsagen, hvorfor flere oplever symptomer som påpeges at være forårsaget af “en irritabel tarm”.\nFODMAP er en forkortelse for en række af kulhydrater:\nFruktose også kendt som frugtsukker.\nLaktose eller mælkesukker.\nOligosakkerider – fruktaner samt galaktaner.\nPolyoler også kendt som sukkeralkoholer.\nOverordnet står de enkelte dele i FODMAP for følgende:\nF står for fermenterbare kulhydrater, som er de kulhydrater, der gærer og omsættes af vores tarmbakterier.\nO står for oligosakkarider. Dette er en gruppe af kulhydrater bestående af op til ti molekyler.\nD står for disakkarider, som er en gruppe kulhydrater bestående af to molekyler.\nM står for monosakkarider. Disse er kulhydrater bestående af et enkelt molekyle.\nA står for “and” (på dansk “og”).\nP står for polyoler, som nævnt er sukkeralkohol.\nLOW betyder blot at indholdet af ovenstående skal holdes lavt i sin kost. Det er derfor ikke helt udelukket at spise en smule af de forskellige FODMAPS, dog er det bedst, at holde sig fra dem så længe diæten varer.\nVirker Low FODMAP?\nGenerelt kan vi nedbryde og optage det meste af det kulhydrat, vi spiser. Dog findes der kulhydrater, der er svære at nedbryde og ikke optages som anden mad i tyndtarmen, men i stedet gennem bakterier i tyktarmen.\nNår vi oplever problemer som luftdannelse er det typisk allerede i tyndtarmen problemerne opstår grundet en manglende enzymnedbrydning, der bl.a. er nødvendig for optagelsen af specifikke kulhydrater. En irritabel tarm er desuden lig med en ændring i bevægelsesmønstret i tarmens muskler, hvilket gør at flere madvarer, der har et højt indhold af FODMAPS, transporteres for hurtigt gennem tyndtarmen.\nTransporteres maden for hurtigt gennem systemet vil næringen ikke nå at blive optaget i blodbanen via tyndtarmen. På denne vis vil bakterier i tyktarmen begynde at nedbryde føden, hvilket forårsager en øget gæringsproces, der medfører dannelsen af gasser, som kan give oppustethed, ændring i tarmbevægelser (og afføringsmønster) samt mavesmerter.\nSåfremt du anvender diæten low FODMAP, hvor der udelukkes bestemte kulhydrater, der kan medføre disse symptomer, kan du opleve en forbedring allerede i løbet af få dage. Det betyder dog ikke, at man skal gå helt fra kosten. Det er stadig vigtigt at spise varieret og komme tilbage til din sædvanlige kost – FODMAP handler blot om at finde årsagen til dine mavegener og derpå tilpasse dine vaner efter det, du kun kan tåle i mindre mængder.\nBliv klogere på hvad du kan tåle ved hjælp af FODMAP\nDet anbefales, at man er på diæten mellem fire til otte uger, førend man kan vurdere, om den hjælper. Nogle oplever lindring i løbet af få dage, mens det for andre kan tage længere tid. Efter ca. otte uger skal man så småt begynde at genindføre en “FODMAP” ad gangen. På denne vis kan man se, om man kan tåle den pågældende FODMAP eller i givet fald – hvor stor en mængde den kan tolereres i.\nDet er vigtigt, at du er komplet symptomfri inden, du afprøver en ny fødevare. Det er desuden vigtigt, at fødevaren kun indeholder én FODMAP, da det ellers ikke er muligt at få klar besked om, hvilke FODMAPS dit system har svært ved at nedbryde.\nVær opmærksom på, om dine fødevarer indeholder flere FODMAPS! Undgå blandt andet at genindføre æbler, da frugten indeholder både fruktose, som er et monosakarid, samt polyoler. Ønsker du at genindføre fruktose, bør du i stedet vælge frugter som mango, boysenbær eller figener.\nSådan genindfører du en bestemt fødevare\nFødevaren, der indeholder en enkelt af de forskellige FODMAPS, genindføres mindst over tre dage. Ved genindførelse af laktose kan man for eksempel drikke en deciliter mælk den første dag. Oplever man ikke symptomer kan man øge mængden en smule dagen efter. Når man har øget mængden en smule hver dag i løbet af “prøveperioden” og ikke oplever symptomer, vil man kunne genindføre mælk i sin kost.\nHvad gør jeg, hvis jeg oplever symptomer?\nHvis kroppen ikke reagerer på små mængder af den pågældende FODMAP, men symptomerne kommer så snart mængden øges i løbet af de tre dage, skal man blot være opmærksom på sit daglige indtag af fødevarer med netop denne FODMAP fx disakkarider som laktose. Jo større mængder vil oftest føre til kraftigere symptomer.\nHvilke fødevarer skal jeg undgå?\nDet er tilladt at spise frugt i Low FODMAP, dog gælder det kun frugter, der indeholder lige dele fruktose og glukose – mest glukose. Man kan blandt andet spise appelsiner, men ikke drikke appelsinjuice, da fruktosen heri er meget koncentreret.\nMan bør desuden begrænse sit indtag af de tilladte frugter og højest spise 2-3 stykker dagligt fordelt over hele dagen. Vær derudover opmærksom på flere morgenmadsprodukter, myslibarer og marmelade, da fruktose kan være tilsat.\nI diæten kan mælkeprodukter som skæreost, der har et lavt indhold af laktose indgå. Dog bør du holde dig fra mælk, yoghurt og lignende samt fødevarer hvor laktose er tilsat – Disse er blandt andet brød, is, leverpostej og pølser.\nDet er vigtigt at holde sig fra hvede og rug under diæten. Grunden herfor er fruktaner og galaktaner, der desuden findes i hvidløg, løg, tørrede bønner og bælgfrugter samt kikærter. Det er dog muligt at spise op til 25 g. havre hver dag grundet dets lavere indhold af fruktaner. Tørrede bælgfrugter giver desuden kun symptomer ved ca. 20 g.+ dagligt.\nPolyoler findes i frugter som avocado og pærer, men også i blomkål samt champignon, der er grøntsager. Vær opmærksom på, at polyoler også findes som sødestof (sorbitol og xylitol) i tyggegummi blandt andet.\nOversigt over FODMAPS\nDet kan virke uoverskuelig, hvad man må spise og bør undgå. Der findes blandt andet en række apps, hvori du hurtigt og enkelt kan finde frem til FODMAP opskrifter samt low FODMAP kostplan – Alle de forskellige “no-go” og tilladte fødevarer. Det kan ligeledes være svært at tilpasse sine retter efter diæten. Her kan du i flere apps og på flere sider nemt finde low FODMAP aftensmad, morgenmad, kage, boller, slik og meget mere!\nLow FODMAP – hvad må man spise?\nVi har desuden listet en række eksempler på FODMAP go og no-go:\nUndgå: æbler, pærer, vandmelon, mango, fersken, frugt på dåse, honning, frugtjuice, tørret frugt samt sødemiddel med fruktose eller polyoler.\nTilladt: Banan, appelsin, hindbær, citron/lime, vindruer, blåbær, ahorn sirup og kiwi.\nUndgå: Mælk, is, mælkechokolade, yoghurt eller brød samt færdiglavet mad tilsat laktose som leverpostej og pølser.\nTilladt: Laktosefri mælk og yoghurt, kokosmælk, risdrik, mandeldrik og havredrik, smør, *sorbet samt faste oste og brie.\nUndgå: Løg, asparges, porrer, rødbeder, ærter, kål, hvede, rug, *bønner, pistacienødder og bælgfrugter.\nTilladt: Grønne bønner, auberginer, gulerod, tomat, majs, salat, glutenfri brød og havre.\nUndgå: Abrikoser, kirsebær, blommer, svesker, blomkål, svampe og avocado.\nTilladt: Sødemidler med sukker (sucrose), glukose og kunstige sødemidler uden endelsen –ol.


Ungdomsprojekt med Humanitært arbejde i Togo | Projects Abroad\nHumanitært arbejde & Lokalsamfund i Togo\nFrivilligt arbejde for unge i Togo\nKunne du tænke dig at lave frivilligt arbejde for unge i udlandet, hvor du er med til at give trængende børn den omsorg og opmærksomhed, de fortjener?\nVores ungdomsprojekt i Togo foregår i hovedstaden, Lomé, sammen med vores regulære projekter. På ungdomsprojektet er du som frivillig både med til at passe og lege med børn i en daginstitution og til at forbedre de fysiske rammer for børnene.\nOm formiddagen vil du og dine medfrivillige hjælpe til på et humanitært projekt, hvor I leger med børnene, hjælper til med undervisningsaktiviteter og hjælper det faste personale med daglige opgaver.\nOm eftermiddagen hjælper du til med at give vores partnere fysisk bedre rammer for børnene. Du kan for eksempel hjælpe til med at renovere en skole eller hjælpe til på vores lokale byggeprojekt. Din frivillige indsats vil gøre en forskel, længe efter du er rejst tilbage til Danmark.\nDu bor sammen med andre frivillige hos en lokal værtsfamilie. Her oplever du Togos kultur på nærmeste hold. Vores lokale personale er hele tiden i nærheden og står klare døgnet rundt til at hjælpe dig, hvis du får behov for det. De arrangerer derudover sociale aktiviteter for dig og dine nye venner fra hele verden om aftenen.\nI weekenden kan du se frem til at besøge Kpalimé, som er en bjerglandsby omgivet af kokosplantager. Du vil se flotte vandfald og opleve en meget landlig og primitiv side af Togo.


Estate Media – Min side - Estate Media -\nVelkommen til ’Min side’\nPå ’Min side’ kan du se dit Estate engagement og dine konferenceaktiviteter Du kan få et overblik over de konferencer, du allerede er tilmeldt, du kan tilmelde dig nye konferencer og hente præsentationer, deltagerlister, program og deltagerbevis på de konferencer, seminarer og webinarer, du har deltaget i.\nBemærk, at du som More Club medlem kan se alle afviklede webinarer online og som Platin More Club medlem har du ydermere adgang til samtlige præsentationer fra alle konferencer, seminarer og webinarer.\nFor at se "Min side" skal du have deltaget i en af vores konferencer eller være Pluss medlem.\nEstate Pluss abonnement giver dig mulighed for at blive inspireret og læse de vigtigste nyheder i ejendomsbranchen bag vores betalingsmur. Bliv Pluss medlem\nTil Estate konferencer, seminarer og events samler vi branchen og opdaterer dig med nyeste viden og inspiration inden for ejendomsbranchen Se konferencer\nMore Club er Estate Medias fordelsklub, der giver dig en række muligheder for at blive opdateret med ny viden og fri adgang til vores dagskonferencer samt netværke med kolleger i ejendomsbranchen og læse artikler bag vores betalingsmur. Læs mere\nModtager du ikke allerede vores Estate Magasin med posten eller får det med hjem fra en Estate konference, kan du bestille et abonnement her. Bestil Magasin


Andre marts - Verdensmorgen\nHjem » Andre marts\n2. verden marts 2018-2019\nFra 2. oktober 2018 til 8. marts 2019\nHer kan du købe bogen fra 2. verdenskrig\nSydamerikanske marts xnumx\nFra 16 fra september til 13 fra oktober\nLa South American March for Peace and Nonviolence (MS) turnerede mere end 11.500 kilometer i 28 dage pr Venezuela, Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Surinam, Brasilien, Argentina y Chile.\nHandlingen blev fremmet af kvindeaktivister i organisationen "Verden uden krig og vold"Ecuador kapitel der deltog i den centralamerikanske marts i 2017 som internationale observatører.\nDen lille gruppe forbinder med aktivister fra andre byer i Bogotá, Lima, Santiago, Sucre, Cordova, Sao Paulo og lidt efter lidt blev der dannet et netværk, ikke uden vanskeligheder, og en rute, begivenheder, samtaler og også en gruppe deltagere indeni base hold det ville gøre hele rejsen. Efter optagelsen flere aktivister var humanister, miljøforkæmpere, pacifister og ikke-voldelig samt organisationer, universiteter, gymnasier, kommuner og grupper af forskellige lande, som tilsammen muliggjort marchen.\nSeksti aktivister fra Stillehavskorridoren, blandt dem der marcherede fire colombianere, der lavede den komplette rejse, konvergerede i Santiago de Chile med dem, der kom fra Atlanterhavskorridoren i hvad var den sidste etape i marts, der rejste treogfyrre steder mellem byer og kommuner, hvor der blev udviklet adskillige begivenheder, der fremmer fred og ikke-vold.\nKomplet information kan ses på WEB\nBogen i den sydamerikanske marts kan ses eller downloades gratis.\nMellemamerikanske marts 2017\nFra 10 fra september til 16 fra september\nHovedpersonerne i 1 ª Centralamerikanske marts for fred og uvilkår (MC) reDe løb over 3.400 kilometer i 7 dage.\nVar utallige marcher, arrangementer, diskussioner, kulturelle arrangementer og helligdage, der blev foretaget i 10 steder, herunder byer og kommuner i Honduras (Peña Blanca, San Pedro Sula og San Lorenzo), Guatemala (By og Mixco), El Salvador (Sonsonate, San Salvador og San Miguel), Nicaragua (Borders), Panama og Costa Rica (San José og Heredia).\nMarcherne var en gruppe af 74-aktivister, for det meste unge studerende, men også ældre mennesker, herunder nogle børn. Under turen blev de ledsaget af ecuadorianske aktivister som internationale observatører.\nEn delegation af Costa Ricans modtaget ved grænsen til Peñas Blancas til MC kommer fra Nicaragua. Timer senere 1ª MC for ikke-vold og fred ankom i hovedstaden, San José I Campus Omar Dengo fra National University of Costa Rica (UNA), blev modtaget af hundredvis af studerende, aktivister og akademiske myndigheder med Rektor doktor Alberto Salom til hovedet.\nHans ankomst åbnede Foro og Universitetsdage "Visibiliserende vold og fred" som blev afholdt i de følgende 2 dage, 14. og 15. september 2017. Det var kulminationen på en stor indsats fra gruppen, der ankom næsten udmattet, især på grund af de vanskeligheder, de stødte på ved told- og grænseovergange, med uendelige anmeldelser og lange perioder. ventetid, hvilket i mange tilfælde førte til en forsinkelse i planlagte handlinger. Det blev bekræftet, at nogle regeringer i regionen gør det vanskeligt for folk at bevæge sig frit.\nHandlingen blev fremmet af organisationen "Verden uden krig og uden vold" Mellemamerika Kapitel og regnet med samarbejdet mellem flere universiteter, institutioner og kollektiver.\nBogen i den centralamerikanske marts kan ses eller downloades her gratis.\nFra 2 i oktober fra 2009 til 2 i januar i 2010\nBogen på 1ª World March kan ses online her


Overbæring for robåde ved slusen i Sydhavenen\nPubliceret: 26. juli 2021 | Skrevet af Hanne Vinther\nDer er kommet en overbæring for robåde ved slusen i Sydhavnen, som gør os uafhængige af slusens åbningstider.\nErik Nielsen fra Bryggens Roklub (tidl. Roklubben SAS) skriver\nSå har Bryggens Roklub prøvet den ny overbæring ved Slusen. Vi skal være opmærksom på strøm ved tillægning ved pontonen. Ved MEGET strøm skal vi IKKE benytte overbæringen. Pontonen er lidt høj, så årerne skal ud af svirvlen. Ellers er vejledningen således: Afgør strømstyrke - gør klar til tillægning ved at løsne havelåger i begge sider - ponton siden løfter årerne - pas på at svirvelbeslagene ikke hviler på pontonen - styrmand og mandskab fra borde - styrmand tager roret af - en anden bærer årerne over til isætningspontonen - en stærk roer tager bådspidsen og løfter båden op på rullerne - samtidig tager en roer i hver side af båden og holder båden lige så KUN kølen hviler på rullerne - båden skubbes forsigtigt over til isætning - den stærke roer løfter bådens agterende i vandet - roret sættes på og mandskabet om bord - årerne sættes i modsat pontonen - årerne i pontonsiden holdes af roerne - styrmand om bord - båden trækkes langs - pontonsidens årer sættes i svirvlen og havelågen lukkes - balance og TIL RONING KLAR.\nLige en tilføjelse til Sluse overbæringen. Bryggens Roklub har haft et uheld med en brækket åre ved "hullerne ved Sjællandbroen". Så pas på, styr lige igennem hullerne. Sydfra, tag det store sving, så båden glider lige igennem hullerne med årerne langs. Og ved MEGET strøm skal vi IKKE benytte overbæringen.\nØresundere, tjek vejr og strøm ved slusen på www.roklubbenoeresund.dk under Links og Tjek Vejret. Så er I forberedte på, hvor meget strøm, der er ved slusen, og kan tage højde for, hvordan I bedst lægger til ved overbæringen. Der er heldigvis ståhøjde under stigbroerne, men den, der taget stævnen, pas på ikke at falde i rullerne, som båden trilles på. Apropos trilles, så er det fuldstændig afgørende, at båden triller på kølen og ikke falder ned på bordene, så nederste bord ikke tager "skraldet" med læk til følge. Dette skal roerne langs siden sørge for.


I Praksis: Ledelse af Frivillige I Lyt til Ingerfairs podcastserie: I praksis\n11th september 2019\tFastholdelse og ledelse af frivillige\nI Praksis: Ledelse af Frivillige\nNYHED: Ingerfair præsenterer ny podcastserie\nI podcastserien ‘I praksis’ lægger vi teorien på hylden i en kort stund og tager derimod udgangspunkt i praksissen. Vi stiller konkrete spørgsmål og forventer konkrete svar baseret på erfaringer, uddybet med anekdoter fra virkeligheden. Formålet med podcasten er at give et praktisk blik på de udfordringer man i frivilligsektoren kan stå overfor.\nEpisode #1: Ledelse af frivillige\nI denne podcastepisode har vi besøg af Julia Hunt, chefkonsulent hos Ingerfair. Julia har mange års erfaring indenfor frivilligsektoren og interesserer sig især for ledelse af frivillige. Som blot 17-årig debuterede hun som bestyrelsesmedlem i en forening og fik dermed, allerede i en ung alder, en masse ansvar. Ansvaret er udelukkende vokset siden og det samme er drivkraften for at udbrede en generel forståelse for at ledelse af frivillige er en særlig disciplin.\nFilip Valente Madsen, kommunikationsmedarbejder hos Ingerfair, stiller Julia spørgsmål om de erfarringer hun har gjort sig indenfor området. Vi snakker bl.a. om gode råd til frivilligledelse, om en uddannelse i ledelse af frivillig er en nødvendighed og om hvordan man sørger for at bibeholde gejsten for jobbet som leder af frivillig.\nDerudover fortæller Julia anekdoter fra nogle af de oplevelser hun selv har gjort sig indenfor frivilligsektoren.\nEr du interesseret i et kursus i Ledelse af Frivillige? Klik på linket her.


Nyhedsbrev december 2020 – HE Revision\nKundekendskab – hvidvask og risiko for terrorfinansiering\nJeg er en offentlig godkendt revisor og dermed underlagt en skrap lovgivning med krav, der ikke bliver mindre år for år.\nDe områder, hvor politikerne særligt har deres opmærksomhed i disse år, er risiko for hvidvask og rådgivers kundekendskab til sine kunder. Tænk bare på Danske Bank.\nJeg skal således på en helt anden og mere konkret måde dokumentere alle mine kunders økonomiske forhold end tidligere.\nEt område er obligatorisk billed-id på alle kunder. Dette vil jeg indhente løbende de næste måneder.\nEt andet område er dokumenteret kendskab til kundens private økonomi. Er du allerede en kunde, hvor jeg er involveret i din personlige selvangivelse, mærker du ingen forskel. Men hvis jeg hidtil kun har assisteret omkring dit selskab / dine selskaber, skal jeg fremover bede om den personlige årsopgørelse fra Skattestyrelsen.\nEt tredje område er dokumenteret kendskab til kundens øvrige forhold; hvilke ydelser har kunden brug for. Og hvorfor. Hvordan er kundens juridiske struktur og meget andet. Er du allerede en kunde, der får en eller anden form for en revisorerklæring på din virksomheds årsregnskab, mærker du ingen forskel.\nMen får du ingen erklæring på et årsregnskab, eller måske kun assistance fra min side til din selvangivelse, skal jeg fremover grundigt beskrive dine og din virksomheds forhold. Det vil alt andet lige medføre en fordyrelse af min hjælp.\nIngen kunde vil fremover kunne få løst tilbagevendende opgaver med selvangivelse, regnskab m.m. for under to hele timers arbejde fra min side. Dette forhold vedrører naturligvis kun dig, der har været vant til at få udarbejdet et lille årsregnskab med én times arbejde fra min side. Det gælder ikke løbende opgaver igennem regnskabsåret med løbende rådgivning om dette og hint. Her vil jeg stadig registrere ned til 15-minutter tidsforbrug.\nDu vil til enhver tid kunne finde mine aktuelle timepriser på min hjemmeside: https://he-revision.dk/priser/\nDer vil være påvirkning af de fleste årsregnskaber i 2020 som følge af Coronavirus. Vi kigger på klasse B (for selskaber mv.).\nHvis virksomheden ikke kan/skal fortsætte sin aktivitet (et tydeligt eksempel er en minkfarm), skal indregning og måling samt opstilling og klassifikation tilpasses afviklingen. Lidt populært sagt kan man sige at regnskabet 2020 skal omformes til realisationsprincippet. Sammenligningstallene er det eneste der ikke påvirkes, men ellers bliver hele regnskabet påvirket.\nDet må forventes at du og jeg skal bruge ekstra tid til alle disse potentielle forhold, i 2020 regnskabet.


En kort historie om videnskaben med at navngive ting | Lunar Explorer\nEn kort historie om videnskaben med at navngive ting\nJeg vil gerne fortælle dig om et dyr, som du måske finder interessant. Det er videnskabeligt kendt som Mus musculus, og det er en temmelig lille, lodne, territorial pattedyr. Det vokser til ca. 10 cm, dets pelsfarve varierer, og det er en af de mest rigelige arter af slægten Mus.\nDet er en meget ejendommelig art. Det kan svømme og klatre store afstande, og det kan hoppe op til en fod i luften. Det kan kontrollere blodgennemstrømningen til dens skindløse hale og hæve dens overfladevarme med 10 grader celsius. Det kommunikerer ved hjælp af feromoner, udskilt af en bestemt kirtel eller i tårer og urin. Dette er praktisk, fordi dyret efterlader små dråber af urin, når det går rundt (sammen med omkring 80 dråber om dagen). Dets syn er ikke stor; det ser færre farver end vi gør, men det fornemmer for det meste sine omgivelser med sine snørre.\nJeg er sikker på, at du har gættet det almindelige navn på denne Mus musculus - det er husmusen. Mus musculus er dens binomiale navn (fra græsk; binomial betyder "af to dele"). Enhver kendt art - uddød eller eksisterende, hvad enten det er dyr, plante, bakterier eller mineral - har et binomialt navn. Disse navne hjælper os med at arrangere det forbløffende antal arter på Jorden til et universelt og standardsystem. Det videnskabelige felt, der beskæftiger sig med nomenklatur, kaldes taxonomi, der også stammer fra græsk. Det betyder "arrangementmetode."\nDette videnskabsområde går helt tilbage til 3000 f.Kr. i en eller anden form. Dengang blev det antaget, at der eksisterede et par hundrede arter, og at det var muligt at klassificere dem alle. I dag ved vi, at der er mange flere end det: de seneste skøn sætter antallet af eksisterende arter på omkring 8,7 millioner, giver eller tager 1,3 millioner og ekskl. Bakterier og archaea. Af de estimerede 8,7 millioner har vi kun mærket 15%.\nFor alle dyr eller planter, du kender, er der masser, du ikke gør. Tag roser (slægt: Rosa). Hvor mange roser tror du der er? Min første gæt var omkring 20. Det viser sig, at der er omkring 150 arter af roser, hver med sine egne unikke egenskaber. Dette store antal gør det vigtigt at identificere hver type og skelne mellem dem. For eksempel producerer mange havsvampe materialer, der har medicinske egenskaber. Vores metoder til test af disse materialer ville være langt mindre effektive, hvis vi indsamlede og testede alle svampe, uanset deres egenskaber.\nTaksonomi har antaget mange former gennem historien, på et tidspunkt forenet til et enkelt system, der konstant omformes af behovene hos dem, der bruger det. Selv i dag overvejer de i marken det nuværende system. Gennemgang af taksonomiens oprindelse og udvikling giver et godt overblik over de mange problemer, det står overfor (og løst) over tid, og hvor det skal hen.\nDe tidligste former for taksonomi blev udviklet for længe siden. I det gamle Kina skrev kejser Shennong en farmakope, en klassificering af planter baseret på deres medicinske egenskaber, omkring 3000 f.Kr. I Egypten er vægmalerier af medicinske planter og deres navne dateret omkring 1500 f.Kr. En af de tidligste taksonomister efter bemærkninger var Aristoteles (384–322 f.Kr.). Han prøvede at klassificere alle levende ting i grupper, men der var en fejl i hans system - inkonsekvens. Hans arbejde blev dog ikke glemt, da nogle af de navne, han opredte, stadig bruges i dag. Et eksempel er Crustacea, underfilmen, der inkluderer hummer, krabber og rejer.\nTheophrastus, der var en ven af Aristoteles, forsøgte at skabe sit eget system. Han huskes for at opfatte udtrykket "botanik", og hans system havde også mangler og til sidst forsvandt væk. Et system havde en bedre skæbne: De Materia Medica (“On Medical Medicine”) af en græsk læge ved navn Dioscorides. Samlet omkring 50-70 e.Kr. blev denne bog en almindelig medicinsk tekst indtil 1500-tallet (hvilket peger på det langsomme fremskridt). De Materia Medica var en farmakope, der indeholdt omkring 600 arter, for det meste planter, og de medicinske egenskaber for hver.\nUnder renæssancen, da vores viden om levende ting ekspanderede hurtigt, gik taxonomien i en boomperiode. Renæssanceopdagere opdagede konstant nye arter. Opfindere skabte den optiske linse, som gjorde biologiske markører vanskelige at se og lettere at se og studere. Med en tilstrømning af nye arter og værktøjer så forskere, hvad der manglede i de gamle klassificeringsmetoder. Hvordan reagerede de? Ved at opfinde en generøs mængde nye - men flere systemer er ikke altid bedre.\nMange af disse nye klassificeringssystemer blev brugt nationalt, hvilket betød, at forskere fra forskellige lande brugte forskellige systemer (for ikke at nævne systemer, der blev brugt lokalt og personligt). Dette førte til en masse forvirring i det 16. og 17. århundrede. Nogle forskere klassificeres efter områder, hvor en plante eller et dyr blev fundet, mens andre prioriterede visuelt udseende, og andre var stadig afhængige af egenskabsklassificatorerne, der tilskrives hver art.\nResultatet? Hver organisme havde flere forskellige navne. Disse navne blev brugt til at udtrykke enten kendte placeringer eller artsfunktioner eller begge dele. Da flere arter blev opdaget, blev der tilføjet nye ord til deres navne for bedre at adskille arten. Dette resulterede lejlighedsvis i organismer med navne på op til 60 ord. For at sammensætte forvirringen brugte hvert system et andet sprog.\nGå ind i taksonomiens far: Carl Linnaeus (1707–1778). Linné var en svensk videnskabsmand, hvis arbejde er lige så vigtigt i dag som det var i hans tid. Han startede sin karriere som botaniker, rejste over hele Europa, fik en medicinsk grad og vendte derefter tilbage til Sverige for at undervise i botanik og zoologi blandt andre fag. Det siges, at han som en religiøs mand klassificerede organismer som en form for at værdsætte Guds arbejde. Ironisk nok viste hans arbejde sig at være et stort skridt i videnskabens udvikling.\nLinné så manglerne i klassificeringssystemerne. Han søgte at designe et nyt system, der ville blive den globale standard, og han etablerede dette nye system på latin - et sprog, der allerede havde dybe forbindelser til videnskab. For at skabe konsistens foreslog han at klassificere planter ensartet efter deres reproduktionsorganer. For at sikre brugervenligheden efterlod han sætningsnavne, der var almindelige på det tidspunkt, og begyndte at bruge det binomiale system (to navne) - hver organisme blev kaldt af hans slægt og artsnavn, de to laveste rangerer af taksonomi.\nForskere spottede oprindeligt af Linnés idé om at klassificere planter efter deres reproduktive organer. Men snart kom mange for at se fordelene, konsistensen og det praktiske ved det tidspunkt, hvor det langsomt begyndte at komme videre. Men selv efter at forskere begyndte at acceptere systemet, var der mange ændringer, der kom.\nLinné designet sit system før Darwins evolutionsteori. Men hans taksonomi havde på en måde peget i den retning. For eksempel havde han observeret en lighed mellem menneske og abe og klassificerede således de to arter relativt tæt på hinanden. Det antages, at hans forfattere har inspireret mange naturforskere og videnskabsfolk, inklusive Darwin. Da forskere begyndte at bruge evolutionære træer i det 19. og 20. århundrede, begyndte klassificeringen at stole på anatomi og biokemi i stedet for simpelthen morfologi. Selve taksonomien udviklede sig til gruppearter baseret på genetiske ligheder.\nSkønheden i Linnés system lå i dens tilpasningsevne. Det voksede sammen med fremskridt inden for videnskab. Dette skete ikke hurtigt - det tog indtil 1935 for de amerikanske og europæiske systemer at fusionere og blive den internationale kode for botanisk nomenklatur. Selv i dag foretages væsentlige ændringer eller overvejes i det mindste.\nNuværende teknologier giver os mulighed for at gøre ting, vi aldrig kunne før. Med hurtigere computerkraft kan vi behandle fantastiske mængder data. En teknik kaldet Polymerase Chain Reaction (PCR) lader os amplificere små segmenter af DNA. Genetisk sekventering er mere pålidelig end nogensinde. Alt dette giver os mulighed for at sammenligne DNA fra forskellige organismer med en hidtil uset effektivitet og klassificere dem efter genetiske relationer inden for et videnskabeligt felt kendt som Cladistics. Nogle forskere er imod denne metode, da den modsiger de nuværende klassifikationer. Jeg mener dog, at denne form for klassificering har en god chance for at blive et stort klassificeringssystem i fremtiden.\nSelvom nutidens taksonomi ikke er, som det var i Linnés tid, mener mange forskere stadig, at hans bidrag til området er lige så vigtigt, som de var for over 200 år siden. Linné gav os navnet Homo sapiens. Hans system har rødder plantet år og år, før han kom med, og det fortsætter med at udvikle sig år efter, at han er gået. For mig illustrerer Linnés system systemets dyder ved at lære af erfaring og stræbe efter forbedring. Dette er lektioner, som forskere anvender i deres arbejde hver dag, og vi bør alle prøve at anvende dem i vores daglige liv.\nFantastiske søer fundet på Titan stiller et dybt spørgsmålHvorfor den transhumanistiske bevægelse har brug for socialismenAcademia er den alternative karrierevejStephen Hawkings 8 regler for succesHvordan global opvarmning en dag vil ende livet på Jorden


Ønsker du at melde dig ud af folkekirken, skal det ske ved personlig eller skriftlig henvendelse pr. brev eller mail til sognepræsten eller kirkekontoret i dit bopælssogn. Er du i tvivl om, hvilket sogn du tilhører, kan du finde oplysningerne på www.sogn.dk.\nPersonregisterføreren registrerer udmeldelsen. Herved bliver den automatisk registreret i CPR. Du får derefter tilsendt en ny fødsels- og dåbsattest med en påtegning om, at du er udtrådt af folkekirken, og hvornår det er sket. Samtidig ophører du automatisk med at betale kirkeskat.\nDu kan ikke på samme tid være medlem af folkekirken og et andet trossamfund. Slutter du dig til et andet trossamfund, så ophører dit medlemskabet af folkekirken. Du skal dog selv oplyse det til enten en præst i folkekirken eller et kirkekontor for at oplysningen kan registreres.


Genbrug konservesdåser, kreativ og rustik genbrug af dåserne\n1. april 2019 5. januar 2018 Af Anja\nGenbrug konservesdåser, vintergækker, fotoarkiv og forsvundne blogposts er vist at betegne som underoverskiften for dagens indlæg …\nHar du læst med her på kanalen over længere tid, genkender du nok billederne af de krøllede konservesdåser og de søde små vintergækker. Billederne er fra et indlæg jeg lavede sidste år.\nDet tidligere indlæg var desværre endnu ét af dem, som forsvandt dengang … under den store flytning tilbage i efteråret. Et indlæg og en idé, jeg var lidt ked af at miste fra Eponas arkiv. Ved nærmere gennemsyn havde jeg heldigvis stadig billederne liggende i computerens fotoarkiv.\nJeg tager mange billeder. Som i rigtig mange billeder – Elsker det! Men fordi jeg tager så mange, rydder jeg også tit op i computerens fotoarkiv – sletter og gør ved! Tænker, at de jo ligger trygt og godt hos Epona. Når de så forsvinder fra Epona bliver jeg ked! Eponas dagbog er jo netop stedet at gemme …\nSå lucky me, at de stadig lå på computeren …\nDe krøllede dåser er hermed tilbage hvor de hører til ♡\nDIY: Genbrug konservesdåser\nKonservesdåser (Jeg har brugt dåser fra tomater og majs)\nAkrylmaling til træ og metal samt pensel\nVintergækker eller andre små forårsbebudere\nRengør dåserne. Når de er helt tørre slibes de let med fint sandpapir. Børst slibestøvet godt af og tryk dåserne skæve og bulede.\nMetallet er let at bøje, jeg trykkede dem forsigtigt mod bordkanten, til der fremkom de ønskede buler. (Beskyt evt. bordkanten med et håndklæde)\nDåserne males derefter med akrylmaling.\nNår dåserne er tørre kan der plantes vintergækker eller andet sødt og småt.\nJeg gravede klumper af de hvide skønheder op og plantede i pottemuld. Pottemuld for at øge holdbarheden på planterne. Men selvfølgelig kan dåserne også bruges som vaser.\nNår vintergækkerne er færdige, kan de returneres til haven, med et tak for lån. Plantes gerne et sted, hvor der i forvejen ikke vokser vintergækker – På den måde øges bestanden af de yndige hvide.\nIndpakket i cellofan er arrangementet bare den sødeste værtindegave ♡\nSe også: hvordan du kan genbruge syltetøjsglas til de tidlige små løgplanter\nFå mange flere tips til dyrkning og deling af Vintergækker HER\nKategorier DIY, Genbrug, Have, Jul Tags Dekoration & bordpynt, DIY, Genbrug, Haven, Hjemmelavede gaver Indlægsnavigation\n6 kommentarer til “Konserves genbrug”\n5. januar 2018 kl. 7:04\nGenbrug er bare skønt og du har igen tryllet noget smukt frem. Jeg kan også li at prikke huller i mønstre i sådanne dåser og bruge dem som lys-skjulere.\nTrylleri med lys og skygger.\nOG tak for de fine vintergækker. Skønne billeder.\n5. januar 2018 kl. 14:51\nTak og selv tak, det er jeg glad for at høre 😀\nIdeen med at prikke huller lyder rigtig fin – Det må jeg hellere afprøve 😀\n5. januar 2018 kl. 10:22\nSikke et skønt billede. Heldigt at det stadig var i gennerne.\nOg sikke en god ide at grave dem op med jord, og så plante dem ud igen bagefter.\n5. januar 2018 kl. 15:01\nJeg er også så glad for de billeder <3. De små skønheder ser fantastiske ud og jeg kunne næsten ikke bære, hvis de var væk, væk. Jeg følte mig virkelig super heldig, over at genfinde dem på computeren.\nNogle billeder betyder åbenbart bare mere end andre ...\n8. januar 2018 kl. 17:51\nSkøn idé med genbrug af dåser..\nJeg glæder mig helt til vintergækkerne kommer frem😉og godt billederne ikke var gået tabt.\n8. januar 2018 kl. 19:39\nÅh, jeg kan næsten heller ikke vente til de titter frem 😀


Sigurd fortæller om Luther af Sigurd Barrett – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nanmeldt af Kristian Østergaard 2017.04.08\nGnisterne springer ... historien bliver levendeSigurd Barrett er sjov , vittig og uortodoksFyldt med livsglæde og storsind\nMagisk Martin Luther\nNår Sigurd Barrett rører ved reformationsstoffet med sin tryllestav, springer gnisterne, og historien bliver levende [Kort uddrag]\nanmeldt af Henrik Jensen 2017.05.26\nKulørt og ramasjangagtigt\nVar Luther lutter lagkage?\nSigurd Barrett har tidligere fortalt om de græske og nordiske guder, han har fortalt bibelhistorier og senest danmarkshistorier, alt sammen for børn. Nu handler det om Luther, og den opgave løser han generelt godt. [Kort uddrag]\nanmeldt af Birgitte Maria Smidt 2017.09.20\nLevende og fabulerende ... let og legende\nI 2017 fejrer vi 500-året for Martin Luthers oprør mod den etablerede katolske kirkes aflads- og frelseteologi. Det var et magtopgør, der spaltede den vestlige verdens religiøse tankesæt i to ved at tabuisere fasttømrede, normdannende værdier, der hidtil havde været understøttet af gudgivne doktriner. [Kort uddrag]\nVelfortalt og morsom\nLuther og røverhistorier med eftertanke\nIngen vil kunne kalde Sigurd Barretts bøger om tro for religiøse. De er nærmere røverhistorier med eftertanke, fordi han finder det spændende at beskæftige sig med det, vi tror på. [Kort uddrag]\nanmeldt af Magnus Gersbo-Møller 2017.05.26\nSproget er levende og fabulerende, men ordspillene og morsomhederne får en anstrengt karakter\nLutherbørnebog fanger ikke børnene\nSigurd Barrett har begået en (lidt for) munter bog om den alt andet end muntre Martin Luther. Anledningen er 500-året for reformationen, men som læser er det svært at se, hvorfor man skal læse bogen. [Kort uddrag]\nHistorien om Luther er hurtig læst\nHardback, Politikens Forlag, ISBN: 9788740037098\nSigurds samlede godnathistorier af Sigurd Barrett Ebog · Lydbog\nUDSOLGT - Hardback, Politikens Forlag, ISBN: 9788740047288