Microsoft for sa…. da !!! | Living Smart TV\nAdded on 12. juni 2010\nmicrosoft , silverlight , sputnik , Video\tMicrosoft for sa…. da !!!\nSend by Email\tby kenneth wedmore lund\nFind on Google+\tFollow me\tFacebook\tView profile\tWebsite\tMads\nkan kun give dig ret kenneth. Det er også grunden til at jeg ikke bruger sputnik mere, hvilket er rigtig træls for der er mange ting derinde jeg egentlig gerne vil se. men jeg gider simpelthen ikke have noget med silverlight at gøre.\nRolig nu )….du risikerer jo hjertestop…hehe,\nJeg har nu også Silverlight på min Mac og det kører upåklageligt – og er faktisk efter min mening noget af det mest interessante Microsoft er kommet med i mange år fordi det efterlader Flash brændende i støvet.\nSputnik derimod har jeg ikke haft andet end problemer med. Usædvanligt dårligt programmeret og umuligt at finde rundt i. Og så er det som du selv har oplevet en fæl pengemaskine.\nJeg vil helst tro på at det er Tv2′s dårlige programmering af Sputnik der har givet dig problemer ) (Men nu lever jeg så også af at sælge de der MS produkter…… så jeg kan få masser i løn og købne mig fattig i Apple hardware).\nJeg må også sige jeg tror det er sputnik som fucker op. Jeg ser tv flere steder på nettet og det er kun sputnik som gentagende laver fejl.\nMen ja det er for dårligt at man skal betale så meget for at få lov til at se reklamer Rene\nOoooog hvor er det da tyyyyypisk Mac-brugere straks at klandre den onde Microsoft så snart der bliver den mindste form for problemer. (I den forbindelse ku jeg lave en lignende 2minutters video hvor jeg brokker mig over Apple og deres Quicktime tvang når jeg vil se trailers på nettet eller deres Itunes som “#%#!% dæleme også har crashet min computer flere gange. Men det gør jeg ikke Som MikkelF skriver så fungerer Silverlight upåklageligt også på Mac så det må helt klart være Sputnik-programmørerne der har lavet ged i den.\nOg endnu mere tyyyyyypisk at PC-brugere ikke forstååååååår, at der er en grund til, at alle Mac-ejere ofte taler om hvor bøvlet PC er i forhold.\nMac virker bare uden alt det pjat og tidsspilde, som man skal trækkes med på PC – det kunne jeg lave mange 2 minutters videoer om ……. og det gør jeg så Rene\nKenneth, nu er jeg både PC og Mac-ejer Og jeg bruger faktisk mest Windows 7 fremfor Snow Leopard da Windows 7 “just works” IMO. Det ville pynte gevaldigt med nogen gode argumenter fremfor bare konstatere at Microsoft operativsystemer er noget låård og at det virker af h…..til. Man glemmer vist den enorme mængde af forskellig hardware og software de skal tage hensyn til. Og så er Apple heller ikke helt appelsinfri (høhø) hvad angår hardwarefejl og softwarefejl (host…nvidia drivers og skærmartifacts mm.) Hører det mon også inde under “det virker bare”?\nhttp://stengaard.blogspot.com/ Morten Fjord Stengaard\nKenneth – hvorfor er det at du ikke benytter din eyeTV løsning, som du anbefalede mig, og som bare kører upåklageligt??\nEr netop skiftet til iMac 27″ efter Windows verden siden 1990. Jeg har ikke fortrudt ét sekund. Som du skriver – så virker det bare.\nHej igen – det kan nok ikke betale sig andet end at konstatere, at vi oplever tingene meget forskelligt og kan du li’ PC, er det jo super for dig.\nJeg oplever at Mac bare virker for mig og lader mig fokusere på arbejdet frem for værktøjet og så er det jo super for mig.\nMin blog handler om det jeg synes er fedt – det kan du så være uenig i, men i bund og grund er det vel helt fint at jeg skriver om det, jeg oplever Kenneth WedMore Lund\nJa, det virker nemlig rigtig fint, men dels sender Sputnik en HEL del mere Tour De France online end via antennesignal og dels har jeg ikke antennekabel på kontoret.\nDerfor kan jeg ikke nøjes med Elgato i det her tilfælde http://stengaard.blogspot.com/ Morten Fjord Stengaard\nHej Kenneth – mht. antennekabel, så benytter jeg ikke antennekabel, men blot medfølgende lille antenne der kan tage de digitale kanaler. Jeg kan nemlig ikke trække kabel fra stuen rundt i huset. Men den lille medfølgende antenne som sidder med magnet på min arkitektlampe, virker super, med flot signal.\n@Rene: Jeg har et godt argument for, at Windows styresystemer er noget lort. Alt der skal startes skal igennem systemets registeringsdatabase hver eneste gang og det er en langsommelig proces. Dels fordi det er en “omvej”, men også fordi det bruger ekstra processorkraft og fordi det i forvejen er ustabilt.\nNoget andet er batteritid. Apple leverer hvad de lover – det gør alle andre hardwareproducenter bare ikke efter de første par måneders brug. Microsoft laver ikke hardwaren – nej, men deres unødige ressourceforbrug gør, at dem der laver det ikke kan holde den batteritid de lover.\nKan du ikke streame live tv til din iPad? (fra Elgato)\nKAN man dėt, Rune?\nDet er nogle rigtig sjove argumenter man hører herinde…\n“Alt der skal startes skal igennem systemets registeringsdatabase hver eneste gang og det er en langsommelig proces” ggg så loader vi simpelthen hele photoshop ind i registreringsdatabasen, exe filer, dlll filer hvorefter vi loader dem ud igen og starter den. Ggg kan man sige at registreringsdatabasen er en slags anitivirus scanner ggg\nJeg tror begge platforme har deres fordele og ulemper, mac er stabil, men er mere lukket, og der findes lsngt mindre software og så skal man leve med at der bare er ting man ikke kan fordi man bruger et os som ikke er markedsledende og dermed ikke er det første os som tingene bliver lavet til.\nIfølge Microsoft så sker 80% af alle crash pga. 3 parts drivere og det problem har Apple ikke fordi de laver det hele selv.\nJeg elsker en god Apple/Microsoft krig Christian\nAllan – det er netop det vi kan lide. At Apple selv laver hardwaren – så ER der nemlig ingen 3. parts drivere, og derfor fungerer det bare!:)\nSikke noget pjat. Windows 7 er hurtigere end nogen anden tidligere version af Windows – og sammenlignet med min Macbook er det væsentlig hurtigere til flere ting ift. Snow Leopard. Har du iøvrigt hørt om de såkaldte “Portable” versioner af flere programmer? Kenneth, fair nok Synes bare lige jeg ville kommentere den der typiske klagesang omkring Microsoft og deres produkter som meget vel var sandt før i tiden men bestemt ikke længere. Og så virkede det i dette tilfældig slet ikke retfærdigt da det er et tydeligt sputnik-problem.\n@Rene: Muligvis er det der Windoze 7 lidt hurtigere, men det kommer ikke i nærheden af at udnytte hardwaren så effektivt som OS X.\nOg mht. Windows 7 og stabilitet, så har jeg forholdsvis ofte oplevet bluescreen crashes, så jeg har bestemt ikke haft oplevelsen af at den er mere stabil end Vista og XP.\nNu vi snakker om udnyttelse af hardware….virker Snow Leopard med lige så meget hardware som Windows gør? (her mener jeg bla. alverdens usb-hardware såsom harddiske, videograbber-kort, digitizers, netkort osv. osv.) Kort sagt..så længe Windows (kalder man det Windoze, har man på forhånd tabt respekten og seriøsiteten i ens indlæg) er hurtigere og mindst lige så stabil som OSX – hvilket det iflg. mine erfaringer er – så kan man snakke om effektiv hardwareudnyttelse nok så meget…det går forbrugeren ikke så meget op i. http://www.it-suite.dk Jens Christian Kaltoft\nNu var det jeg mente mht mht. at udnytte hardwaren, altså i forhold til hvor hurtigt systemet kører på en given konfiguration. Jeg ved at I Windows -brugere er vant til Vista, så i forhold til det er Windows 7 sikkert fint, men det er stadig langt fra stabilt eller hurtigt nok.\nJeg har troligt fulgt Windows siden det i 1988 hed Windows 2.5, og jeg har som så mange andre mange gange hørt Microsoft’s forklaring om at “den næste version DEN bliver god, hurtig og stabil, DET lover vi”. Så efter jeg for et par år siden fik min første MacBook Pro, faldt det mig nærliggende at kalde det der “Windows” for “Windoze”.\nJeg har naturligvis købt mig en Windows 7 for at prøve det og for at kunne supportere det, og jeg har sat det op for adskillige kunder, og mit indtryk er bestemt ikke blevet anderledes efter Windows 7.\nNu arbejder jeg i supporten på en af DKs største handelsskoler så jeg ser rigtig mange af elevernes og de ansattes laptops hver eneste dag. Og jeg kan udfra dette konkludere at næsten alle enten kører Windows 7 eller XP. Vista-klagesangen er forlængst blevet givet videre og hørt og Windows 7 er altså meeeeget bedre, hurtigere og mere stabil end Vista er.\nOG…så kan Windows 7 endda køre ganske ok på simple Netbooks der ikke ligefrem imponerer med specs. Så jeg kan slet ikke genkende det billede du forsøger at fremstille af Windows. Og ja…jeg havde allerede gættet at du er Mac-bruger nu. De der useriøse Apple-reklamer (I’m a PC and im a Mac) har det desværre med at smitte folk, kan jeg se Advertisement\nGoMorgen Gadget Apple WWDC special onsdag d. 12. juni 2013 1.225,90 view per day\nGoMorgen Gadget torsdag d. 13. juni 2013 1.167,39 view per day\nGoMorgen Gadget fredag d. 14. juni 2013 1.132,32 view per day


Konstruktiv feedback – Viden om – psykologisk set\nNaturligvis skal feedback være konstruktiv. Det indebærer, at det er muligt at tage stilling til handlingsændringer på grundlag af given feedback.\nNår ledere giver medarbejdere tilbagemeldinger på deres arbejdsmæssige adfærd, er det feedback. Det hedder vist ikke længere tilbagemeldinger, men det er ellers et glimrende ord.\nNår ledere leder, er lederadfærden betinget af, hvorledes lederen har lært at kommunikere – oprindeligt og efterhånden. Ledere kan have behov for tilbagemeldinger, konstruktiv feedback, på deres være- og gøremåde.\nDet kan de få af Feedbackkonsulenten Annemette Kyhnau, der tilbyder at iagttage ledere – så at sige – og give dem tilbagemeldinger på deres lederrolle.\nI forbindelse med disse overvejelser om feedback, er jeg kommet til at tænke på en historie, jeg hørte for mange år siden. Den handler om mødeledelse og lederadfærd i den sammenhæng. Måden lederen ledte mødet på var mildt sagt problematisk, idet det typisk viste sig, at lederens adfærd bevirkede at mødet blev uproduktivt.\nBill – som lederen hed – havde indvilget i at en konsulent kunne overvære hans møder med medarbejderne, som følge af den beskrevne konsekvens, og konsulenten havde ret til at stoppe mødet, når han fandt det fornødent. Kort efter mødets begyndelse viste Bills velkendte og vrisne adfærd sig, han var utilfreds med et eller andet. Det tog til og konsulenten stoppede ham, og sagde: “Bill, det virker som om du er vred”. Det var Bill overhovedet ikke, var svaret.\nMødet fortsatte, men det varede ikke længe før konsulenten stoppede det igen og sagde til Bill, at det faktisk virkede på ham som om han var meget vred. Det fik Bill til at banke næven i bordet og råbe at han ikke var vred.\nDet fik konsulenten til at standse mødet og ved den efterfølgende samtale med Bill viste det sig hurtigt, at han ikke kendte til følelsen vrede og derfor ikke kunne forholde sig til egen vredladne adfærd. Det kunne kun hans medarbejdere.\nÅrsagen til at han ikke kendte vrede var en rest fra barndommen, idet han altid, når han var vred og gal over et eller andet, fik at vide af sin mor: “Bill, du er ikke vred, du er træt”.\nVi har vel alle vore rester fra barndommen, som bevirker uhensigtsmæssig adfærd, men kan vi blive lidt mere bevidste om det, er det håb forude.\nHvis du er leder og har brug for tilbagemeldinger for at blive mere bevidst om, hvordan du virker i din lederrolle vil Feedbackkonsulenten med garanti gerne hjælpe dig!\nInteressant. Det er sommetider temmelig skræmmende, hvad vi mere eller mindre bevidst kan bære med os fra barndommen.\nJeg kunne dog fristes til at konkludere, at Bill ikke er gift, for hvis jeg var Bills kone, skulle jeg ret hurtigt få fortalt ham, at den form for ‘træthed’ kan jeg overhovedet ikke acceptere…\nPå vores arbejdsplads har vi både medarbejder- og lederfeedback, så begge parter får at vide, hvis der skulle være plads til forbedring 🙂\nPS: selvfølgelig laver du andet end at se Tv2News – lød jeg anklagende? 🙂\nJeg har ingen ide om, hvorvidt Bill var gift eller ej, men utålelig må han have været. Dejligt at høre om feedback den ene og anden vej på arbejdspladsen. Ledere bliver så glade når medarbejderne roser dem!\nNej, du lød ikke det mindste anklagende, men jeg synes jeg i rigelig grad hører TV2News og det kunne være en ide at slukke for baggrundsstøjen – det var vist bare det jeg tænkte.\nJeg kan tilføje, at lederne hos os skam ikke kun bliver rost – de får læst og påskrevet, hvis det føles nødvendigt, og er der for meget på minussiden, bliver der taget fat om lederen, så der kan blive rettet op på fejlene.\nSpørgeskemaet er anonymt, men selvfølgelig er man mere anonym, hvis man sidder i en større gruppe.\nDer var engang, hvor ‘min’ funktion bestod af min chef og undertegnede. Det hyggede vi os en del over, både han og jeg. Vi kan heldigvis begge tåle konstruktiv kritik, så vores forhold er stadig det allerbedste 🙂


Hvidovre Privatskole fritstiller skoleleder\nLise-Lotte Havbo Hansen blev fritstillet som skoleleder af Hvidovre Privatskole i onsdags.\nHvidovre Privatskole stoppede onsdag i sidste uge samarbejdet med skoleleder Lise-Lotte Havbo Hansen.\nForeløbig er viceskoleleder Anders Horn konstitueret i skolelederstillingen.\n- Hvidovre Privatskoles bestyrelse har valgt at opsige samarbejdet med skoleleder Lise-Lotte Havbo Hansen, lyder det blandt andet i en meddelelse fra Hvidovre Privatskole.\nSkolelederen blev fritstillet onsdag i sidste uge.\nLæs mere om sagen i Hvidovre Avis i morgen.


Du er her: Science Museerne Skoletjenesten Formidlingstilbud 4.-6. klasse Tro og viden\nVidenskabens og religionens syn på verden\nReligionerne og naturvidenskaben har i dag ret forskellige opfattelser af verden omkring os, men sådan har det ikke altid været. Dette undervisningsforløb handler om nogle af de tanker og ideer, som mennesker har haft om verden gennem tiderne. Ud fra et historisk perspektiv skal eleverne arbejde med forskellige verdensbilleder og forestillinger om verdens skabelse.\nKristendomskundskab, natur/teknik, billedkunst, dansk, historie\nRundvisningen gennemgår nogle af de historiske verdensbilleder fra forestillingen om en flad Jord og en verden styret af guderne, over erkendelsen af, at Jorden er en kugle i hvile midt i universet til den moderne opfattelse af solsystemet og dets opbygning. Rundvisningen viser, at disse forskellige verdensbilleder er påvirket af videnskabelige fremskridt såvel som kulturelle og religiøse tanker. Gennem rundvisningen vil der være en løbende diskussion med eleverne om det, at videnskab og religion er to måder at anskue virkeligheden på, som kan besvare forskellige tilværelsesspørgsmål.\nRejse gennem solsystemet\nSolsystemet opstod for ca. 4,6 mia. år siden af resterne af eksploderede stjerner. Vi besøger de vidt forskellige planeter på en spændende rejse gennem solsystemet. Forestillingen varer ca. 45 min. og er primært for de mellemste skoleklasser.\nDer findes en detaljeret lærervejledning til projektet. Lærervejledningen er opbygget af tre dele. Første del indeholder forskellige oplysninger om projektets mål og muligheder. Dernæst følger en del med baggrundslæsning til læreren om tro, viden og verdensbilleder.


Nederlag i topkamp (1) | Rønne Idrætsklub\nNederlag i topkamp (1)\nBK Skjold - Rønne IK 3-0 (1-0)\n1-0: Egzon Zekiri (25)\n2-0: Jeppe Forum Hansen (70)\n3-0: Anders Hviid Petersen (76)\nRIK forvaltede ikke helt momentum i topopgøret lørdag\nRIK trak det korteste strå lørdag i opgøret mod BK Skjold. Set over en hel kamp kunne RIK dog være ok tilfreds med indsatsen, på en dag hvor det på dagen blåklædte RIK mandskab ikke lige havde heldet eller dygtigheden ved flere lejligheder.\nI første halvleg var både Mathias Ellebye og Edonis Emini uheldige med ikke at score, efter at hjemmeholdet efter en lille halv time havde bragt sig foran på et straffespark begået af Edonis Emini.\nOgså i de sidste 45. minutter var der chancer til RIK. Tættest på var Mathias Ellebye, og så følte Marius Finsen tillige sig snydt i en situation i det kriminelle felt. I stedet kunne RIK så se sig slået på først en kontra, og få minutter senere på en dødbold der ikke blev clearet ordentligt.\nPå spørgsmålet til Mathias Jensen om manglende udnyttelse af chancerne, og det der lignede manglende årvågenhed på vigtige tidspunkter i opgøret kunne cheftræneren fortælle:\n-Ja både og. På 1-0 målet giver vi en unødvendig omstilling væk og det må man bare ikke i en topkamp på udebane. Ellers har vi to rigtig store muligheder for at udligne og i en topkamp skal sådan nogle chancer bare i kassen.\n-Da der er spillet 60 minutter kommer vi en mand i overtal og sidder på kampen. (Desværre måtte Mathias Ellebye udgå i forbindelse med det gule kort). Det var vores momentum, men istedet får vi selv et gult kort to minutter efter og yderligere to i resten af kampen, hvor enten så spiller med 9 eller 10 mand. Det gjorde det umuligt for os at etablere et ordentligt pres, og i stedet blev det til nogle åndssvage mål i disse undertalssituationer.\n- Grundet afbud fra Chriss Jacobsen og Mads Bonde (Bortrejst), Bjørn Jensen og Claudi Espersen (Skader ), Emil Munk Jensen (Arbejde) og Peter Feldfoss, havde vi flere spillere med fra vores 2. hold, men jeg må sige at jeg synes de gjorde det godt ift. det var i en topkamp i KS.\n-Desværre havde vi ikke helt heldet og kvaliteten i spillet til at få point ud af anstrengelserne. Men nu kigger fremad og glæder os til par spændende kampe lørdag for både vores KS hold (FC Udfordringen), og vores Bornholms Brand Liga mandskab (Hasle/Nyker)\nBedste hos RIK var Nilas Stange.\nSe TV 2 Bornholms Sportsaften > HER


Dommedag er udsat: Nu skal de erotiske fantasier udleves - ebcontent\nDommedag er udsat: Nu skal de erotiske fantasier udleves\nCoronavirus har heldigvis ikke været enden på verden. Og det bliver fejret med masser af erotiske eventyr og frække dates\nVerden er ved at vende tilbage til normalen igen, og det betyder, at danskerne kan give frit løb for deres seksuelle lyster og behov.\nOg det er åbenbart tiltrængt. Frække piger og lystne mænd kaster sig i hvert fald over hinanden som aldrig før på datingportalen TheCasualLounge, hvor formålet med at mødes er uforpligtende sex og erotiske eventyr.\nÅrsagen til den voldsomme popularitet er måske, at casual datingsider som TheCasualLounge er den direkte vej til sex uden forpligtelser. Her ved medlemmerne godt, hvad det drejer sig om, og der er ingen grund til at spilde tiden.\n32-årige Signe fra Aarhus har været ganske aktiv som medlem af TheCasualLounge siden 2019, og hun er begejstret for, at der nu er kommet gang i både samfundet og lagnerne igen.\n”Jeg har virkeligt savnet sex under krisen, det er jeg ikke flov over at indrømme. Derfor har jeg også haft ret meget gang i den de seneste uger, hvor der er kommet mange nye medlemmer til,” fortæller hun.\nSigne fortæller, at hun typisk bytter sine partnere ud efter et par dates for at prøve en ny. Og det skammer hun sig ikke over.\n”Alle ved, at TheCasualLounge handler om uforpligtende sex, og mændene mødes også med flere forskellige piger, så hvorfor skulle jeg ikke også det?,” siger hun.\nHvad Signe tænder på, vil hun gerne holde for sig selv, men som alle andre medlemmer af TheCasualLounge bliver hun kun matchet med medlemmer, der tænder på det samme som hende.\nVed at oplyse, hvad man søger, og hvilke former for sex, man tænder på, sikrer TheCasualLounges unikke matchingsystem nemlig for, at man bliver matchet med ligesindede partnere.\nPå den måde undgår man at spilde tiden på at skrive med folk, der alligevel ikke kan opfylde ens behov og fantasier.\n”For mig er matchingsystemet det bedste ved TheCasualLounge. Hvis jeg kan lide udseendet på mine matches, plejer jeg at skrive med det samme. Jeg ved jo, at de vil det samme som mig,” siger Signe, der også selv modtager en del beskeder.\n”Der er virkeligt gang i den lige nu, og det kan faktisk være svært at følge med. Men det er langt bedre end at undvære sex som under krisen,” siger hun.\nHvis du er nysgerrig på, hvem der venter på at blive matchet med dig, kan du blive medlem af TheCasualLounge i løbet af få minutter lige her.


Beskrivelse: Arkivfonden indeholder rapporter omkring byggerier af fangsthuse i Scoresbysund/Ittoqqortoormiit. Derudover er der korrespondance angående ungdomshus i Scoresbysund samt Jens Nielsens erindringer fra Scoresbysund. Samlingen indeholder også diverse avisudklip, aviser, kort, Lone og Jørgen Borchersens erindringer samt Ove Nørager-Nielsens udstillingskatalog fra Upernavik.\nGiver: Jens Nielsen\nKlausuler: Løbenummer 19, 23 samt 30, 34-37 er ikke offentlig tilgængelige!\nA 200, Kajakekspeditionen 1984. Station Nord Scoresbysund.\nA 409, Holger Pedersen og Marie Dyrløv Pedersen\nA 456, Hilma Hansen\nA 459, Jens Fynbo\n2 eksemplarer af rapport om byggeprojekt i Scoresbysund. Rapporten er skrevet af arkitekten Alan Havsteen-Mikkelsen oktober 1985. Formålet med byggeprojektet var at bygge fangsthuse til fangerne og dermed give dem mulighed for at drive deres fangst.\n2 eksemplarer af beskrivelse af byggesystemet "TT-Frame System/TT-Rammesystem". 1982.\n2 eksemplarer af byggeplaner af fangsthuse. 1985. Udført af arkitekt Alan Havsteen-Mikkelsen. 1985. 2 byggeplaner af henholdsvis familieboliger og fangsthuse samt et håndtegnet kort over husene i Scoresbysund fra 1957-1958.\n3 fotokopier af i alt 6 fotografier af boliger. 1984. 3 sider med i alt 11 sort-hvide billeder, som viser opførsel af boliger.\nKorrespondance mellem Ejnar Mikkelsen og Hans Napadok vedr. Scoresbysunds ungdomshus. 1968.\nDagbogsoptegnelser fra Scoresbysund 1957-1958 skrevet af Jens Nielsen. I alt 26 maskinskrevne sider. Samt en avisartikel omhandlende Jens Nielsen i forbindelse med hans 80 års fødselsdag.\n"IQ87 Jubilæumsnummer" med artikel og tegninger af Jens Nielsen. Er overført til Polarbiblioteket!\nEn samling af lokalavisen "Umingak / Scoresbysund Avis". Aviserne er overført til Polarbiblioteket!\nKort over Scoresbysund. Foræret til Jens Nielsen fra videnskabsfolk fra Harvard University, der var med US. Coast Guard Cutter "Atka" i 1959 på besøg i Nordøstgrønland. Kopi af historien bag foræringen af kortet er vedlagt kortet. Se også lb.nr. 6. Ligger\nA 287, Blandede kort\n1 stort håndkoleret fotografi af Ivigtut samt et VHS-bånd. Dette materiale er overført til fotoarkivet og har accessionsnummer 83.\nA 343, Råstofudvinding i Grønland\nKladder vedr. erindringer fra Scoresbysund / Ittoqqortoormiit. 1958. Samt oversigt over Jens Nielsens artikler i tidsskriftet Grønland.\nAvisudklip om skibet Hans Hedtoft.\nhans hedtoft (skib)\n"Proposal for Danish Pearyland Expedition". Muligvis fra Ejnar Mikkelsen eller Ebbe Munck.\nKort over Disko Bugt-området. Kortet er måske fra Otto Sangreen, som var præst i Scoresbysund.\nJens Nielsens egen oversigt over egne notater. 1957-1959\nEt "arbejdstryk": farvelagt tegning brugt til gammelt dansk julehæfte "Glædelig jul" 1909. Udført af Poul Steffensen. Samt et farvetryk af M. Pasternak. Begge er overført til kunstsamlingen og har K 068!\nArtikel "De Fire Nanok-Folk er i en fortvivlet Situation" fra 1935.\n"Og det har været helt behageligt - Lone og Jørgen Borchersens erindringer". 2002. Samt et udstillingskatalog fra Upernavik, Ove Nørager-Nielsen.\nBrev skrevet af Ejnar Mikkelsen vedr. midler til Ungdomshus i Østgrønland og bl.a. Arktisk Institut, 1967.\nA 184, Frimærker\nTegning af Scoresbysund (1957) set fra det gamle sygehus (Charcots gamle ekspeditionshus vistnok fra 1935), kopibillede af Scoresbysund med tilhørende liste over de forskellige huse, en kopi af tegning af vindue med tomatplanter i det nye sygehus, 1959\nBreve skrevet af Ejnar Mikkelsen til Jens Nielsen, 1959-1970.\nBreve skrevet af Jens Nielsen til Ejnar Mikkelsen, 1969 samt u.å. Derudover en beskrivelse af Jens Nielsens personlige relationer til Ejnar Mikkelsen.\nTre breve skrevet af Ejnar Mikkelsen og Finn Kobbernagel - disse breve indeholder personfølsomme oplysninger og er derfor ikke offentlig tilgængelige! Brev om bidrag til Scoresbysund Komiteen. Samt et par stik med motiverne sæl og søløver.\nAvisartikler om Ejnar Mikkelsens 80, 85 og 90 års fødselsdage. Samt et opslag i forbindelse med 100 års dag for Ejnar Mikkelsen.\nMindeord om Ejnar Mikkelsen af Carsten Schmidt samt diverse artikler og nekrologer om Ejnar Mikkelsen.\nAvisartikler, småtryk bl.a. i forbindelse med ekspeditioner til Grønland. Brev skrevet af Frances Olrik til Jens Nielsen i 1963.\nDiverse avisartikler vedrørende Peter Freuchen, jul i Grønland samt vedrørende nogle af de første flyvninger i Grønland.\nA 251, Peter Freuchen\nA 446, Peter Freuchen Arkivet\nA 489, Peter Freuchen\nJens Nielsens linoleumstryk (historie samt beskrivelser) og materialet vedr. familien.\nPressemateriale, beskrivelser, Jens Nielsens fars rejsebillet samt nogle billeder vedrørende forlisset af skibet Jopeter-Polarbjørn.\nFarfars dagbog med skibet Polarbjørns brand (1958).\nForsøg på stamtavle over Scoresbysunds befolkning (1959). Lavet af læge Jens Nielsen (1959, inkl. alm. oversigt med fødselsdage).\nJens Nielsens oversigt over Scoresbysundborgere (1959).\nScoresbysundbreve til venner i Danmark (1957-59).\nPrivate breve efter 1959. Patientsager og patientkorrespondance (klausuleret).\nMaterialet vedr. hepatitisepidemien i Scoresbysund distrikt - efteråret 1958 og sundhedsvæsen i Scoresbysund (klausuleret).\nJens Nielsens private korrespondance 1957-59 (klausuleret).\nDok. vedr. Jens Nielsens aktivitet som distriktslæge (Scoresbysund 1957-59) og skibslæge på m/s Umanak 1963 (Vestkysten inkl. Qanaq); private notater og biografiske oplysninger (klausuleret).\nTegning over Scoresbysunds sygehus samt byen med huse og beboere (1957-59).\nPresseomtale og diskussion vedrørende Otto Hansens bog "Grønland i den elvte time" (1963).\nDiverse. Sange, telegrammer, erindringer, notater samt kopier af Thomas Stengaards fotografier (originaler arkiveret i fotosamlingen).\nEmblem med isbjørn, sandsynligvis fra båndet på en kasket eller lign.\nPlakat/tryk med "Danske Uniformer, Styrelsen af Grønland", 1917. Udtaget til kunst og genstandssamlingen G0027-005.\nJørgen Borchersens erindringer, 1968


SLUTRAPPORT FOR PIGTRACKER: LANGTRÆKKENDE RFID TIL NØJAGTIG OG SIKKER IDENTIFIKATION OG SPORING AF SVIN - PDF\nSLUTRAPPORT FOR PIGTRACKER: LANGTRÆKKENDE RFID TIL NØJAGTIG OG SIKKER IDENTIFIKATION OG SPORING AF SVIN\nDownload "SLUTRAPPORT FOR PIGTRACKER: LANGTRÆKKENDE RFID TIL NØJAGTIG OG SIKKER IDENTIFIKATION OG SPORING AF SVIN"\nAlfred Thorvald Mikkelsen\n1 SLUTRAPPORT FOR PIGTRACKER: LANGTRÆKKENDE RFID TIL NØJAGTIG OG SIKKER IDENTIFIKATION OG SPORING AF SVIN MEDDELELSE NR. 943 Der er udviklet et nyt elektronisk øremærke baseret på anvendelse af UHF-RFID (radio frequency identification 867 MHz) til identifikation af grise. Der er opnået læseafstande på op til 2 m. med stationære læsere og op til 1 m. med håndholdte læsere. INSTITUTION: FORFATTER: VIDENCENTER FOR SVINEPRODUKTION, VETERINÆR FORSKNING & UDVIKLING NIELS PETER BAADSGAARD UDGIVET: 03. JULI 2012 Dyregruppe: Fagområde: Svin Management / Produktionsstyring/Sporbarhed Sammendrag Identifikation af grise foregår i dag primært som visuel aflæsning af prægede plastmærker. Anvendelse af elektronisk identifikation af grise har hidtil været begrænset til transponderfoderstationer. Elektronisk identifikation af husdyr er baseret på anvendelse af LF-RFID (low frequency dvs. 134,2 khz radio frequency identification). I andre brancher anvendes i stigende grad UHF-RFID (867 MHz). Der er en række fordele ved denne frekvens, herunder primært evnen til at læse mange enheder på samme tid og evnen til at læse på afstand (op til mange meter afhængig af transponderstørrelse og læserenhed). Ingen af delene er muligt med LF-RFID. Der vil være oplagte fordele ved at opnå disse egenskaber i forbindelse med identifikation og styring i moderne svineproduktion. I Pigtracker-projektet er der udviklet et elektronisk øremærke baseret på ovennævnte teknologi. Der er opstillet hardware og software i 5 avls-opformeringsbesætninger til håndtering af data fra de elektroniske øremærker. De elektroniske registreringer har bl.a. omfattet flytninger og grisens status 1\n2 (født, slagtet, solgt død). Flytninger er løbende registreret, således at systemet i sin helhed har kunnet fungere som et system til tracking (lokalisation) af grise fra fødsel til slagtning (Pigtracker). Alle data er løbende logget på en central server. Der er løbende øremærket mere end grise i systemet. Der er opnået læseaftande på op til 2 m. for de stationære læsere og op til 1 m. for de håndholdte læsere. Læsesikkerheden har generelt været meget høj i mange tilfælde 100 %. Læseevnen nedsættes ved urene mærker. Dette er mest udtalt ved de lange læseafstande. Det er endvidere en forudsætning for læsning, at der er fri luft mellem øremærket og læseren, da højfrekvente radiobølger ikke kan penetrere kropsvæv, som det er tilfældet med de lavfrekvente mærker. Der er endvidere etableret læsning af grisens ID på slagtelinien på et slagteri. Datastandarden for det elektroniske øremærke følger EPC datastandarden. Resultaterne fra Pigtracker har bevirket, at anvendelse af UHF-RFID til elektronisk identifikation er under implementering i en række avls- og opformeringsbesætninger. TILSKUD Projektet har fået tilskud fra Svineafgiftsfonden samt Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri gennem Innovationsloven og har projekt id.: VSP11/55.6 og journalnr.: Baggrund Pigtracker-projektet er efter planen afsluttet per 31/ Projektets deltagere igennem hele perioden har været: Videncenter for Svineproduktion, Prosign , RF-Labeltech  samt DMRI (Danish Meat Research Institute). Formålet med projektet har været at udvikle et nyt system til sikker identifikation, sporing og lokalisering af grise vha. langtrækkende RFID(Radio Frequency Identification)-teknologi specielt UHF-RFID (ultra high frequency). Projektet indebærer en række delopgaver herunder: Udvikling og test af et nyt elektronisk øremærke baseret på UHF-RFID Test af læsere hertil Valg af datastandard til kommunikation internt og eksternt Opstilling af system i svineproduktion til håndtering af elektronisk ID Læsning af elektronisk øremærke på slagteri Central logning af hændelser for den enkelte gris med henblik på sporing Der redegøres i det efterfølgende for aktiviteter og resultater inden for hver af disse delopgaver. Indledningsvis skal der gøres opmærksom på, at etablering af en serieproduktion af det testede øremærke lå udenfor Pigtrackers budget. Det blev tidligt i projektforløbet vurderet, at det var afgørende at få etableret en serieproduktion, da test af læsbarhed og holdbarhed ville være irrelevant 2\n3 for hjemmestøbte tags, medmindre der var tale om helt nye øremærker. Der har derfor løbende været taget kontakt til forskellige producenter af øremærker på det danske marked med henblik på igangsætning af en serieproduktion af et nyt mærke baseret på den nye teknologi. Dette lykkedes relativt sent i projektet, og et samarbejde blev etableret med firmaet TraceCompany . Primo 2011 lykkedes det at få en maskinel produktion af en prototype igangsat. På grund af det relativt sene tidspunkt for denne produktion i forhold til projektets plan var det nødvendigt at skubbe en række aktiviteter til 2011 herunder igangsætning af mærkning i en række testbesætninger. For en praktisk demonstration af pigtracker-systemet se projektets hjemmeside . I hele projektforløbet har der været en tæt kontakt mellem de deltagende testbesætninger herunder disses personale med henblik på at få evalueret teknologien under realistiske produktionsforhold. Dette betyder, at projektets konklusioner er solidt forankret i den danske svineproduktions kontekst. Materiale og metode Udvikling og test af nyt øremærke Systemets grundpille er det elektroniske øremærke til grisen. En stor del af Pigtrackers aktiviteter har været rettet mod denne del. Elektronisk identifikation af husdyr er i dag baseret lavfrekvent RFID. Øremærker baseret på UHF-RFID kræver en helt ny konstruktion. Som udgangspunkt har der været taget udgangspunkt i eksisterende almindelige øremærkemodeller uden RFID men med en påklistret chip. I projektets indledende faser blev forskellige chip-modeller testet for at se, om man kunne læse dem overhovedet i staldmiljøet se figur 1. Hovedkonklusionen på disse indledende tests var, at det er muligt at læse UHF-RFID i staldmiljøet. Figur 1: Øremærker med påklistret RFID-transponder. 3\n4 Næste step i processen blev tests af forskellige chip-modeller påsat et traditionelt plastmærke. I praksis blev der anvendt to øremærker, hvor det ene øremærkes gavldel er klippet af og smeltet fast ovenpå det andet øremærke med chippen anbragt mellem disse to plastdele (se figur 2). Selve støbeprocessen for øremærket (med eller uden chip) er en kostbar proces. Øvelsen var derfor at finde en chip, hvis dimensioner passede til de allerede anvendte plastforme. Efter forskellige tests var konklusionen, at Avery Denison AD-828 gav sikker læsning i miljøet. Se teknisk dokumentation her . Figur 2: Eksempler på prototyper af elektroniske øremærker. Hjemmelavet øremærke med transponder tv. Produkt fra Destron Fearing th. På trods af gode læseegenskaber for denne chip lykkedes det ikke at finde producenter, som var villige til at gå ind i en serieproduktion af dette mærke. Et komplicerende forhold var her, at chippens yderkant var for tæt på den varme plast under sammensmeltningen af de to plaststykker. Når dette skete blev chippen ødelagt. I praksis viste det sig da også, at disse øremærker ikke kunne holde ret længe, da den håndlavede sammensmeltning ikke var stærk nok til at modstå grisenes bid. Det lykkedes på et tidspunkt at få etableret kontakt til Destron Fearing, som er en af de førende øremærkeproducenter i verden. Fra dette firma fik vi en leverance af en lidt anden type tags se figur 2. Dette firma valget dog ikke at gå ind i en serieproduktion. Med etablering af samarbejdet med TraceCompany blev der udviklet et rundt øremærke som angivet i figur 3. Dette øremærke blev kommercielt tilgængeligt primo\n5 Figur 3: Den endelige version af det elektroniske øremærke. Øremærker måler 31 mm i diameter, og den er forsynet med en patenteret transponder, som er tunet til at kompensere for det tab i performance, som normalt iagttages når UHF-RFID befinder sig tæt på kropsvæv. Dette øremærke er efterfølgende blevet anvendt til test i 5 testbesætninger og på slagteri. Alle efterfølgende testresultater refererer således til dette mærke. Der er løbende hjemtaget andre øremærker primært produceret i Kina. Ingen af disse har dog haft tilfredsstillende performance sammenlignet med produktet fra TraceCompany. Holdbarhedsproblemer af elektroniske øremærker Holdbarhed og læsbarhed af tags påvirkes af en række forhold. En første forudsætning for fysisk holdbarhed og læsbarhed er, at plastsammensmeltningen holder i hele grisens levetid. Grise har stor tendens til at bide i inventar og i hinanden. Dette udsætter øremærkerne for en stor belastning, og det kan føre til, at der opstår revner i plast og fugt, som efterfølgende ødelægger selve chippen se figur 4. Ydermere er UHF-RFID meget påvirkelig for gødning/fugt, så man vil derfor ikke kunne opnå samme læseafstande med RFID-læsere, når øremærker er meget beskidte se figur 4. Figur 4: Elektronisk øremærke med nedsat læseevne pga gødningsforurening (tv) og beskadiget elektronisk øremærke pga bid (th). Forekomst af revner i de elektroniske øremærker blev erkendt over sommeren 2011 i elektroniske øremærker, som var anvendt i forbindelse med en klinisk afprøvning uden for Pigtracker projektet. 5\n6 Efterfølgende er der i løbet af efteråret 2011 blevet foretaget ændringer i ultralydssvejsningen af øremærkerne. Denne ændring ser ud til at have løst problemet. Dette undersøges i øjeblikket. Det er dog den generelle antagelse, at ovennævnte problemer opstår under specielle forhold, primært når grisene er meget aggressive og derfor bider hinanden. På basis af testbesætningernes anvendelse af øremærkerne er det den generelle opfattelse, at holdbarheden af disse mærker er som for de traditionelle ikke-elektroniske øremærker. Ved brug af øremærket er det endvidere observeret, at mærket kan sætte sig fast og blive flået af øret ved spidse vinkler i staldinventaret. Dette sker i enkelte staldsystemer, og problemet kan afhjælpes ved at fjerne disse vinkler i inventaret. Dette forhold udelukker således ikke generel brug af dette øremærke. Test af læsere til elektroniske øremærker Stationære læsere Der er testet en række forskellige læsere og læseropstillinger med henblik på at foretage aflæsning af flokke af grise f.eks. ved flytning. Efter en række indledende tests blev det valgt at anvende mærket Impinj  med 4 antenner. Valget af denne antennetype er begrundet i kombinationen af god læseafstand og høj læsesikkerhed. Opstillingen i gangarealet er vist på figur 5. Antennernes placering er ligeledes undersøgt. Der er lavet test med antenneplacering henholdsvis monteret på siden af væg og i loft. En række tests viste, at loftsplaceringen giver den højeste sikkerhed. Dette skyldes, at man derved minimerer risikoen for at grisens krop skjuler taggen for antennen. Der er opnået læseafstande med denne opstilling på op til 2 m. med læsesikkerhed >95 %. Da staldmiljøet generelt er meget aggressivt miljø på grund af staldluftens indhold af ammoniak, støv og fugt blev det besluttet at beskytte læseudstyret som vist i figur 5. Figur 5: Læseropstilling til stationær læser (bemærk touchskærm til betjening på væg) (tv). Boks til beskyttelse af læsemodul (th). 6\n7 I forbindelse med tests af med stationære læsere er læseevnen løbende blevet forbedret. Læseevnen er nu så god at tags i nogle tilfælde læses gennem murene. Dette betyder, at grise, som ikke flyttes, også bliver registreret under flytteproceduren. I disse tilfælde er det nødvendigt med en afskærmning af væggen med en tynd metalplade eller lignende. Håndholdte læsere Der er foretaget test af en række håndholdte læsere specielt Psion  og Nordic ID . Sidstnævnte har en bedre læseafstand, men Psion-modellen blev valgt, fordi den fylder mindre. Læseafstand med Psion er maks. 40 cm, mens læseafstand med Nordic ID er ca. det dobbelte. For begge typer gælder, at der er muligt at justere læseafstanden f.eks. ved behov for individuel identifikation. Software til datahåndtering Med henblik på at få feed back på brug af systemet i testbesætningerne er der blevet udviklet software til registrering og visning af data både på den håndholdte scanner og på touchskærme til de stationære læsere. Som det ses af figur 6, er det muligt at foretage en række registreringer på den håndholdte scanner f.eks. vejning, død, medicinering og flytning. Den stationære læser fungerer primært som en logistisk enhed, dvs. den registrerer og viser flytninger internt på bedriften. Inden grisene går forbi læseren, indtastes på touchskærm til hvilken sti grisene flyttes til. På figur 6 er 20 grise flyttet til sti k8-6. Figur 6: Skærmmenu til dynamisk registrering og visning af grisenes placering (tv). Anvendes på touchskærm ved stationær læser. Skærmmenu til håndholdt læseenhed (th). Hvis grisene skal forlade besætningen trykkes på ikonet med lastbilen, og grisene er nu ikke længere registreret på lokaliteten. Via skærmen er det muligt at foretage gruppevis registreringer af f.eks. dyrenes vægt ved flytningen. 7\n8 Mærkning af grise i Pigtracker I Pigtracker er der mærket og oprettet i alt grise i 5 testbesætninger fordelt på 2000, 3169, 5703, 4414 og 1506 dyr. Det store antal mærkede dyr ligger udover Pigtracker-projektets behov. Dette skyldes, at producenterne har ønsket at lave en glidende overgang fra testmærkning til løbende mærkning af dyr i eget datasystem for at undgå dyr, som ikke havde elektronisk mærkning i overgangsperioden. Læseafstand i Pigtracker-projektet Resultaterne i Pigtracker viser, at læseafstandene er meget tilfredsstillende med UHF-RFID. Helt generelt er der under praktiske forhold behov for en passende læseafstand. Meget lang læseafstand vil oftere resultere i manglende præcision, da man jo risikerer at læse de forkerte grise f.eks. læsning af grise gennem betonmur ved flytning eller læsning af de forkerte numre, når man skal læse individuelle grise med den håndholdte scanner. Kortere læseafstand betyder i regelen højere læsesikkerhed. Resultater og erfaringer fra test af læsning i Pigtracker-projektet kan generelt opsummeres: Læseafstand med stationære læsere er på ca. 2 m. med en læsesikkerhed på >95 % Læseafstand med håndholdt scanner varierer mellem 30 og 100 cm UHF-øremærker med større antenneareal vil, alt andet lige, have bedre læseegenskaber end der opnået med øremærket med en diameter på 31 mm. Dette blev bekræftet i den indledende test i projektet, ligesom det løbende er blevet konfirmeret ved hjemtagning af bl.a. kinesiske UHF-produkter. Generelt er UHF-RFID meget påvirkelig overfor væsker. Læsesikkerheden under praktiske produktionsforhold påvirkes derfor af en række forhold: UHF-RFID kan ikke trænge igennem kropsvæv. Læsning forudsætter derfor fri luft mellem øremærke og antenne i en kort periode, mens grisen er i læsefeltet. Hvis grisene klumper sammen under antennerne, vil nogle af grisene derfor ikke blive læst. Læsbarhed øges, hvis øremærket er i bevægelse. Dette sker naturligt i praksis. De ovenfor nævnte læseafstande gælder for intakte øremærker. Ved revner i plast vil fugt nedsætte læseafstand eller helt ødelægge chippen. Dette understreger behovet for en god holdbarhed af øremærkerne. Organisk forurening og fugt nedsætter læseafstand specielt for de lange læseafstande Tæt kontakt mellem ørets væv og det elektroniske øremærke detuner taggen og læseevne nedsættes. Dette betyder i praksis at mærket ikke må sidde tæt ind mod øret (det runde øremærke). Heraf følger også, at gavlformede øremærker generelt vil have højere læseafstand og læsesikkerhed end runde. Dette blev konfirmeret i de indledende undersøgelser i projektet. Omvendt vil der være større risiko for beskadigelse af de gavlformede mærker. 8\n9 Ovennævnte forhold har størst betydning ved de stationære læsere, hvor det i nogle tilfælde kan være nødvendigt at sænke antenner for at læse 100 %. Alternativt kan man lade grisene opholde sig lidt længere tid under antenner. Jo længere opholdstid jo større sandsynlighed for aflæsning. Med en læseafstand på lidt over 2 meter er der opnået den afstand, som netop muliggør montering af antenner i loftet, så antenner ikke fysisk generer personalet i gangarealer, ligesom vask af gulv og vægge kan foregå uden at ødelægge læseudstyr. Ved de håndholdte scannere er det muligt at justere læseafstand ved f.eks. meget beskidte mærker, således at alle grise kan læses. Den håndholdte scanner er endvidere blevet anvendt til at identificere grise, som evt. ikke er blevet læst af den stationære læser. Den fremtidige udvikling af teknologien vil sikkert muliggøre endnu længere læseafstande. Under praktiske forhold er det dog ønskeligt også at have en rimelig præcision i læsningen, således at man f.eks. ikke læser gennem betonvæggen i gangarealet og derved får fejl i logistikken i besætningen. Med de fysiske betingelser i en svinestald er de opnåede læseafstande og læsesikkerheden derfor meget tilfredsstillende. Valg af datastandard Elektronisk identifikation af husdyr følger i dag en række vedtagne standarder udstukket af ICAR (International Committe of Animal Recording)  specielt herunder ISO11784 og ISO Disse standarder bygger alle på anvendelse af lavfrekvent RFID til identifikation af husdyr. UHF-RFID teknologien anvender andre ISO standarder specielt EPC-standarden (Electronic Product Code). Med anvendelse af UHF-RFID til identifikation af husdyr er der derfor grund til at genoverveje datastandarden til husdyridentifikation. En række yderligere forhold taler herfor: ISO11784 er ikke en fremtidssikret datastandard til identifikation af husdyr på grund af for lidt dataplads ISO11784 anvendes kun til identifikation af husdyr og ikke andre varetyper Der findes ikke en samlet standard til identifikation af levende produkter fra produktionssted til forbrugssted I Pigtracker blev der derfor tidligt i forløbet truffet beslutning om at anvende EPC . Valget af denne standard er begrundet ud fra, at dette er den foretrukne standard til identifikation af varer internationalt fra produktionssted til forbrugssted. Valget af denne standard vil derfor være en fremtidssikret standard til identifikation af grise i en stadig mere globaliseret verden, hvor udveksling af data vil være et nøglekrav ikke bare internt i landbrugets produktionskæde men også generelt i fødevaresektoren. I figur 7 er der lave en skitse, som viser forskellen mellem den eksisterende standard til husdyridentifikation (ISO 11784) og Pigtrackers forslag til ny nøgle til husdyridentifikation. Denne følger specifikt opbygningen af et SGTIN (serialized global trade identification number). 9\n10 Figur 7: Sammenligning mellem eksisterende datastandard til identifikation af husdyr og EPC datastandarden. Som det fremgår af figur 7, så er der væsentlige forskelle på de to datastandarder, hvoraf den væsentligste er antallet af cifre, som muliggør en unik identifikation af grise mange år ud i fremtiden. I den endelige version er det valgt at undlade brug af CHR og landekode, hvilket yderligere frigør plads til løbenummeret. I tillæg hertil er der anvendt lokalisationskoder for de enkelte lokaliteter på de forskellige testbedrifter. De såkaldte SGLN (serialized global location number). Med disse valg er der i Pigtracker anvist en global datastandard til unik identifikation og lokalisation af levende dyr, hvilket er en forudsætning for hele systemets funktion. Internationale guidelines til anvendelse af EPC-datastandarden til husdyr er udarbejdet bl.a. på basis af ovst . Registrering af grise på slagteri Opstilling af læseudstyr Slagterierne vil være interesseret i aflæsning af øremærker i forbindelse med ankomst til slagteriet. Her vil dokumentation af de præcise antal leverede svin pr. læs være et kvalitetsmål. Et andet kritisk kontrolpunkt på slagteriet er efter hårstøderen, hvor grisen hænges på hængejern. En læsning ved hårstøderen vil give slagteriet mulighed for at overføre de individuelle oplysninger fra primærproduktionen til slagtekroppen via hængejernet. Testen omfattede derfor samtidig læsning af øremærke og hængejern og aflevering i en database. På slagteriet blev der anvendt 2 læsere fra Siemens RF670R, med en IP på 65, som på testtidspunktet var den eneste løsning udviklet til industrielt miljø og med højt IP. Øremærkerne var alle støbte prototyper fra TraceCompany A/S, som blev leveret af projektet. 10\n11 Antennerne i stalden blev i første undersøgelse placeret ved læsserampen, hvor slagtesvin fra en svinetransport vil være isoleret fra øvrige svin. Der kan derved ikke læses svin fra andre svinetransporter. Der blev benyttet 4 antenner, som blev monteret på et stålbeslag over aflæsserampen se figur 8. Figur 8: Stationær læser ved læsserampe (tv). Kobling af grisens øremærke og slagtenummer på slagtelinien (th). 2 antenner blev monteret ud for grisenes ører med henblik på at koble grisens øremærke med slagtenummeret på slagtelinien. Læseafstanden var mindre end 45 cm. Resultater Ved test på slagteri blev der dels anvendt helt nye tags, som blev sat på grisene under selve slagtningen, dels blev der anvendt tags, som havde været anvendt i en klinisk afprøvning. Læserplacering ved rampe er ud fra en teknisk betragtning ikke en optimal løsning, da området er omgivet af jernkonstruktioner, blandt andet er gulvet og væggene delvist af jern. Læseresultatet i dette område var som forventet også ringe (< 10 %) på grund af kombination af antenneplacering og de tidligere nævnte problemer med revner i ultralydssvejsningen (test på slagteri blev gennemført inden disse problemer blev løst). Det er velkendt, at der under slagteprocessen tabes øremærker når grisenes børster skrabes af. Dette gælder både for almindelige øremærker og de elektroniske. Tabet i denne proces ligger på 5-10 %. Dette blev konfirmeret under test. Ved stødbord/leverandørterminal blev der opnået læsesikkerhed i intervallet % af de øremærke, som nåede frem til læser. De blev alle linket sammen med hængejerns-id. Dog blev nogle øremærker linket sammen med det forkerte hængejern på grund af taktproblemer mellem conveyor og RFID-udstyr. Sammenkædning af øremærke-id og hængejerns-id er dog ikke 100 %. 11\n12 Holdbarhed af læseudstyr under slagteriforhold Holdbarhed af læseudstyr udgør en speciel udfordring et hårdt slagterimiljø. Siemens-antennerne med en IP på 65, som betyder: "Der ikke må kunne trænge støv ind i materiellet (6) og vand fra et strålerør rettet mod kapslingen fra enhver retning må ikke have nogen skadelig virkning (5)" blev siddende ved stødbordet i en længere periode for at vurdere egnethed i slagterimiljøet. Effekten og læsningen blev ringere med tiden, og efter 2 måneder kunne antennerne ikke benyttes mere, da de var blevet ødelagt ved rengøringen i området. Der er således behov for på slagteriet at etablere en afskærmning lignende den, som blev foretaget i testbesætningere se figur 5. Konklusioner De opnåede læseresultater på slagteriet kan endnu ikke leve op til den sikkerhed, som opnås med den anvendte skinketatovering af grisene. Læsning af UHF-RFID-øremærker på slagteri stiller store krav til antenneudstyrets IP og egnethed til industridrift, og især jernkonstruktioner i staldområdet kan vanskeliggøre læsningen. En sikker identifikation på slagteriet forudsætter først og fremmest, at øremærkernes performance er intakt, når grisen ankommer til slagteriet. De prototyper, som har været anvendt til test på slagteriet, har ikke kunnet leve op til dette krav. Dette har påvirket resultaterne negativt. Endvidere ligger der en stor udfordring i at læse grisene på kæden, når de passerer meget tæt forbi hinanden. Dette stiller store krav til læsningens præcision. På baggrund af resultaterne i dette projekt kan der gives følgende forslag til forbedring af læsesikkerheden på slagteriet: Læsning af tag skal ske umiddelbart efter aflivning(afblødning). Herved sikres identifikation af de grise, som får øremærket revet af i hårstøder. Der opsættes ligeledes sensor som registrerer hver slagtekrop som kører forbi. Herved fås en datastreng som indeholder: RFID (hvis gris har et elektronisk ID)/eller tom plads hvis gris ikke har elektronisk ID, tid. Efter hårstøder opsamles løbende data fra læsning af hængejernskrogene fra slagteriets eget datasystem Efter hårstøder etableres endnu en sensor og en RFID-læser. Øremærke sættes som hovedregel i f.eks. højre øre, og kroppen vendes så højre øre vender mod læser. På denne måde optimeres læsningen. Efter identifikation af den første gris i kæden kan ovennævnte tre datastrenge kobles sammen og et link mellem slagtekrop og levende ID vil være etableret. På basis af rækkefølgen af grise med RFID inden hårstøder kan grise, som har mistet tag i hårstøder, identificeres. 12\n13 Det vurderes således at der med denne model vil være muligt med ganske få omkostninger at etablere en fremtidig dataudveksling mellem slagteri og den levende produktion på individniveau. Den centrale server Et væsentligt og centralt element i PigTracker er at skabe datamæssig sammenhæng mellem registreringer på individniveau for udvalgte parametre. I Pigtracker er målet at skabe en sammenhæng for den enkelte gris fra fødsel og frem til grisen er slagtet og klar til opskæring. Det var formålet med arbejdspakke 4 at udvikle en central web-baseret database baseret på opensource systemer, hvori data fra testbesætninger kunne gemmes. Databasen skal give mulighed for at bestemme grisens placering på produktionsenheden som eksempel stald-sektion og stinr, flytninger indenfor enheden og mellem enheder og endelig individuelle hændelser for det enkelte dyr. Databasen kommer derved til at fungere som et sporings-system eller et trackingsystem (PigTracker) og et system til dokumentation. Under arbejdspakke 4 er der udviklet en database som via åbne standard web-services muliggør registrering og udveksling af data på individniveau mellem de selvstændige parter i grisens livsforløb. Systemet har været i drift siden 5. april 2011 og har eftervist en sikker registrering af grise på 5 lokationer. I alt er der foretaget mere end hændelsesregistreringer. Figur 8: Dataflow i Pigtracker-systemet. I figur 8 ses et diagram over dataflowet i Pigtracker. Identifikationsnumre tildeles hver enkelt besætning, som igen giver besked til central server om oprettelse. Ved oprettelse af dyr lokalt tildeles hver gris et EPC nummer (et SGTIN nummer), og der laves et link mellem EPC nummer og grisens 13\n14 visuelle ID i producentens managementsystem. Sidstnævnte nummer er så det nummer der vises i PDA'ens display. Hændelser på den enkelte bedrift registreres ligeledes centralt herunder oprettelse, flytning, medicinering og oprettelse. Den centrale server vil således kunne opfylde en række interessenters ønsker: Lagring af data fra den enkelte bedrift Myndighedskrav i relation til sporing, smitte, miljø Handel med levende dyr indbyrdes mellem producenter i Danmark og til eksport Kommunikation mellem producent og slagteri og evt. videre ud i forarbejdningskæden Der er endvidere etableret dataforbindelse med slagteriet og den centrale server. I tabellerne 1 og 2 er der eksempler på data. Identifikationen af grisen er SGTIN og ID på slagteri er SlagteID. Der er endnu ikke etableret dataforbindelse mellem de allerede anvendte datasystemer på bedriften og Pigtracker. Tabel 1: Oprettelse af gris ID (tildeling af SGTIN) Tid SGTIN Hændelse Lokation :02: c93245a434d000000b2 Ind besætning/afdeling (født) :02: c93245a434d Ind besætning/afdeling (født) :02: c93245a434d b Ind besætning/afdeling (født) :01: c93245a434d000001ce Ind besætning/afdeling (født) 168 Tabel 2: Link mellem SGTIN og slagtenummer Tid SGTIN slagteid Hændelse Lokation :51: C93245E6C8D000005C A HængeID: Stukket, død ved slagtning Danish Crown Horsens :53: C93245E6C8D000007B6 HængeID: 5146 Stukket, død ved slagtning Danish Crown Horsens :47: C93245E6C8D A HængeID: Stukket, død ved slagtning Danish Crown Horsens Resultater og diskussion I Pigtracker var der to hovedmål nemlig at udvikle og teste UHF-RFID til brug i svineproduktionen samt at udvikle et system til online tracking af grise. Pigtracker-projektet har udviklet et elektronisk UHF-RFID-øremærke, som har vist en tilfredsstillende holdbarhed efter brug i en række testbesætninger. Under brug af disse mærker er der sket løbende rettelser i konstruktionen. Læsbarheden af disse mærker har været meget tilfredsstillende, således at man med håndholdt læser kan læse tags op til en afstand op til ca. 100 cm (afhængig af model) og med stationære læsere kan læse tags op til 2 meters afstand. Det skal dog understreges, at evnen til at bevare læseevnen over 14\n15 længere tid (mere end 6 måneder) af praktiske grunde ikke er blevet undersøgt i Pigtracker. Der udestår således stadigvæk en række undersøgelser til at dokumentere holdbarhed af tags i hele grisens levetid. På den enkelte bedrift er der udviklet software, som på basis af læsninger af grisens nummer, automatisk registrerer og opdaterer grisens fysiske lokalisering indenfor bedriften. Data vedr. hændelser for den enkelte gris er logget centralt på en server, hvorved man indhente data fra den enkelte gris. Produktionen af øremærket er sat i gang af en kommerciel leverandør, og prisen på dette mærke er pt. 5,25 kr. Denne pris er under halvdelen af prisen for et øremærke med den allerede eksisterende teknologi til elektronisk mærkning af husdyr og kun få kroner over prisen på et mærke uden elektronisk chip. Dette viser, at der er en betydelig økonomisk fordel ved UHF-RFID. Med hensyn til læsning på slagteri udestår der fortsat en række udfordringer, som primært relaterer sig til det forhold, at tag-performance skal være i top, hvis man skal have 100 % læsning i slagterimiljøet. I løbet af projektperioden er resultater løbende afrapporteret ved en række møder og konferencer i ind- og udland. Disse møder og konferencer har været afholdt både i snævert landbrugsfaglig sammenhæng og i forbindelse med generelle RFID præsentationer. Projektet er endvidere omtalt i Rfidjournal , som er et globalt forum for RFID-teknologien. I projektperioden er der endvidere dannet et internationalt fagligt netværk for anvendelse af UHF-RFID til husdyridentifikation . Projektets resultater er endvidere afrapporteret i en række fagblade såsom: Landbrugsmagasinet Svin, Hyologisk tidsskrift, Dansk Veterinærtidsskrift og Dyrlægen. Projektet er endvidere blevet omtalt i en række artikler i dagspressen. Konklusion På baggrund af ovenstående resultater kan det derfor konkluderes, at hovedmålene med Pigtrackerprojektet er nået. Konklusionen understøttes af meget positive tilbagemeldinger fra de deltagende testbesætninger, hvilket yderligere styrker troen på en fremtidig anvendelse af teknologien. På baggrund af disse resultater har Videncenter for Svineproduktion besluttet at anbefale brug af UHF-RFID til fremtidig elektronisk mærkning indenfor dansk svineavl. Det forudses at brugen af denne teknologi vil forplante sig videre ud i produktionsbesætningerne. Der er endvidere indgået aftale med GS1 om brug af EPC-datastandarden til nummerering af grisene. Svineproduktionen følger således de gældende standarder for UHF-RFID i andre brancher. Der arbejdes endvidere med UHF-RFID indenfor forsøgs- og udviklingsområdet, hvor teknologien anvendes til automatisk vejning (med logning af individuelt ID i vægten), adfærdsovervågning hos 15\n16 fritgående dyr, ligesom brugen af UHF-RFID generelt har igangsat overvejelser omkring digitalisering af data indenfor svineproduktionen ikke kun ved identifikation af grise. Pigtracker-projektet har været med til at rette opmærksomheden mod en alternativ teknologi til husdyridentifikation. Da gældende internationale standarder for husdyridentifikation foreskriver brug af lavfrekvent RFID, ligger der naturligvis en stor opgave i at gøre kommercielle firmaer interesserede i at anvende UHF-RFID. Med beslutningen om at anvende UHF-RFID i dansk svineavl er der taget et vigtigt skridt til at gøre dette område kommercielt interessant. UHF-RFID er i mange år blevet anvendt i andre brancher. Anvendelse af UHF-RFID i landbruget giver derfor oplagte fordele i forhold til en fortsat teknologiudvikling og i forhold til aktuel prisudvikling på chips og læseudstyr. Hertil kommer, at der med Pigtracker er åbnet op for mulig anvendelse af UHF- RFID til andre husdyrarter og også i andre lande. Anvendelse af en ny datastandard til identifikation og sporing inden for landbruget vil øge mulighederne for synergi og kommunikation generelt indenfor fødevaresektoren. Referencer               16


Om Rosenvand | Cosmos Co Shop\nOprindelig blev rosenvand anset for at være et affaldsprodukt fra produktionen af den eksklusive og dyre rosenolie. Hvem der opdagede rosenvandets gode egenskaber, det melder historien intet om, men noget tyder på, at det enten var bulgarerne, tyrkerne eller perserne, som fik øjnene op for det meget lyse røde vand med de mange gode egenskaber. I hvert fald er rosenvand blevet et hit i mange lande, men også i mange brancher. Den anvendes både til madlavning og bagning, indenfor kosmetikindustrien, samt indenfor helse og velværd.\nRosenvand er i dag et biprodukt ved produktionen af rosenolie, dette kaldes også et samprodukt, hvor der produceres flere ønskede produkter ved samme produktion. Det er dog rosenolien, som er hovedproduktet, selvom rosenvandet vinder mere og mere frem over hele verden. Det er fra den oliebærende rose Rosa Damascena, også kendt som ”Queen of Flowers”, at rosenolie destilleres, og det er fra denne destillation, at rosenvand kommer. Det er nemlig det vand, hvori roserne koges, som efter endt destillation bliver til den ægte og rene rosenvand.\nVanddampdestillation er en meget gammel teknik, måske den første form for destillation. Det foregår på den måde, at roserne kommer ned i en stor kedel eller tank, hvori der fyldes mange tusinde liter vand, hvorefter mange hundrede kg rosenhoveder eller rosenblomster tilsættes. Vandet bringes i kog, og rosenblomsternes parfumeolier, også kaldet æteriske olier eller essentielle olier, forlader derefter destillationskedlen sammen med vanddampene. Efter kondensering / kondensation, en proces hvor olien går fra gasform til væskeform, opnås den færdige og rene rosenolie, som er verdens absolut dyreste olie uden sammenligning.\nDestillationen af rosenolie foregik før i tiden kun i få lande, herunder Bulgarien, Tyrkiet, Marokko og Kina, men i dag produceres den i mange lande, hvilket især skyldes, at den er eksklusiv og dyr. I 2014 koster en liter rosenolie over 80.000 kr, og vil du have deluxe rosenolien, skal du være klar til at betale i omegnen af 250.000 kr pr liter.\nRosenolien er rig på stoffer, som gavner menneskets hud, hår og sjæl, men den er meget dyr, og den er ligeledes meget koncentreret, hvorfor den skal blandes op i forholdet 1 til 99, da brug ellers kan medføre allergiske reaktioner, kløe eller udslæt.\nRosenvand derimod er klar til anvendelse, når det tappes af de store kedler efter endt destillering. Vandet har absorberet en masse gode stoffer fra rosenolien og rosenblomsterne, hvilket er årsagen til, at vandet har en masse gode egenskaber, og kan anvendes i en masse sammenhænge, når det gælder pleje af især huden, øjnene og håret. Rosenvand er især kendt for, at have beroligende egenskaber. Derfor er vandet også meget anvendt indenfor hudpleje og skønhedspleje, hvor det i flere lande er en del af den daglige plejerutine. Vandet kan nemlig anvendes af alle hudtyper, dog er det især godt mod tør, følsom og aldrende hud, hvor rosenvandets egenskaber for alvor kan komme til gavn.\nRosenvand har antiseptiske egenskaber, altså bakteriehæmmende eller bakteriedræbende egenskaber, hvorfor vandet både kan rense huden, samtidig med at det har en beroligende effekt på huden.\nDerudover har rosenvand milde astringerende egenskaber, hvilket vil sige, at den medvirker til at stramme huden op. Disse egenskaber kan ikke sammenlignes med f.eks Barbary Fig Kaktus olien eller argan olien, men rosenvand vil passe perfekt ind i en daglig pleje rutine med disse to gode olier. Rosenvand har ligeledes traditioner for at blive brugt i madlavning og bagning.\nIsær i flere brødtyper er vandet godt, men også i mange forskellige kager og småkager, herunder brunkager, kan rosenvandet indgå som en supplerende ingrediens. Desuden er vandet en vigtig ingrediens i tyrkish delight, som er en speciel form for tyrkisk slik. Der er ikke de store traditioner for at anvende rosenvand i hverken madlavning eller bagning i Danmark, hvilket måske skyldes, at rosen Rosa Damascena, ikke er særlig udbredt her i landet, men vandet bliver alligevel anvendt i flere brunkage opskrifter, ligesom det indgår i den del opskrifter på marcipan. Enten som en ingrediens, eller til at hælde over den knuste mandler, så de ikke blive tørre og kedelige under produktionen.


Vendsyssel Elite Badminton: Yao Jie og Camilla Sørensen spiller damedouble i Værløse\nYao Jie og Camilla Sørensen spiller damedouble i Værløse\nTrods 5-1 sejren over Gentofte i sæsonpremieren er der foretaget store ændringer på VEB's hold til torsdagens udekamp mod Værløse.\nMest bemærkelsesværdigt er det, at de to singlespillere Camilla Sørensen og Yao Jie er sat sammen i damedouble. Det betyder, at Rikke Axelsen kastes for løverne i damesingle mod Tine Baun, mens Maiken Falk Hoffmann spiller mixeddouble med Thomas Laybourn.\n- Med denne opstilling er der fem kampe i spil i stedet for kun fire. Desuden er det vigtigt for os at se, hvad Camilla og Yai Jie kan præstere sammen i damedouble, siger VEB's sportschef, Peter R. Jensen.\nSe de to holdopstillinger her.\nTina Baun er megafavorit mod Rikke Axelsen, og Camilla Sørensen og Yao Jie må påtage sig favoritværdigheden mod Tinna Helgadottir og Josephine Van Zaane.\n- Ja, på papiret er vi favoritter i damedouble, men lad os nu se, om Camilla og Yao Jie kan få det til at fungere. Det håber vi selvfølgelig, udtaler Peter R. Jensen.\nHan bruger ordene "sindssygt svær" om sæsonens første udekamp. Især ubesejrede Peter Mikkelsen skal vise sit værd i anden herresingle mod formstærke Mikkel Mikkelsen. Den unge Værløse-spiller imponerede i weekenden, da han besejrede Rasmus Fladberg i Grand Prix-turneringen i Aarhus. Det bliver yderst interessant at følge opgøret mellem den unge, fremadstormende Mikkelsen og den ældre, eks-topspiller Mikkelsen.\nI første herresingle venter klassikeren mellem Kasper Ipsen og Eric Pang. VEb's hollænder har vundet de seneste par kampe, men inden da havde Værløse-spilleren et lille overtag.\nI herredouble skal Nikolaj Overgaard og Zvonimir Durkinjak, som jo overlevede syv matchbolde og vandt deres kamp mod Gentofte, igen op mod Anders Kristiansen og Rasmus Mangor Andersen. Værløse-parret vandt knebent i ligakampen i sidste sæson, men VEB trak det længste strå i det efterfølgende Golden Set.\nI mixeddouble spiller Thomas Laybourn denne gang sammen med Maiken Falk Hoffmann, som er skiftet til VEB fra Randers. Her har Værløse - i forhold til holdets overraskende 4-3 sejr over de danske mestre fra Team Skælskør/Slagelse - forstærket sig, idet Maria Helsbøl spiller sammen med René Mattisson.\n- Med al respekt for Rikke Axelsen står det 1-0 til Værløse, inden vi går i gang. Jeg anser resten af kampene som åbne, så der venter os en spændende aften, mener Peter R. Jensen.\nKampen spilles i Værløse-hallerne og ikke i Farum Arena som de foregående år.


Rob Lowe deler sin 'Tiger King' som Rob Exotic - Historier\nRob Lowe deler sit 'Tiger King' udseende og siger, at han arbejder på en tilpasning — 2021\nAlle ser ud til at se på Tiger King dokumentar på Netflix lige nu. Skuespiller Rob Lowe indrømmede, at han var meget interesseret i showet. Han postede endda fotos af sig selv klædt ud som Joe Exotic, en af stjernerne i Tiger King . Rob kaldte billederne 'Rob Exotic' og siger, at han arbejder sammen med Ryan Murphy om en tilpasning.\nRyan Murphy er skaberen bag shows som f.eks amerikansk gyser historie og Glee . Rob sagde, ”Ryan Murphy og jeg vil udvikle vores version af denne vanvittige historie. Bliv hængende!' Mange berømtheder kommenterede billedet, mange begejstrede for projektet. Andre virkede lidt forfærdede.\nRob Lowe klæder sig ud som Joe Exotic fra 'Tiger King'\n'Rob Exotic' / Instagram\nUndersøgelse Discovery Channel har annonceret de arbejder på en efterfølger til dokusserierne. Det vil også spille Joe, men vil fokusere mere på Joes rival Carole Baskins mand, Don Lewis, forsvinden.\nRELATEREDE : Rob Lowe sælger sit enorme palæ for $ 42,5 millioner - se de fantastiske fotos\nlille hus på præriefigurerne dengang og nu\nRob Lowe som 'Tiger King' stjerne Joe Exotic / Instagram\nInvestigation Discovery udgav en erklæring om projektet. De sagde , “Seerne er forståeligt nok nittet af Netflix 'S' Tiger King ', men de millioner af ægte kriminelle fans over hele verden havde lyst til mere. ID er det perfekte sted at finde den uundgåelige efterfølger til dette drama - med en forsvundet mand, en hitmand og den ulovlige forretning med eksotiske dyr. Det er på tide at lade katten komme ud af posen og tage fat på de langvarige spørgsmål, som seerne kræver, at de bliver besvaret. '\nHvilken Tiger King opfølgningsprojekt er du mest begejstret for? Hvordan ser Rob ud som 'Rob Exotic?'\nElvis Presleys barnebarn deler sjældent foto af sin far\nUanset hvad der skete med Karen Grassle, Caroline Ingalls fra 'Little House On The Prairie'?\n14 bedste film om nytårsaften og nytårsdag\nUanset hvad der skete med Linda Evans, Krystle Carrington From 'Dynasty'?\nUanset hvad der skete med Suzanne Crough, Tracy fra 'The Patridge Family'?\ngjorde bea arthur som betty white\ndesi arnaz jr kone dør\nalle mine børnestjerner\nen million dollars mand kastet\nRonald Reagan kode navn


Brit Floyd klemte sig ind i København\nfoto Savas Karakaplan DR Konsert Huset Studie 1 Live Nation\nEn intimkoncert med stor lyd, gigantisk lyssætning og top-moderne video-projektioner. Som jeg kender og elsker DR-koncerthuset og lobbyen som ståplads til en koncert med Pink Floyd tribiute giver mig hjertebanken allerede på vej ud af døren til koncerten.\nJeg kender mange Pink Floyd showbands, både danske, går aldrig glip af deres shows i København, og udenlandske. Første gang vil jeg opleve'så kaldte verdens bedste Pink Floyd tribute band.\n40 års jubilæum for "Animals" med gentagende og højtlydende orkestrale højdepunkter giver rum til at nyde bløde akustiske guitars og tilbage igen til det rytmiske med tempo.\nMeget fint varierende tempo og med lange soloer, som skærer igennem og rammer lysshowet dansende i salen.\nBrit Floyd spiller nøjagtig som Pink Floyd gjorde. En der har hørt Pink Floyd kun én gang og ikke kender bandmedlemmerne kan nemt tro at have mødt op til en Pink Floyd koncert. Fra timinger til sound og effekter er Brit Floyd et must see band.\nMen på en anden side er det too much imitation. Selve Pink Floyd ville have været mere eksperimenterende, når de spiller live. Der mister lytterne en del af fornøjelsen ved koncertoplevelsen, hvilket jeg er enig med mange Pink Floyd fans i. Men igen så spiller de ekstremt rent.\nDeres ny guitarist Edo Scordo fungerer godt med bandet. At Gilmore savnes under guitarsolo er kun godt. Nogen vil mene at coversange fra Animal blev spillet så godt så man tror det er løgn.\nSelvom bandet var nødsaget til en kort pause pga. tekniske problemer, kom de godt tilbage med mesterværker fra ”The Dark Side of the Moon”, ”Wish You Were Here”, ”The Wall” og ”The Division Bell”.\nDet var en fornøjelse at se Brit Floyd spille i København under deres Immersion World Tour 2017. Jeg er helt med på at Pink Floyd fans som målgruppe er meget passende til DR-Koncerthuset, men som jeg ser dem, hører de til et andet spillested med mere plads og en større scene hvis skulle opleves i full size.


Bænken - filmdatabase.dk\ni biografen 10-11-2000\nBænken er et gribende menneskeligt drama, og selv om filmens instruktør og manuskriptforfatter Per Fly ikke bryder sig om genrebetegnelsen "socialrealistisme", så er Bænken altså en socialrealistisk film i ordets bedste forstand. Dermed mener jeg en nøjagtig skildring, der tager afsæt i virkeligheden og aldrig bliver pladdersentimental eller overdramatiserende.\nHovedpersonen Kaj sidder ofte på bænken sammen med de andre drankere og bistandsklienter. Han har for længst opgivet at genvinde livsmodet og selvrespekten, da en ung kvinde med sin lille søn Jonas flytter ind i boligblokken ved siden af Kajs. Det er hans datter Liv, som han ikke har haft kontakt med i årevis.\nLiv er flygtet fra et voldeligt ægteskab og genkender ikke sin far, da han og drukkammeraten Stig hjælper hende med at flytte ind på et værelse hos Kim, en specialestuderende, der senere viser sig at være rablende skør. Siden tjener Kaj og Stig et par håndører ved at passe Jonas, men Kaj tøver stadig med at give sig til kende, for så følger der automatisk ansvar, forpligtelser og følelser med. Følelserne er der dog alligevel, så Kaj beslutter sig for at løbe linen ud, men da han fortæller sandheden, bliver Liv rasende og slår hånden af ham. Det bliver begyndelsen til en selvdestruktiv druktur, som først ophører, da Liv ringer forslået fra hospitalet for at bede Kaj om at tage sig af Jonas og sørge for, at hendes mand ikke får fat i ham. Med en sidste kraftanstrengelse tager Kaj ansvaret på sig.\nBænken er en seværdig og nuanceret film med forrygende spil af Jesper Christensen som Kaj.\nKim Leona og Per Fly.\nSarah Boberg Connie


canada goose windermere – Canada Goose Vinterjakke Dame,Canada Goose Vinterjakke Børn,Canada Goose Jakke\nUdgivet i 3. november 2019 Tags canada goose blå, canada goose mænd, canada goose windermere\nDer er en linje i Funny Girl som talt af Barbra Steisand: ‘Dupe er en dope eller dope er en dupe?’ Vi kan håbe, at minoritetsaktionærerne hverken https://en.wikipedia.org/wiki/Canada_goose er dopes eller dupes, og vil sætte den bedste kamp, de kan. Man må tro på, at denne budproces lige er begyndt.\nEfterhånden som dagen skrider frem, canada goose windermere\nhar jeg citronte, kamille og undertiden gingerte. Jeg finder te meget beroligende og afslappende i modsætning til kaffe, som altid holder dig opmærksom. Lederskab handler om at have mod til at prøve nye ideer, skubbe konvolutten og finde nye / bedre måder at nærme sig til ting. Mit yndlingsordsprog om dette går som sådan: ‘Du vil altid savne 100% af de pladser, du ikke svinger på.’.\nOgletree klæbte en livsbeserver, noget han aldrig bærer under fiskeri, Vanderhoop skød en flare, der blev spottet af en lobsterman, der kort var gået over dækket for at ryge en cigaret. Den eneste intrige torsdag var, da en canada goose heli arctic\nhavmåge snurrede agnen, før den sank og blev rullet ind med stykket pogie https://www.canadagoosevinterjakke.nu i hans næb ..\nSådan var kirkens magt og ærkebiskop John Charles McQuaid, at staten bøjede sig for sine krav, og dømmede ansvaret for mødrene og babyerne til nonnerne. For dem var det ikke kun et spørgsmål om synd og moral, men en af pund, shillings og pence.\nDesværre er denne foreslåede lov ikke rent faktisk sjov og spil med kommisserne. Det er faktisk et af de mest ulovlige stykker af lovgivning, som nogen ikke-egentlig totalitær har foreslået hidtil. Jeg vil tilføje, at jeg ikke tror, at Gini figur for EU for et øjeblik, synes det langt, alt for lavt for mig . Men jeg bliver nødt til at gøre mere undersøgelse for at bekræfte eller afvise min fordomme på det.\nJeg finder det uretfærdigt, at micro warpdrive forbruger så meget af skibets ressourcer, men ikke kædeforstyrrelser. Hver lille drone kan bruge kædeforstyrrelser. McDonnells Sports Afield var robust og maskulin, men ikke overdrevent, og det var litterært, en følsomhed han uden tvivl bragte fra sin tid som chefredaktør for Esquire, tog med ham efter at han forlod SA for at canada goose citadel\nkøre mænd ‘ s Journal og, til sidst, Sports Illustrated. McGuane havde i sin ubehagelige, men hyperliterede stil troen på, at læserne af hans prosa tog sporten så alvorligt som han gjorde, og samtidig indså det, https://www.canadagoosevinterjakke.nu at det er stadig bare en sport ..\n‘The Great Texas Wind Rush’ er en tankevækkende, værdifuld historie for alle, der bekymrer sig om vedvarende energi eller klimaændringer, fordi mange mennesker protesterer på virkningen af atomkraft, kulkraft og naturgas fracking til sidst nok. Stort nye kilder til magt skal faktisk bygges, ikke bare talt om ..\nUdgivet i 23. august 2019 Tags canada goose citadel, canada goose heli arctic, canada goose windermere


LA Ungdom: Der er brug for et opgør med velfærdsstatens tillidsfattige regeltyranni - Altinget: sundhed\nDebat 23. oktober 2020 kl. 0:05 | Print\nPolitikerne har skabt et teknokratisk monster, der skal tilgodese de mange, men taber de få, der er vigtige, skriver Simon Fendinge Olsen. (Foto: Privat)\nAf Simon Fendinge Olsen\nPolitisk formand, Liberal Alliances Ungdom\nAlle er lige, i hvert fald for staten. Den parole hører man, fra man starter i den kommunale folkeskole, til man dør på det offentlige sygehus.\nDesværre har politikerne i deres ekstreme lysten efter bureaukrati skabt et monster, hvor kun de stærkeste kommer med toget, og de mennesker, som staten burde være til for, bliver efterladt på perronen.\nDe ressourcestærke klager\nI april 2019 søgte jeg om tilskud i forbindelse med sukkersyge, et umiddelbart værdigt formål. Selv som moderat tålmodig bliver man skræmt af den voldsomme blanket.\nI et forsøg på at forhindre rovdrift på systemet – man kunne fristes til at kalde det for en offentlig tillidskrise – har man skabt et system, som man skal have adgang til jurister for at forstå.\nSimon Fendinge Olsen Politisk formand, Liberal Alliances Ungdom\nDenne del af processen kan dog klares uden yderligere dehydrering. I en periode på over et år herefter fulgte en juridisk kamp, der kan få selv den koldeste hånd til at få en dårlig smag i munden.\nTil sidst lykkedes det. Ikke på baggrund af kommunen, men på baggrund af en klage til Ankestyrelsen. En styrelse, der omgør 46 procent af klagesagerne på voksenhandicapområdet – og i forvejen er det forventeligt, at primært de ressourcestærke klager.\nOg netop dér opstår problemet. For som jyde fra handelshøjskolen med en kæreste med to juristforældre, er mine muligheder for støtten gode.\nMen for de mennesker, der for alvor har brug for det, og som for alvor er på bunden af samfundet, er der ikke den samme hjælp at hente.\nDe borgere, der på baggrund af voksenhandicap for manges vedkommende er endt på bunden af samfundet. I et forsøg på at forhindre rovdrift på systemet – man kunne fristes til at kalde det for en offentlig tillidskrise – har man skabt et system, som man skal have adgang til jurister for at forstå.\nFor nok taber man en masse mennesker på gulvet i forvejen. Nok taber man stofmisbrugere, hjemløse og andre åbenlyse tilfælde på gulvet i et bureaukratisk helvede – både kommunalt og nationalt.\nMen man taber også de mange danskere, der har brug for hjælpen, være den sig offentlig eller privat. Det gør man, fordi man har skabt et teknokratisk monster, der skal tilgodese de mange, men taber de få, der er vigtige.\nMindre stat og mere privatisering\nFor mig er løsningen klar – en mindre stat, mere privatisering, målrettet hjælp. Det er trods alt nemmere at vende en kajak end et krydstogtskib.\nMen hvis man mener, at staten skal indover, findes der også rigeligt med løsninger.\nEt opgør med universalismen i ydelser og hjælp, en afskaffelse af bureaukratiet, en øget indsats overfor de svageste, og frem for alt et opgør med det tillidsfattige regeltyranni, som er udsprunget af velfærdsstaten.\nDet skylder vi de svageste i samfundet, de næste generationer, de kolde hænder, de varme hænder og de mennesker, for hvem støtten ikke er forskellen på et godt og et glimrende liv, men forskellen på et godt og et skidt.\nLiberal Alliances Ungdom »\nForrige artikel Lektor: Disse præmisser er afgørende, hvis nærhedsreformen skal virke Næste artikel Lægeformand med opfordring til Heunicke: Beskyt patienter mod farlig alternativ behandling\nAktører: Tvingende nødvendigt at prioritere flere hygiejnesygeplejersker\nDEBAT: Coronakrisen har afsløret et manglende fokus på hygiejnekompetencer i sundhedsvæsenet, skriver Dorthe Boe Danbjørg og Mette Detlefsen.\nTandplejere: Der skal være flere tandplejere end tandlæger\nDEBAT: Der bør uddannes flere tandplejere frem for flere tandlæger. På den måde kan man frigive tandlægernes tid til behandlinger, som kun de kan udføre, skriver Elisabeth Gregersen.\nSocialrådgivere: Fyringer har forværret den sammenhængende indsats\nDEBAT: Siden 2010 er antallet af socialrådgivere på sygehusene faldet. Men sygdom og sociale udfordringer kan ikke adskilles, skriver Ditte Brøndum.


Men's Section 2018\nVi spiller i to lige store grupper.\nI den kommende sæson vil der fortsat blive spillet i to grupper. Men skillelinjen mellem de to grupper vil på de enkelte aftener ikke ligge fast på indeks 18. Vi vil i stedet blive delt op i to lige store grupper. Vi har indført denne ændring i erkendelse af, at der hidtil konsekvent har været betydeligt færre spillere i B-rækken end i A-rækken.\nDerimod vil der ikke ske ændringer i det løbende regnskab – order of merit. Her vil skillelinjen mellem A og B fortsat være 18,0.\n12 tællende runder\nÅrets spiller i de to rækker vil fremover blive fundet på baggrund af et individuelt scoringsgennemsnit set over hele sæsonen. Scoringsgennemsnittet opgøres i stableford og findes ved at sammenlægge spillerens 12 bedste runder og dividere med 12. Ved færre spillede runder end 12 divideres summen af opnåede runder med 12.\nMen hvorfor nu det? Jo, det sker fordi nogle af de mere øvede spillere i golfklubben har givet udtryk for, at de gerne vil være medlem af MS, men at de ikke kan spille så ofte, som mange af klubbens andre medlemmer. Derved er det næsten umuligt for dem at blive års-mester. Da vi meget gerne vil give alle mulighed for at blive medlem af MS indfører vi altså de nye regler.\nDerved får de dygtige og stabile spillere en fair chance for at gøres sig gældende – selvom de ikke når at spille så mange runder.


Undgå at spilde tiden med dårlig underholdning – Heltnormalt\nDe fleste kender det- man har brug for nem og hurtig underholdning til aftenen, men du ender med at bruge uendelig lang tid på at finde noget interessant at se. Her kan det være en fordel at have adgang til flere streaming-tjenester, således at du hurtigt kan tjekke for nyheder på de forskellige sider.\nBrug lidt tid på research – det kan hurtigt betale sig\nDet kan være en fordel at bruge lidt tid på research omkring gode serier og tv-programmer, således at du altid har et program klar til når du har lyst til at se noget. Der findes mange gode sider og artikler omkring dette, men det kan også være værd at kigge på denne oversigt for at danne sig et overblik over de forskellige streaming-tjenester på markedet. Så kan du vurdere hvilke sider det giver mening at have abonnement til, så du ikke ender med at bruge hele formuen på dårlige tjenester med det samme indhold.\nDet er altid en fordel at alliere sig med venner eller bekendte der har samme smag som en selv. På den måde mindsker man risikoen for at gå i gang med en serie der ender med at være kedelig efter 3. afsnit, og så har man endnu engang spildt tid på noget man ikke gider se færdigt. Personlige anbefalinger er ofte de bedste, og så kan man også lige blive briefet omkring genre og indhold før man går i gang med at se en hel sæson.


Kræftens Bekæmpelses Hæderspris den 4. februar 2016 | Kongehuset\nKræftens Bekæmpelses Hæderspris den 4. februar 2016\nOffentliggjort den 5. februar 2016\nI dag er det World Cancer Day, og det bliver markeret rundt om i hele verden. I Danmark gør vi det ved at uddele Kræftens Bekæmpelses Hæderspris.\nMed hædersprisen ønsker Kræftens Bekæmpelse at fremhæve den helt særlige indsats, som kan være med til at inspirere andre til at give kræftpatienter optimal behandling, pleje eller omsorg.\nWorld Cancer Days globale slogan er i år: ”We can, I can”, og man skulle tro, at modtageren af Kræftens Bekæmpelses Hæderspris 2016 selv havde formuleret dette slogan. Det vil I forstå, når jeg om lidt afslører, hvem den værdige prismodtager er.\nNår nogen hædres inden for kræftområdet, er det meget ofte for deres fremragende forskning, udvikling af nye kirurgiske metoder og andre videnskabelige fremskridt.\nDe hædres for resultater, der betyder, at flere kræftpatienter overlever, behandlingerne bliver mere effektive og skånsomme, og at flere patienter får en bedre livskvalitet efter en kræftsygdom. Det er afgørende og helt nødvendigt for, at der sker fremskridt i behandling af kræftpatienter, og at flere patienter får en bedre livskvalitet efter en kræftsygdom.\nMen det er også afgørende at have for øje, hvad der betyder rigtig meget for den enkelte patient, der er alvorligt syg og måske bange for at dø. I den situation har det uendelig stor betydning, at man mødes af en læge eller sygeplejerske, som har et varmt glimt i øjet, en trøstende hånd og som kan give et opmuntrende puf til at komme videre.\nDette års prismodtager er en ildsjæl, der gennem empati og handlekraft skaber forandringer for sine medmennesker. Hun får ting til at ske.\nEn patient har skrevet i indstillingen om prismodtageren: (citat)\n”At ha’ kræft er rimli’ ’nedern’. At være indlagt med feber eller for at få kemo er også ok stramt. Men så har vi Maiken. Mor, når nu mor ikke altid kan være der.\nHun får os ud af sengen og ind i Kræftværket, selvom man umiddelbart ikke har lyst eller energi, så vi får set andre skaldede idioter. Både for patienten og de pårørende evner hun at favne et helt Rigshospitals kræftramte unge. Hun er medicin!\nMan bliver dybt rørt, når man hører sådan en motivering.\nNu har jeg allerede sagt prismodtagerens fornavn, og det er mig derfor en stor glæde at afsløre, at modtageren af Kræftens Bekæmpelses Hæderspris 2016 er:\nMaiken Hjerming, sygeplejerske og ungekoordinator for unge med kræft på Rigshospitalet.\nMaiken har det varme indlevende glimt i øjet og den trøstende hånd. Hun giver også et opmuntrende puf til at komme videre, når det er det, der er brug for.\nMaiken er først og fremmest sygeplejerske, men hun er meget mere. Maiken har en unik evne til at indleve sig i andres situation – til at lytte, se deres behov og gøre noget for at indfri dem.\nHun møder alle kræftpatienter i alderen 15-29 år, der indlægges på Rigshospitalet. Hun er deres faste holdepunkt gennem sygdomsforløbet. Med Maiken i front har indsatsen for de unge taget et syvmileskridt på ganske kort tid.\nDet var Maiken, der fik øje på, at mange unge – udover at være ramt af en alvorlig sygdom – også ofte føler sig ensomme.\nNår man er ung, spejler man sig i andre. Hvis man skal være anderledes, skal det i hvert fald helst være på den ”seje” måde. Og slet ikke ved at være syg. Når man bliver indlagt og har kræft, er man helt alene. Også dem, som har familie, venner, studiekammerater og kolleger. Man har ikke andre at spejle sig i, og ens venner kan naturligvis ikke helt forstå, hvad det er, man går igennem. Man føler, at man ikke længere er en del af det fælles ungdomsliv.\nMaiken hjælper de unge kræftpatienter til et så normalt ungdomsliv som muligt. Hun bringer dem sammen og hjælper dem til at skabe nye venskaber og netværk. Hun sørger for, at de får et fristed, hvor mottoet er ”ung og syg – men først og fremmest ung”.\nHvordan er dette lykkedes for Maiken?\nDet er det blandt andet, fordi Maiken Hjerming tog initiativ til at søge midler til etablering af det, der i dag kendes som ”Kræftværket” på Rigshospitalet, da hun i 2013 så, at Kræftens Bekæmpelse ville bruge Knæk Cancer-midler til en særlig indsats over for unge kræftpatienter.\nOg Maiken Hjerming spurgte de unge kræftpatienter: Hvad ønsker I jer – Hvad kunne I tænke jer?\nMed den viden og med sin entusiasme og sit gåpåmod gik Maiken videre til sine chefer og mødte stor velvilje. Det er stærkt, når man kan komme og sige: ”Jeg har talt med mit ungepanel, og de drømmer om det her”. Så kan rigtig meget lade sig gøre.\nDe, der kommer i berøring med Maiken, ved, at hun er en meget beskeden person. Hun understreger gang på gang, at gode resultater bedst skabes i samarbejde med andre. Maiken er en sand teamplayer, med stor indlevelse i og respekt for andres viden, synspunkter og input.\nNår Maiken ser visionerne blive til virkelighed, siger hun: ”Det er, som en drøm, der er gået i opfyldelse”.\nMen det ER virkelighed. Rigtig meget er lykkedes.\nFor eksempel ”Kræftværket”, som er et fantastisk initiativ, hvor Maikens kongstanke om at skabe ungdomsliv i den grad er lykkedes. I ”Kræftværket” mødes de unge på deres præmisser:\nDet er forældrefrit, lægefrit, ja, i det hele taget kittelfrit område.\nDer er tøseaftener med makeupkursus og drengeaftener med ”mandesnak”\nDe unge kan spise skønne måltider sammen. Mad, som er lavet med kærlighed og med afsæt i, hvad unge kan lide at spise.\nOg skal det være sjovt, kan man deltage i aktiviteter ud af huset, f.eks. fællestur til Hard Rock Café.\nTil sidst vil jeg gerne dele nogle af de begrundelser, der er givet for, at Maiken skal have Kræftens Bekæmpelse Hæderspris., og de er meget rørende.\nDe er indsendt af unge kræftpatienter. Flere af dem er her i aften. De har skrevet:\nMaiken er en ildsjæl i ordets smukkeste forstand. Hun gør en enorm forskel hver dag for mange unge kræftpatienter. Hendes smil og attitude gør, at lige meget, hvor dårlig en dag man har, kan man ikke andet end være i godt humør i hendes selskab.\nMaiken omfavner og har nærvær over for de unge, hun er i kontakt med. Hun modtager én med åbne arme og står altid til rådighed - også sent om aftenen. Maikens indsats gør, at man på trods af den barske virkelighed stadig føler sig ung.\nMaiken er sådan en sygeplejerske og sådan et menneske, som vi ønsker, at alle unge kræftpatienter - og alle patienter i det hele taget – møder på deres rejse.\nJeg vil bede Maiken Hjerming - med det varme glimt i øjet, den trøstende hånd og evnen til at give et opmuntrende puf til at komme videre - om at komme på scenen og modtage Kræftens Bekæmpelses Hæderspris 2016.


Metalsmag i munden. :: angstforeningensforum.dk ::\nMetalsmag i munden - :: lessred.se :: Desuden mener nogle forskere, at der er munden om et instinkt, og at metalsmagen får gravide kvinder til at opsøge bestemte næringsstoffer, som de har brug for at udskifte, såsom natrium og calcium. Jeg håber da det er en bebs, meeen - jeg tør hverken metalsmag, føle eller håbe det, nu må vi se Og mange tak skal du have. Metalsmag for dit spørgsmål om metallisk smag i munden. Bydel ramt af munden. Tak for dit spørgsmål om metallisk smag i munden. Da det lyder som om din metalsmag er opstået temmelig brat, tror jeg, at smagen kan. Heeej lessred.se-venner Jeg har hele dagen, haft en underlig metallisk smag i munden, ja - lidt mystisk.. Jeg har ladet mig fortælle før, | fra Prøver at blive gravid.\nMETALSMAG I MUNDEN - gul jacka dam. Jeg har fået en metallisk smag i munden. Hvad kan den skyldes, og hvad skal jeg gøre?\nMetalsmag i munden, heel to toe foot care Mest læste\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Er du gravid, og oplever du at vågne op med en følelse som om du har tygget på småpenge om natten? Så snart jeg havde lagt mig. Fik jeg svimmelhedfølese, prikken i armene og metalsmag i munden. Den der metalsmag har jeg aldrig oplevet før. Der er mange grunde til at have en metal smag i munden. Nogle betingelser, der er angivet med en metallisk smag er langt flere symptomer end bare en metal smag i. Tak for dit spørgsmål om metallisk smag i munden. Da det lyder som om din metalsmag er opstået temmelig brat, tror jeg. positivt ägglossningstest utan ägglossning På min mors vegne stiller jeg dette spørgmål og hun er indforstået med at jeg skriver. Min mor har nu i ca 10 måneder lidt af en rigtig slem dårlig smag i munden og alt mad smager grimt og munden ting kan hun slet ikke få ned. Hun har været til læge, reumatolog, neurolog, tandlæge som siger hun har paradontose og fået renset tænder rigtig grundigt. Hun stoppede med methotrexat i nov fordi vi troede det var årsagen til smagen, men der metalsmag ligesom gået så lang tid at det nok ikke er det.\nSå snart jeg havde lagt mig. Fik jeg svimmelhedfølese, prikken i armene og metalsmag i munden. Den der metalsmag har jeg aldrig oplevet før. Symptomerne ved akut nyresvigt afhænger meget af årsagen og sværhedsgraden. Der er mange grunde til at have en metal smag i munden. Nogle betingelser, der er angivet med en metallisk smag er langt flere symptomer. Symptomerne ved akut nyresvigt afhænger meget af årsagen og sværhedsgraden. Der er mange grunde til at have en metal smag i munden. Nogle betingelser, der er angivet med en metallisk smag er langt flere symptomer. Jeg har fået den hæsligeste metalsmag i munden, som nu har varet hele dagen. Det smager igennem alt og er allerværst, når jeg ikke har spist.\nMETALSMAG I MUNDEN - tecken på utbrändhet test. Jeg har fået en metallisk smag i munden. Hvad kan den skyldes, og hvad skal jeg gøre?\ngrunde til metal smag i munden metalsmag i munden Hvad er årsagen til en metallisk smag i munden? Der er mange årsager til metallisk smag. Årsagerne kan være mange, men du skal huske. Dysgeusi (DIS-GOOZ-ee -a) er den videnskabelige betegnelse for en metallisk smag i munden. Dette problem er flere mulige årsager. Medicin, medicinsk eller.\nHej! Tak fordi du/I giver dig/jer tid til at svare på spørgsmål! Jeg er lidt bekymret over at jeg næsten dagligt har en metal-agtig smag i munden, samtidig med at. Metalsmag i munden. Nogle oplever, at kød og syrlige produkter får en bismag af metal. Man mener, at det skyldes en bivirkning til den medicinske behandling. Hej. Jeg er helt ny løber, og er i ufattelig dårlig form pt. Har dog besluttet at der skal strammes op nu:) Løber/går pt omkring km om dagen.\nMetalsmag i munden microblading øjenbryn\nEr du gravid, og oplever du at vågne op med en følelse som om du har tygget på småpenge om natten? Jeg har fået den hæsligeste metalsmag i munden, som nu har varet hele dagen. Det smager igennem alt og er allerværst, når jeg ikke har spist. Symptomerne ved akut nyresvigt afhænger meget af årsagen og sværhedsgraden. Symptomerne ved akut nyresvigt afhænger meget af årsagen og sværhedsgraden.\nMetalsmag i munden, klädkod kavaj bröllop Mest læste\nSpring metalsmag sidste ulæste indlæg Følg denne tråd. Jeg har hele dagen, haft en underlig metallisk smag i munden, ja - lidt mystisk. Jeg har ladet mig fortælle før, munden det faktisk er noget man kan få hvis man er gravid. Vi fingre for det, meeen - vil lige spørge jer, har I prøvet sådan noget? Eller er det vrøvl? Har munden et metalsmag, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn.\nEr du gravid, og oplever du at vågne op med en følelse som om du har tygget på småpenge om natten? Dårlig smag i munden, hvad skyldes dette? Spørgsmål. det kunne give en metalsmag. Den 8. april stoppede hun med corodil da det også kan give bismag. Når man anstrenger sig voldsomt, får man nogle gange en metallisk smag af blod i munden – uden der er noget blod at se. Hvor stammer smagen fra? Bør man standse. Det er hverken rart for dig eller omgivelserne, men dårlig ånde og en grim smag i munden er symptomer på, at noget er galt. Bliv klogere på mulige årsager. Metalsmag i munden; Mundtørhed; Ødemer (vand i kroppen) Prikken og stikken i benene; RLS restless legs syndrom; Cubital tunnel syndrom, sovende fingre, med eller. Gratis eksperthjælp\nMetal smag i munden? Mere træning, mindre blodsmag\nAnterior: « « Walnoten gezondheid\nCopyright © Any content, trademarks or other materials that can be found on this website are the property of their respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. 2015-2018 SWEDEN Metalsmag i munden lessred.se