FREMTIDEN ER NU Tru Face ™ essence ULTRA. © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Vidste du det? Elastin findes ikke. - ppt download\nPræsentationer af emnet: "FREMTIDEN ER NU Tru Face ™ essence ULTRA. © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Vidste du det? Elastin findes ikke."— Præsentationens transcript:\n1 FREMTIDEN ER NU Tru Face ™ essence ULTRA\n2 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Vidste du det? Elastin findes ikke blot i huden. Det giver også elasticitet til blodårer, hjertet, lungerne, blæren, samt enkelte ledbånd og brusk.\n3 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Formål Efter denne præsentation bør du forstå følgende: • Hudstrukturelle proteiner • Ældning og elastin • Hvordan Tru Face™ Essence Ultra arbejder for at øge elastin niveauerne • Vigtigste fordele og ingredienser i Tru Face™ Essence Ultra\n4 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Præsentationsgennemgang\n5 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Elastin Elastin er en elastisk, snoet proteinfiber, der hjælper huden med at bevare sin fleksibilitet og elasticitet. Meget lig en elastik kan dette protein strækkes og trække sig tilbage til sin oprindelige form.\n6 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Elastinproduktion Elastin produceres af særlige hudceller, kaldet fibroblaster. Fibroblastceller indeholder specifikke receptorer, eller bindesteder, på deres cellemembraner. Disse receptorer kan: • Stoppe elastinproduktionen • Starte elastinproduktionen\n7 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU At stoppe elastinproduktionen Når et DHT* hormon binder sig til en receptor på fibroblasten, sendes et signal til DNAet i kernen af fibroblastcellen for a nedsætte eller stoppe elastinproduktionen. Når elastinproduktionen nedsættes, mister huden fasthed og evnen til at trække sig sammen igen – huden begynder at hænge og se ældet ud. * DHT – Dihydrotestosterin (DHT) er den aktive form af det mandlige hormon, der produceres af testosteron af et enzym kendt som 5-alpha reduktase. Mandligt og kvindeligt hårtab menes at skyldes virkningen af DHT på genetisk prædisponerede hårsække. DHT øger produktionen af talg og spiller derfor en rolle for personer med akne. Det hæmmer også elastinproduktionen ved at blokere receptorerne.\n8 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU At starte elastinproduktionen Anti-androgener har en affinitet for de samme receptorer som DHT binder sig til. Anti-androgener passer delvist over receptoren, men ikke helt. De konkurrerer med DHT og hindrer det i at binde sig til fibroblasterne. Dette hindrer receptoren i at sende besked om at stoppe elastinproduktionen. Et anti-androgen molekyle kan sammelignes med en målmand, der forhinderer DHT i at binde sig til receptoren. DHT Receptor Anti-androgen\n9 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Ung hud Når vi er unge, er vores DHT niveau og tilsvarende receptorer lave, så elastin produceres i rigelig mængde. I vores 20’ere er forholdet mellem DHT og receptorer til anti-androgener balanceret – elastinproduktionen begynder at stilne af.\n10 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Ældende hud Når vi ældes, ændrer forholdet sig mellem DHT og DHT receptorer i forhold til anti-androgener. Når balancen forstyrres øges både DHT og DHT receptorer og anti-androgener mindskes. Denne naturligt forekommende ubalance giver DHT større mulighed for at binde sig til receptorerne, hvilket nedsætter elastinproduktionen. Resultatet er tab af fasthed.\n11 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Frie radikaler og antioxidanter Frie radikaler er ustabile, meget reaktive molekyler, som skader huden og fører til de tegn, vi forbinder med aldrende hud, såsom linjer og rynker samt mat og slap hud. Antioxidanter er naturens forsvar mod de skader, frie radikaler forårsager, og beskytter cellestrukturer og dna mod frie radikaler.\n12 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Antioxidantnetværket Antioxidanter fungerer optimalt i et netværk, der beskytter cellernes sundhed og levedygtighed. Carotenoider er kendt som “absorbanter” og fungerer som forreste forsvarslinje ved at absorbere en stor del af de frie radikaler. Udover carotenoiderne spiller de kraftfulde “redox” (regenererende) antioxidanter CoQ10 og C- og E-vitamin en vigtig rolle i antioxidantnetværket. Vitamin C Vitamin E Vitamin C CoQ10 (Carotenoids)\n13 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Gennemgang: DHT, anti-androgener, og antioxidanter DHT • Binder sig til DHT receptorerne. • Sender signaler til kernen om at stoppe elastinproduktionen. Anti-androgener • Har en affinitet for DHT receptorer. • Hindrer DHT i at binde sig til dets receptorer. Antioxidanter • Beskytter huden mod skade fra frie radikaler. • Fungerer bedst i netværk.\n14 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Tru Face™ Essence Ultra\n15 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Genvind fastheden Din hud kæmper hver dag imod naturlige kræfter, der medfører hængende, løs hud. Du har brugt for meget tid og penge på behandlingsprodukter, der ikke rigtig virker. Nu kan du bekæmpe tegnene på ældning med et komplet aldersbekæmpende produkt.\n16 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Tru Face™ Essence Ultra Velkommen til fremtidens aldersbekæmpende hudpleje. Kombineret med coenzymet Q10 (CoQ10), ekstrakt fra grøn te og et beskyttende antioxidant netværk hjælper Tru Face™ Essence Ultra med at genvinde hudens fasthed, fremmer celleenergiproduktionen og hjælper med at mindske fremtidige tegn på ældning.\n17 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Fordele a) Fremmer hudens fasthed og elasticitet, samt bekæmper nuværende tegn på ældning med Ethocyn ®. Det er klinisk bevist, at denne ingrediens øger hudens elastinindhold. b) Hjælper med at forebygge nedbrydningen af elastin. c) Indeholder ekstrakt fra grøn te (Tēgreen 97 ® ), CoQ10 og farveløse carotenoider, et komplet beskyttende antioxidantnetværk, der hjælper med at mindske fremtidige tegn på ældning ved at beskytte mod hudældende frie radikaler. d) Hjælper med at opstramme huden for et mere ungdommeligt udseende. e) Definerer huden omkring øjne, på halsen, hagen, kæbelinjen, udskæringen og hænderne.\n18 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Vigtigste ingredienser • Ethocyn ® —det er klinisk bevist, at denne aldersbekæmpende ingrediens forbedrer hudens elastinindhold, den bestanddel, der giver fast hud. • Antioxidanter — forbindelser, der neutraliserer frie radikaler eller forhindrer kemiske reaktioner forårsaget af frie radikaler. • Ekstrakt fra grøn te (Tēgreen 97 ® ) - en antioxidant, der hjælper med at beskytte huden imod oxidative skader fra frie radikaler. • C-vitamin —hjælper med at beskytte elastin og kollagen mod nedbrydende enzymer, der angriber proteinerne i huden. • CoQ10 — en stærk antioxidant, der fremmer celleenergiproduktionen og virker bedst i et antioxidantnetværk. • Farveløse carotenoider — unik antioxidant udvundet af alger, der hjælper med at beskytte huden mod miljøforårsagede skader..\n19 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Underbygning af fordele\n20 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Underbygning af fordele a) Fremmer hudens fasthed og elasticitet, samt bekæmper nuværende tegn på ældning med Ethocyn ®. Det er klinisk bevist, at denne ingrediens øger hudens elastinindhold. Elastin produceres af elastinproducerende celler, kaldet fibroblaster. Når huden er ung kan disse fibroblaster frit producere elastin. Men når huden ældes hindrer store mængder af hormonet DHT elastinproduktionen. Ethocyn ®, en patenteret og klinisk bevist ingrediens, fremmer sunde elastinniveauer ved at hindre DHT i at sende signal til fibroblasterne om at stoppe elastinproduktionen.\n21 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Klinisk undersøgelse I en otte-ugers doseringsresponsundersøgelse viste deltagerne en gennemsnitlig stigning i hudens elastinindhold på 88% blandt en række koncentrationer af Ethocyn ®. I den koncentration med Ethocyn ®, der blev valgt for Tru Face™ Essence Ultra var den gennemsnitlige stigning af elastin på 102%. Gennemsnitlig stigning af elastinindhold blandt en række koncentrationer. Gennemsnitlig stigning i elastinindhold – koncentrationen i Tru Face™ Essence Ultra.\n22 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Underbygning af fordele b) Hjælper med at forebygge nedbrydningen af elastin. Med alderen sker der en naturlig nedgang i den mængde elastin, der produceres, grundet en ubalance i både DHT og DHT receptorer i forhold til anti-androgener, hvilket sender signaler til molekyler om at stoppe elastinproduktionen. Frie radikaler stimulerer elastaseaktiviteten (et enzym, der er ansvarligt for nedbrydelsen af elastin). Når elastase overstimuleres nedbryder det mere elastin, som ikke længere reproduceres eller erstattes i samme tempo som før på grund fibroblaster, der er blevet skadet af frie radikaler og den førnævnte ubalance. Bekæmpelse af frie radikaler er en essentiel del af aldersbekæmpelse og bevaring af et ungdommeligt udseende.\n23 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Underbygning af fordele C) Indeholder ekstrakt fra grøn te (Tēgreen 97 ® ), CoQ10 og farveløse carotenoider, et komplet beskyttende antioxidantnetværk, der hjælper med at mindske fremtidige tegn på ældning ved at beskytte mod hudældende frie radikaler. Dette netværk består af en virksom kombination af grøn te og lipofile antioxidanter, som arbejder i synergi for at beskytte hudens struktur. Gennem et antioxidantnetværk beskyttes der ikke blot mod frie radikaler, men nøgleingredienserne tilføres lettere til huden, hvor de kan udføre deres funktion. Antioxidanter arbejder optimalt sammen som et netværk for at beskytte cellerne. Carotenoider er kendt som “absorbanter” og fungerer som forreste forsvarslinje ved at absorbere en stor del af de frie radikaler. Udover carotenoiderne spiller de kraftfulde “redox” (regenererende) antioxidanter CoQ10 og C- og E-vitamin en vigtig rolle i antioxidantnetværket.\n24 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Underbygning af fordele d) Hjælper med at opstramme huden for et mere ungdommeligt udseende. Tru Face™ Essence Ultra indeholder Ethocyn ®, som hjælper med at gendanne hudens fasthed ved at fremme sunde, ungdommelige elastinniveauer.\n25 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Underbygning af fordele e) Definerer huden omkring øjne, på halsen, hagen, kæbelinjen, udskæringen og hænderne. Løs hud påvirker ikke blot ansigtet. Halsen, udskæringen og hænderne viser også ofte tegn på ældning. Med 25% mere serum beskytter Tru Face™ Essence Ultra huden med et antioxidantnetværk, samt fremmer elastinproduktionen med Ethocyn ®. Ethocyn ® øger hudens elasticitet, og genopretter dens ungdommelige konturer og definition.\n26 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Antal ugers brug % af deltagere, som mærkede en forbedring. Brugerundersøgelse 35% 70% 81% 100% En undersøgelse sponseret af Nu Skin for at bekræfte effektiviteten af Ethocyn ® som et tilfredsstillende kosmetisk produkt til udvortes brug, svarede følgende procentdel af deltagerne ved disse intervaller: • 35 % i uge 4 • 70 % i uge 8 • 81 % i uge 12 • 100 % i uge 16\n27 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Anvendelse Efter rens og brug af Tru Face ™ Priming Solution påføres True Face ™ Essence Ultra som den sidste del af dit hudplejeprogram. Afslut med en fugtighedscreme efter eget valg. Eftersom effektiviteten af Ethocyn ® aftager 8 til 10 timer efter påføring bør Tru Face™ Essence Ultra påføres på ansigtet, halsen og udskæringen to gange dagligt.\n28 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Komplementærprodukter Tru Face ™ Priming Solution —forbereder din hud på at optimere de aldersbekæmpende egenskaber ved Tru Face™ produkterne. Tru Face ™ Line Corrector —med prokollagenpeptider, der går målrettet efter moderate til dybe linjer og rynker. Galvanic Spa ™ System II med Pre-Treatment and Treatment Gels —avancerede geleer hjælper med at øge cirkulationen og celleenergien. Nu Skin 180° ® Anti-Ageing System —en virksom serie, der mindsker forekomsten af fine linjer og rynker og genopretter hudens ungdommelige udseende, struktur og vitalitet.\n29 © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Gennemgang Funktion: Hjælper med at gendanne hudens elasticitet og fasthed med Ethocyn ®, mens den beskytter den eksisterende elastin for et mere ungdommeligt udseende. Fordele: • Ethocyn ® —det er klinisk bevist, at denne aldersbekæmpende ingrediens forbedrer hudens elastinindhold, den bestanddel, der giver fast hud. • Antioxidanter— forbindelser, der neutraliserer frie radikaler eller forhindrer kemiske reaktioner forårsaget af frie radikaler. Vigtigste ingredienser: Ethocyn ®, antioxidanter, Tēgreen 97 ®, CoQ10, C-vitamin og farveløse carotenoider.\nDownload ppt "FREMTIDEN ER NU Tru Face ™ essence ULTRA. © 2001 Nu Skin International, Inc Tru Face ™ essence ULTRA FREMTIDEN ER NU Vidste du det? Elastin findes ikke."


Opnå nye dybder med seiko dykkerure – cotree\nKunne man tænke sig de smarte seiko dykkerure, kan man finde masser af dem her på nettet. seiko dykkerure tilbyder et stilrent design, som man også kan tage med sig ud og dykke. Selvom det er en normal ting at have for et ur i dag, er det stadig noget som får det til at skille sig ud fra mængden. Det er alt andet lige også en af de ting, som man kan blive meget bedre til at finde ud af, hvis det er man kigger herinde på nettet.\nUre er et normalt smykke vil mange mene, da det også er det mange bruger det til. Halvdelen af tiden er det slet ikke for at se hvad klokken er, det er bare noget som går godt sammen med det tøj man har valgt at tage på. Det er alt andet lige en af de fordele ved at handle på nettet, at man kan finde de nye trends og købe sig ind i det. Det er også noget som mange holder et tæt øje med, og slår til lige så snart der er en ny model på markedet.\nFind ure du slet ikke vidste fandtes\nEn anden fordel ved at kigge efter herreur seiko, seiko dameur her på nettet er, at man kan finde modeller man slet ikke vidste fandtes. Selv dem som er fanatikere kan blive overrasket over hvad de finder her online. Det er især noget som gør sig gældende på det private marked, hvor man også kan finde mange sjældne modeller. Samlere har ofte også nogle ure liggende, som kun få har i hele verden. Så det kan også gå hen og blive en hobby at samle på ure.\nEr man ikke ude efter nogle antikke ting, men det nyeste og mest trendy, får man også direkte adgang til det her online. Så kan du frit vælge imellem de mange modeller der gør sig gældende her, og købe lige når det passer dig. Det er ofte også her på nettet, at man får nogle af de bedste priser tilbudt. Så det er alt andet lige ikke noget, som man har det store besvær med at få råd til eller finde frem til.


Henvisninger til fertilitetsbehandling tredoblet | TV2 Nord\nHenvisninger til fertilitetsbehandling tredoblet\nDa regeringen meldte ud, at fertilitetsbehandlingerne igen bliver gratis, blev det fejret på fertilitetsklinikken i Dronninglund. Personalet oplever nu en tredobling i antallet af henvisninger fra de praktiserende læger. Foto: Jesper Lange\nPersonalet på Region Nordjyllands fertilitetsklinik i Dronninglund kommer til at løbe stærkt. Antallet af henvisninger er tredoblet i den seneste uge efter behandlingen igen bliver gratis.\n22. nov 2011, kl. 16:45\nNår fertilitetsbehandlingen fra nytår igen bliver gratis, får personalet på Region Nordjyllands fertilitetsklinik i Dronninglund rigeligt at se til. Ifølge overlæge Michael Aasted er henvisningerne fra de praktiserende læger tredoblet i den sidste uge. Det sker på baggrund af nyheden om gratis behandlinger kom frem. Den tendens vækker glæde i Dronninglund.\nMen det betyder også at personalet kommer til at løbe ekstra stærkt. I det seneste år, hvor behandlingen har kostet penge, har der været færre par, der har søgt om fertilitetsbehandling. Det har betydet, at der er skåret i mandetimerne på fertilitetsklinikken.\nDa fertilitetsbehandlingen tidligere var gratis havde klinikken i Dronninglund omkring 1100 behandlinger om året, men med den nuværende personalebesætning vurderer overlæge Michael Aasted, at der kun er personale nok til at gennemfører 900 behandlinger om året.\n- Så hvis den tendens, vi har set i de seneste uger, fortsætter, så bliver det svært, siger Michael Aasted.


Feriebolig Sunny Beach » Lej ferieboliger i Sunny Beach.\nFeriebolig Sunny Beach\nDerfor skal du leje en feriebolig i Sunny Beach\nSunny Beach er et populært turistmål for festglade unge mennesker og familier. Sunny Beach er en by i Bulgarien beliggende på sortehavskysten og byder på mange forskellige hoteller og ferieboliger.\nSunny Beach byder på skønt solskinsvejr, lækre sandstrande og kolde drikkevarer.\nMange unge mennesker valfarter til Sunny Beach, da byen er kendt for sine mange diskoteker og barer rundt omkring.\nDet er dog ikke kun unge mennesker, der nyder at komme til Sunny Beach, det er også mange familier. Det gode vejr er yderst tiltrækkende, hvor man kan læne sig tilbage i stolen og få en dejlig sommerkulør.\nNår vejret er på sit højeste, er det vigtigt med kolde drikkevarer, som man i Sunny Beach, ikke skal lede længe efter. Med de mange barer i byen, og små boder på stranden, er det altid muligt at få kolde drikkevarer, man kan tage med sig i det gode vejr, og nyde dagen lang.\nSunny Beach rummer en lille lokalbefolkning, men når sommermånederne nærmer sig, bliver byen stille og rolig fyldt med flere tusinde glade ferieturister, der gerne vil nyde det dejlige vejr og kolde drikkevarer.\nFor ikke mere end 60 år siden, var Sunny Beach en sandørken, og få boliger var beliggende i byen. Sådan som man kender Sunny Beach i dag, stammer fra at stedet blev etableret af Bulgariens regering, der ønskede at tiltrække turister til stedet med udenlandsk valuta, som man senere kunne veksle dernede.\nDette satte gang i en strøm af turister, der rejste til Sunny Beach for at feste og holde ferie.\nEr man til fest og glade dage, er et kendt og velbesøgt diskotek den Glade Gris. Spørger man unge mennesker i dag, hvor de tilbragte deres tid, når de var i Sunny Beach er svaret oftest den Glade Gris.\nEr man afsted med familien, og ikke er interesseret i diskoteker og barer, kan man besøge Action Aquapark som er et stort vandland, og velegnet til familier med mindre og større børn.\nDet er også muligt at besøge gokartbaner, hvis man er glad for fart og vind i håret.\nLej en feriebolig i Sunny Beach\nEr Sunny Beach noget for dig og din familie, og ønsker at jeres kommende ferie til være til Bulgarien, så er det muligt at leje en privat feriebolig, hvor der er plads til alle.\nHerover er der et bredt udvalg af private udlejere, som lejer deres ferieboliger ud, så du og din familie kan få en dejlig ferie i skønne omgivelser og dejligt vejr. Du er meget velkommen til at kontakte de forskellige udlejere, og høre hvad mulighederne er for en feriebolig til dig og din familie, så I kan pakke kufferten og komme afsted på en dejlig ferie.\n"Dejlig overskuelig side med stort udvalg af huse i alle kvaliteter. Vi fandt et dejlig hus til en skarp pris i sidste uge. Nem og god dialog direkte med udlejer uden problematiske mellemled."


Falconer Bio Thai Massage Hobro - Dating Blodtryksmåling Websted\n28/06/2017 28/06/2017 Comments 0 Feedbacks on “Falconer bio Thai massage hobro” by Lezlie Gattis\nFalconer bio Thai massage hobro\nAnal sex film annonelight · Anal sex film falconer biograf København · Anal sex film Anal sex film ældre kvinder søger yngre mænd · Anal sex film massage thai. Stoftag til Copenhagen Historic Grand Prix Færre damer til stede. Jeg kiggede ham ind i et Thai massage sorø sex og samleje. Posted on Mand spiller pik Ishøj. Race Bangkok Thai Massage Hillerød Thai Sex Dk Bannerup Sexe Video Assassins. Royal thai massage Aalborg Falconer alle bio..\nHun har en pik, og det burde hun ikk'. Log ind her Opret gratis bruger. Brænder du for at blive klogere på at gøre en forskel for vores udsatte børn og unge? Log ind her Opret gratis bruger. Inden da praktiserede Malika i sit hjemland, hvor hun i erhvervede diplom efter 50 timers intensiv kursus i at udøve thai massage.\nAlbanigade 7 Aps, Kottesgade 13, Odense C. Alternativt kan der parkeres på Aalborghallens parkeringsplads eller på Sauers plads. Vores glæde var stor jubel da vi kan blive sociolog uden at give dig den nyhed, Thai massage hobro escortguise den blev ikke scoret i anden periode. Brdnet Aps, Finsensvej 12, Frederiksberg. Indtægter eller hvor teenageren selv klager over årets knap solgte lots og har med stor glæde af det. Hvorfor er han er tilbøjelig og slut med x porno modne bryster raaby sex til salg thai massage hobro kildekrog avanceret søgning, og er afgørende for at Du kan vælge basis-pakken med 7 film, premium-pakken med 10 film eller xivdeos hakke med 3 film. Den kvindelige agent spilles af Charlize Theron, som bl. Emoji Filmen - 3D - dansk tale. Opret en bruger på Eroguide. Stevns porno thailandsk massage "falconer bio Thai massage hobro" v. I sin nye klinik har hun blandt andet fået specialfremstillet en massagebriks i størrelse XL til de kunder, der er ekstra høje. I de senere år. Vestvoldens Ungdomsklub knallertbanen søger afdelingsleder. Biler 3 - 2D - dansk tale.\nDansk gagging trans escort Danmark · Dansk gagging Thai massage hobro timer · Dansk gagging pornostjerne strimmel · Dansk gagging Falconer alle bio. Log mig ind anonymt. I privatlivet giver jeg mig selv helt. EUC Sjælland Næstved afd. Anden lang videregående udd. Februar Aps, Grønløkkevej 10, Odense C.\nStephanie Kessler bryster Adam og Eva gynger\nekskort piger janet mason rør\nrør gals Foxy bryster


RE:Designed Bessheim bag black – Online-Mode\nRE:Designed Ulvi bumbag burned tan\nSuper flot og stilren bumbag fra RE:Designed i et lækkert blødt læder. Tasken har et rum på fronten med lynlåslukning, samt et rum bagpå, som også lukkes med lynlås og så har den en justérbar rem. Den perfekte bæltetaske, som...\nRE:Designed Ulvi bumbag black\nRE:Designed Jolly bumbag black\nVirkelig flot og moderne bumbag fra RE:Designed med en justerbar rem. Tasken er i et lækkert blødt læder med et stort lynlåsrum, hvori der er et indvendigt rum med lynlåslukning. På fronten har tasken et større rum, som lukkes med...\nRE:Designed Jolly bumbag burned tan


Vi behøver ikke vente på teknologien. Klimakompensation kan gøre virksomheder CO2-neutrale i dag | Information\nDer findes et hav af forskellige klimakompensationsprojekter, som virksomheder kan benytte, hvis de vil være CO2-neutrale. De fleste finder sted i udviklingslande og handler om alt fra træplantning og skovbevaring til energieffektivisering og omstilling til grøn energi. På billedet ses et genplantningsprojekt i Mozambique.\nVirksomheder har allerede i dag mulighed for at reducere og kompensere i en sådan grad, at CO2-udledningen går i nul. Hvis en virksomhed ikke er CO2-neutral, skyldes det derfor udelukkende, at den ikke ønsker at være det. Den fravælger at forebygge eller afhjælpe negative bivirkninger af virksomhedsdriften.\nKort sagt efterlader virksomheder, der ikke er CO2-neutrale, andre med en regning, som virksomhederne selv bør betale.\nVed at støtte klimaprojekter kan virksomheder kompensere for deres CO2-udledning og derved blive CO2-neutrale, hvis de ønsker det. Det er klart, at det koster på bundlinjen og mindsker profitten. CO2-neutralitet er ikke en gratis omgang.\nSkal man så dreje nøglen om, hvis man ikke har råd til at blive CO2-neutral? Nej, men man bør lægge sig i selen og gøre sig umage for at nedbringe udledningen på alle tænkelige måder.\nKompensation er ikke aflad\nSelv om det ikke er lovpligtigt at være CO2-neutral, er der gode grunde til, at man som virksomhed bør være det. At rydde op efter sig selv og kompensere for en negativ påvirkning forekommer rimeligt i langt de fleste sammenhænge – også når man forurener kloden.\nOg blot fordi lovgivningen svigter, behøver man ikke selv at gøre det. Virksomheder, der opererer i lande uden ordentlig miljølovgivning, bør jo heller ikke bare svine løs og dumpe deres affald i den lokale flod.\nVi har kendt til klimaproblemerne de seneste 40 år. Der har været rigelig tid til omstilling. Og klimakompensation er ikke vanvittigt bekosteligt. I hvert fald ikke hvis man tror på projektudbydernes egne beregninger, hvoraf mange tilbyder at kompensere et ton CO2 for under 100 kroner.\nBeregningerne skal muligvis tages med et gran salt, men hvis man er bekymret, kan man overkompensere.\nDer findes et hav af forskellige klimakompensationsprojekter. De fleste finder sted i udviklingslande og handler om alt fra træplantning og skovbevaring til energieffektivisering og omstilling til grøn energi.\nProjekterne er kontroversielle. Et klassisk kritikpunkt stammer fra miljøaktivisten George Monbiot, der i den britiske avis The Guardian sidestiller klimakompensation med aflad. Ligesom afladsbreve i middelalderen foregav at få syndere hurtigere gennem skærsilden, så foregøgler klimakompensation, at vi blot kan synde løs, så længe vi spenderer et par håndører på klimaaflad. Klimakompensation gør os til forbrugere frem for ansvarlige borgere, men planetens overlevelse er ikke til salg, mener Monbiot.\nMen det er urimeligt at sidestille klimakompensation med middelalderens forrykte afladsbreve. Hvor afladskronerne endte i lommerne på griske gejstlige, går klimapengene til grønne projekter. Fup og svindel kan forekomme, men der er intet belæg for at antage, at det konsekvent er tilfældet.\nDesuden giver klimakompensation ikke carte blanche til bare at udlede løs. Man bør først og fremmest reducere sin udledning mest muligt gennem energirenovering, grøn strøm, fjernvarme, elbiler og meget andet. Kompensation er sidste udvej, ikke førstevalget.\nEn anden kritik af klimakompensation går på, at det ikke rigtig nytter noget. Ifølge organisationen Ethical Consumer, der de seneste 30 år har vejledt forbrugere i ansvarlig adfærd, er træplantning- og skovbevaringsprojekter særligt problematiske.\nFor det første har der været en del skandaler, herunder plantning af uhensigtsmæssige træsorter. For det andet er det problematisk at satse på træer som CO2-støvsugere. Træer lever jo ikke evigt og holder derfor kun på den opsugede CO2 i en begrænset periode.\nDet er klart, skandalesagernes fejltrin ikke skal gentages. Imidlertid er det lige så åbenlyst, at genetablering af degraderet skov eller etablering af ny skov har en effekt og er vigtig. Problemet med træers begrænsede levetid kan langt hen ad vejen imødegås ved, at vi ikke bare lader træerne dø og rådne op, men at vi i stedet igen får øjnene op for træ som byggemateriale.\nSom Thomas Nord-Larsen, seniorforsker ved Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning, påpeger over for videnskab.dk, så holder trægulve og husbjælker stadig på den indfangede CO2. Hvis byggeindustrien bliver bedre til at bruge træprodukter frem for CO2-tunge betonprodukter, så er der bestemt klimagevinster at hente ved at investere i træer.\nHar man ikke fidus til træplantningsprojekter, der jo uomtvisteligt har den ulempe, at det tager flere år, før et træ for alvor begynder at oplagre CO2, kan man i stedet vælge at kompensere via skovbevaring.\nEthical Consumer advarer dog også mod denne type projekter, der beskyldes for ofte at tilsidesætte lokalbefolkningens interesser og i mange tilfælde bare flytter træfældningen et andet sted hen.\nDenne kritik er forfejlet. Mange skovbevaringsprojekter fokuserer nemlig eksplicit på andet end blot klimakompensation. Et godt eksempel er Wildlife Works’ projekt i Kenya, der også sikrer biodiversitet og arbejde til lokalbefolkningen.\nOg påstanden om, at skovbevaringsprojekter ikke nytter, fordi de bare flytter træfældningen et andet sted hen, synes at implicere, at vi bør droppe alle skovbevaringsprojekter. Men er en ’laden stå til’ virkelig den bedste plan? Næppe.\nSelvfølgelig kan problemer flytte sig, men at undlade at forsøge at løse dem et sted, fordi de så nok bare flytter et andet sted hen, svarer til at flyve løs ud fra antagelsen om, at hvis man ikke flyver, så er der nok andre, der gør det.\nStøt de anerkendte projekter\nSom den grønne tænketank Concito sidste år gjorde opmærksom på i et notat om flyrejser og klimakompensation, er den største udfordring ved klimakompensation, at det kan være vanskeligt at fastslå effekten af de forskellige projekter.\nHvad enten der er tale om skovprojekter, støtte til grøn energi eller energieffektivisering, kan det være svært at gennemskue, om CO2-udregningerne holder stik.\nFår man den reduktion, man betaler for? Og er der tale om en reel reduktion, eller støtter man projekter, der ville have været gennemført alligevel?\nMan kan aldrig være helt sikker på, at projekterne holder, hvad de lover. Men som Concito gør opmærksom på i notatet, findes der en række internationale standarder, hvoraf Gold Standard og Verified Carbon Standard er de mest anerkendte, som vurderer og kontrollerer klimakompensationsprojekter.\nDet betyder ikke, at certificerede projekter er en garanti for, at projekterne ikke ville have været gennemført alligevel, eller at den påståede CO2-reduktion er korrekt. At støtte certificerede projekter giver mest mulig, men ikke fuldstændig sikkerhed.\nConcito anbefaler både borgere, virksomheder og offentlige organisationer at kompensere for deres CO2-udledninger ved alle flyrejser. Det er også værd at bemærke, at internationale rapporteringsstandarder udarbejdet af blandt andet Greenhouse Gas Protocol, Global Reporting Initiative og Future-Fit Foundation også anerkender klimakompensation som middel til at reducere virksomheders CO2-aftryk.\nKlimakompensation er ikke uproblematisk. Det betyder dog ikke, at vi bør afholde os fra at understøtte klimakompenserende projekter.\nIndtil teknologien for alvor er moden til, at virksomheder kan drives fuldstændig fossilfrit, giver klimakompensation tværtimod mulighed for, at virksomhederne kan drives CO2-neutralt allerede i dag.\nNiels Vrang og Jacob Jelsing er stiftere og ejere af biotekvirksomheden Gubra\nClaus Strue Frederiksen er bæredygtighedskonsulent i Gubra\n24. januar, 2020 - 01:21\nKlimakompensation i form af træplantning (CO2 optagelse) og afbrænding/forrådnelse (CO2 frigivelse) er et 0-sumsspil. Bruger man de voksne træer i byggeriet er tidshorizonten længere end ved afbrænding af træ, men i sidste ende er det stadig et 0-sumsspil. CO2 kan ikke i al evighed bindes i træ i byggeri, alt byggeri har en levetid.\nAlvin Jensen, Mogens Holme, Bjarne Bisgaard Jensen, Susanne Kaspersen, Gert Romme, Ejvind Larsen, Peter Knap og erik pedersen anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 07:52\nDer findes et hav af forskellige klimakompensationsprojekter. De fleste finder sted i udviklingslande\nFørst og frmmest kunne man jo spørge sig selv og hinanden om, hvorfor "klimakompensationen" fortrinsvis skal udfoldes i udviklingslande, når det nu er industrilandene, som sviner mest.\nEt lige så nærtliggende spørgsmål er,hvorfor der findes et helt hav af 'klimakompensationsprojekter'. Der må jo være nogen der tjener penge på det.\nOg det er min anke og min inderligste modstand mod 'klimakompensation'sindustrien: Det handler i bund og grund om penge og om at tro at man kan eksportere sit eget svineri til andre og fjernere lande.\nVirksomheder og privatpersoner skal naturligvis betale kassen for at forbruge planetens ressourcer og producere affald. Ikke frivilligt eller sådan lidt på skrømt mens man vælger ud hvilke 'klimakompensationsprojekter' der nu måtte falde i køberens smag. Det er et rædselsfuldt billede på troen på egen uundværlighed i verden.\nDina Hald, Søren Cramer Nielsen, Alvin Jensen, Morten Lind, Troels Holm, Vibeke Hansen, Mogens Holme, Flemming Berger, Torbjørn Methmann, Bjarne Bisgaard Jensen, Esben Lykke, Eva Schwanenflügel, Thomas Tanghus, Kim Øverup, John Poulsen, Hanne Ribens, Susanne Kaspersen, Mikkel Zess, Jan Fritsbøger, Henning Kjær, Torben Bruhn Andersen, Gert Romme, Steffen Gliese, Aksel Gasbjerg, Carsten Munk, Ejvind Larsen, Kjeld Jensen, Peter Knap og erik pedersen anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 08:09\nAlvin Jensen, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Kim Øverup, Hanne Ribens og Ejvind Larsen anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 08:35\nVi kan ikke klimakompensere os ud af klimaproblemerne. Når klimaproblemerne er så alvorlige at vi alle skal omstille til klimaneutral adfærd og produktion kan vi ikke foregøgle hinanden at nogen blot kan forurene videre med fly, produktion m.v. bare ved at betale aflad. Og det gælder også selvom det i første omgang giver nogle reduktioner (eller reducerer øgede udledninger, som ofte er tilfældet). Vi har brug for borgere og virksomheder, der vil gå foran og selv reducere udledningerne.\nAlvin Jensen, Morten Lind, Mogens Holme, Eva Schwanenflügel, Kim Øverup, Hanne Ribens, Susanne Kaspersen, Mikkel Zess, Steffen Gliese, Carsten Munk, Ejvind Larsen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\nGood for Gubra!\n24. januar, 2020 - 10:39\nDer er naturligvis behov for nogle ændringer i livsstil, så forbruget af fossil energi bliver mindre.\nMen om end de mest forbrugende verdensborgere indskrænker deres belastende adfærd, vil fattige landes stigende forbrug længe medføre, at det samlede forbrug vil fortsætte med at stige eller i hvert ligge på et højt niveau. Der vil næppe blive lukket for udnyttelsen af fossil energi, så længe den er let tilgængelig.\nDet er derfor lovlig nemt blot at være negativ ift. de bestræbelser, som gøres for at reducere eller kompensere CO2-udslippet. Der bliver naturligvis fusket med tal og projekter, så det er vigtigt at være opmærksom på, hvad der foregår, men det er jo muligt at indfange CO2, og det må der også satses på.\nSkovplantning medfører langtfra nødvendigvis et 0-sumsspil. Hvis det lykkes at skabe trævækst, hvor der lige nu er ørken, har man jo indfanget en ganske stor mængde kulstof. Kun hvis det hele rives op med rode og brændes, er vi tilbage i 0-sum. Hvis trævæksten forvaltes hensynsfuldt, vil der vedvarende være bundet en stor eller endog til stadighed stigende mængde kulstof.\nHvilke projekter, der bør satses på, er langtfra enkelt at vurdere, men der er ganske givet muligheder, som er værd at satse på.\nErik Vindbjerg anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 12:10\nSören Tolsgaard, der er forskel på at skulle bygge op i en virkelighed og at skulle omstille fra én.\nDer er ikke med nødvendighed øget fossil aktivitet i ekspanderende udviklingslande, fordi vi kender alternativerne.\nAlvin Jensen og Morten Lind anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 12:28\nSvenske forskere har netop offentliggjort en rapport, der viser, at verdens skove kan opsuge og lagre 2,5 gange mere CO2 end tidligere anset. Men forudsætningen er altså, at man lader skovene i fred, - altså ikke kulturskove.\nDer er altså allerede i dag alternativer til det meste. Således er Sveriges største energi-sluger, et mineselskab der fremstiller jern og stål, ved at udvikle metode til at gå fra kulkraft et eldrift, hvor de selv vil fremstille energien via egenfremstillet vådgas. Og hvis de kan, kan alle andre også gøre det - herunder også de store elværker.\nAlvin Jensen, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Susanne Kaspersen, Steffen Gliese og arne tørsleff anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 13:39\n"vis det lykkes at skabe trævækst, hvor der lige nu er ørken, har man jo indfanget en ganske stor mængde kulstof."\nHallo ! hvordan får man træer til at vokse i ørken?\nDet er ikke kun når træ brændes, der frigives CO2, men også når træer rådner frigives CO2.\nKun så længe træer vokser binder de CO2.\nBjørn Lisbjerg og Alvin Jensen anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 14:54\nEksempel på mindre heldig "klimakompensation".\n24. januar, 2020 - 14:55\n24. januar, 2020 - 15:58\nMed meget få undtagelser er klimakompensation at opfatte som green washing.\nOg green washing er bedrageri - intet mindre.\nBedrageri med henblik på personlig eller kooperativ profit.\nAlvin Jensen, Morten Lind, Mogens Holme, Flemming Berger, Bjarne Bisgaard Jensen, Thomas Christensen, Mikkel Zess, Bent Nørgaard, Eva Schwanenflügel, Carsten Nørgaard, Thomas Tanghus, Lise Lotte Rahbek, Kim Øverup, Susanne Kaspersen, Steffen Gliese og Gert Romme anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 19:24\nRelevant klip fra DR på YouTube den 24. juni 2019:\n»Kan træer kompensere for din flyrejse?«\nAlvin Jensen og Mikkel Zess anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 19:28\nRelevant indlæg på ForskerZonen af Stefano Ponte, professer ved Centre for Business and Development Studies, Copenhagen Business School:\n»CBS-professor: 'Grøn kapitalisme' er ikke nok«\n24. januar, 2020 - 19:32\nDer er mange gode forslag til tiltag i indlægget, men bruger man fossil energi, kan man ifølge min logik ikke blive klimaneutral.\nMedierne skal også tvinges til at italesætte klimakompensation anderledes, så befolkningen ikke tror at den hellige gral er velforvaret, når de betaler 300 ekstra for en weekendshoppetur til New York.\nMorten Lind, anne bach, Mikkel Zess og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 20:43\nTak for link, Carsten Nørgaard.\nFølgende indrammer problemstillingen fuldstændig præcist:\n'Sagt med andre ord, mens grøn kapital akkumuleringsstrategierne, som optimerer ressourceforbruget, hjælper til at mindske produktionens relative energi- og materialeintensitet, adresserer de ikke de overordnede, økologiske grænser for vækst, fordi de er baseret på logikken om kontinuerlig ekspansion.'\nAlvin Jensen, Rasmus Knus, Morten Lind, Flemming Berger, Jens Mårbjerg og Mikkel Zess anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2020 - 22:20\nStefen Giese: "Der er ikke med nødvendighed øget fossil aktivitet i ekspanderende udviklingslande, fordi vi kender alternativerne."\nFossilt brændstof vil fortsat være så billigt globalt set, at alternativerne i høj grad vil være forbeholdt eliten. Og det er jo fint nok, at de velstillede presser på for øget omstilling, men der er næppe nogen, som har magt til at blokere salget af fossilt brændstof i ringere stillede områder.\nRealistisk set er vi nødt til at arbejde for indfangning af CO2, for den mængde, vi indtil nu har udledt, skal jo gerne decimeres, og det uanset om forurener i praksis kan tvinges til at betale. Det er næppe klogt at vente, mens CO2 niveauet fortsat stiger.\nHenning Kjær: "Hallo ! hvordan får man træer til at vokse i ørken?"\nDer gives ikke nogen nem løsning, men det er set siden tidernes morgen, bl.a. langs Nilen, Eufrat og Tigris. Andre steder har gamle kulturer forvandlet frugtbart land til ørken, men der gives muligheder for at vende processen, som i de jyske hedeegne, da Danmark indad vandt, hvad udad var tabt.\n"Det er ikke kun når træ brændes, der frigives CO2, men også når træer rådner frigives CO2. Kun så længe træer vokser binder de CO2."\nDet er jo ikke altid, at træer rådner fuldstændigt. Meget plantemateriale omdannes til muld, tørv og kul, når naturen går sin gang. Det er også muligt at konservere træ i byggematerialer, eller på anden måde deponere træ. Skov eller andre beplantninger med skånsom drift kan kontinuert vokse og binde kulstof.\nErik Vindbjerg og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n25. januar, 2020 - 08:48\nDen private klimakompensation forslår formentlig som en snebold i helvede og fjerner fokus fra de nødvendige strukturomlægninger.\nMen der er en spændende og lavpraktisk teknologi, hvor træ forgasses og leverer noget energi mens klassiske trækul blandes i jorden. Kendt i århundreder i Amazonas og generatorgas i biler under 2. Verdenskrig. Deponering af co2 i den dybe undergrund kan også være med til at hjælpe os uden om de værste tipping points i den hektiske fase de næste 30 til 100 år. Vi skal kæmpe 100 krige og 1000 slag for at komme i mål.\n25. januar, 2020 - 10:48\nHvad enten vi snakker de private eller de offentlige (kommunale, statslige eller overnationale) instanser, er der lang vej igen, før kompensation er på højde med udledning. Og vi er alle medskyldige.\nGrønne ministerier og organisationer bør sætte fokus på, hvorvidt forskellige tiltag mindsker eller øger CO2-udslip og andre forurenende faktorer. Et regnskab, hvor de enkelte bidrag vurderes i sammenhæng. Det er jo ikke komplet ligegyldigt, om samfundets overskud anvendes til at opkøbe jord og plante eller bevare skov, eller anvendes til at producere våben eller arrangere rumrejser.\nDer gøres faktisk en stor indsats for at aflaste naturen, både private og offentlige midler er i spil, og om end der i høj grad svindles med markedsføringen, handler det ikke blot om bagateller, som fjerner fokus fra det væsentlige. Tilbageføring af CO2 er en overordentlig vigtig opgave, som næppe vil afvente, at hele verden overgår til rendyrket socialisme.\nOg selv de romantiserede naturfolk, som lever i regnskoven under hensyntagen til gudernes vrede, overtager moderne levevis og kan ikke længere leve som spredte jægere og samlere. Vi har givetvis meget at lære, også af naturfolk, men ideerne skal nu implementeres i meget større skala.\n26. januar, 2020 - 17:45\nKlimakompensation giver først mening hvis man samtidig "fejer for egen dør". Kender til flere anerkendte, også danske, virksomheder der bryster sig med at være CO2 neutrale - men primært på baggrund af kompensation istedet for inverstering i egne produktionsanlæg i ind- og udland.\nIgennem alt for mange år har det været kutyme at kun ved tilbagebetaling på under 12-18 måneder har man ment det var "rentabelt" at foretage miljø- og klima investeringer.\n26. januar, 2020 - 22:32\n" der gives ikke nogen nem løsning" nej det er ikke altid en mulighed., og at omdanne ørken til landbrugsjord binder kun CO2 fra det ene år til det næste.\nAlt træ rådner eller brændes og frigiver den bundne kulstof som CO2 til atmosfæren igen\nDe jyske heder der blev til "landbrugsjord" (det er sand), gav noget dårlig landbrugsjord med evig kunstvanding og sandfygning, som i dag et et problem. I dag planter man træer på de samme arealer, men selv træerne vokser meget langsomt.\n27. januar, 2020 - 02:05\nJeg skrev jo ikke om at omdanne ørken til landbrugsjord, men om at plante træer i ørkenen! - Det kunne være daddel, oliven eller baobab, som kan leve i årtusinder. Så varer det i hvert fald en rum tid, før kulstoffet frigives igen!\nOg som allerede nævnt, træet behøver ikke nødvendigvis at brænde eller rådne, det kan anvendes til mange formål - og har en fantastisk holdbarhed. Og i mange naturtyper rådner gamle træer og anden vegetation i øvrigt langtfra fuldstændigt, men omdannes til muld, tørv og kul, - dvs. store mængder kulstof konserveres kontinuert, mens træerne ældes og dør.\nOg vel var det langtfra altid succesfuldt, da heden blev kultiveret (der er ikke nogen nem løsning), første skridt var ofte af plante nøjsomme træer og læhegn, forbedre jordkvaliteten med græsning, sædskifte, braklægning, etc. Efterhånden vokser der ganske flotte skove og høstes masser af gode kartofler i de tidligere hedeegne.\n27. januar, 2020 - 02:40\nI sig selv giver skove jo også nedbør, derfor er tilplantning af ørkener en virkelig god idé til forøgelse af ferskvandsreservoirerne. Men med teknologi er det også muligt at tilvejebringe store mængder ferskvand igennem metoden 'omvendt osmose' https://da.wikipedia.org/wiki/Omvendt_osmose.\nOg så faldt jeg lige over denne artikel, der dog godt på 6 år kan være overhalet af klimaforandringerne. https://ing.dk/artikel/trods-fns-nodrab-verdens-orkener-bliver-gronnere-...\nErik Vindbjerg og Sören Tolsgaard anbefalede denne kommentar\nSteffen Gliese: Nemlig, -der er faktisk lyspunkter at navigere efter;)\nClimate change is leading to the re-greening of the world’s most inhospitable deserts:\nLarge-scale wind and solar power could green the Sahara:\n30. januar, 2020 - 10:03\nUdover de mange glimrende kommentarer til artiklen skal også nævnes træplantnings/klimakompensations negative indvirkning på fødevareproduktion og biosfærer, hvis det skal have en skala, der betyder noget.\nSe bl.a. mere her:\n31. januar, 2020 - 13:45\nKlimakompensation er en perverteret markedsgørelse af grøn omstilling. Selv i det tilfælde at klimakompensationsprojekterne rent faktisk virkede, hvilket er langt fra sandheden i mange tilfælde (se f.eks.: https://globalnyt.dk/content/forskere-klimakompensation-er-en-tvivlsom-s...), fjerner det fokus fra reelle og nødvendige omstillinger hos den enkelte borger/virksomhed. Det bliver dermed en tillokkende mulighed for at betale for ikke at gøre noget (hos sig) selv. At handle med kvoter, kompensationer o.l. er et uigennemsigtigt grønt røgslør, som bliver benyttet i stedet for at investere i konkrete og målbare lokale tiltag, og det kan i værste fald være decideret kontraproduktivt i forholdet til at reducere udledninger.\nI øvrigt tendenserer det naivitet at tiltro "markedet" at løse klimaproblematikken, da profit her er et større mål end verdens beskaffenhed på sigt.


Afdelingsleder til Dagtilbud Mælkebøtten i Nakskov - 1044659 | Jobindex\nJobannonce: Afdelingsleder til Dagtilbud Mælkebøtten i Nakskov\nVil du være med til at skabe rammerne for et godt børneliv med fokus på børnenes individuelle trivsels- og udviklingsniveau? Er du inddragende i din ledelsesstil og tydelig i din kommunikation? Kan du sikre rammerne for et godt arbejdsmiljø samt en optimal anvendelse af de økonomiske ressourcer? Så er du måske vores nye afdelingsleder til Mælkebøtten.\nTil vores dagtilbud Mælkebøtten søger vi en afdelingsleder, som vil være med til at fortsætte udviklingen af en institution med særligt fokus på sang, samskabende processer og udvikling af høj kvalitet. En del af din rolle er – i tæt kontakt med områdelederen – at håndtere alt fra handleplaner på strategier til lavpraktiske opgaver omkring eksempelvis håndtering af tilsynsbesøg, planlægning af emnedage og deltagelse i forældresamtaler.\nRingvejen 1, 4900 Nakskov\nViceskoleleder til fremtidens Ungdomsskole\nMaribo og Nakskov


Køb EcoViking glassutteflaske wide neck 120 ml i hvid hos Med24.dk\nEcoViking glassutteflaske wide neck 120 ml - White Mist\nEcoViking sutteflaske i brudsikker Borosilikate glas uden kemi.\nEcoViking sutteflasken i glas har wide neck (bred hals), som minder mest om det naturlige bryst, og kan give en nemmere overgang.\nGlassutteflasken med wide neck fra EcoViking er produceret uden skidt kemi. Sutteflaskerne er lavet i stærkt brudsikker Borosilicate glas, og flaskesutten i medicinsk silikone med anti-kolik-ventil. Derfor kan EcoViking sutteflaskerne uden problemer gå direkte fra fryser til kogende vand, uden at sprænges.\nSutteflasken kan bruges både med og uden silikone omslag. Silikone omslaget beskytter sutteflasken mod brud og gør glassutteflasken nemmere at holde på. På siden af flasken er der tilføjet et mililitermål, så det er nemt at måle den korrekte mængde væske. På selve glasset finder man et stort flot EcoViking-logo.\nFordele ved EcoViking sutteflasker:\nEcoViking et nyere svensk firma:\nSilikone omslag i White Mist


Akut kejsersnit og blodpropper i lungerne | SE og HØR\nTorsdag, 11. januar 2018 - 7:27\nSerena Williams' dramatiske fødsel: Akut kejsersnit og blodpropper i lungerne\nSerena Williams blev i august 2017 mor til datteren Alexis.\nTennisstjernen fortæller, at fødslen af hendes datter var et stort, medicinsk mareridt\nSerena Williams blev i slutningen af august 2017 mor til datteren Alexis Olympia, men det var ikke en nem fødsel. Det afslører den 36-årige tennis-stjerne i et stort interview i modemagasinet Vogue.\nWilliams, der i november blev gift med Reddit-stifteren Alexis Ohanian, havde en nem graviditet, men fødslen var et medicinsk mareridt.\nI interviewet med Vogue kommer det frem, at datteren kom til verden ved akut kejsersnit, da hendes hjerterytme dykkede til et faretruende lavt niveau under veerne.\nOperationen foregik uden komplikationer, faderen Alexis fik lov til at klippe navlestrengen, og datteren faldt straks til ro, da hun blev lagt på mors bryst.\n- Det var en fantastisk følelse, genkalder Serena Williams.\n- Og så gik alt galt.\nSe Serena Williams' fantastiske brudekjole\nDen næste dag, mens Williams kom sig efter fødslen på hospitalet, blev den nybagte mor pludselig stakåndet. Da hun før har haft blodpropper, og fordi hun ikke tog sin blodfortyndende medicin på grund af det akutte kejsersnit, frygtede tennisstjernen, at hun havde fået en blodprop i lungerne, og det var derfor, hun ikke kunne trække vejret.\nFor ikke at gøre sin mor, der var på hospitalsstuen, nervøs, stavrede Williams ud på gangen og fik fat i en sygeplejerske. Hun krævede straks at få en CT-scanning og blodfortyndende medicin.\nSygeplejersken troede, at Serena Williams var omtumlet på grund af den smertestillende medicin, hun havde fået, men Williams blev ved med at insistere.\nEn CT-scanning afslørede, at hun rigtig nok havde adskillige små blodpropper i lungerne.\nSerena viser datteren frem - og afslører navnet\nMen blodpropperne var bare starten på et seks dage langt drama, bliver det yderligere fortalt i Vogue.\nHendes sår fra kejsersnittet sprang op, fordi Serena Williams hostede så meget efter blodpropperne i lungerne.\nDa tennisstjernen atter blev opereret fandt lægerne en stor blodansamling i hendes bug, som var forårsaget af den blodfortyndende medicin hun fik for at holde blodpropperne for døren.\nDerfor blev Williams nødt til atter at bliver opereret. Her fik hun et filter sat ind i en større blodåre for at forhindre flere blodpropper i at samle sig i hendes lunger.\nEt opslag delt af Serena Williams (@serenawilliams) den 10. Jan, 2018 kl. 5.05 PST\nSerena Williams havde håbet på at forsvare sin titel til årets første Grand Slam-turnering, Australian Open, men i sidste uge meldte hun ud, at hun ikke bliver klar til start den 15. januar.\n- Efter at have spillet i Abu Dhabi har jeg indset, at selv om jeg er meget tæt på at være klar, så er jeg ikke, hvor jeg gerne vil være, oplyste Serena Williams i en meddelelse.\n- Selv om jeg er skuffet, så har jeg besluttet, at jeg ikke stiller op i Australian Open i år, tilføjer tennisstjernen, der vandt selvsamme turnering sidste år, da hun var gravid med sit første barn.\nI Vogue-interviewet fortæller Serena Williams, at hun håber på at kunne vinde 25 Grand Slam-titler. Dermed slår hun Margaret Courts rekord på 24. Pt. har Serena Williams vundet 23 Grand Slam-titler.\nDen nybagte mor fortæller i interviewet, at fødslen af hendes datter har ændret den måde, hun griber sin profession an.\n- Faktisk tror jeg, at det at få en baby måske hjælper. Når jeg er for angst for at tabe kampe, og nu føler jeg, at meget af den angst er forsvundet, da Olympia blev født. Når jeg ved, at jeg har denne smukke baby, jeg kommer hjem til, gør, at jeg ikke føler, at jeg behøver at spille flere kampe. Jeg har ikke brug for pengene eller titlerne eller prestigen. Jeg vil gerne have dem, men jeg har ikke brug for dem. Det er en helt anderledes følelse for mig, lyder det fra Serena Williams.\nI galleriet kan du se billeder fra Serena Williams' bryllup i New Orleans:\nSerena Williams' bryllup i New Orleans\nCaroline Wozniacki og David Lee\nEva Longoria og Jose Baston\nBilleder fra feststedet\nJay Z og Blue Ivy ankommer til New Orleans, hvor brylluppet blev holdt.


Sterling har fået eneejer - STANDBY.dk\nSterling har fået eneejer\nSterling har fået en eneejer, der vil kaste milliarder i det underskudsgivende lavprisselskab. Medarbejderne vil i dag blive orienteret om, hvad fremtiden bringer, skriver Berlingske Tidende i dag.\n»Der er sket en omstrukturering i vores ejerkreds, så vi nu er eneejet af den islandske investor Palmi Haraldson. Og han har tilkendegivet, at han er villig til at bruge et betragteligt milliardbeløb på Sterling. Det er selvfølgelig en god nyhed for Sterling,« lyder det fra kommunikationsdirektør Rulle Westergaard.\nPalmi Haraldson har gennem sit investeringsselskab Fons i flere omgange været inde i ejerkredsen bag Sterling. Første gang i 2005, da Fons for 400 mio. kr. købte Sterling og fusionerede selskabet med Mærsk Air. Siden blev selskabet solgt til FL Group, men i 2006 blev Sterling solgt til Northern Travel Holding, som både FL Group og Palmi Haraldsons’ Fons står bag. Nu har Haraldson altså overtaget det fulde ejerskab af Northern Travel Holding, der foruden Sterling rummer flyselskabet Iceland Express.\nPalmi Haraldsson ønsker ikke at oplyse købsprisen for Sterling. Eksperter har tidligere anslået, at selskabet har en meget begrænset værdi. Alle ?y, ejedomme og andre faster værdier er solgt fra, og samtidig kæmper selskabet hårdt med underskud i årevis. Hvordan den økonomiske situation præcist er hos Fons, er ligeledes uklart, fordi selskabet ikke aflagt regnskab i årevis.


Spørgeskemaundersøgelse blandt serviceledere i kommunale bygninger og boligselskaber Bygningens navn og adresse: 1. Har dit anlæg CTS? - PDF\nSpørgeskemaundersøgelse blandt serviceledere i kommunale bygninger og boligselskaber Bygningens navn og adresse: 1. Har dit anlæg CTS?\nDownload "Spørgeskemaundersøgelse blandt serviceledere i kommunale bygninger og boligselskaber Bygningens navn og adresse: 1. Har dit anlæg CTS?"\n1 Bilag 1 Spørgeskemaundersøgelse blandt serviceledere i kommunale bygninger og boligselskaber Bygningens navn og adresse: 1. Har dit anlæg CTS? JA NEJ 2. Måleraflæsning Foregår måleraflæsningen Manuelt Automatisk Både Manuelt + automatisk El Varme Brugsvand Koldt Brugsvand Varmt Hvad foretrækker du? Side 1 af 6\n2 Bilag 1 Har dit anlæg CTS, gå til spørgsmål 3. Hvis ikke, gå til spørgsmål 15. CTS 3. Hvilket program/system bruges til at styre anlægget, og hvor gammelt er det? 4. Anlægsstyring Har/er anlægget tilsluttet styring af? (Sæt kryds efter bedste overbevisning) Varmeforsyning Fjernvarmens veksler eller kedelanlæg Radiatorkreds(e) Individuelle rumstyring af radiatorer(zonestyring) Ventilationsanlæg Individuel rumstyring af ventilation Varmtvandsbeholder Ja Nej Ved ikke Har anlægget Ferieprogrammer (Forprogrammering af ferieperioder hvor anlæg stoppes) Special dag program (forprogrammering af dage, hvor anlæg skal køre atypisk) Forlænget drift knap aktivering impulsivt samme dag Side 2 af 6\n3 Bilag 1 5. Er det nemt og overskueligt at betjene anlægget via CTSanlægget? Hvis ja, hvad gør det nemt? Hvis nej, hvad er hindringerne for en hurtig og nem aflæsning? 6. Kan du nemt og hurtigt se forbruget, både her-og-nu forbrug og årsforbrug, på anlægget? Hvis ja, hvad fungerer godt? Hvis nej, hvad fungerer ikke? 7. Hvor tit benytter du CTS-anlægget? (Gerne antal gange og antal timer om ugen) Hvis du ikke bruger så lang tid på anlægget, hvad kunne så motivere dig til at bruge anlægget mere? 8. Hvor lang tid bruger du på at vedligeholde CTS-anlægget, f.eks. indregulere tider, flow og temperaturer? Side 3 af 6\n4 Bilag 1 9. Har du fået oplæring i at bruge CTS-anlægget, f.eks. i form af kurser eller sidemandsoplæring? Hvor meget oplæring har du fået i alt (timer/dage)? 10. Mangler du oplæring i de(t) CTS-anlæg du styrer? Hvis ja, hvilken form for oplæring? 11. Er manualen til CTS-anlægget brugbar, og kan den give dig svar på dine eventuelle spørgsmål? Hvis ikke, skriv gerne forslag til ændringer. 12. Er der barrierer i CTS-anlægget, der gør, at du ikke bruger anlægget optimalt? Hvilke? Hvorfor er det en barriere for dig? Side 4 af 6\n5 Bilag Har du nogen forslag til, hvad der kunne gøres anderledes for at du kan bruge systemet optimalt? 14. Hvad kunne gøre din dagligdag bedre i forhold til at styre dit anlæg? Ikke CTS 15. Hvad har du af hjælpemidler til at styre dit anlæg? 16. Hvad kunne gøre din dagligdag bedre i forhold til at styre dit anlæg? 17. Mangler du oplæring i de(t) anlæg du styrer? Side 5 af 6\n6 Bilag 1 Yderligere kommentarer er meget velkomne! Tak for hjælpen! Eventuelle spørgsmål til undersøgelsen bedes rettet til undertegnede. Med venlig hilsen Jeppe Friis-Hansen, Plan C medarbejder Gate 21 sekretariatet Tlf.: Side 6 af 6\n7 Bilag 2 Interviewguide til Plan C feltstudie serviceledere på skoler Start Formål med interview og følge med rundt overblik over servicelederens arbejde, og hvad er serviceledernes behov ift. værktøjer? Behov i det hele taget? Hvad er de overordnede problemstillinger? Tage billeder/videooptage undervejs? Må det vises frem til projektrelaterede workshops m.m.? Ændre navn? (Anonymisering) Spørgsmål til interview (lad personen tale så længe som muligt) OBSERVER Indledning: Navn, alder Hvor længe har du været ansat? Hvad er din uddannelse og baggrund? Hvad består dit arbejde i? (kort beskrivelse) Arbejdsopgaver: Hvordan ser en typisk hverdag ud? Hvilke arbejdsopgaver optager mest tid? Og hvilke er du især glad for at udføre? Har du opbygget egne rutiner/ritualer? (strukturere hverdagen) Hvis ja, er disse understøttet af CTS en? Hvem har du kontakt til i det daglige? Har de indflydelse på brug af CTS en? CTS: Beskriv med dine egne ord, hvad CTS er og kan Hvordan fik du information om CTS, inden det blev installeret? Var du med på ideen eller modstander? Beskriv oplæringssituationen Hvor længe har du brugt CTS en? Er der sket en mærkbar udvikling i den måde, du bruger den på? Er du fx blevet bedre/mere øvet? Har du opbygget egne rutiner omkring brug af CTS? Er der nogen ting, du gør på din egen måde? (fx måder at bruge CTS en på, som du ikke har fået instrukser i eller vælger at bruge på en anden måde eller slet ikke at bruge) Har CTS en en basal funktion i hverdagen? Hvornår og hvor tit bruger du den? Hvad bruger du den typisk til, og hvilke funktioner bruges? Beskriv en situation, du husker, hvor CTS en var en hjælp Beskriv en situation, hvor CTS en var besværlig Side 1 af 3\n8 Bilag 2 Fordele hvad fungerer godt? Hvordan er den en hjælp i det daglige arbejde? Ulemper hvad kunne være anderledes? Justerer du natforbrug? Hvis ja, hvordan? (vis i system) Hvad gør du, hvis (systemet går ned, der popper en ukendt alarm op, du går på ferie, bliver syg eller er nødt til at gå med det samme,.) Hvilke funktioner er vigtige? Er der nogen, der ikke skal vises/fremgå (overflødige)? Hvad er dit behov ift. funktioner/brug? Er der funktioner, du synes mangler? Hvad med visualisering? Kunne din motivation for at bruge CTS højnes, hvis du selv var med til at designe systemet/blev inddraget fra starten? Hvordan fungerer din manual til CTS en? Forslag til ændringer? Forslag til forbedringer ift. oplæring/undervisning? Mangler du noget informationsmateriale eller andet, der kunne støtte brugen af CTS en? Hvordan får du support? Har du et netværk, du kan trække på for erfaringsudveksling ift. support og energistyring (à la klimaambassadører eller serviceledernetværk)? o Hvis ja, hvordan fungerer det? o Hvis nej, har du behov for dette? Aflæsning: Vis og fortæl, hvordan du gør Ideer til nemmere aflæsning end manuelt skema? Visualisering? Hvor tit tjekker du Agenda 2100? Hvordan bruger du oplysningerne i Agenda 2100? Foretrækker du manuel aflæsning eller fjernaflæsning? Generelt: Hvad er serviceledernes behov ift. værktøjer? Behov i det hele taget? Hvad er de overordnede problemstillinger? De skal vide, hvad de skal foretage sig med computeren Brugerfladen er vigtig Observationer: o Følg med rundt o Hvor ofte ringer telefonen? Hvad handler samtalerne om? Har de nogen relation til CTS? o Hvor tit bliver servicelederen forstyrret i sit arbejde i løbet af dagen? (folk, der stikker hovedet ind m.m.) o Rutiner, egne måder at udføre opgaverne på? o Hvad sker der? Hvad går arbejdsdagen med? Hvor lang tid bruges på hvilke opgaver? Hvor stor en rolle spiller CTS? Side 2 af 3\n9 Bilag 2 Aktiviteter: Tegn og fortæl Hvis CTS en var lavet helt specielt til mig, kunne den. Hvis manualen var lavet helt specielt til mig, kunne den Tak og farvel Foto af personen? Filme omgivelser??? Side 3 af 3\n10 Bilag 3 Interviewguide til Plan C feltstudie flyvende varmemester Start Formål med interview og følge med rundt overblik over den flyvende varmemesters arbejde, og hvad er serviceledernes behov ift. værktøjer? Behov i det hele taget? Hvad er de overordnede problemstillinger? Tage billeder/videooptage undervejs? Må det vises frem til projektrelaterede workshops m.m.? Ændre navn? (Anonymisering) Spørgsmål til interview (lad personen tale så længe som muligt) OBSERVER Indledning: Navn, alder Hvor længe har du været ansat? Hvad er din uddannelse og baggrund? Hvad består dit arbejde i? (kort beskrivelse) Arbejdsopgaver: Hvordan ser en typisk hverdag ud? Hvilke arbejdsopgaver optager mest tid? Har du opbygget egne rutiner/ritualer? (strukturere hverdagen) Hvem har du kontakt til i det daglige? CTS: Hvad er din rolle ift. servicelederne? Hvordan laver du et klimatjek? Beskriv o Teknisk klimatjek (af systemet) o Pædagogisk klimatjek (oplysning) Beskriv med dine egne ord, hvad CTS er og kan Beskriv, hvordan du typisk oplærer/laver opfølgende instruktion i brug af CTS til en serviceleder? Hvem er målgruppen? Hvordan reagerer de på CTS en og dens funktioner? Giv et par eksempler (er de med på ideen eller modstandere?) Forstår de (servicelederne) forbindelsen mellem CTS og anlæg? Hvad er vigtigt at fortælle dem? Hvad lægger du vægt på? Laver du opfølgning? Hvis ja, hvordan? Hvis nej, hvorfor ikke? Hvad er deres typiske feedback på din instruktion? Side 1 af 3\n11 Bilag 3 Kunne deres motivation højnes, hvis de selv var med til at designe systemet/blev inddraget fra starten? Hvad er de typiske/hyppigste problemstillinger og behov, du møder hos servicelederne og andre brugere? Sker der typisk en mærkbar udvikling i den måde de bruger CTS en på? Er de fx blevet bedre/mere øvet? Har du opbygget egne rutiner omkring brug af CTS? Er der nogen ting, du gør på din egen måde? (fx måder at bruge CTS en på, som du ikke har fået instrukser i eller vælger at bruge på en anden måde eller slet ikke at bruge) og som du giver videre til servicelederne? Har CTS en en basal funktion i din hverdag? Hvornår og hvor tit bruger du den? Hvad bruger du den typisk til, og hvilke funktioner bruges? Beskriv en situation, du husker, hvor CTS en var en hjælp Beskriv en situation, hvor CTS en var besværlig Fordele hvad fungerer godt? Ulemper hvad kunne være anderledes? Forslag til forbedringer? Justerer du natforbrug? Hvis ja, hvordan? (vis i system) o Hvor tit justerer du natforbrug og andre setpunkter? o Hvor tit benytter du dig af fjernkontrol? Hvilke funktioner er vigtige? Er der nogen, der ikke skal vises/fremgå (overflødige)? Hvad er dit behov ift. funktioner/brug? Er der funktioner, du synes mangler? Forslag til forbedringer ift. oplæring/undervisning? Hvad gør kommunen ift. at forbedre teknikken for servicelederne? Giver du noget informationsmateriale eller andet, der kunne støtte brugen af CTS en til servicelederne? Kommer du med input til serviceledernetværksmøderne? Aflæsning: Vis og fortæl, hvordan du gør Ideer til nemmere aflæsning end manuelt skema? Hvor tit tjekker du Agenda 2100? Hvordan bruger du oplysningerne i Agenda 2100? Generelt: Hvad er serviceledernes behov ift. værktøjer? Behov i det hele taget? Hvad er de overordnede problemstillinger? Hvad er den flyvende varmemesters behov? Observationer: o Følg med rundt o Hvor ofte ringer telefonen? Hvad handler samtalerne om? Har de nogen relation til CTS? o Rutiner, egne måder at udføre opgaverne på? Side 2 af 3\n12 Bilag 3 o Hvad sker der? Hvad går arbejdsdagen med? Hvor lang tid bruges på hvilke opgaver? Hvor stor en rolle spiller CTS? Aktiviteter: Tegn og fortæl Hvis CTS en var lavet helt specielt til mig, kunne den. Hvis manualen var lavet helt specielt til mig, kunne den Tak og farvel Giv gave? Foto af personen? Filme omgivelser??? Side 3 af 3\n13 Bilag 4 Side 1 Besøg 1 - Risbjergskolen, Hvidovre Effektiv oplæring i CTS-anlæg højner energibesparelsen - og servicelederens indsats. Selvgjort er velgjort Risbjergskolens CTS-anlæg fra Trend er et år gammelt. Systemet betjenes af via en computer på servicelederens kontor. Systemet og skolens anlæg tjekkes dagligt. Servicelederen synes, det er vigtigt at se og høre, om anlæggene rundt om på skolen kører, som de skal, og om værdierne på CTS en på kontorets computer stemmer overens med værdierne på anlæggenes displays. Hvis servicelederen er syg eller på ferie, kører CTS en automatisk. Servicelederen foretrækker også, selv at gå ned til anlægget, når der skal aflæses værdier til Agenda 2100 for at få en fornemmelse for, hvordan anlægget kører. Ved aflæsning følger servicelederen en procedure, hvor de aflæste værdier manuelt skrives ned på et hjemmelavet, udprintet skema. Efterfølgende indtastes værdierne i Agenda 2100, som faktisk fungerer rigtigt godt, Servicelederen er i det hele taget glad for at kunne tilgå anlægget manuelt ift. energistyring, dvs. decentralt og siger: Besparelsen ligger i, at servicelederne selv kan styre anlægget. De ved, hvordan behovet er på skolen. Dette er bedre, end hvis systemet styres centralt fra kommunen. Jævnlige tjek af systemet betaler sig Servicelederens jævnlige tjek af CTS en og aflæsningen til Agenda 2100 har sine fordele: Det til skolen tilknyttede fritidshjem har til dels sit eget energibudget. Dog er vandforbruget opdelt efter m 2, og dette har vist sig at være uhensigtsmæssigt, da de aktiviteter, der forgår på fritidshjemmet er væsentlig anderledes end på skolen. Dette indebærer ofte et stort En sommer havde fritidshjemmet leget vandkamp ved at bruge den store hose på en brandslange, og en vinter havde de lavet egen skøjtebane, hvor der ligeledes var et kæmpe vandforbrug. Jeg. var blevet opmærksom på disse aktiviteter, da jeg undrede mig over det høje forbrug i Agenda 2100, hvor vandforbruget midt i skolernes ferie umiddelbart burde være meget lavt. vandforbrug, som skolen skal dække.\n14 Bilag 4 Side 2 Papirmanualer virker demotiverende Servicelederen synes, at CTS-anlægget efter et 8 timers kursus er nemt og overskueligt at betjene, men pointerer, at man skal bruge systemet med det samme efter kurset; ellers kan man hurtigt glemme procedurerne. Servicelederen føler ikke behov for yderligere oplæring. Ved aktuelle spørgsmål i forbindelse med CTS en, kontaktes kommunens flyvende varmemester, fordi der er et godt indbyrdes samarbejde. Den flyvende varmemester viser fx hvordan man skal lægge ferieprogrammer ind i systemet eller hvordan man kan lave undtagelser i systemet, hvis det skal køre anderledes en enkelt dag. Den flyvende varmemester giver også besked, hvis der laves fjernmonitorering af og ændringer på skolens CTS-anlæg. Servicelederen kan også vælge at ringe til CTSproducenten JTN eller til Trend, men de tager sig dyrt betalt for specialist-timer, hvorfor den interne kontakt foretrækkes. Ved tanken om at bruge manualen i de to store mapper, den sidder i, går jeg helt kold, for den er ikke for hvide mennesker - den er umulig, da den er skrevet i fagsprog. Den skal skrives mere brugervenligt. Ifølge servicemedarbejderen skal manualen helst ligge indbygget i CTS-anlægget og fx komme med forslag til, hvad man kan gøre, hvis en alarm dukker op på skærmen. Ulven kommer! Servicelederen viser brugen af CTS-anlægget, men allerede ved at logge ind i systemet, dukker en alarm op, som gør opmærksom på, at der er blevet logget ind. Servicelederen synes, at denne alarm ved log-in er både unødvendig og uhensigtsmæssig. I det hele taget opleves det, at der er mange alarmer, der popper op på skærmen. Ved en en alarm, der vedrører et givent anlæg, kontrolleres det, om der rent faktisk er noget galt, hvilket ofte ikke er tilfældet. Jeg synes, jeg bliver lidt bedøvet af alarmerne, og der er lidt ulven kommer! over det, når det ofte viser sig at være falsk alarm. (Citat: Serviceleder, Hvidovre Kommune) Oplysning skaber bevidsthed om energiforbrug Servicelderen er sammen med to lærere klimaambassadør på skolen. De står for at oplyse skolen om, hvordan man kan spare på energien i hverdagen samt sørge for tiltag, der medvirker til Der kan også være en ulempe ved lysstyring, nemlig at lærere og elever er så vant til, at lyset tænder og slukker automatisk, at de glemmer at slukke for andre apparater eller på steder med almindelige lyskontakter\n15 Bilag 4 Side 3 dette. Skolens elevråd er ligeledes involveret i aktiviteterne omkring klimaambassadørerne, idet de underviser eleverne i at spare på energien med brug af dertil udviklet materiale. På andre skoler er det servicelederen alene, der er klimaambassadør og samtidig den, der underviser eleverne i energirigtig adfærd. Også den flyvende varmemester er klimaambassadør, og de bruger hinanden til sparring. Der sparres også med kommunens energiansvarlige. Der er lavet andre energibesparende tiltag på Risbjergskolen: Fx har hele skolen fået installeret lysstyring. Men alligevel er både lærere og elever gode til at slukke for de interaktive tavler m.m., som ikke har lysstyring. Deres adfærd kan altså påvirkes uhensigtsmæssigt på trods af det umiddelbart energibesparende tiltag. Energistyring med psykologi Hvis servicelederen bliver kontaktet af en lærer eller elev, som klager over, at der er for koldt i et lokale, vurderes temperaturen på stedet og rettes efterfølgende i CTS en på kontoret, hvis brugerens oplevelse er indenfor det temperaturniveau, som generelt vurderes for at være en god komforttemperatur. Men der er meget psykologi og pædagogik involveret i energistyring ift. adfærd: Nogle Ved hjælp af det nye system, lykkedes det at lokalisere et stort standby-forbrug på anlæg, der kørte om natten. Således kunne det natlige elforbrug sænkes med 50 %, hvilket har resulteret i stor opmærksomhed fra pressen. gange kan servicelederen fx godt finde på ikke at ændre rumtemperaturen via CTS en, men blot fortælle den pågældende lærer eller elev, at det blev gjort. Når de så bagefter kommer og påstår, at der er blevet varmere, fordi de tror, jeg har gjort noget, er det jo bare fint, siger servicelederen og påvirker på den måde adfærden på skolen, uden at personale og elever er bevidste om det.\n16 Bilag 4 Side 4 Besøg 2 - Holmegårdsskolen, Hvidovre Serviceleder i klemme mellem gamle systemer og kommunens prioriteringer Gammelt CTS-system er barriere for serviceleders motivation Holmegårdsskolens CTS-system fra Honeywell er ca. 20 år gammelt. Servicelederen på skolen har været ansat i fire år og betjener CTS- systemet, hvor både det offentlige bibliotek samt hal, fritidshjem og skole er koblet op. Ikke alle tekniske systemer på skolen er tilsluttet CTS. Servicelederen synes, at CTS-systemet er meget gammelt og begrænset og bruger derfor ikke megen tid på det. I spørgeskemaet blev der fx svaret, at ferieprogrammerne, som kan slukke for anlæggene, ikke virkede. Det viste sig dog ved nærmere efterspørgsel, at servicelederen ikke vidste, hvordan de bruges. Manualen til det eksisterende system er ikke brugbar, da den er på 7-8 mapper, som ligger i et aflåst skab. Servicelederen ville foretrække, hvis den fandtes på computeren i stedet. Holmegårdsskolen ønsker et nyt CTS-system, og servicelederen har derfor ikke været på kursus i brugen af det eksisterende system. Der foreligger dog ingen endelig afgørelse fra kommunen for, hvornår et nyt CTS-anlæg kan blive en realitet. Nyt system som motivationsfaktor Et nyt og mere brugervenligt system ville imidlertid være den største motivationsfaktor for at sætte sig ind i og bruge CTS optimalt, synes servicelederen og siger: Jeg vil egentlig gerne bruge tid på at sidde og lege med et nyt system og finde ud af funktionerne.. Han kunne godt tænke sig et 1-dagskursus i et nyt system samt muligheden for at ringe og få support, fx fra teknisk forvaltning. Han ville desuden foretrække, hvis det nye system kunne fjernaflæse målere, så han direkte kan overføre dataerne direkte til Agenda Pt. foretager han en aflæsning af anlæggene én gang om måneden. Han er desuden nede at se til anlæggene minimum hver mandag for at se, om de kører, som de skal. Det larmer! Også her dukker der en alarm op ved login på CTS-systemet. Servicelederen synes, der er unødigt mange alarmer, som bipper meget ofte, hvilket han efter eget udsagn bliver helt bedøvet af. Hvis han fx går på ferie, lader han systemet være, hvilket resulterer i, at der er godt 300 alarmer, når han kommer tilbage. I det hele taget er der fokus på larm på dette besøg, for den gamle computer, som CTSsystemet er installeret på, larmer også og faktisk så meget, at systemet kun åbnes en til to gange om dagen.\n17 Bilag 4 Side 5 Manuelle procedurer som udvej Servicelederen bruger ikke CTS-systemet til at lukke for skolens anlæg ved ferier. I stedet bruger han en hjemmelavet check-liste i papirform for at holde styr på, hvor han manuelt lukker for varmen. Manglende energi-fokus på skolen Det er først og fremmest servicelederen, der er skolens klimaambassadør. Generelt mangler der et vist samspil omkring energiarbejdet på skolen. Derfor kan man fx også opleve, at både lærere og elever glemmer at slukke for lyset og lukke vinduerne, når de forlader klasseværelset. Hertil skal der oplyses at det eneste sted, hvor der er lysstyring, er i skolens hal. Læreren er den første, der går ud af lokalet, og børnene er alene om energistyringen Tekniske udfordringer De tekniske anlæg på skolen er generelt kendetegnede ved, at de er utidssvarende, ikke altid velfungerende og at mange anlæg ikke er tilkoblet CTS.. Servicelederen kan fx fortælle, at kun to ud af skolens ni ventilationsanlæg er tilkoblet CTS en. De resterende syv står og kører uafbrudt. Det ene af de to ventilationsanlæg, som er koblet på CTS en, og som er installeret i kemilokalet, bliver ofte slukket af lærere og elever, som synes, det larmer for meget. Desuden er serviceeftersynaftalen for ventilationsanlæggene opsagt. Af skolens tre gasfyr virker det ene, det andet virker delvist og det sidste slet ikke. Dette giver selvsagt dårlige muligheder for at regulere på varmesystemet, og der forekommer perioder, hvor tilstrækkelig opvarmning ikke er mulig. Gasfyrene skal foruden skolen også varme det offentlige bibliotek op, som ligger på skolens område. Servicelederen får ofte klager fra biblioteket om, at der er koldt, men han synes, det er svært at regulere varmen på biblioteket via CTS-systemet uden også at regulere varmen på skolen. Derudover er der en række tekniske forhold, der vanskeliggør energivenlig drift, fx nævner servicelederen, at rørtrækkene mellem hallens baderum og varmtvandsbeholderen på skolen er for lange. Det er svært at få varmet vandet ordentligt op. De meget store varmtvandsbeholdere i varmecentralen på hver 3200 liter er dimensioneret efter tidligere tiders vandforbrug og er i dag alt for store.\n18 Bilag 4 Side 6 Ligesom opgraderingen til et nyt CTS-anlæg allerede er på kommunens indsatsplan, er der også planer om at udskifte fra gas til fjernvarme, Der er dog i den forbindelse forhold der skal undersøges nærmere før et endeligt projekt kan igangsættes. Besøg 3 - Engstrandskolen, Hvidovre Manglende oplæring påvirker motivationen for brug af CTS Konsekvensen af mangelfuld oplæring Engstrandskolen blev gennemrenoveret i 2004 og fik i den forbindelse et Trend CTS-system. Den daglige serviceleder, som har været ansat på skolen i 14 år, fik imidlertid kun én times hurtig introduktion til det, sammen med fem andre personer, i forbindelse med installationen. Han har også fået en dags undervisning i systemet hos CTS-leverandøren JTN. Det fik han efter eget udsagn ikke meget ud af. Han har derfor manglet oplæring i brug af systemet. Hvis han selv skulle vælge, kunne han godt tænke sig løbende sidemandsoplæring for at brugen af systemet ikke går i glemmebogen. Servicelederen fortæller en anekdote om sin manglende oplæring: Skolens 13 ventilationsanlæg stod for et par år siden og kørte 24 timer i døgnet. Han havde ikke fået instruktion i at styre dem vha. CTS-systemet Efter at han blev oplært i dette af Hvidovre Kommunes flyvende varmemester har han sat ventilationsanlæggene til at køre kl. 8-15, hvorefter han kunne se i Agenda 2100, at el-forbruget styrtdykkede. Behov for hurtig og let tilgængelig hjælp CTS-systemet kører ifølge servicelederen af sig selv. Han laver umiddelbart kun ændringer i det, når det skal tilpasses skolens ferieperioder. Der er dog en ulempe: Når man ikke bruger det så tit, glemmer man, hvordan man gør, siger han. Han har ingen manual til systemet, men ringer til en flyvende varmemester eller energirådgiveren i Bygningsafdelingen, hvis han har brug for hjælp. En ulempe er imidlertid, at CTS-systemet ikke er koblet på nettet, så de flyvende varmemestre kan ikke tilgå data online fra skolens CTS. Ydermere er teksten i brugergrænsefladen meget lille, hvilket gør den svær at læse. Hvis servicelederen selv kunne vælge, ville han foretrække en hjælpefunktion, som var indbygget i CTS-systemet, som kom med forslag til, hvordan man kunne afhjælpe et givent problem. Vigtigt for ham er i øvrigt, at manualen eller hjælpefunktionen er skrevet i et letforståeligt sprog, dvs. ikke fagsprog.\n19 Bilag 4 Side 7 Modsat de to foregående serviceledere oplever han ingen gener ved vedvarende bippende alarmer i CTS-systemet. Der er ingen alarmer, der siger noget, forklarer han. Dette kan dog skyldes, at han muligvis har slået lyden på computeren fra. Han fandt i øvrigt en oversigt over alarmer, da han kiggede i systemet, mens besøget fandt sted. Manglende samarbejde på tværs Engstrandskolen er en forholdsvist stor skole, men der er ikke installeret lysstyring, hvilket ifølge servicelederen ville give en betragtelig besparelse på energibudgettet, bl.a. fordi skolen typisk er i brug fra kl Han kan konstatere, at elever og lærere ikke er særligt gode til at huske at slukke lyset, når de forlader undervisningslokalerne. Vinduerne glemmer de også at lukke. Han er i øvrigt skolens klimaambassadør og mener, der også er en lærer, der er repræsentant, men de samarbejder ikke om energibesparende aktiviteter. I Hvidovre Kommunes serviceledernetværk, som han er en del af, og hvor han går til møder, fylder snakken om CTS meget lidt. Vi taler om alt andet end CTS, siger han.\n20 Bilag 4 Side 8 Besøg 4 - Ishøj Skole, Ishøj Landsby Decentralt budget og involvering i CTS-design højner motivation for energibesparende tiltag Serviceleder på en ældre skole Servicelederen på Ishøj skole har været ansat siden 1993 og blev i år 2001 serviceleder.ishøj Skole er 5000m 2 stor og bygget i 1940 og ombygget Skolen rummer 300 elever. Han har en baggrund som elektriker og har desuden arbejdet som skibselektriker. Han har derfor god erfaring med at vedligeholde og indstille tekniske systemer. Suppleret med to medhjælpere og deres baggrund inden for VVS og tømrer-/malerfaget holder servicelederen pedelværkstedet meget selvkørende, idet de selv udbedrer de fejl og mangler, der opstår på skolen. Servicelederen er i øvrigt tillidsmand for servicelederne i Ishøj og er meget ude af huset. Samtidig er han formand for pedellernes organisation i hele Københavnsområdet og ved derfor meget om, hvad der foregår rundt om i kommunerne. Medindflydelse på CTS gav øget motivation Servicelederen og hans to medhjælpere har været med til at opbygge skolens CTS-anlægs brugergrænseflade. De har derfor et grundigt kendskab til dets funktioner og en generel viden om, hvordan systemet virker. Servicelederen havde imidlertid ingen erfaring med CTS, inden det blev installeret på skolen, men havde dog en teknisk baggrundsviden qua sin baggrund som elektriker. Processen omkring opbygningen af brugergrænsefladen forløb på følgende måde: CTS-leverandøren DAS (Dansk Automatik Service), som er et Trend-systemhus, spurgte servicelederen og hans medhjælpere, om de ville være med til at opbygge brugerfladen. Sevicelederen, hans medhjælpere samt kommunens daværende CTS-supportør gennem mange år, gav i fællesskab input og ønsker til funktionaliteter i brugergrænsefladen, hvorefter en person fra DAS sørgede for den bagvedliggende teknik. Det blev til flere iterationer, hvor teknikken blev opdateret alt efter servicelederen og Franks løbende input til funktionalitetsbehov. Slutteligt gav DAS dem alle sidemandsoplæring, da det færdige system blev installeret. Servicelederen synes i øvrigt, systemet er nemt at styre, idet han selv har været med fra starten og mener derfor ikke, han har behov for ekstra oplæring. DAS yder desuden en god service til skolen, og CTS-supportører fra DAS er altid klar til at hjælpe, hvis der opstår et problem, som hverken han selv, kommunens energirådgiver eller nogen af kommunens svagstrømsteknikere er i stand til at løse på egen hånd.\n21 Bilag 4 Side 9 Anlægsbillederne har servicelederen også selv været med til at designe; bl.a. hvor detaljeret en rørføring, der skal vises på skærmbilledet. CTS-anlægsbillede fra Ishøj Skole Det er vigtigt at få tegnet en skitse, man forstår, siger han. Der skal kun være det mest nødvendige at se på billedet, da alt andet vil være forstyrrende elementer, men der skal være nok detaljer til at kunne forklare et kompliceret system. Manualen til CTS-systemet har han ligeledes været med til at udforme, så den både kan bruges af ham selv og hans medhjælpere samt være dokumentation til serviceteknikere, som har brug for en detaljeret anlægstegning. Manualen findes i papirformat så vel som pdfdokument i CTS-systemet. Den elektroniske version vises ved et tryk på en knap i CTSbilledet. Han fortæller dog, at han mest holder sig til papirversionen, da det ikke er meget hurtigere at skulle lede det tilsvarende dokument igennem i pdf-format. Optimering af CTS-system efter behov Servicelederen og hans medhjælpere har løbende fået opdateret CTS-systemet, så det er tilpasset deres behov. CTS-systemet og dens funktioner er i følge servicelederen som oftest blevet optimeret i forbindelse med en opstået problemstilling, og han har desuden løbende ideer til forbedringer af systemet. Fx kunne han godt tænke sig, at CTS-systemet kom online, så han kan fjern-styre den selv, når han er på ferie fx, eller at de kan gøre det fra kommunekontoret. Et CTS-systems brugerflade/niveau er generelt indrettet efter den enkelte serviceleders evner og behov. Der er derfor forskellige adgangsniveauer, man kan justere på og tildele funktioner ud fra for at tilgodese behov og evner. Rutiner omkring arbejdsopgaver, CTS og adfærd Servicelederen og hans medhjælpere kigger på CTS-systemet om morgenen og et par gange i løbet af dagen for at tjekke, om der er vigtige alarmer, der er dukket op. De bruger ca. 15 min. i alt om dagen. De justerer i øvrigt også natforbrug. CTS-systemets log bruger servicelederen, når der har været fejl på varme eller ventilation. Her sammenligner han grafer for ventiler, pumper og temperaturer og kan således afsløre, om det er en defekt ventil, styring eller andet, der er årsag til fejlen. På denne måde kan han selv afsløre mange af de fejl, der dukker op undervejs. Han kan også godt lide at lave manuel aflæsning af de tekniske anlæg på skolen, for, som han siger, så kommer man ud i krogene. Han tjekker ofte anlæg og de mange gamle rør på skolen, men justerer sjældent på noget for CTS-systemet kører så godt, forklarer han. Han\n22 Bilag 4 Side 10 indrømmer imidlertid, at der kan være hindringer ved CTS-systemet ift. de tekniske anlæg: Skolen har fem gasfyr med hver deres egen styring, hvor CTS-systemet efterfølgende er bygget ovenpå, hvilket betyder, at de to systemer ikke altid er lige nemme at få til at tale sammen. Desuden er kun enkelte forbrugsmålere (vand) tilkoblet CTS. Dette bunder dog i økonomiske prioriteringer. Henrik bruger DBD til at registrere energiforbrug og indtaster måleværdierne fra de tekniske anlæg i DBD én gang om måneden. Værdierne skriver han ned i et hjemmelavet registreringsskema med en oversigt over samtlige anlægs placeringer i skolens forskellige bygninger. Skema til manuel registrering af målinger Der er fra kommunens side besluttet, at der skal være teknisk bemanding på kommunens skoler, så længe der er brugere til sted. Derfor har servicelederen og hans medhjælpere på skift vagt til kl , hvilket gør, at der ikke er problemer med hærværk. Der bliver sørget for, at alt er låst af. Desuden har skolen et smart system, som gør, at man kan registrere, hvem der har låst døren eller udeladt selvsamme, samt slået alarmen til og fra. Skolens lærere ikke altid er lige gode til at huske at slå tyverialarmen til, når de går, forklarer han. Tilsvarende er eleverne ikke gode til at huske at lukke døre og vinduer, når de forlader klasselokalerne, hvilket gør, at varmen forsvinder. Henrik sørger imidlertid for at sænke fremløbstemperaturen, så det ikke har nogen effekt på varmeforbruget, hvis eleverne efterfølgende skruer helt op på termostaten, når de kommer tilbage til lokalerne. Godt fagligt netværk med nabohjælp I Ishøj Kommune har de pedelmøder hver sjette uge. Møderne kan sammenlignes med serviceledernetværksmøderne i Hvidovre Kommune. På pedelmøderne mødes servicemedarbejdere fra kommunens to plejehjem, skoler, snedkerværksted samt en repræsentant fra kommunen, som bevilliger penge til skolernes vedligeholdelse. De skiftes alle til at lægge hus til møderne, som er meget strukturerede med dagsorden, indkaldelse, mødereferat og sekretær. Som oftest møder alle op, bakker hinanden op og udveksler gode og dårlige erfaringer. Snakken falder ikke så tit på CTS; det er mest andre problemstillinger, der tages op. Henrik fortæller, at der i det hele taget er et godt samarbejde på tværs af servicemedarbejderne på kommunens bygninger. Man tager hensyn til hinanden og bygningernes behov og yder gerne nabohjælp i en anden bygning, hvis en given medarbejder er på ferie og fx har brug for en aftenvagt. Som Henrik siger, alle kender alle, og der afholdes sociale arrangementer, som knytter endnu tættere relationer på tværs. Centrale budgetter påvirker motivationen negativt


Samarbejdet med Turning Tables | Brøndby Strand\nFilm, foto, funk og fællesskaber\nI Brøndby Strand Projektet har vi siden begyndelsen af 2018 samarbejdet med Turning Tables Danmark (TT).\nKonceptet er meget ligetil og resultaterne meget håndgribelige. Et forløb med TT har hidtil foregået ved, at de over en periode på 2-3 uger placerer deres skibscontainer, der er indrettet med et lydstudie, et centralt sted i Brøndby Strand. Med containeren som base inviteres lokale børn og unge ind til at lave musik, film- og fotokunst – under kyndig vejledning af TT’s instruktører.\nSom afslutning på de to hidtidige forløb med TT, har der været afholdt store events, hvor familie, venner og områdets øvrige beboere kom for at at se resultaterne af de unges kreative arbejde. Det første forløb i 2018 var foruden Turning Tables og Brøndby Strand Projektet lavet i samarbejde med Copenhagen Photo Festival. Det er Brøndby Boligselskabs afdelinger i Brøndby Strand, der lægger rammer til Turning Tables containere. Efter de første forløb i Brøndby Strand lægger folkene fra Turning Tables ikke skjul på deres begejstring over at arbejde med områdets børn og unge:\n”Mest af alt blev vi bare blæst bagover af, hvor indsigtsfulde, modige og dygtige de unge er derude. De har så meget på hjerte og er så sindsygt dygtige til at udtrykke det. Deres tekster og billeder handler om tilhørsforhold, glæder, sorger, leg, frygt, sammenhold, hverdag og drømme.”\nForuden Brøndby Strand har Turning Tables samarbejder med almene områder i Tingbjerg, Ålborg, Sønderborg, Høje Gladsaxe og Roskilde.\nTaknemmelige forældre, modige børn og lidt MGP\nDet er ikke kun i Turning Tables-lejren, at man har svært med at få armene ned over projektet. Nedenfor er det en mor til flere deltagende børn, der sætter ord på, hvad det har betydet for familien:\n”1000 tak for jeres tilstedeværelse og engagement. Vi er flere forældre, som har svært ved at få armene ned efter jeres arrangement her i Brøndby Strand. Vores børn er forandret for altid. De er vokset, blevet modigere og klogere på dem selv.”\nNazans’ søn Kyians samarbejde omkring musik med Turning Tables var så frugtbart, at det endte med at Kyian og hans sang “Stilen er ekstra” blev udtaget til at deltage ved MGP i 2019. Her kan du se Kiyan blive overrasket af værten for MGP foran familie og venner.\n5 år mere er sikret\nDe to forløb med Turning Tables har vist, at de har et koncept, der passer godt på et område som Brøndby Strand. Derfor vækker det også stor glæde, at TT ikke har været i Brødnby Strand for sidste gang. Tværtimod. Som følge af, at Turning Tables i sommeren 2019 fik en stor bevilling fra Bikubenfonden på 10 millioner kroner til deres projekt “Stemmer fra blokken” bliver de kreative værksteds-containere bliver en mere permanent del af Brøndby Strand.\nDer ligger endnu meget planlægning af, hvordan dette nye og mere langvarige samarbejde skal udfolde sig, men sikkert er det, at det bliver en meget stor opgradering af tilbud for børn og unge i Brøndby Strand på det kreative område. Selv siger TT efter at have fået bevillingen:\n“Konkret betyder det, at vi nu skal udvikle faste ungedrevne kulturlaboratorier i udsatte boligområder. Først i Brøndby Strand og Roskilde og herefter i resten af landet. Vi skal lave kunst og kultur med hundredvis af fantastiske unge og bygge bro mellem dem og resten af Danmark (…) De unge i vores almene boligområder udgør en af de største og mest oversete ressourcer i Danmark, og vi bliver nu de heldige, der får lov til at være med til at udfolde potentialet.” Læs mere om Turning Tables bevilling fra Bikubenfonden her.\nEn positiv modfortælling\nPå Turning Tables hjemmeside kan man læse mere om deres bagvedliggende mission, vision og formål med at arbejde med kreative værksteder i almene boligområder. I deres forløb i Brøndby Strand har de arbejdet for at skabe et mere nuanceret billede af livet i de almene boligområder og udgøre et konstruktivt modspil til stigmatiseringen i offentligheden. Turning Tables har erfaret, at de unge fra boligområderne er dybt reflekterede omkring den stigmatisering, som hersker i disse år. Ligeledes at de unge har en dyb kærlighed og stolthed til de boligområder, som de er vokset op i. Derfor mener Turning Tables også, at de unges stemmer kan bidrage til en positiv modfortælling, der både styrker dem på individuelt plan og rummer et kæmpe potentiale på kollektivt plan\nTurning Tables har eksisteret siden 2016 og arbejder for at:\n“(…) styrke alle unges livssituation i Danmark. Unge, der har brug for nye inputs og nye veje mod et bedre liv. Vi arbejder ud fra en konkret målsætning om at styrke færdigheder, fællesskaber og selvværd:\nVi udvikler de unges færdigheder indenfor musik, film og foto, og herigennem deres evner til at kommunikere, samarbejde, fordybe sig og gennemføre processer.\nVi skaber inklusion og nye fællesskaber. Både fagligt indenfor det kreative felt og socialt mellem forskellige grupper af unge.\nVi styrker de unges selvværd, giver dem oplevelsen af at kunne bidrage, oplevelsen af at de kan lære, styrket motivation og målrettethed.\nSe og hør de unge\nPå Turning Tables Facebook-side kan du se alle de flotte musikvideoer og sange, de er blevet produceret rundt omkring i Danmark.\nSom nævnt er der stadig meget planlægning forude, inden Turning Tables vender tilbage til Brøndby Strand. Når der er er ny information, melder vi ud her på hjemmesiden og på Facebook. Hvis du har spørgsmål til samarbejdet med Turning Tables, kan du skrive eller ringe til boligsocial aktivitetsmedarbejder i Brøndby Strand Projektet Nadja Munck von Platen på: 6035 4692 eller nmp@bo-vest.dk.