Står i kø for at hylde vidunderbarn: - Et enestående talent – Ekstra Bladet\n10. sep. 2019 kl. 07:55\nStår i kø for at hylde vidunderbarn: - Et enestående talent\nEt kuld af supertalenter har gjort deres indtog i cykelsporten. Størst er det belgiske vidunderbarn Remco Evenepoel, som ventes atter at stråle ved VM\nRemco Evenepoel bliver spået en stor fremtid. Foto: Herbert Neubauer.\n‘Remco, Remco, Remco’.\nDen unge fyr smiler og bevæger sig hen til barrieren, der omgiver Place des Palais i Bruxelles. Tusinder af fans myldrer rundt om pladsen, hvor 22 busser og et væld af teambiler er stuvet sammen. Det er søndag 7. juli, og 2. etape af årets Tour de France - en holdtidskørsel - er i gang.\nUd for det belgiske storhold Deceuninck-Quick-Steps lejr har en menneskemængde samlet sig. Den pensionerede superhelt Tom Boonen er også på besøg, men det er unge Remco, som endnu er for grøn til at køre Tour de France, som fansene vil have fat i.\nRemco bliver forsøgt omfavnet, da han når hen til den sitrende menneskemasse ved barrieren, men han nøjes med at tage mod rygklap. Nogle får autografer.\nDe fleste går efter at sikre sig en trofæ-selfie. Se mig! Se mig sammen med den næste belgiske superstjerne. Den nye Eddy Merckx.\nEvenepoel, hedder han til efternavn. En høflig, velopdragen og selvsikker teenager. 19 år gammel og allerede på vej til at lægge verden for sine fødder. Cykelverdenen, i det mindste.\nSidste år blev han verdensmester for juniorer både på enkeltstart og på landevejen i en sæson, hvor det var lettest at tælle de løb, han ikke vandt.\nI august i år blev han i sin første sæson som professionel den yngste vinder nogensinde af et World Tour-løb, da han vandt Clasica San Sebastian i en alder af 19 år og 191 dage. ‘Det største talent nogensinde,’ erklærede Quick-Step-sportsdirektør Brian Holm på TV 2.\nDet er imponerende, at han spænder så vidt. Han vandt det europæiske mesterskab i enkeltstart kort efter, at han sejrede på en bjergetape i et italiensk etapeløb, siger Rasmussen. Foto: Claus Bonnerup\nEkstra Bladets cykelsportskommentator, Michael Rasmussen, er enig.\n- Han er kørt ubesværet ind på World Touren og har leveret fra dag ét. I sit første løb som professionel, etapeløbet Vuelta a San Juan med deltagelse af nogle af feltets store navne, blev han nummer ni.\n- Det skete blot en uge efter hans 19-års fødselsdag, og det vidner om et helt enormt potentiale, siger Rasmussen.\nQuick-Step lod der gå tid, før Evenepoel blev kastet ud i opgaver på højeste plan, og han fik dermed en positiv, glidende indgang til sin professionelle tilværelse.\nDa han så i Clasica San Sebastian foldede sig helt ud, forstod alle, at transformationen fra supertalent til fuldblods professionel var lykkedes.\n- Det er imponerende, at han spænder så vidt. Han vandt det europæiske mesterskab i enkeltstart kort efter, at han sejrede på en bjergetape i et italiensk etapeløb, siger Rasmussen.\n- Nogle professionelle slutter en lang, fin karriere med mindre end det, Evenepoel har opnået i de seneste otte måneder.\n- Han er et enestående talent. Hvis han taber sig nogle kilogram, hvilket ikke burde være uoverkommeligt, kan han i fremtiden blive en seriøs udfordrer til etapeløbsspecialister som Egan Bernal og Ivan Sosa i de store etapeløb, siger Michael Rasmussen.\nHer er fremtidens største stjerner:\nRemco Evenepoel, 19 år\nHold: Deceuninck-Quick-Step - kontrakt til og med 2023\nWorld Tour-debut: 18 år og 342 dage (2019)\nStørste resultat: Sejr i Clasica San Sebastian, 2019\nRasmussen: - Han er manden, der kan alt. Det nærmeste, man kommer på en ny Eddy Merckx.\nEgan Bernal, 22 år\nHold: Team Ineos - kontrakt til og med 2023\nWorld Tour-debut: 20 år og 353 dage (2018)\nStørste resultat: Sejr i Tour de France, 2019\nRasmussen: - En udpræget etapeløbsspecialist, som nu i to år i træk har vist sig som den bedste bjergrytter i Tour de France.\nTadej Pogacar, 20 år\nHold: UAE Team Emirates - kontrakt til og med 2023\nWorld Tour-debut: 20 år og 102 dage (2019)\nStørste resultat: Sejr i Tour of California, 2019\nRasmussen: - En fremtidig Grand Tour-rytter. Hans lange kontrakt vidner om de forventninger, der med rette er til ham.\nPavel Sivakov, 22 år\nHold: Team Ineos - kontrakt til og med 2020\nWorld Tour-debut: 20 år og 174 dage (2018)\nStørste resultat: Sejr i Polen Rundt, 2019\nRasmussen: - Den ældste i denne flok. Han vandt hyppigt som junior og har også fået sit gennembrud som senior.\nIvan Sosa, 21 år\nHold: Team Ineos - kontrakt til og med 2021\nWorld Tour-debut: 21 år og 62 dage 82019)\nStørste resultat: Sejr i Vuelta a Burgos 2018, 2019\nRasmussen: - En udpræget etapeløbsrytter, som ikke endnu har levet op til sit potentiale. Han er en formidabel rytter, men er dog et niveau under sin ven og landsmand, Bernal.\nDE DANSKE HÅB:\nJulius Johansen, 19 år (ColoQuick) - professionel fra 2020\nNiklas Larsen, 22 år (ColoQuick) - professionel fra 2020\nJacob Hindsgaul, 19 år (ColoQuick) - professionel fra 2020\nFrederik Rodenberg, 21 år (ColoQuick) - professionel fra 2020\nJohan Price-Pejtersen, 20 år (ColoQuick)


Nr. 319: Miljøovervågning ved den tidligere Seqi olivine mine i Sydvestgrønland 2011-2018\nDu er her: DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Udgivelser Videnskabelige rapporter Nr. 301-350 Abstracts Nr. 319: Miljøovervågning ved den tidligere Seqi olivine mine i Sydvestgrønland 2011-2018\nDet svenske mineselskab Minelco A/S (tidligere Seqi Olivine A/S) fik i 2005 en udnyttelsestilladelse til brydning af industrimineralet olivin ved Seqi i Niaqunngunaq (Fiskefjord) i Sydvestgrønland. Efter indledende undersøgelser og konstruktionsarbejde i slutningen af 2005 og i 2006 startede den egentlige brydning af olivin i foråret 2007. I slutningen af 2009 blev brydningen imidlertid stoppet af økonomiske årsager, og minen blev lukket ned.\nSiden 2004 er der næsten hvert år blevet gennemført studier af miljøet ved Seqi for at følge miljøpåvirkningen fra mineaktiviteterne under og efter minedriften. Denne rapport indeholder resultater af miljøstudier fra perioden 2011 til 2018. Miljøprogrammet inkluderede lav, tang og blåmuslinger, der er nøgle-moniteringsarter i hhv. land- og havmiljø. Ved den sidste indsamling i 2018 blev programmet suppleret med prøver af overfladejord og ferskvand.\nI landmiljøet aftog koncentrationerne af miljøfremmede stoffer relateret til minen, særligt krom (Cr), jern (Fe), kobolt (Co) og nikkel (Ni), i årene efter nedlukningen af minen. Ved den seneste indsamling i 2018 var koncentrationerne i lav faldet til et niveau, hvor en påvirkning kun kunne måles indenfor en afstand af 1 km fra mineområdet. I området indenfor 1 km’s afstand til minen kunne svagt forhøjede koncentrationer måles i lav i hele perioden. Resultaterne indikerer, at spredning og deponering af støv relateret til minen er faldet markant siden nedlukningen, og i dag (2018) kan det kun måles meget lokalt indenfor en radius af ca. 1 km fra mineområdet. De højeste værdier blev målt i umiddelbar nærhed af bruddet.\nI havmiljøet var koncentrationerne af de primære miljøfremmede stoffer fra minen, Cr og Ni, i 2018 faldet til baggrundsniveauet i tang og blåmuslinger ved alle målestationer. Dette indikerer, at spredning af både opløste og partikelbundne miljøfremmede stoffer fra mineområdet til det marine miljø ved Seqi nu er ubetydelig.\nSamlet set viser undersøgelserne, at koncentrationerne af miljøfremmede stoffer i både det terrestriske og marine miljø er faldet markant, siden minedriften stoppede i 2009. Svagt forhøjede koncentrationer af Cr og Ni kunne kun måles i det terrestriske miljø indenfor en afstand af 1 km fra minen i 2018 og ikke i det marine miljø. På baggrund af ovenstående resultater vurderer DCE derfor den nuværende miljøpåvirkning relateret til minedriften ved Seqi som værende uden miljømæssig betydning for området.\nDenne rapport afslutter det planlagte miljøarbejde ved Seqi efter nedlukningen af minen. Baseret på ovennævnte resultater vurderer DCE ikke, at der er behov for yderligere undersøgelser. Skal kajanlægget på et tidspunkt fjernes, kan der dog blive behov for yderligere miljøundersøgelser til evaluering af dette. DCE betragter derfor olivinminen ved Seqi som et godt eksempel på, hvordan en mine i Grønland kan drives med minimal miljømæssig påvirkning ved bl.a. fastsættelse af hensigtsmæssige miljøkrav og vilkår samt løbende miljøovervågning og regulering.\n125675 / i31


Gardinbussen Krajbjerg - Bestil i dag og få et besøg af prof. gardinbus! | Gardinbusbesoeg.dk\nDu leder efter gardinbussen i Krajbjerg som kommer til at give dig lidt inspiration. Så hvordan kan du få fantastisk flotte moderne gardiner lavet til at passe dine vinduer for blot et par dollars.\nNå det behøver ikke at bryde banken til at vende dine gardin ideer til virkelighed. Så hvad slags vindue behandlinger er jeg taler om, der er lavet til at måle og koster ikke en formue. Godt de kaldes gardinbussen i Krajbjerg, fordi de hænge i læg, der folder ind i en bølgeform. Læs her for mere info.\nGardinbussen Krajbjerg kommer hurtigt og billigt ud til dig\nGå ikke i panik, behøver du ikke at sy eller endda vide noget om gardinbussen i Krajbjerg. Det er så simpelt alle kan gøre dette (selv en voksen mand som mig). Hvordan kan jeg vide, har jeg læst om det et eller andet sted og besluttede at dele den med dig.\nSå din spørger hvordan kan du gøre gardinbussen i Krajbjerg som denne. Nå det første skridt er:\nGardinbussen Røjle Langeland\nDette indlæg blev udgivet i Midtjylland og tagget Gardinbussen priser Krajbjerg den februar 2, 2017 af admin4210xx.


Rapidus » Donkey Republic udvider APP-baserede delecykler i 10 europæiske storbyer\nDonkey Republic udvider APP-baserede delecykler i 10 europæiske storbyer\nEfter københavnske Donkey Republic sidste år fik 1,5 mio. euro fra business angels og den danske halvstatslige Vækstfonden udvider firmaet nu konceptet denne sommer med flere tusinde cykler i 10 europæiske storbyer – hertil også i Malmø og Göteborg.\nKonceptet er inspireret af delebil-servicen Car2Go. I dette system ejer lokale partnere Donkey Republic dele-cyklerne med Donkey Republics egenudviklede elektroniske låse på. De kan åbnes med en APP. Cyklerne er parkerede ved cykelhandlere og andre steder i byen, hvor kunderne kan hente og parkere dem døgnet rundt. På den måde vil der altid være en delecykel i nærheden, når behovet opstår.\nDonkey Republics mål er i dette års sommersæson at tage det store skridt fremad i Europa, fortæller medstifter Alexander Frederiksen.\n– Ikke alene udvider vi fra 500 til 1.000 cykler i København, fra 20 til 100 cykler i Malmø og fra 30 til 70 i Göteborg. Vi skal også ud i de virkeligt store byer. Denne sommer kommer der cykler i bl.a. Berlin, Budapest, Wien, München, London og Paris. I Madrid udvider i også og især i Barcelona går vi nu fra 150 til 800 cykler, beretter Alexander Frederiksen.\nKøbenhavn og mange andre storbyer har i dag allerede kommunale bycykler, og de er ofte er de kommunalt støttede og baserede på reklamer. Donkey Republic har en alternativ løsning.\n– Vi går en anden vej med kommercielt bæredygtige systemer og kvalitetscykler, som ikke baseres på kommunal støtte. Samtidig skal man via vores APP også kunne stille cyklen fra sig og låse undervejs. Det kan man ikke med bycyklerne, påpeger Alexander Frederiksen.\nØkonomisk er firmaet dog langt fra break even. Seneste offentlige regnskab viser et negativt årsresultat på knap 150.000 DKK, men målet er også lige nu vækst og ikke overskud.\n– Vi investerer alt i at vokse fremfor at tjene penge lige nu. På sigt ser vi også mod USA og Asien. Det betyder, at vi lige nu overvejer, hvor stor en kapital vi vil forsøge at rejse også i år, fortæller Alexander Frederiksen.\nDer kan også komme større udvidelser i Malmø, hvor Donkey Republic dog er stødt på et lidt modvilligt bystyre. Derfor er Malmø endnu ikke bland de 10 prioriterede storbyer.


AGF slår OB i fodboldfest på Ceres Park\nAGFs Tobias Sana jubler efter at have udlignet til 1-1 i Alka Superliga kampen mellem AGF og OB. Foto: Bo Amstrup/Ritzau Scanpix\nAGF vandt 3-2 over OB i flot fodboldkamp\nAGF og OB gav tilskuerne en forrygende fodboldkamp i søndagens sommervarme på Ceres Park i Aarhus.\nUdeholdet spillede flot fodbold i 1. halvleg og chokerede hjemmeholdet med et flot mål, inden der var gået to minutter. Troels Kløve satte sidste fod på et flot OB-angrab og gjorde tilskuerne tavse.\nEfter 20 minutter var AGF så småt ved at komme sig efter chokstarten og fik udlignet på et lige så flot angreb. Kasper Junker spillede med hælen bolden ind til Daniel A. Pedersen, der lagde den videre ind i fødderne på Tobias Sana, der sikkert udplacerede OB's målmand til 1-1.\nAGF's målmand Jovanovic hev en fantastisk parade ud af handskerne for at afværge en flugter fra kort afstand fra Nicklas Helenius. Nogle minutter før pausen kunne AGF's målmand til gengæld ikke gøre noget overfor en genial OB-scoring. Anders K. Jacobsen lobbede følt bolden frem til Troels Kløve, der helt fantastisk med ydersiden af foden flugtede bolden i mål til 2-1 til fynboerne.\nAGF var mere aggressive efter pausen, og det blev belønnet efter syv minutter. Et langt indkast fra Pierre Kanstrup blev af en OB-forsvarer headet ud i fødderne på Kasper Junker, der resolut hamrede bolden i mål med lidt hjælp fra en OB-fod.\nEt øjeblik senere måtte målscorer Junker gå fra banen med en skade. Han blev skiftet ud med Martin Pusic, der et minut senere var heldig at bringe AGF foran 3-2. Det skete efter et godt løb og skud fra Jakob Ankersen, som strejfede Pusic på hoften, så bolden ændrede retning og snød målmanden.\nOB sad på det meste af spillet og havde et par udmærkede muligheder for at udligne, men det sluttede 3-2 til AGF, som dermed har en lille fordel inden returopgøret om en uge i Odense.\nDen samlede vinder af de to opgør skal møde vinderen af Hobro og SønderjyskE om en mulighed for at spille sig i Europa Cup.\nPubliceret 06 May 2018 14:26


Stofmisbrug behandling målrettet indsats på baggrund af systematisk udredning Behandling kræver en intensitet, der mindst kan defineres som ambulant. - PDF\nDownload "Stofmisbrug behandling målrettet indsats på baggrund af systematisk udredning Behandling kræver en intensitet, der mindst kan defineres som ambulant."\n1 Mar :40:16 - Helle Wittrup-Jensen 31 artikler. behandling målrettet indsats på baggrund af systematisk udredning Behandling kræver en intensitet, der mindst kan defineres som ambulant. stofmisbrugsbehandling behandling, der er rettet mod et stofmisbrug sbehandling inkluderer både social behandling og medicinsk behandling. intensitet del af stofmisbrugsbehandling, der beskriver omfanget af en indsats eller en behandling ambulant behandlingsintensitet intensitet, hvor der leveres en ydelse 2 til 8 gange om måneden ambulant dagbehandling intensitet, hvor der leveres en ydelse 3 til 5 gange om ugen af højst 2 timers varighed dagbehandlingsintensitet intensitet, hvor der leveres en ydelse 3 til 5 gange om ugen døgnbehandlingsintensitet intensitet, hvor der leveres en ydelse hver dag, og hvor ydelsen inkluderer overnatning\n2 ad hoc-intensitet intensitet, hvor der leveres en ydelse efter behov, men højst 2 gange om måneden Ad hoc er principielt ikke en intensitet, der kan kombineres med behandling. Det er en mulig intensitet i forbindelse med stabiliserende indsatser. behandlingsindhold del af stofmisbrugsbehandling, der beskriver indholdet i behandlingen afgiftning behandlingsindhold, der afbryder eller reducerer den fysiske afhængighed ved hjælp af medikamenter til abstinensbehandling substitution behandlingsindhold, hvor brugen af et rusmiddel erstattes af behandling med et stof, der har tilsvarende virkning lægemiddelassisteret rehabilitering (LAR) behandlingsindhold, hvor brugen af et rusmiddel erstattes af behandling med fx naltraxon, antabus mv. Lægemiddelassisteret rehabilitering inkluderer ikke substitutionsbehandling. tilbagefaldsforebyggelse behandlingsindhold, der gives forebyggende til personer, der er kommet ud af deres misbrug, men som har risiko for at udvikle et nyt misbrug\n3 stoffri behandling behandlingsindhold, hvor der ikke indgår medikamentel behandling behandlingsformål del af stofmisbrugsbehandling, der beskriver formålet med behandlingen ophør behandlingsformål, der er at bringe et misbrug til ophør, herunder også en eventuel substitutionsbehandling og/eller medikamentel tilbagefaldsbehandling Behandling med ophør som formål kræver en intensitet, der mindst kan defineres som ambulant. reduktion behandlingsformål, der er at reducere misbrug af rusmidler Behandling med reduktion som formål kræver en intensitet, der mindst kan defineres som ambulant. stabilisering behandlingsformål, der er at stabilisere en tilstand, der er opnået gennem misbrugsbehandling Behandling med stabilisering som formål kræver en intensitet, der mindst kan defineres som ambulant. behandlingsform del af misbrugsbehandling, der beskriver behandlingens form ud fra målgruppe En behandlingsform kan være individuel behandling, par-, gruppe- eller familiebehandling. individuel behandling\n4 behandlingsform, hvor behandlingen ydes i forhold til en enkelt person parbehandling behandlingsform, hvor behandlingen ydes i forhold til to partnere gruppebehandling behandlingsform, hvor behandlingen ydes i forhold til to eller flere personer familiebehandling behandlingsform, hvor behandlingen ydes i forhold til voksne og deres børn stabiliserende indsatser ydelser, der har til formål at stabilisere en tilstand, der er opnået gennem stofmisbrugsbehandling Der er ingen krav om minimumsintensitet. Der kan således være tale om ad hoc støttende samtaler eller fastlagte samtaler en gang om måneden. øvrig social støtte ydelser tilknyttet misbrugssystemet og leveret efter Serviceloven i tilknytning til den sociale stofmisbrugsbehandling Ydelserne kan fx vedrøre forsørgelse, bolig mv. hjælpe- eller specialydelser ydelser tilknyttet misbrugssystemet og leveret efter Serviceloven eller Sundhedsloven i tilknytning til den sociale stofmisbrugsbehandling Omfatter lægeydelser, sygeplejerskeydelser mv.\n5 øvrige aktiviteter ydelser, der er planlagt og tæt koblet til behandlingsplanen i den sociale stofmisbrugsbehandling, men hvor formålet ikke er direkte rettet mod misbruget Øvrige aktiviteter er fx uddannelses- og beskæftigelsesaktiviteter, værestedsaktiviteter, rekreative og sportslige aktiviteter mv. Uddannelse uddannelse struktureret kompetencegivende undervisningsforløb, der kvalificerer modtageren til fortsat uddannelse eller til at udøve et bestemt erhverv eller udføre en bestemt opgave Begrebet rummer uformaliseret uddannelse i hjemmet, førskoleundervisning, skolegang, erhvervsuddannelse og videregående uddannelse. beskæftigelse øvrig aktivitet, hvor en person tilbydes frivilligt, ulønnet arbejde, aktivering eller ordinært, lønnet arbejde rekreative tilbud øvrig aktivitet, hvor en person tilbydes regelmæssigt planlagte ture eller oplevelser Rekreative tilbud kan fx være natur- eller kulturoplevelser. idræt øvrig aktivitet, hvor en person indgår i planlagte fysiske aktiviteter enten individuelt eller i hold


Dækker vi hele Danmark!\nStor fokus på at finde det rette match\nmellem virksomhed og kandidat, der er af længerevarende karakter\nUd over de ansatte har vi samarbejde med diverse freelance researchere strategisk fordelt rundt i landet.\nSEARCH & SELECT ER PRIMÆRT ET SEARCH & SELECTION BUREAU, MEN VI BESKÆFTIGER OS OGSÅ MED ANDRE TING – SÅSOM ORGANISATIONSUDVIKLING, LEDERUDVIKLING, OUTPLACEMENT ETC.\nBureau´et er oprindeligt startet af Charlotte Baisgaard, der har en solid baggrund indenfor bl.a. salg, ledelse, HR, rekruttering, search, networking mm. Hos Search & Select er vores klare overbevisning: Hire character – train skills! Dette statement skal forstås som følger:\nNaturligvis skal den for stillingen relevante uddannelsesmæssige baggrund være i orden, men vigtigt er også indstillingen og personligheden! Uddannelsesmæssige færdigheder kan som oftest tilegnes – det kan indstillingen og personligheden ikke så nemt!\nHos Search & Select bruger vi rigtig megen tid på at lære vore kunders (virksomhedernes) “DNA” at kende. Før vi har et grundigt indblik i dette, mener vi ikke, at vi kan gå ud at finde de rette kandidater. Vi gør os meget umage mht at finde et match mellem virksomhed og kandidat, der er af længerevarende karakter.\nUd over menneskelig indsigt, empati mm understøtter vi naturligvis vore valg med interviews, analyser, tests, referencer mm. Vi rekrutterer primært i Danmark, men også lidt i udlandet. Selvom vi har base i Jylland, laver vi også rekrutteringer etc. på Fyn og på Sjælland.


Bestyrelsens medlemmer - MP Pension\nLæs om bestyrelsens 10 medlemmer.\nEgon Kristensen, formand\nAndre tillidshverv: Formand for bestyrelsen i MP Ejendomme P/S. Næstformand i bestyrelsen i MP Investment Management A/S.\nLis Skovbjerg, næstformand\nSærligt sagkyndigt bestyrelsesmedlem, valgt på generalforsamlingen.\nAndre tillidshverv: Næstformand i bestyrelsen i MP Ejendomme P/S. Næstformand i revisionsudvalget i MP Pension samt medlem af bestyrelsen i MP Investment Management A/S. Bestyrelsesmedlem i Pædagogernes Pensionskasse og formand for revisionsudvalget i PBU.\nCand.phil. i samfundsfag, medlemsvalgt.\nAndre tillidshverv: Medlem af bestyrelsen i MP Ejendomme P/S og formand i bestyrelsen for Magistrenes A-kasse. Medlem af Aalborg Havn A/S bestyrelse, Aalborg Vand og Kloaks bestyrelse, Rene Nords bestyrelse, næstformand i FGU Aalborg og medlem af byrådet i Aalborg.\nCand.psych., udpeget af Dansk Psykologforening. Specialkonsulent i Veterancentret under Forsvarsministeriet.\nAndre tillidshverv: Medlem af bestyrelsen i MP Ejendomme P/S. Medlem af bestyrelsen i Dansk Psykologforening og bestyrelsesmedlem i Komitéen for Sundhedsoplysning.\nGymnasielærer i kemi og bioteknologi på Stenhus Gymnasium i Holbæk.\nCand.mag., udpeget af Gymnasieskolernes Lærerforening. Gymnasielærer på Bagsværd Kostskole og Gymnasium.\nAndre tillidshverv: Medlem af bestyrelsen i MP Ejendomme P/S. Næstormand i bestyrelsen for Magistrenes A-kasse og medlem af bestyrelsen for Gymnasieskolernes Lærerforening.\nPh.d., partner i Analyse og Tal F.M.B.A, medlemsvalgt.\nAndre tillidshverv: Medlem af bestyrelsen i MP Ejendomme P/S. Bestyrelsesmedlem i Demokratisk Erhvervsnetværk.\nLektor, Cand.mag. og Ph.d., udpeget af Dansk Magisterforening. Ansat ved Institut for Mennesker og Teknologi (IMT).\nAndre tillidshverv: Medlem af bestyrelsen i MP Ejendomme P/S, medlem af Dansk Magisterforenings (DM) hovedbestyrelse samt næstformand i Universitetslærerlandsklubben i DM.\nSærligt sagkyndigt bestyrelsesmedlem, valgt på generalforsamlingen. Selvstændig konsulent (Risk og forsikring), Klitmøller ledelsesrådgivning.\nAndre tillidshverv: Formand for revisionsudvalget i MP Pension, medlem af bestyrelsen i MP Ejendomme P/S og medlem af bestyrelsen i MP Investment Management A/S. Bestyrelsesformand i Gemeinschaft A/S, formand for Pensionskassen for Farmakonomerne og bestyrelsesmedlem i Keld Mortensens Fond.\nCand.mag. og universitetslektor, medlemsvalgt. Ejer af kursus- og oversættervirksomhed ”Fitting English”.\nAndre tillidshverv: Medlem af bestyrelsen i MP Ejendomme P/S.


Billigt trægulv bauhaus – Køkken overskabe\nNogle typer kan generelt betegnes som billige gulve, mens andre uden. Laminatgulv kan ligne næsten alt, lige fra parketgulv og trægulv til sten og klinker. God kvalitet til den rigtige pris.\nKøb og salg af Bauhaus Gulv i Gulve på DBA. Find nyt og brugt indenfor Gulve til billige priser på DBA.\nGode tilbud og billige priser på nye og brugte Gulve til salg på DBA. Med et flot trægulv kan du let forny hjemmet og tilføje nyt liv til alle dine rum. Her finder du vores udvalg af trægulve med mange forskellige træsorter, så du kan . Bygma fører kvalitetsgulve fra bl.\nDu finder gulve i lamel, laminat, træ, massive trægulve , parketgulve, fletparket gulve, . I den mere økonomisk billigere ende findes laminatgulve i fyr. Det er et smukt gulv i det klassiske plankeformat. Det er nemt at lægge gulvet, da det oftest foregår .\nDet slidstærke og praktiske gulv til din bolig. Vinylgulve er ikke mindst flotte, men også. Vi har naturligvis kontaktet byggemarkedet hvor vi har købt gulvet ( Bauhaus i Hjørring) Men vi har fået det svar at det må man regne at der er . Jun Vil også sige, det er ikke køreturen vær kun for det, så det hurtigt billigere at gå i Bauhaus og købe nogle mgulve til at tage med hjem og . Køb billige gulve på GulogGratis. Brugte massive træ gulve sælges online på GulogGratis.\nStærke gulve i høj kvalitet. Billig gulvbeklædning i mange udgaver. Det gør ikke noget, hvis din nye flotte gulvbeklædning er let at vedligeholde og praktisk i brug i dagligdagen, gør det vel . Her får du gode råd og tips om hvordan du går fram, og hvilke materialer du bør satse på. Du er også velkommen til at ringe til os og få en billig fast lav pris på gulvafslibning.\nBeskyt dine gulve med et praktisk stoleunderlag fra JYSK. Stort udvalg i gulve og trægulve. Vi springer alle fordyrende mellemled over. Køb dine trægulve og gulve her på webshoppen.\nVil du gerne have tilsendt dokumentation om en Citroën-model eller en af bilerne fra DS-serien?\nSå send en forespørgsel online. BAUHAUS Montageservice gør det nemt for dig! Afsæt uge af din sommerferie til roning, sjov og nye venskaber! På ungdomslandslejren blander vi roning med socialt samvær, . Trænger du til at forny gulvene i hjemmet? Hos XL-BYG finder du et godt udvalg af laminatgulv.\nBestil billig laminatgulv online på XL-BYG Webshop. Sådan lægger du el-gulvvarme og vandbåret gulvvarme. Vi viser dig, trin for trin, hvordan du fx lægger gulvvarme under fliser på badeværelset eller trægulv.\nBeoSound og BeoVision er blandt andet nogle af de produkter du kan finde hos os, Vi har landets største udvalg af BO. Altid i perfekt stand og efterset på vores. Lige fra legehuse og legetårne, til gyngestativer og sandkasser – her finder du alt til legepladsen! Vores partnere kan også anvende cookies til brug for .


Den perfekte 2’er | LOVEBOOKS\nNår man er forelsket i en bog, kan det være både fantastisk og farligt at læse endnu en bog af samme forfatter. For hvad nu hvis bog nr. 2 ikke kan leve op til nr. 1?\nSådan havde jeg det med Lola og naboens søn, inden jeg gik i gang med den. Jeg var både spændt og bange. Spændt på at læse mere fra Stephanie Perkins og bange for, at jeg ville blive skuffet over den. For Anna og det franske kys var virkelig en af forårets lyspunkter, og hvordan kan man konkurrere med perfektion?\nI forbindelse med LOVEBOOKS’ read-along var min mening, at jeg ville læse Lola og naboens søn stille og roligt, et par kapitler om dagen og uden hast begive mig ind i Stephanie Perkins nye fortælling. Det skulle dog ikke blive sådan, og i stedet endte jeg med at læse hele bogen på en eftermiddag. Jeg kunne simpelthen ikke lægge den fra mig igen!\nMan kan aldrig forvente, at en bog griber en fra første ord, så derfor gik jeg roligt i gang med første kapitel, og jeg var ganske underholdt og begejstret, lige indtil jeg nåede s. 45, hvor jeg pludselig gispede af lykke – for hvem blev lige pludselig introduceret? Anne og Étienne! Ja, du har læst rigtigt. Anna og Étienne er en del af Lola’s liv, og selvom deres rolle ikke bliver større end kollegaer og gode venner, så var det et glædeligt gensyn, der straks gjorde historien mere spændende.\nLolas historie fortsætter, og Lolas karakter voksede langsomt ind i mit hjerte. Lola en personligheder, der virker dragende for læseren, og hendes trang til at følge sin egen vilje er spændende læsning.\nHistorien udviklede sig egentlig lidt som forventet med både kærlighed, ungdomsopgør samt forløsningen i slutningen. Men bare fordi at nogle ting opfører sig som forventet, gør det dem ikke mindre gode, og jeg nød, at jeg kunne hengive mig til ordene og deres varme omfavnelse, mens resten forløb som det skulle.\nLola og naboens søn er det perfekte bud på sommerens bog, og da den er skrevet i et letlæseligt, flydende sprog, er den for alle, der trænger til at opleve ungdomskærlighedens søde gensyn. Det er en perle, der taler til både yngre og ældre læsere, og den formår at bidrage til både smil og sorg. Stephanie Perkins trækker læseren gennem et register, der efterfølgende føles som frydefuld oplevelse. Jeg er fan! <3\nEt svar til “Den perfekte 2’er”\nJuni update | nenaskov siger:\n[…] Lola og naboens søn – Stephanie Perkins (Lovebooks holdte readalong i juni, og da jeg fik bogen tilsendt, kunne jeg jo kun deltage. Et valg jeg absolut ikke fortrød, hvilket også blev afspejlet i det faktum at den blev læst på en eftermiddag! ) […]


Luna tatovering elektrisk bas Guitar, 34 tommer skala hos Gear4Music.com\nkr. 1.361 NORMAL PRIS kr. 2.044 (Moms inkluderet @ 25%)\nP-Bass stil Split Coil Pickup\nLuna tatovering elektrisk Basguitar er perfekt for dem, der ønsker et visuelt slående instrument med en virkelig fantastisk lydkvalitet. Mahogni krop og Rosewood gribebræt levere en klar, afbalanceret tone, der er ideelle for en række genrer og spille stilarter, og den indviklede polynesiske tatovering design betyder, at denne lange skala bas ser lige så imponerende som det lyder.\nProdukt Ref: 53179\nKlik her for at købe Luna tatovering elektrisk bas Guitar, 34 tommer skala og dit valgte tilbehør\nMed laser-ætset artwork designet af den berømte kunstner Alex Morgan og inspireret af traditionelle polynesiske krop ornamentik, sammen med Lunas signatur moon fase gribebrættet markører, denne elektrisk bas version af Lunas populære tatovering design er sikker på at se godt ud på noget tidspunkt.\nDe mahogni krop, udstyret med en P-stil split single-coil pickup, giver en rig, alsidige tone, der er velegnet til en række situationer. Ahorn hals og Rosewood gribebræt tilføje en glat, blød kvalitet til lyden, og kroppens åbne pore finish giver dig til at føle teksturen af træets årer giver instrumentet en naturlig, organisk føler.


Billige Rejser til La Morra » Book 2022-ferie med Solfaktor i dag!\nVelkommen til La Morra\nLa Morra ligger i et skønt område med vinmarker og bløde bakker så langt øjet rækker i smukke og frodige forløb.\nBelvedere og Barolo\nLa Morra er en hyggelig og charmerende lille by i området, hvor de ypperligste Baroloer fremstilles, så for vinkendere klinger bynavnet sødt i øret. Som rejsemål er La Morra derfor særdeles attraktiv for gourmeter og vinkendere, der ønsker at opleve dette områdes fantastiske vine og gastronomi.\nFra byens hovedtorv Piazza Castello, som er helt åbent ud mod landskabet på den ene side, har man udsigt over hele Langhe. Det er nok derfor, at det også kaldes Belvedere, altså smukt syn. Her finder man en bank, apotek, slagter, bager, turistinformation - og så selvfølgelig en række indbydende vinbarer og restauranter, der passer til enhver smag.\nHos Solfaktor kan vi tilbyde dig et udvalg på mere end 1.500 ferieboliger i Italien, hvilket inkluderer mange håndplukkede hoteller, villaer og ferielejligheder i Piemonte.\nBrug søgemaskinen ovenfor til at få et hurtigt over tilgængelig ferieboliger i og omkring La Morra.\nSkal de gastronomiske oplevelser være omdrejningspunktet for ferien? Så kan du med fordel overveje at indlogere dig på et agriturismo i Norditalien. Dette er typisk charmerende steder i landlig idyl, hvor værtsfamilien sørger for at indføre dig i det lokale køkkens herligheder.\nHar du spørgsmål om de forskellige typer feriebolig i Piemonte, eller vil du bare gerne have hjælp til at træffe det helt rigtige valg, er du naturligvis velkommen til at ringe til os for gode råd og tips.\nDer ligger flere internationale lufthavne i det nordlige Italien. Skal du på ferie i La Morra, er Torino Caselle Lufthavn nærmest, men inden for rimelig rækkevidde er også lufthavnen ved Genova. I disse lufthavne finder du en bred vifte af flyselskaber som flyver til store dele af Europa - heriblandt Danmark. Vil du ikke køre hele vejen fra Danmark (ca. 1.600 km), Er der derfor normalt gode muligheder for at finde en passende flyforbindelse.\nDer kører bus til byen, men vil du gerne komme nemt omkring til regionens mange spændende seværdigheder, er der ikke noget som slår lejebilens fleksibilitet. I de fleste tilfælde er det mest praktisk at leje sin bil allerede i lufthavnen, så man også nemt kommer frem til ferieboligen.\nDer er rig mulighed for at spise på gode restauranter i byen og rundt om i Piemonte. Regionen har således Italiens største koncentration af Michelin-restauranter.\nMen vil du selv stå for nogle af måltiderne, har La Morra en udmærket købmand. Butikken som ligger på Via Roma har det meste, du kan få brug for i løbet af ferien med blandt andet frugt, grøntsager og ost, ligesom man naturligvis også finder en sektion med de lokale vine. Bemærk at der er lukket torsdage.\nGlæd dig til at tage på udflugter blandt de bølgende vinmarker, karakterfulde middelalderbyer og velbevarede kulturhistoriske seværdigheder.\nDu bor lige ved Langhe vindistriktet, hvor nogle af Italiens bedste og mest anerkendte rødvine dyrkes - heriblandt Barolo’en. For vinkendere er byen Barolo nogle få kilometer borte da også et oplagt udflugtsmål. Lidt længere væk byder Alba også på mange intessante kulturelle oplevelser og et godt udvalg af butikker, hvis der skal shoppes.\nDu finder hjemmesiden for det lokale turistbureau her\nLæs mere om La Morra Se mindre


Førstehjælp for voksne med ansvar for børn - 7 timer - Hjertevagt\nForside / Førstehjælpskursus / Førstehjælp for voksne med ansvar for børn – 7 timer\nDKK 9.875,00 DKK 7.900,00 ekskl. moms\nFørstehjælp for voksne med ansvar for børn - 7 timer antal\nFørstehjælp i børnehøjde – 2 timer\nDKK 4.375,00 DKK 3.500,00 ekskl. moms Tilføj til kurv\nDKK 41,25 DKK 33,00 ekskl. moms Tilføj til kurv\nDKK 32,50 DKK 26,00 ekskl. moms Tilføj til kurv\nDKK 75,00 DKK 60,00 ekskl. moms Tilføj til kurv\nOpdatering af Førstehjælp ved hjertestop – 3 timer


Gagarin: 50 år med bemandet rumfart\nI dag er det 50 år siden den sovjetiske kosmonaut Jurij Gagarin som det første menneske blev sendt ud i rummet og startede en ny epoke i menneskets historie.\nJurij Gagarin i fuld udrustning. Foto: alldayru.com/tycho.dk\nBemandet rumfart kan i dag fejre 50 års jubilæum. Det er nemlig præcis et halvt århundrede siden, at Jurij Gagarin som det første menneske nogensinde blev sendt ud i rummet.\nDen historiske flyvning begyndte 12. april 1961 kl. 07:07 dansk normaltid, hvor raketten med Gagarin's rumskib, Vostok 1, løftede sig fra rampen på Baikonur-rumcentret i Kazakhstan - en rampe, der stadig er i brug til opsendelser. Gagarin gennemførte ét kredsløb om Jorden og kl. 09:05 dansk normaltid var han tilbage på Jorden igen.\nGagarin landede dog ikke om bord på Vostok 1, men skød sig ud med katapultsæde og dalede ned i faldskærm. En bondekvinde og hendes datter blev vidner til Gagarins noget uventede ankomst iført orange dragt og en stor hvid hjelm. Ved at vende tilbage i god behold havde Gagarin taget det første vigtige skridt på menneskets vej ud i rummet.\nDøde få år efter\nEfter den banebrydende succes 12. april 1961 blev Gagarin hyldet over hele verden. Han fik hurtigt global stjernestatus. Sovjet passede derfor godt på Gagarin, da han var et værdifuldt propagandavåben. Men kun knapt syv år senere - nærmere bestemt 27. marts 1968 - døde Gagarin ved en flyulykke, hvor hans MiG-jager styrtede ned under en rutinemæssig træningsflyvning.\nI dag har flere end 500 mennesker været i rummet og selvom det lyder af mange, så skal vi huske, at der bor omkring syv milliarder mennesker på vores planet.\nVi skal udnytte de muligheder, der åbner sig - både når det gælder indsamlig af ny viden og udvikling af ny teknologi. Der er sket meget i de 50 år, der er gået siden Gagarins historiske rumrejse. Det store spørgsmål er naturligvis, hvad de kommende 50 år vil byde på.\nESA: 50 år i rummet


Vi viser dig den rigtige måde at sætte og opnå mål,\nde fleste opfatter som værende umulige.\nWas $149.00 Tilmeld dig nu $47.00\nDu ved, at der er et liv, der er dig værdig, som bare venter på, at du kræver det.\nAlligevel synes det uden for rækkevidde.\nDu har ledt efter nøglen til at låse døren op til dine Inderste ønsker. Dine drømme er klare, men de synes umulige at forstå.\nDette program indeholder den hemmelige nøgle, der låser op for dit uendelige potentiale og frembringer den ægte magi, der allerede findes indeni dig.\nSe Anders i aktion, når han tager dig igennem over mere end 90 minutters materiale\nfyldt med perspektivændrende indhold (+ illusioner!), som vil lære dig:\nHvordan den måde, hvorpå du opfatter dig selv, bestemmer dit succesniveau og hvordan du fundamentalt ÆNDRER dit selvbillede for at skabe permanente resultater.\nde trin der skal til for at bringe dem ind i din virkelighed\nHvordan du skaber ekspansion og vækst i dit liv og dine resultater på alle områder, mens vi arbejder sammen for at implementere en primær lov, der vil sikre din succes.\nTilmeld dig nu - $47.00 USD\nAnders Hansen er en erfaren illusionist - og ekspert på de illusioner, der begrænser vores adgang til vores fulde potentiale.\nAnders bruger magi som et middel til at løfte samtalen om vores egne begrænsninger. Han skaber visuelle og sensoriske oplevelser, der får idéerne og koncepterne til at slå dybe rødder i dit sind. Han tilbyder håndgribelige tip og værktøjer til alle, der har brug for at bryde med deres egne begrænsende illusioner for at opnå deres drømme.\nI kunsten at opnå umulige mål udfordrer Anders dig til at genoverveje dine forforståelser og åbne dit sind for området med personlig mulighed.\n3 perspektivændrende videomoduler\nAudio downloads af hvert modul\n"Jeg er ligeglad med hvor du er, hvis du ser, at denne mand laver et seminar, til enhver pris\n- KOM AFSTED."\nEr 'Art of Achieving Impossible Goals' det rigtige for mig?


Hogwarts fortællingerne om Mathie og co. - De historier, der ikke var plads til - Forkert at drømme? - Movellas\nHogwarts fortællingerne om Mathie og co. - De historier, der ikke var plads til\nJeg synes at det kunne være sjovt at lave en slags tillægs-movella, der opsamler de ting, der er blevet skåret fra i fortællingerne omkring Mathie og co.\nJeg vil forsøge med disse historier at præsentere mine personer på en anden måde.\nDerfor vil det også være rart hvis folk stillede spørgsmål, som jeg evt. kunne hente inspiration fra.\nOg en ting til, det kan blive en smule rodet, men så sig endelig til.\nJeg kan dog fx nævne at:\nMelissa og Jerry får et helt andet syn på mugglere.\nMilla og Mathies venskab bliver sat på prøve.\nSamt Malu kæmper mod følelsen af ikke at høre til nogen steder.\nMulighed for at spørgeMorfeus og edderkoppenI skjulMelissa og violinspillerenDen grønne bogUventetUGLForkert at drømme?\n8. Forkert at drømme?\nSvar til Majb1346's spørgsmål:\ndu sagde jeg var velkommen til at spørge så jeg gerne vide hvad de alle sammen eller bare en eller to ser i drømmespejlet?\nFaktisk stødte næsten alle gruppens medlemmer på det legendariske Drømmespejl, men det skete ikke på samme år og var mere resultatet af en beslutning som en af de største nu levende magikere havde taget.\nDen hvid skægget troldmand havde befundet sig i en af Hogwarts fjerneste rum, hvor eleverne havde fået forbud mod at bevæge sig ned ad. Ikke fordi han troede at alle overholdt dette…. Faktisk ville han blive meget overrasket hvis det var tilfældet.\nDumbeldoor betragtede Drømmespejlet fra en hvis distance, trangen til at gå hen og stille sig foran spejlet kriblede en smule i ham. Normalt flyttede han det hvert måned af sikkerheds hensyn, men på det seneste havde han haft travlt med at arrangere Den magiske turnering imellem de tre skoler og mange af tingene krævede at han fandt sine mest diplomatiske evner frem. Ikke alle magikerne han skulle samarbejde med omkring dette var lette at have med at gøre især ikke dem indenfor ministeriet.\nHan lagde sit hoved en smule på sned og befandt sig i sin egen lille verden indtil han hørte en klagende lyd bag sig.\nDet lød som en dør der skrabte hen over gulvet. En dør som ikke havde fået spændt og smurt sine hængsler i flere årtier.\nHan kastede et blik over sin ene skulder og forstod at lyden faktisk stammede fra en dør. En dør der var placeret i den ende af rummet han stod i.\nDøren var af tung mørk eg og dets beslag var af jern og stod som støvet kontraster mod det mørke træ. Han kastede et blik rundt i forhold til hvor mægtig en troldmand han, havde han til tider brug for at f.eks. at gemme sig for uventet besøgende eller for Cornelius Fugde. Især den sidste person.\nHvis nogen havde set ham ville de have svoret på at hans øjne havde glitret af indestængt morskab bag de halvmåneformet brilleglas og de ville have stirret en hel del i det han greb fat i siden af sin kåbe, for derefter at trække den op og med lynhurtige skridt gemte han sig i et mindre indhak hvor en mand af hans bredde lige kunne snige sig ind. Med en bevægelse fik han dæmpet noget af det magiske lys han havde sat op, eftersom de få vinduer rummet var i besiddelse af ikke var store nok til at slippe ret meget sollys ind. Hans skikkelse blev herefter endnu svære at skimte den dunkle belysning.\n”Nøj den dør er stram!”\nLød det lettere prustende lidt efter fra døren af.\nStemmen virkede bekendt og fik den skjulte troldmand til at smile.\nLidt efter trådte en elev ind.\nDet var tydeligt at vedkommende var kommet for en ting. Eleven kastede da også et usikkert glimt over mod drømmespejl, som var halvt dækket af et mølædt lagen i en umiskendelig farve.\nDøren forblev åben bag den unge elev hvis hår hoppede og dansede let rundt omkring hendes ansigt. De røde krøller var blevet vildere og hun levede stadig op til mange af Huffelpuffs idealer… hvis man ergo så bort fra denne dag. Det kunne være dette som kunne koste den unge Serverius end del hvis ham fra ministeriets(Dumbeldoor talte om den gråklædte Hr. Corvus ministeriet i et brev havde nævnt at der efter sommerferien ville komme til Hogwarts) afdeling så hende snage et sted, hvor alle eleverne havde forbud mod at gå rundt i.\nEftersom pigen ikke var tankelæser hørte hun derfor ikke Dumbeldoor eller lagde i det hele mærke til om der var andre.\nHun gik tilsyneladende ud fra at hun var alene og hvorfor skulle hun ikke være det?\nMathie trak vejret dybt da hun endelig stod foran spejlet. Hun havde hørt Milla fortælle om det så mange gange, at hun til sidst selv måtte se dette vidunderlige spejl. Ravenclawen fortalte hun var stødt på det for et par dage siden, men hun havde ikke vovet at se ind i det. De andre bortset fra Jerry havde set undrende på hende.\nVar det lige Milla som sagde dette?\nTil trods for de forbløffede blikke lød det snusfornuftigt fra den spinkle pige:\n”Det er kun ens drømme den viser.. den fortæller jo ikke hvordan man får dem til at gå i opfyldelse.. og tja hvorfor så kigge i det hvis man ikke kan få en brugervejledning med?”\nMåske var det lidt dumt…Det hun nu havde sat sig for, men hun havde et behov for at vide, hvad hendes inderst drøm var. Hun kneb spekulativt sine blå øjne sammen til to sprækker og 1..2… gentog hun for sig selv og rakte sin arm op. Ved 3 fik hendes fingre fat i det mølædte lagen og trak det af så det faldt svævende ned mod jorden.\nDumbeldoor betragtede støvfnuggene som i det samme fløj rundt om den rødhåret pige da lagnet landede på det støvede gulv, men ud fra den unge piges ansigt udtryk at dømme, lod det ikke til at generede hende…\nI stedet smilede hun og et drømmeartig skær lyste op i de øjne der stirrede ud fra spejlet. Den ældre troldmand betragtede hvordan pigens tag om lagnet gik fra at være knugende til at nu kunne hun give slip.\nMathie smilede for det hun så kom ikke bag på hende. Hun betragtede hvordan spejlet viste hende en version af sig selv.. Nej det var ikke helt hende.\nDenne rødhåret var ældre og betydelig mere moden end hun følte sig nu, men stoltheden og taknemligheden der lyste ud af denne, genkendte hun. Hun så hvordan den unge kvinde smilede varmt til hende inden hun rettede let på sin kappe og strøg det røde hår tilbage i en stram kontrolleret hestehalen, og vendte sig mod en betydeligt ældre eliksirlære på skolen, der rakte den ældre Serverius et sæt nøgler og et par dokumenter, der garanteret indeholdt opskrifter på miksture hun kun kunne drømme om at få mulighed for at lave.\nDrømme? Tanken fik Mathie til at tage et par snublende skridt baglæns, væk fra spejlet af dets hypnotiserende overflade. Det var kun drømme, men hun ville virkelig gerne være Hogwarts lære. Især i et fag, hun var dog ikke ligefrem sikker på at professor Snape var villig til at opgive sin stilling foreløbig medmindre han fik pladsen som lære i forsvar mod mørkets kræfter.\nPludselig lød der stemme ude fra gangen som forlangte den rødhåret piges opmærksomhed:\n”Mathie! Jeg nægter at sidde i de bagerste vogne igen! Desuden siger Jerry at du mangler at pakke flere af dine ting!”\nDen stemme kunne kun tilhøre en hvis slytherin pige ved navn Melissa. En anden stemme brød dog i det samme ind og lød kun til at komme nærmere:\n”Det kan da være at Mathie har lyst til at tilbringe sommeren på Hogwarts?”\n”Jerry du ved altså godt at vi ikke må være på skolen i sommerferien, desuden kommer vi tilbage igen, vi mangler jo to år endnu…”\nStemmen var lysere end de to andres antydet om at vedkommende havde haft snakket en del.\nMathie hastede herefter ud. Hun glemte fuldkommen at smide lagnet over spejlet igen i det hun fik sneget sig ud af den lille sprække hun havde efterladt sig. Døren gled dog mere villigt i da hun skulle lukke den, det var som om den fik hjælp… Hun tænkte ikke nærmere over dette, men det var skam sandt. Den ældre troldmand var trådt frem og med et sving med sin tryllestav gjorde han det let for døren at falde på plads i dets kam. Da døren klikkede på plads strøg han sit hvide skæg, mens han mumlede højt for sig selv:\n”Tiden går alt for stærk for mig, 5 år er gået og skolen har aldrig haft dygtigere elever…”\nHan betragtede spejlet. Han gjorde en bevægelse med sin ene kroget hånd og et sne hvidt lagen rejste sig fra gulvet og krøb op af spejlets overflade som en snegl. Få sekunder efter var spejlet fuldkommen tildækket og troldmanden nikkede tilfreds af sit værk.\nDet skulle kunne gøre det.\nMinerva ville nok ikke helt være enig med ham i dette punkt, men tja han havde altså en fornemmelse af at andre ville få brug for at få afklaret nogen ting.\nHan fik ret… For i det følgende år, ergo gruppens 6 år, var der mange som drømte.\nDen unge kvinde sukkede lydløst, men formåede at bevare et udtryksløst ansigts udtryk imens hun strøg en sort lok tilbage bag sit øre, hvor resten af hendes sorte hår var placeret i dagens anledning i en løs hestehale. Det gik ikke an at lade nogen se at hun var en anelse ved siden af sig selv.\nMen helt ærlig af alle dage på året skulle de netop vælge denne dag?\nDenne dag hvor hun bare ville have siddet mellem sine venner og hygget sig ekstra meget for at skjule hvor ondt det gjorde på hende at mindes denne dag, men selvfølgelig… Inden bølgen af medlidenhed druknede hende brød en stemme ind:\n”Er du okay Malu?” Spurgte en ung mand. Han betragtede den unge kvinde i det hun rettede sig op fra sin halv krøbet stilling hun havde stået i, og så på ham med sine varme nøddebrune øjne. Det lille glimt af tristhed han syntes han havde set var forsvundet.\nMåske havde det været indbildning?\nHan kendte trods alt ikke denne pige særlig godt. Han syntes dog bedre om hende end om den blonde skønhed fra den franske trolddomsskole. Bare det at han kaldte hende ved fornavn fortalte en del om hvordan de havde det med hinanden.\n”Ah ikke noget særligt… det er bare en af de der dumme dage..”\nKirels ansigt udtryk fortalte hende tydeligt at han forstod hende, men ikke var tilfreds med sådan et svar og åbnede munden for at forsætte. Til Malus overraskelse reddede Kirels mentor hende fra at blive opslugt af hans fantastiske øjne og stemmes fortryllelse, da han for at fange Kirels opmærksomhed lagt sin ene hånd på den unge mands ene muskuløse skulder og mumlede ganske lavmælt noget til sin protege. Durmstrange rektor Kakaroff eller Mathies udgave: Kakao ruff, til trods for Millas anstrengelser for at få den rødhåret pige til at forstå at sådan udtalelse hans navn altså ikke, sagde i hvert fald noget, der fik den unge mand til at lyse op og med et hastig og i en stemmeføring der fortalte hende at han bestemt mente det sagde han:\n”Vi tales ved senere Malu..”\nSelvom dette kostede Malu et svitsende blik fra dennes mentor, da denne i hælene af Kirel kastede et sidste blik mod hende. Hun lod blikket følge dem indtil en mand i slidte, men ganske rene troldmands klæder skilte sig ud af flokken af lærer og diverse folk som arbejdede i ministeriet. Manden mindede meget om Kirel, der i det samme de mødtes midt på gulvet hilste hjerteligt på hinanden. Kirels onkel var kommet til trods for at hun havde fået det indtryk at Kirels familie ikke havde så mange penge til at rejse for.\nDet måtte være Kakaroffs værk. Selvom han havde set sig vred på hende, havde hun en fornemmelse at ligesom professor Snape, havde denne iskolde rektor også et hjerte et eller andet sted i sit mørke indre.\nHun vendte sig bort fra sceneriet og mærkede kulden smyge sig om hende til trods for at rummet de var i, var godt opvarmet for at gæsterne der kom for at hilse på deltagerne kunne holde varmen. Gæsterne var deltagernes nærmeste familie og en lang række vigtige personer fra ministeriet, og samtlige af Hogwarts undervisere var også troppet op, nok mest for at forhindre evt. magiske journalister i at snige rundt på gangene uden at have fået tilladelse.\nMen selv blandt alle disse mennesker følte Malu sig meget alene, hvis hendes venner havde fået lov til at komme med ville hun måske have klaret det, men…\nHun mærkede hvordan det igen knugede sig sammen inden i hende.\nHvorfor var det lige dagen i dag?\nDagen, hvor hun mistede alt… Hun tvang sig selv til at tage en dyb indånding i det mindste havde hun da sin tante… men det ville være et mirakel hvis hun dukkede op. I forhold til Malu selv var tanten mere excentrisk end nogen heks burde have lov til at være.\nHun flygtede først ud af lokalet, så distræt som muligt da Aglaias forældre dukkede op, selvom de udstrålede en sådan kulde at de nærmeste burde være blevet til isklumper, var det tydeligt at se, at de var stolte og var der ikke et strejf af varme i kvindes øjne, der kun kunne være hendes mor?\nIngen ville savne den tredje deltager i Trekampsturneringen.\nIngen ville savne hende, hvis hun forlod forsamlingen, nåede hun at tænke i det hun fik lukket døren så meget op ud til gangen at hun kunne klemme sig sidelæns ud.. Dumbeldoor havde holdt sin tale og de tre deltager havde stillet op til flere billeder end nogen aviserne ville få brug for. Hun styrtede ned af gangen i det øjeblik døren bag hende havde sagt klik og med hjertet knuget sammen i sorg. Hun mærkede trangen til at stortude lige så voldsomt som den dag på den samme dato som denne dag, hvor hun fik af vide at hendes forældre aldrig mere ville komme tilbage.\nIngen ville savne Malu Gandrich.\nHun rendte på må og få for til sidst at standse op da hendes vej var spærret af en dør.\nEn dør hun aldrig før havde set, hun kastede et blik over sin ene skulder og opdagede at hun slet ikke anede hvor hun var henne på Hogwarts. Hun trak herefter på skuldrene trangen til at græde, var svundet ind og i stedet koncentrerede hun sig om døren. Den stod på klem, nysgerrigheden pirrede hende og med et forsigtig puf skubbede hun døren op og opdagede et større lokale bag den, hvor et tyndt lag støv dækkede gulvet under hendes fødder. Hun var dog ikke alene lød det i hendes instinkter og i det næste så hun:\nUdbrød hun, i det en bekendt blondhåret pige for i det samme op af sin sammenkrummet stilling hun havde krøbet sammen i foran et kæmpemæssigt støvet spejl. Hun så mere eller mindre chokeret ud tydeligvis forskrækket over at nogen selv en af hendes nærmeste skulle se hende i så ydmygende position og hun skyndte sig at se væk.\nMalu forsatte i det hun trådte nærmere, men standsede da hendes blik gik på vandring og blev fanget af et kæmpe stort og tungt spejl:\n”Hvad laver du foran…” et hurtig kig mod det kæmpe store objekt, ”… er det drømmespejlet?”\nHun kunne have bidt tungen af sig selv, nu lød hun som Milla, men inden hun nåede at tage sine ord til sig reagerede Melissa hurtigere.\nSlytherinen så først ned i jorden inden hun uden et ord styrtede forbi Malu, som overrasket trådte til side for skønheden. Hun kunne sagtens have blokeret vejen, men denne aften havde hun en fornemmelse af at det var bedre at lade være.\nInstinktet var stærkere end hendes vilje.\nDet overraskede hende først at den slanke pige faktisk kunne bevæge sig hurtigt, men også over at hun kunne sværge på at det havde set ud til at Melissas normalt så flotte blege teint havde et rødmende skær.\nHun lod sit blik følge Melissas løbende skikkelse da denne styrtede ud af den åbne dør indtil gangen dannede et knæk for enden og hun ikke længere kunne se hende. Først da vendte hun langsomt sit blik mod spejlet. Fra siden var det ikke bredere end Milla, hun trådte nærmere og langsomt bevægede sig ind foran spejlet. Kort tid efter stod hun foran det. Hun betragtede med en betænkelig mine sig selv, der stirrede tilbage på hende.\nEn høj og muskuløs ung mørkhudet kvinde i klædt en skoleuniform, der efter løbe turen sad fuldkommen skævt på hende og nederdelen var kun til besvær.\nHun rynkede panden, så vidt hun vidste om spejlet som hun havde hørt Milla fortælle om, så burde det hun drømte allermest om dukke op i dets indre.\nHvad mon hendes inderste drøm var?\nHun lukkede øjne et kort øjeblik og mærkede hvordan roen sænkede sig inden i hende. Hun åbnede først sine i det roen lå tungt i hendes mave og gispede derfr forskrækket ved synet af det som drømmespejlet viste hende.\nHun anede ikke.. Hun havde i et øjeblik troet at intet ville dukke op også alligevel… men det der var dukket op var bestemt ikke det hun havde forventet.\nFaktisk havde hun forventet at se sine forældre, men i stedet så hun hvordan hendes spejlbillede blev omfavnet af sine venner imens de skreg og jublede og viftede med deres eksamenspapirer.\n1. Drøm bliv Ny uddannet magiker med sine venner.\nBilledet flakkede og i det næste så hun hvordan hun, en moden voksen og Melissa ville kæmpe side om side mod mørke skabninger som nogen af de stærkeste aurorer.\n2. Være en af de stærkeste aurorer i den magiske verden.\nHun mærkede et jag af dårlig samvittighed, hvordan kunne de drømme være hendes inderste hun burde have drømt om sine forældre. Hendes hjerne kværnede løs indtil en skinger stemme afbrød hende:\n”Hej Malu min skat!”\nTankemylderet standsede med det samme og hun vendte sig mod..\n”Tante..” hviskede hun næppe hørligt. Synet af den høje, men med noget til forhaven og baggården kvinde, der stod lige bag hende, men uden for spejlet rækkevidde, gjorde at hun mærkede hvordan hendes underlæbe dirrede en anelse. Heksen hun betragtede, hendes tante, var overdækket af små gule sedler, faktisk virkede det til at hun havde valgt at sy alle disse lapper på hendes farverige og overpyntet afrikanske tøj, der ville have gjort selv Dumbeldoor helt fortørnet. Men det der rørte Malu allermest selvom det så hyle skægt ud var, at på hver eneste seddel, selv de sedler der sad stukket fast i den turban lignede hovedbeklædning stod datoen for denne dag og Malus navn forekom flere steder med skrigende rød skrift.\nUanfægtet af sin niece stirren forsatte tanten:\n”Jeg har sådan glædet mig til i dag, jeg er vel ikke for meget sent på den? Dine venner var i hvert fald flinke til at hjælpe mig på vej. Nøj er det legendariske drømmespejl?”\nDet tog lidt tid for Malu at forstå hvad det var hendes tante sagde da hun få sekunder efter og uden videre kastede sig ind i sin tantes favn og lod tårerne trille ned af sine kinder, så snart hendes ansigt begravede sig i en masse stof. Overrasket over sådan en følelsesmæssig handling gik der lidt tid før tanten besvarede krammet og mumlede trøstende ord til sin niece, en af de sætninger Malu bedst huskede og tog til eftertanke var:\n”Dine forældre ville have været så stolte af dig Malu, deres lille pige er med i trekampsturneringen.. selvom din far nok ville have gjort sig en del betænkeligheder omkring opgaverne..”\nDen varmede hendes hjerte nok til at trække hendes tante ud af det kolde rum og op til selskabet, hvor tanten straks faldt i snak med bl.a. Dumbeldoor og hans seneste erhvervelse.\nEt par sølvglitrende snabelsko.\nDe andre magiker stirrede mere eller mindre skepsis på den excentriske heks. Aglaias forældre ignorerede heksen, mens Kirel havde hilste ligeså høfligt på Malus slægtning som han havde gjort overfor de andre gæster. Faktisk tog han det endda ganske pænt, at tanten fik ham med i en mystisk ny form for magisk regndans, som resulterede i at punchen i den store glasbowl der havde stået på bordet pludselig blev til et skypumpe og oversprøjtede alle i rummet med lilla saft.\nEfter dette lille sceneshow blev der en hel anden atmosfære i lokalet og de fleste morede sig herligt. Malu ville have svoret på at selv Kakaroff havde smilet en anelse, men hun havde svært ved at overbevise hendes venner om det dagen efter den vellykket aften.\nMange tingene fra den aften fyldte i dagene op til den første opgave en del i Malus sind og fik hende til at indse, at hendes forældre ville have været lykkelige over at hun var kommet over det meste sin fortid. Hun ville aldrig glemme sin sorg, men at hun nu kunne drømme om en fremtid selv uden dem, ville have gjort dem stolte.\nMed dette i tankerne hjalp hun Melissa, da denne efter nogle dage endelig afslørede hvad det var som havde fået Melissa til at flygte sådan fra hende den aften. Hun havde fået Malu på tomandshånd eftersom de andre i deres gruppe var til time og Melissa som aldrig var nervøs virkede pludselig helt ved siden af selv, mens hun med rødmende kinder fortalte hvad hun havde set i spejlet.\nHendes højeste ønske…\n”Jeg så… Jeg så Jerry og mig gamle sammen… gamle, men lykkelige så længe de bare var sammen..” kommentaren gamle fik Malu til at trække en anelse på smilebåndet, lidt forfængelig var Melissa altså og pigens blik der mødte hendes øjne og spørgsmålet:\n”…Er det forkert?”\nFik Malu til at række sin hånd frem og knuge slytherinens ene skulder, mens hun med et alvorligt smil svarede: ”Forkert at drømme eller ikke at kaste sig ud i det?”\nForståelsen der herefter lyste Melissas øjne i det de endelig fik øjenkontakt fik Malus hjerte til at føles varmt af glæde og mange andre følelser, som hun næsten ikke kunne beskrive foldede sig ud i hendes indre og resulterede i at tårerne strøg ned af hendes kinder og gjorde slytherinen så befippet at det fik hende til at grine..\nMan kan ikke komme udenom at Malu og Melissa var temmelig nysgerrige efter at høre om de andre havde vovet at komme i nærheden af spejlet. Mathie erkendte hurtigt at hun havde set i spejlet, og Milla nægtede stadig at se ind i spejlet, mens Jerry svarede at hans drømme var gået i opfyldelse så han behøvede ikke at se ind i et spejl for at få det bekræftet. Han blinkede efterfølgende til Melissa der rødmende klappede ham på armen et par gange.\nMen drømme kan ændres hvilket Mathie på deres syvende år kunne bekræfte hvis de havde spurgt hende.\nHun blinkede et par gange ved synet af det kæmpemæssige spejl. Det var ikke lige det hun havde troet ville tone frem i det hun var gået ind i Fornødenhedskammeret. Hun havde forventet en behagelig sofa eller et nyt funktionelt eliksir lokale i stil med et top moderne muggle køkken, så hun samtidig, mens hun læste i den gamle notesbog hun havde fået imellem sine hænder sidste år, kunne lave nogle af eliksirerne der var skrevet ned. Noget hun ikke havde vovet at gøre siden Thanatos og...\nHendes hjerte holdt op med at slå i det hun kom i tanke om dette.\nNej, hun havde lovet sig selv at glemme...\nDet var en drøm...\nHun mærkede hvordan hendes krop reagerede på hendes indre smerte ved at bakke langsomt ud af rummet igen.\nVæk fra Drømmespejlet.\nDa hun stod i sikkerhed uden for døren indtil lokalet, kastede hun et sidste blik på spejlet som det stod ensomt inde midt på gulvet imellem de nøgne stenvægge så det ikke ud af så meget... Men hun vidste bedre og hviskende mumlede hun:\n”Ikke denne her gang spejl.. I år har jeg ikke behov for at få af vide, hvad min drøm er…kunne have været...”\nDet ville gøre for ondt, tilføjede hun i tankerne i det hun med en træt bevægelse skubbede døren i igen.\n________________________________________________________________________________________________________ Undskyld at jeg først publichere et nyt kapitel nu og fordi at der er gået så længe med at besvare spørgsmålet i det hele taget.\nhagrid, biograf, magi, troldmandsskab, kærlighed, hp, hekse, flugt, tog, dumbeldoor, snape, skole, respekt, ugl, venskaber, muggler, severus, violin, sommerferie, loyalitet, fortiden, eliksir, hogwarts, tryllestave, disneyland, fremtiden, speciel


Vejledning for det erhvervsrelaterede projektmodul. For studerende, projektsteder og vejledere ved det erhvervsrelaterede projekt. - PDF\nDownload "Vejledning for det erhvervsrelaterede projektmodul. For studerende, projektsteder og vejledere ved det erhvervsrelaterede projekt."\n1 Opdateret den 21/ Vejledning for det erhvervsrelaterede projektmodul. For studerende, projektsteder og vejledere ved det erhvervsrelaterede projekt. Det Informationsvidenskabelige Akademi, marts 2013 Indledning Det erhvervsrelaterede projektmodul er for mange studerende der, hvor de for første gang stifter bekendtskab med at skulle omsætte den teori, som er tilegnet på bacheloruddannelsen, i en virkelighed uden for Det Informationsvidenskabelige Akademis (IVA) mure. Mange studerende møder det erhvervsrelaterede projekt med en forventning om, at teori og praksis er to uforenelige størrelser og bekymrer sig om, hvorvidt det, som de har lært i teorien, nu også kan anvendes i praksis. Det overordnede formål med det erhvervsrelaterede projektmodul er, at de studerende skal afprøve bacheloruddannelsens fag og teorier i praksis på et projektsted (et bibliotek, en ABMinstitution eller en anden informationsrelateret virksomhed). Endvidere skal de studerende opnå viden om relevante problemstillinger i erhvervslivet. Det erhvervsrelaterede projektmodul er i denne sammenhæng en interessant arbejdsform, da de studerende får mulighed for at afprøve teorier fra bacheloruddannelsens undervisning i praksis. Samtidig er de studerende stadig formelt midt i en læringsproces, hvor de gennem projektstedets praksis ser en anden måde at arbejde med fagets problemstillinger på. Det er den studerende, der er den bærende kraft og hovedansvarlige i såvel projektets styring som gennemførelse. Det er ligeledes den studerende, der er hovedansvarlig for samarbejdet med både projektstedet og med vejlederen på skolen. De overordnede rammer for det erhvervsrelaterede semester er fastsat i bekendtgørelse om bachelor- og kandidatuddannelser m.v. ved Danmarks Biblioteksskole (Kulturministeriets bekendtgørelse nr. 740 af 30. juni 2008 om bachelor- og kandidatuddannelser m.v. ved Danmarks Biblioteksskole) samt i studieordning for det erhvervsrelaterede projekt. Ved fusionen med Københavns Universitet overgår IVA til gældende lovgivning for universiteterne, og det erhvervsrelaterede projektmodul forankres i uddannelsesbekendtgørelsen for universiteterne. Projektmodulet fortsætter dog i uændret form. Denne vejledning består af følgende kapitler: 1. Valg af projekt 2. Kvalificering af projektvalg 3. Vejledning, kontakt, økonomi og forventninger 4. Undervisningen på semesteret 5. Projektopgaven, tre dele 6. Formalia Marts\n2 April Infomøder i Aalborg og København onsdag den 8. maj Indberetning af projekter i databasen senest 16. april Studieadministration Køreplan det erhvervsrelaterede projekt 2013 Studerende Projektsted Vejleder & uddannelsesleder Studievejledning/koordinator Vejledning ajourført Afholde infomøde for 6. semesters studerende i Aalborg og København Maj Mulighed for indberetning af projektidéer samt græsning af projekter Studerende undersøger projekter/projektsteder ( græsning ) Optagelsesbrev samt information om SU sendes Undervisningsplan godkendes i studienævn medio april og publiceres ultimo april. 15. maj: Frist for ansøgning om optagelse på DEP Juni Juli/ august September Oktober/ november SU søges når optagelsesbrev er modtaget Semesterintroduktion i Aalborg og København (datoer er endnu ikke fastlagt) Sondering af projektmuligheder 15. august: Frist for afgivning af vejlederønske og for indgåelse af foreløbig aftale med projektsted. Opstart undervisning 2. september Udarbejdelse af projektplan 30. september: aflevering af projektplan Projektperiode Deltagelse i undervisning December Primo december: Anbefalet aflevering af produkt til projektsted. Skrivefase for projektrapporten Januar Primo januar 2014: Aflevering af samlede projektopgave til IVA Eksamensbevis modtages i februar Evt. foreløbig aftale med studerende. Projektstedet markerer i projektdatabasen hvis der er indgået en foreløbig aftale 15. august: Frist for indgåelse af foreløbige aftaler med de studerende Markerer i projektdatabasen at der er indgået foreløbig aftale Underskrivelse af projektplan Projektperiode Projektperiode slut, produktet modtages fra studerende Tilbagemeldingsmøde. Evt. modtagelse af projektrapport. Fordeling af vejledere Vejleder underskriver projektplan Vejledning, undervisning & afholdelse af workshops Bedømmelse af projektopgave (produkt og projektrapport) Registrering af projektplaner Eksamensbeviser udfærdiges. Databasevedligeholdelse & henv. projektsteder vedr. DEP 2014 i februar Afholde semesterintroduktion Undervisning Undervisning Evaluering og revision af vejledning Marts\n3 1. Valg af projekt I forbindelse med det erhvervsrelaterede projektmodul er det muligt for projektsteder at indberette et projekt til IVAs projektdatabase (deadline 16. april) gennem studieadministrationen. Kort tid herefter har de studerende mulighed for at se de indberettede projekter på Studienettet, overveje hvilket projekt der interesserer dem og begynde at opdyrke kontakt til projektstederne. Hvis en studerende allerede har interesse for et bestemt problemfelt, der ikke er repræsenteret i projektdatabasen, er det også muligt som studerende enten selv at tage initiativ til at definere et projekt/en problemstilling. I de tilfælde er det op til den studerende at finde et projektsted. Den studerende har også mulighed for at opdyrke kontakt til et projektsted og udarbejde et projekt i samarbejde med en kontaktperson herfra. Endnu en mulighed for studenterinitierede projekter er, at den/de studerende selv definerer et projekt i projektdatabasen, som projektstederne kan se. I dette tilfælde vil det være projektstederne, der tager kontakt til den/de studerende. Hvis den studerende vælger denne mulighed, kan det være en fordel at kombinere indberetningen af projektet til databasen med opsøgende arbejde i forhold til at opdyrke kontakt til et projektsted. Senest 15. august skal den studerende (eller en gruppe på max. 3 studerende) have indgået en foreløbig aftale om et projekt med et projektsted. Den foreløbige aftale indgås ved, at begge parter underskriver en blanket for foreløbig aftale. Blanketten indsendes til studieadministrationen, IVA. Blanketten findes på hjemmesiden under Uddannelser / Bibliotekar DB / Projektforløb og studieordning. Den foreløbige aftale har karakter af at være en hensigtserklæring for et videre samarbejde, men den fungerer som en væsentlig hjælp for de studerende i den kommende planlægning af forløbet. Når den studerende således har en foreløbig aftale med et projektsted om et projekt, har den studerende lettere ved at afgive ønske om vejleder. Den 15. august er samtidig fristen for at afgive ønske om vejleder. IVA sørger for markering i databasen, så det er synligt for alle, at der er indgået en foreløbig aftale. Den endelige aftale foreligger, når projektplanen, inkl. bilag og underskrevet af studerende, projektsted og vejleder afleveres, i studieadministrationen, hvilket skal ske senest den 30. september Kvalificering af projektvalg Det er væsentligt at pointere, at indberettede projekter er formuleret af enten projektstedet eller den / de studerende. Projektbeskrivelserne har i de fleste tilfælde en foreløbig karakter. Den endelige projektbeskrivelse får først form i projektplanen og bliver efterfølgende realiseret i projektperioden. Dette medfører, at projektet hverken er en færdig problemformulering eller fagligt godkendt af IVA, selvom det ligger i databasen. Det er derfor op til den studerende og projektstedet at opnå enighed om en konkret problemstilling ud fra den formulering, der er i databasen. Den studerende er hovedansvarlig for at vurdere og definere projektet, så det kan lægges til grund for et problemorienteret projekt på et postbachelor niveau. Marts\n4 Til den faglige vurdering af projektets bæredygtighed, kan den studerende læne sig op ad følgende overvejelser: Niveau: Indeholder projektet noget nyt/et udviklingselement med mulighed for selvstændighed og anvendelse af analytiske og vurderende evner? Relevans: Er projektet fagligt relevant i forhold til bacheloruddannelsens fag, teori og videnskabelighed? Realisme: Er projektets omfang og ambitionsniveau realistisk indenfor rammerne? Er det muligt at fokusere på alt, der er ridset op i projektopslaget? Konkretisering: Hvor konkret er problemstillingen? Er det muligt at være med til at definere problemstillingen? Er der flere problemstillinger i projektopslaget og hvilken er mest relevant/interessant? 3. Vejledning, kontakt, økonomi og forventninger 3.1. Vejledning og vejleder IVAs semesterkoordinator for det erhvervsrelaterede projektmodul holder indledende orienteringsmøder for de studerende i samarbejde med studievejledningen om forhold og karakteristika ved det erhvervsrelaterede projekt. Senest 15. august skal de studerende have afgivet ønske om vejleder til uddannelseslederen. Til dette formål anvendes en blanket, som studieadministrationen lægger på Bibliotekar DB-siden. Uddannelseslederen foretager på baggrund af de studerendes ønsker en fordeling af vejlederne, således at alle studerende har en vejleder til semesterstart i september. Det anbefales at indføje tidspunkt og omfang af vejledning i projektplanen efter aftale med den pågældende vejleder Kontakten til projektstedet Den form for vejledning, der finder sted på projektstedet, har en anderledes og mere praktisk karakter end den kontakt, den studerende har til vejlederen på IVA. De studerende skal have en kontaktperson på projektstedet, der fungerer som den person, man aftaler projekt og forløb med. Projektstedet har ansvar for at fastlægge samarbejdets form og hyppighed i samarbejde med den studerende, herunder møder, den studerendes tilstedeværelse, research, interviews, den studerendes brug af projektstedets faciliteter (fx pc, kontor, kopimaskine, porto) mm. Projektstedet har i øvrigt ansvaret for projektets forankring i organisationen, evt. i en styregruppe med en projektleder. For at holde styr på ansvarsområder og yderligere aftaler, så der ikke opstår misforståelser, er det en fordel at indføje de aftaler, man indgår mundtligt, i projektplanen, såsom mødetidspunkter, delmål m.m. Det er fra begyndelsen vigtigt at klarlægge, hvad den studerendes opgave på projektstedet er. Den studerendes opgave er det givne projekt. Det vil sige, at den studerende ikke indgår i det daglige arbejde forstået på den måde, at den studerende ikke skal løse daglige arbejdsfunktioner. Ønsker den studerende at afprøve dette, ligger det således udover det egentlige projekt, og en klar aftale om tidsforbrug skal indgå i projektplanen. Der er altså en tydelig forskel på almindeligt studenterarbejde og det erhvervsrelaterede projekt, som skal indeholde udvikling og analyse. Marts\n5 Det samlede projektarbejde inkl. opgaveskrivning skal svare til ca. 750 timer. Det er væsentligt, at opholdet på projektstedet afsluttes senest den 1. december 2013, og at produktet afleveres og formidles til projektstedet i begyndelsen af december. På denne måde sikres det, at de studerende kan inddrage en vurdering af formidlingen af produktet til projektstedet og samtidig, at de kan reservere tid til skrivning og færdiggørelse af projektrapporten. For at imødekomme samarbejdsvanskeligheder anbefales det generelt at sætte alle relevante emner på dagsordenen i dialogen mellem studerende og projektsted, også ved evt. knaster i samarbejdet. Det er en god idé at bruge projektplanen og (del-)målene heri til at holde regnskab undervejs i projektperioden og til evt. justering af mål, forventninger og ambitioner. Det er væsentligt at følge projektet nøje, hvorfor den studerende og projektstedet minimum bør afholde tre møder. Hvis samarbejdsproblemerne overstiger, hvad der umiddelbart kan håndteres ved hjælp af dialog og afklaring, kan vejleder og/eller IVAs studievejledning kontaktes Økonomi Der kan evt. indgås aftale mellem den studerende og projektstedet om dækning af visse udgifter vedr. transport, ophold, gennemførelse af undersøgelser, rekvirering af relevant software m.v. Dette kan fremgå af de enkelte projektbeskrivelser i databasen og/eller af projektplanen efter aftale med kontaktpersonen på projektstedet. Det er også muligt at søge IVAs studierejsekonto om tilskud til udgifter forbundet med det erhvervsrelaterede semester. Retningslinjer kan ses på hjemmesiden under Studieliv / Økonomi og bolig / Rejsetilskud. Studiet giver ret til at søge SU. Ved optagelse er man SU-berettiget fra 1. juli. Sammen med optagelsesbrevet får den studerende tilsendt information om SU, og SU kan søges, når man har modtaget optagelsesbrev. For ansøgere til det erhvervsrelaterede projekt, der kommer direkte fra bacheloruddannelsen, kan der opstå et mindre slip i SU-udbetalinger fra den sidste udbetaling på bacheloruddannelsen til den første udbetaling på det erhvervsrelaterede semester Forventninger Der eksisterer to typer forventninger til den studerende: Forventninger fra projektstedet om projektets gennemførelse og resultat(er) herfra Forventninger fra IVA til indfrielse af krav knyttet til udfærdigelse af projektopgaver. Det er den studerendes opgave og ansvar at få disse hensyn og forventninger til at nå sammen, naturligvis i samarbejde med såvel projektstedet som vejleder. Projektplanen og (del-)målene heri bruges til at holde regnskab undervejs i projektperioden og til evt. justering af mål, forventninger og ambitioner. Det anbefales, at den studerende benytter sig af vejledningsmulighederne både på IVA og på projektstedet for at kunne imødekomme begge sæt forventninger og for at undgå, at det ene sæt forventninger kommer til at overskygge det andet. Marts\n6 Det anbefales ligeledes, at såvel projektsted som studerende forsøger at være så åbne og eksplicitte som muligt, så alle ønsker og forventninger så vidt muligt kan blive drøftet og evt. blive indarbejdet i projektplanen. Projektstedet bør gøre sig klart, hvilke forventninger det har til den studerende og til projektet, f.eks. om dialog undervejs, om projektets udformning og om den studerendes formidling af produkt og projektrapport til projektsted ved afslutning af projektet. Sådanne forventninger bør være klare for begge parter ved projektplanens godkendelse og kan med fordel aftales skriftligt. Det skal pointeres, at den studerende har det primære ansvar for projektets gennemførelse og for kontakt og dialog, både til projektsted og til vejlederen på IVA. Således foregår kommunikationen overvejende mellem studerende og projektsted og mellem studerende og vejleder. Projektstedet har ansvaret for projektets forankring i organisationen, evt. i en styregruppe med en projektleder. Det kan overvejes, om det er frugtbart at holde et (flere) fælles møde(r) mellem studerende, projektsted og vejleder. Det er i givet fald op til den studerende at arrangere sådanne fælles møder. 4. Undervisningen på semesteret Formålet med undervisningen er at hjælpe de studerende i forløbet og via tematiserede workshops at lægge forskellige perspektiver på projektforløbet. Det nærmere indhold af undervisningen fremgår af undervisningsplanen, der skal godkendes af Studienævnet i april Det er vigtigt at understrege, at undervisningen ikke kan imødekomme alle studerendes ønsker og forskellige behov, og at den på ingen måde erstatter den vejledning, som den til projektet knyttede vejleder kan give. Undervisningen søger at sætte fokus på områder, som traditionelt er væsentlige i projektforløbet. Dertil fungerer undervisningen også som et forum, hvor de studerende kan udveksle erfaringer, ligesom seminarerne kan tjene til at bistå med råd og vejledning undervejs i forløbet. Udover undervisningen får de studerende tilknyttet en vejleder på IVA til det erhvervsrelaterede projekt. Den enkelte vejleder kan udover den individuelle vejledning efter aftale med de studerende afholde vejledning i workshopform for sine tilknyttede studerende. Datoerne for undervisningsgangene meddeles ved semesterintroduktionen for DEP. Undervisningens nærmere indhold og litteratur til inspiration for undervisningen beskrives i en lektionsplan, der offentliggøres på Studienettet og på hjemmesiden under Uddannelser / Bibliotekar DB / Undervisning. De første 1-2 uger af september er for de studerende hovedsageligt beregnet på introduktion, vejledning og udarbejdelse af projektplan, herunder introduktion til projektstyring som grundlag for udarbejdelse af projektplan og for projektperioden i øvrigt. OBS!! Det er muligt at tage det erhvervsrelaterede projekt i forårssemestrene også, men her vil der ikke være mulighed for undervisning, kun vejledning. Marts\n7 5. Projektopgaven, tre dele Projektopgaven er den prøveform, der afslutter hele forløbet på det erhvervsrelaterede projektmodul. Projektopgaven skal følge studieordningens regler for det erhvervsrelaterede projektmodul. Se evt. mere om opgaveform både i studieordningen og i undervisningsplanen. Den samlede projektopgave på det erhvervsrelaterede projektmodul består af en projektplan, et produkt og en projektrapport. Forholdet mellem disse elementer er, at projektplanen sætter rammerne for projektet herunder produktet, og at projektrapporten analyserer produktet og evaluerer projektforløbet. Skematisk ser det således ud med vægtning af de forskellige elementer i parentes: PROJEKTOPGAVEN omfatter: Projektplan (10 %) Produktet (30 %) Projektrapporten (60 %) 5.1 Projektplan Det er væsentligt at se projektplanen som den aftale, samtlige parter skal forholde sig til resten af forløbet. Derfor er det vigtigt at sørge for at forventningsafstemme planen med samtlige parter. Projektplanen er en god anledning til at afklare tvivlspørgsmål omkring processen og afklare, hvem der gør hvad, hvornår og hvordan. Samtidig fungerer projektplanen som de studerendes arbejdspapir og ramme for projektet i forhold til omfang og udformning af projektet og produktet. Projektplanen indgår i den samlede prøveform som en delaflevering med afleveringsfrist den 30. september Aflevering af projektplanen er en betingelse for at kunne indstille sig til eksamen. Projektplanen indgår som en del af den samlede aflevering af projektopgaven. Projektplanen skal indeholde følgende elementer: Målbeskrivelse o Problemfelt og problemstilling Metodebeskrivelse o Arbejdsform(er) o Undersøgelsesform(er) o Rapporteringsform(er) o Evalueringsform(er) Ressourcer o Hvilke(n) teknologi(er)/systemer o Overslag over økonomiske udgifter forbundet med projektets gennemførelse o Hvem medvirker hvem betaler? Slutprodukt Forventet effekt af projektet(s gennemførelse) på projektstedet Tidsplan uge for uge, bl.a. indeholdende o Milepæle/delresultater undervejs o Møder mellem studerende og projektsted o Oversigt over tilstedeværelse på projektstedet (fx antal timer/uge, dage/uge) o Vejledning af studerende ved vejleder på IVA o Evt. møde mellem studerende, projektsted og vejleder Opfølgning o Fremsendelse af produktet til projektsted. Marts\n8 o Evt. aftale om fremsendelse af projektrapport o Formidling og præsentation af produktet og dets hovedresultater/konklusion for projektsted. Det er vigtigt, at den studerende i samarbejde med projektstedet og vejleder indgår aftaler om denne præsentation. o Herudover kan andre forhold, som studerende og projektsted aftaler, indgå i projektplanen som bilag. Projektplanen underskrives af projektstedet, studerende og vejleder. Det er kun nødvendigt at underskrive ét eksemplar af projektplanen, men efter behov kan alle eksemplarer underskrives. Projektplanens forside skal indeholde visse standardoplysninger. Du kan finde en standardforside på vores hjemmeside under Uddannelser / Bibliotekar DB / Projektforløb og studieordning. Den endeligt godkendte projektplan kopieres i fire eksemplarer og opbevares hos 1) den studerende, 2) projektsted, 3) vejleder og 4) studieadministrationen og afleveres senest fredag d. 27. september Ansvaret for afleveringen af projektplanen til de fire ovennævnte parter ligger hos den/de studerende. Ved større eller radikale ændringer i projektplanen og dens vilkår undervejs i semesteret foretages en egentlig revision af projektplanen. Revisionen godkendes af projektsted og vejleder og underskrives igen af alle tre parter: studerende, projektsted og vejleder. Den ændrede projektplan kopieres i 4 eksemplarer og opbevares hos 1) den studerende, 2) projektsted, 3) vejleder og 4) studieadministrationen. Det er igen den/de studerendes ansvar at sørge for at aflevere den ændrede projektplan til de fire ovennævnte parter. Hvis der er tale om mindre justeringer i projektplanen, aftales de løbende undervejs og indføjes i projektplanen Produkt og projektrapport: to formidlingsopgaver Opdelingen af den samlede projektopgave i et produkt og en projektrapport har til hensigt at skærpe den studerendes opmærksomhed på formidlingen af resultaterne af sit projekt. Der er altså tale om to helt forskellige målgrupper for de to dele af projektopgaven. Produktet til projektstedet kan være en serviceydelse, en analyse, et IT-baseret produkt, et arrangement, en udstilling, en rapport eller andet. Omfang og udformning aftales i projektplanen mellem den studerende, projektstedet og vejleder på IVA. Produktet henvender sig primært til projektstedet og er besvarelsen af den problemstilling, som projektet har haft som udgangspunkt. Projektrapporten skal fylde normalsider. Se undervisningsplanen for størrelsen ved deltagelse af flere studerende. I projektrapporten skal den studerende give en beskrivelse af valg af teori og metode som forudsætning for produktets udformning, en analyse af produktet, en evaluering af projektforløbet og en vurdering af formidlingen af produktet til projektstedet. Projektrapporten er primært rettet mod vejlederen og censor og skal forholde sig til produktet og hele projektforløbet. Marts\n9 Studieordningen for det erhvervsrelaterede projektmodul stiller krav om, at projektrapporten skal indeholde en redegørelse for valg af teori og metode som forudsætning for produktets udformning, en analyse af produktet, en evaluering af projektforløbet, herunder i forhold til projektplanen, og en vurdering af formidlingen af produktet. Projektrapporten er altså en analyse af, hvordan produktet er blevet til. Problemstilling: Ethvert produkt udspringer af et problemfelt, som det pågældende projektsted ønsker løst. I projektplanen afgrænses dette problemfelt som led i den generelle kvalificering af projektet til den problemstilling, som produktet er svar på. Denne problemstilling er således også udgangspunktet for projektrapportens analyse. Teori og metode: Det krav, der stilles til projektrapporten om en redegørelse for og diskussion af valg af teori og metode ligger naturligt i forlængelse af produktets faglige indhold og problemstilling. Perspektivet for beskrivelsen af teori og metode er frem for alt et spørgsmål om, hvordan teorierne og metoderne har vist sig anvendelige i praksis i forhold til det konkrete produkt. Det erhvervsrelaterede projekt drejer sig om anvendelsen af teorier og metoder, og netop det skal man holde sig for øje, når man skal skrive afsnittet om teori og metode i projektrapporten. Nødvendigvis skal man angive, hvilke teorier og metoder der anvendes i projektet, men perspektivet er anvendelsen og ikke en fuldstændig gennemgang af samtlige problemstillinger ved brugen af en given teori. Derimod kan man stille sig følgende spørgsmål: hvordan er teorien / metoden anvendt, hvorfor, har den vist sig hensigtsmæssig, har der været nogle problemer ved anvendelsen etc. Analyse: Kravet om analyse i projektrapporten er ikke anderledes end kravet om analyse i andre skriftlige opgaver. Projektrapportens genstand er dog mere konkret, da den har form af det produkt, som den studerende afleverer til projektstedet. Men på samme måde som i andre opgaver er omdrejningspunktet, at den studerende ud fra problemstillingen stiller spørgsmål til produktet og diskuterer disse spørgsmål med henblik på at klarlægge, hvordan produktet er blevet til og om fx produktets form har været hensigtsmæssig. Analysen er ikke en ren beskrivelse af, hvordan produktet er blevet til, men også en demonstration af forståelse for den relation til omverden, som projektet er forankret i. På lige fod som i andre opgaver rummer projektrapporten også en konklusion. Evaluering af projektforløb og vurdering af formidling af produktet: Det element, som adskiller projektrapporten fra andre skriftlige opgaver, er kravet om en evaluering af projektforløbet og en vurdering af formidlingen af produktet. Evalueringen af projektforløbet drejer sig således om at den studerende ud fra projektplanen forholder sig til selve forløbet. Her er det vigtigt at fange ændringer i forhold til den oprindelige plan og stille sig selv spørgsmål om, hvori ændringen bestod og hvad det havde af betydning for det fortsatte forløb. Afleveringen og formidlingen af produktet til projektstedet indgår på denne måde som det afsluttende led i projektforløbet, hvorfor det er vigtigt også at inddrage formidlingen af produktet til projektstedet og hvilken feedback man har fået fra projektstedet. Her kan den studerende forholde sig til, hvordan det færdige produkt og / eller produktets resultat(er) er blevet præsenteret og formidlet til projektstedet. Marts\n10 Til at opfylde kravet om evaluering af projektforløbet i projektrapporten kan følgende tjene som inspiration. Der er tale om vejledende retningslinjer, som hverken er determinerende eller standardiserende for rapporten: Om projektstedet: Hvem har du samarbejdet med, hvornår og hvor længe. Om projektet: Hvad har du lavet og hvorfor? Angiv eget formål/sigte og projektstedets formål/sigte. Om udbyttet: Hvad har du lært: o Hvad har du brugt af din biblioteks- og informationsvidenskabelige viden? o Hvad kunne du evt. have brugt af din biblioteks- og informationsvidenskabelige viden (hvis ellers )? o Har du evt. manglet biblioteks- og informationsvidenskabelige forudsætninger for projektet i din uddannelse og hvilke? o Hvad har du lært derudover? o Hvad konkluderer du alt i alt på samarbejdet med projektstedet? Evt. diskussion af projektstedet som fremtidig biblioteks- og informationsvidenskabelig arbejdsplads/projektsted. Hvilke opgaver på hvilke betingelser. Diskussion af det erhvervsrelaterede projekt som afsluttende led i din uddannelse ud fra dine erfaringer og i forhold til dit studieprogram/dine fremtidsplaner. 6. Formalia Tilmelding Der er tilmeldingsfrist til det erhvervsrelaterede projekt den 15. maj Tilmelding foregår på en særlig blanket, der findes på hjemmesiden under Uddannelser / Bibliotekar DB / Optagelse. I særlige tilfælde kan tilmeldingen ske i perioden frem til 1. september Prøveform Prøven består af en projektopgave, der udgøres af projektplanen og de to formidlingsopgaver: produktet og projektrapporten, der afslutter hele forløbet. Projektplanen skal afleveres den 30. september 2013 og indgår i den samlede aflevering af projektopgaven primo januar Projektopgaven skal følge kravene i studieordningen og undervisningsplanen for det erhvervsrelaterede projekt og bedømmes med udgangspunkt i de retningslinjer, der er fastsat i hhv. studieordning og undervisningsplan. Opgaven bedømmes efter 7-trinsskalaen af vejleder og en ekstern censor, beskikket af Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser. Forudsætning for deltagelse i eksamen er, at projektplanen er godkendt, underskrevet af alle deltagende parter (studerende, projektsted og vejleder) og afleveret til den fastsatte frist 30. september Aflevering Projektplanen afleveres til studieadministrationen senest 30. september Der er afleveringsfrist for den samlede projektopgave til IVA primo januar 2014 (nærmere dato meldes ud i starten af efterårssemesteret). Projektplanen, produktet og projektrapporten afleveres til studieadministrationen i to trykte eksemplarer samt arkiveres i arkivsystemet PURE som studenterprojekt (på Studienet: Aflevér opgave ). Desuden afleveres en bedømmelsesblanket, som hentes på Studienet i forbindelse med upload. Det er den elektroniske version i PURE, som eventuelt kan udlånes efterfølgende. Du skal markere, om du vil give tilladelse til udlån af projektopgaven. Marts\n11 Projektopgavens abstract indskrives i PURE. Det er ikke et krav, at abstract er på engelsk. Opgaven kan uploades som Word- eller som pdf-fil. Vi anbefaler at du bruger pdf. Når du har afleveret elektronisk i PURE skal du printe kvittering for indberetningen. Denne kvittering skal afleveres sammen med de to trykte eksemplarer og bedømmelsesbanketten i studieadministrationen. Kontraktretlige forhold Ophavsret: Som udgangspunkt har den studerende ophavsret til det produkt, som den studerende udarbejder i løbet af projektperioden, men projektstedet vil have forventning om en brugsret til produktet. Der bør derfor indgås en kontrakt mellem den studerende og projektstedet om de ophavsretlige og brugsretlige spørgsmål. Der findes en standardkontrakt, der kan benyttes til dette formål. Kontrakten findes på IVAs hjemmeside under Uddannelser / Bibliotekar DB / Projektforløb og studieordning. Der kan læses mere udførligt om de ophavsretlige spørgsmål i Regler om anvendelsen af de studerendes opgaver og deres rettigheder. De kan findes på IVAs hjemmeside under Uddannelser / Lov og bekendtgørelser / Regler. Studieordning Studieordning for det erhvervsrelaterede projekt udgør de overordnede rammer for det erhvervsrelaterede semester. Studieordningen kan ses på IVAs hjemmeside under Uddannelser / Bibliotekar DB / Projektforløb og studieordning. Marts


Fire tips til at minimere din næste elregning\nDu er her:Hjem»Indretning»Fire tips til at minimere din næste elregning\nAf Dinindretning on\t 30. 2019 januar Indretning\nStrøm er mere eller mindre umuligt at undvære. Der er ikke kun behov for strøm til hjemmets belysning, men også til tv, højtaleranlæg, køkkenmaskiner, vaskemaskine og mange andre både store og små elapparater. Dog er der selvfølgelig ingen grund til at bruge mere strøm end højst nødvendigt.\nDer er bestemt ikke mangel på gode grunde til at skære ned på ens elforbrug. Foruden at kunne spare rigtig mange penge har du mulighed for at gøre miljøet en kæmpe tjeneste. Da man skåner både miljøet og pengepungen, er det ren win-win at tænke i energibesparelser. Vi giver dig i denne artikel fire tips til at minimere din næste elregning.\nMan bør ikke undervurdere, hvor meget strøm et fjernsyn eller et musikanlæg bruger, når det står på standby. Især gammelt elektronik sluger rigtig meget strøm på standby, hvilket er synd for både din økonomi og vores miljø. Der findes heldigvis en simpel måde at undgå det på; sluk på kontakten efter brug. Det skal bare gøres til en vane.\nGør brug af elsparepærer\nDernæst er det på sin plads at kigge på hjemmets belysning. Her kan der nemlig være rigtig mange penge at spare. Gør du stadig brug af gammeldags og dyre glødepærer, så vil vi gerne råde dig til at skifte dem ud med elsparepærer. Elpærer bruger betydeligt mindre strøm end almindelige pærer, hvorfor de bør bruges i hele hjemmet. Holdbare elpærer til køkkenet og resten af hjemmet kan og bør købes på nettet, hvor udvalget er størst.\nFyld dine maskiner helt op\nDet tredje tip går på at fylde ens maskiner, herunder vaskemaskine og opvaskemaskine, helt op, da det derved er muligt at springe hver tredje eller fjerde vask over. Du kan ligeledes spare en del penge ved at vaske på lavere temperaturer end normalt. Undersøg også om der findes et miljørigtigt vaskeprogram på din vaskemaskine eller opvaskemaskine.\nTør dit tøj udenfor hvis muligt\nAt du har en tørretumbler i hjemmet er ikke ensbetydende med, at du skal bruge den hele året rundt. Der kan i hvert fald være god idé i at tørre ens våde vasketøj udenfor om sommeren. En tørretumbler bruger nemlig store mængder strøm, hvorfor brugen af denne maskine bør holdes på et minimum.


Debat: VVM-undersøgelse på hele E45 en gang for alle\nVVM-undersøgelse på hele E45 en gang for alle\n“Regeringen præsenterer i slutningen af august sit samlede finanslovsudspil. Her afsættes 48 mio. kr. til en VVM-undersøgelse (VVM står for Vurdering af Virkninger på Miljøet, red.) på to strækninger af E45: På strækningen mellem Hornstrup nord for Vejle og Skanderborg Syd samt strækningen mellem Aarhus Syd og Aarhus Nord fra fire til seks spor. Som bekendt er arbejdet med at udvide strækningen mellem Aarhus Syd og Skanderborg Syd netop gået i gang. Med den nye VVM-undersøgelse tager vi næste skridt på vejen mod yderligere udvidelser på den østjyske motorvej.\nBåde i regeringsgrundlaget og den nye 2025-plan fremhæver regeringen, hvor vigtigt det er med investeringer i vores infrastruktur. Og det giver god mening, for velfungerende infrastruktur er én af forudsætningerne for vækst og arbejdspladser. Det gælder også i Østjylland, hvor udviklingen i alt for mange år har været hæmmet af trængslen på E45. Derfor er det afgørende, at vi sætter handling bag ordene – og jeg er stolt af, at regeringen endnu en gang lever op til sine løfter og afsætter penge, så vi inden længe kan få tre spor i hver retning fra Randers og helt til Vejle.”


Skab hygge med et håndlavet soyalys i dag | Strum ApS\nBæredygtigt Fokus på miljø og bæredygtighed.\nService Vi ønsker kun at yde den bedste service.\nHjem › Soyalys\nHos strum har vi fokus på miljø og bæredygtighed. Vi producerer ikke flere møbler, end vi får bestillinger på, vi henter selv vores træ fra en lokal leverandør, og vi bruger så mange miljøvenlige materialer, som vi kan. Derfor har vi selvfølgelig også fået fremstillet fine, håndlavede soyalys, som er et sundere alternativ til almindelige lys. Sluk lyset, og nyd bæredygtig hygge med vores veganske soyalys.\nSoyalys udsender færre skadelige partikler\nHvorfor soyalys? Der er mange fordele ved at skifte de klassiske levende lys af stearin ud med soyalys. Med lyset fremstillet af soyaflager, kan du nemlig nyde både lang brændetid og mindre partikelforurening.\nFaktisk er det sådan, at soyalys udleder omkring 80 procent færre forurenende partikler end almindelige levende lys. Når du skal skabe hygge i den mørke tid, kan du altså med fordel vælge at stille et soyalys frem. Når du vælger lysene hos os, får du soyalys, som brænder mellem 2-4 timer. Du kan blandt andet få lysene af soya i farverne:\nHar du brug for et sildebensbord at stille dit nye bæredygtige soyalys på? Se vores udvalg af borde i det smukke sildebensmønster. Vi laver spise- sofa- og sideborde, lige som du vil have dem.\nVælg håndlavede soyalys\nMed et håndlavet soyalys får du altså et lys, der er bedre for miljøet end almindelige lys. Du får også et naturligt lys, du kan nyde uden at indånde alt for mange skadelige partikler i forhold til klassiske lys af stearin.\nDerudover er soyalys, som navnet antyder, fremstillet af soya, hvilket er en af de mange fordele ved soyalys. I modsætning til eksempelvis paraffin fra råolie, der anvendes i nogle levende lys, er soya nemlig en fornybar ressource.\nNår du tænder et håndlavet soyalys frem for et stearinlys, kan du altså nyde lyset fra et lys med lang brændetid, der er godt for både miljøet og dig. Få den bedste oplevelse med et naturligt lys hjemme hos dig, og vælg et af vores finde soyalys allerede i dag.\n© 2021 Strum ApS