Priser og betingelser |\nhos mental motion\nVi tilbyder forskellige typer af forløb\nDe 5 sessioner foregår forholdsvist intensivt, dvs. med møder hver 2-3 uge over 3 mdr. Her introduceres du til mentaltræning – forskellige redskaber og teknikker, og du vil opleve at du øger dit refleksionsniveau og viden om hvad det er du egentlig gerne vil, og hvordan du ønsker at gøre det.\nGyldighed: 3 mdr.\nEfter de første 4-5 sessioner – som afholdes intensivt over de første par måneder, Vil du med et længere forløb have mulighed for at de mentaltræningsteknikker og redskaber der er introduceret i første del af forløbet, implementeres som en fast del af dagligdagen og den daglige fysiske træning. På den måde sikrer vi at du igennem en længere periode træner mentalt, så det bliver en naturlig del af dit liv som en prioriteret del af hverdagen. Forløbet strækker sig over 6 måneder.\nHer følger vi dig også til træning og i konkurrence\nHer følger vi dig i 12 mdr. Vi følger dig til både træning og i konkurence. Forløbet indeholder 10 sessioner + 3 observationer under træninger og/eller konkurrence. Samarbejde med træner og forældre – som løbende dialog ved træninger, pr. telefon eller som en del af sessionerne. Her går vi i dybden med mentaltræningen og sikrer os at vi over en lang periode har en fast plads i dit skema.\nGyldighed: 1 år.\nBook en sparring online eller face to face på vores kontor\nMange forældre kontakter os for at få råd og sparring på deres situation med deres barn i sporten. Der er mange valg der skal tages, op og nedture der skal håndteres, reaktioner der kan være svære at forstå. Og hvad gør man så når man bare gerne vil støtte sit barn bedst mulig?\nEr dit barn under 13 år – starter vi altid ud med en forældresparring, og først herefter afklarer vi om dit barn er klar til mentaltræning.\nBook din sparring her\nEr du træner, en del af et Team, kommer fra en kommune, en virksomhed eller fra en skole…\nSå kontakt os for et uforpligtende møde, hvor vi taler jeres behov igennem, skitserer et evt. forløb, forventningsafstemmer, svarer på spørgsmål mm. Vigtigst af alt er det at vi får sat ansigt på hinanden og mærker kemi. Er der herefter grobund for et samarbejde, vil vi afhængig af holdets størrelse, sammensætning og jeres behov sammensætte et tilbud til jer.\nStart med at booke et uforpligtende møde\n– hvor vi sammen kigger på hvad mentaltræning er, og hvordan et evt. forløb kunne se ud for dig. Du har her mulighed for at stille alle de spørgsmål, du har. På den måde sikrer vi os, at vælger du efterfølgende at starte et samarbejde op med os, så ved du hvad det indebærer og hvad du kan forvente dig.\nDet mener vi er et godt udgangspunkt for et stærkt samarbejde.\nKontakt Mental Motion på 61330467 eller\nEn session varer typisk 50 min.\nSessionerne foregår på vores kontor i Holte, eller over zoom.\n5 sessioners forløb skal være afholdt inden for 3 mdr. 10 sessioners forløb indenfor 6 mdr. og et årsforløb indenfor 1 år. Det er dit eget ansvar at få afholdt sessioner inden udløbsdato.\nVed praktisk træning eller konkurrencer udenfor Stor København faktureres transport efter statens takst. (Vi tager kun ud til træning og konkurrencer ved årsforløb)\nVi arbejder primært i dagtimer fra 8-18, og enkelte aftener (disse tider er ofte fuldt booket langt frem), vær derfor opmærksom på at du skal være fleksibel ift. tidspunkter for afholdelse af sessioner.\nAlle forløb betales samlet efter 1. session\nVed afbud senere end kl. 18 dagen i forvejen, betragtes sessionen som afholdt.\nForløb tilbagebetales ikke. (Ej heller forløb, der ikke afholdes inden tidsfrist er udløbet).\nJeg tror at hver enkelt føler sig som noget specielt hos dig


It's not much.. But it's all i have - daten - Movellas\nAlice synvenkel :\nJeg vågnende ved min mobil sagde en lyd, det var Ryan som skrav til mig inde på facebook\nhey jeg tænkte på vi kunne se en film hos dig ? vis du ville, eller vi kunne gå en tur der er så meget vi kan, du må bestemme søde. Du skal bare lukke mig ind når jeg kommer ikke - Ryan XoXo\nOkay hvad vil jeg ? Jeg vil se en film så vi kan være her, jeg tager min mobil igen og skriver til Ryan\nJa vi kunne se en film hos mig, men kun vis du køber slik. Hvorfor det der "XoXo" ? ville gerne vide det, og lagde lige være med at kalde mig "søde" okay - Alice\nRyan synvenkel :\nJeg havde sovet hos Chaz lige nu sagde vi alle sammen og snakket " hvad så du smiller som en syg " sagde Justin, ja han er en del af gruppen nu " jeg er bare glad, for jeg har en date i dag" sagde jeg " nå hvem er det " spørger Chaz " Alice, vi skal være hos hende og se en film, så jeg smutter lige ud og køber noget slik, hvor langtid er i her ? " spurgte jeg " jeg tro vi er her hele dagen " svaret Justin "okay farvel "\nJeg kom hen til butikken, jeg gik ind og købte det slik. Jeg kørte hen mod hendes hus, da jeg kom gik jeg hen til døren " jeg kommer " råbte hun, efter noget tid åbnede hun døren WOW hun er så pæn lige nu, man kan se hun lige har været i bad for hendes hår var stadig vådt " vil du ikke komme ind, eller se film herude " grinte hun WOW hendes grin " du har et smukt grin, og ja jeg vil godt ind " sagde jeg en smule udsikkert " så kom ind " sagde hun med røde kinder " jeg kan godt vise dig rundt vis du vil havde det " " det behøver du ikke, men vil du vise mig hvor køkkenet " spurgte jeg " ja det er der her vej " sagde hun, og begyndte at gå jeg fulgte bare efter som en lille hund. Det er jeg jo også jeg vil gøre alt for hende, men hun kan bare ikke se det " her er det, jeg kan godt hjælpe dig vis du vil havde det " sagde hun forsigtig " det kunne være dagligt, vis du kunne tage nogen skåle " sagde jeg, og som jeg sagde gjorde hun det. Hun tog tre skåle ned, og kom hen til mig med dem " hvor meget slik har du købt ? " spurgte hun " det er ikke det helt vilde " svaret jeg " okay, du skal ikke tage dig af jeg ikke spiser så feminint " sagde hun " det er helt okay " sagde jeg. Vi tog skålene og gik ind i stuen, hun gik og kom til bage med en masse film " wow skal vi se alle dem ? " spurgte jeg grinede jeg " nej da, vi skal lige finde en film, hvad kan du lide ? " spurgte hun " du må bestemme så længe det ikke er barbie " sagde jeg og fik hende til at grine " æv det var lige det jeg ville se, ej kan vi ikke se Skyfall " spurgte hun sødt " jeg sagde du bestemmer, jeg vil ikke tvinge dig til noget " sagde jeg til hende. Hun gik hen og satte filmen på og kom tilbage igen og satte sig ved siden af mig " må jeg holde om dig ? " spurte jeg om.\nOm han måtte holde om mig, hvorfor ikke " det må du godt " svaret jeg, og satte mig ind til ham så han kunne havde sin arme om min skuler. Efter filmen var færdig sankket vi " du har noget det " sagde han og fjenet noget fra min kind. Vi havde øjnekontakt i lang tid " du har de smukkeste øjne, jeg nogensinde har set " sgade han og kom tætter på mig " tak " sagde jeg, han kom tætter og tætter på indtil hans læber lå på mine. WOW det føltes godt så jeg begyndte at kysse med. Efter vores lange kys skulle Ryan hjem så vi sagde farvel og kysset lidt. Da jeg havde fået rydet op gik jeg i seng.\nDa jeg kom hjem til Chaz var de der stadig " der er som er glad " sagde Chaz " jeg har lige kysset hende og hun kysset med, det var ikke et lille kys men et stort et "


Danmark-Taastrup: Rådgivning i forbindelse med bygge- og anlægsarbejder\nTelefon: +45 24683957\nBygherrerådgivning til nye værksteder\nDSB efterspørger en fuldtidsressource samt 2 deltidsressourcer til bygherrerådgivning i DSB nye værksteder.\n— Opgaver for fuldtidsressourcen.\nI aftaleperioden kan opgaver for fuldtidsressourcen være følgende:\n- Fuldtidsressourcen skal bistå projektlederne såvel som programmets ledelse med sikring af realistiske tidsplaner, bygbarhed og anlægsbudgetter, herunder sikre det rette fokus i totalrådgivers projektering ift. behovet i udførelsen.\n- Fuldtidsressourcen skal desuden bistå projektlederne såvel som programmets ledelse i dialogen med den totalentreprenør, der vinder igangværende udbud af samprojekteringsfase og efterfølgende udførelse for værkstederne i København og Aarhus.\nEndelig skal fuldtidsressourcen bistå projektlederne i deres sparring med entreprenører ift. det planlagte værksted i Næstved uanset entrepriseform.\nFuldtidsressourcen indgår som øvrige tilknyttede bygherrerådgivere som en fast del af DSB’s team for nye værksteder med daglig base på projektkontoret og med deltagelse i relevante møder med totalrådgiver og entreprenør samt øvrige bygherrerådgivere.\nDer aftales løbende særlige analyser med fuldtidsressourcen, som efter aftale igangsættes med bistand fra deltidsressourcen.\nFuldtidsressourcen kan ligeledes i aftaleperioden forvente at skulle håndtere opgaver beslægtet med ovenstående.\n— Opgaver til deltidsressourcerne.\nI aftaleperioden kan opgaver for deltidsressourcerne være følgende:\n- Deltidsressourcerne har som primær opgave at understøtte fuldtidsressourcen i dennes leverancer.\nUnderstøttelse af fuldtidsressourcen kan f.eks. være udarbejdelse af tidsplaner og opfølgning på disse, specifikke opgaver indenfor controlling og contract management kontrakter med entreprenør og totalrådgivere samt forberedelse og gennemførelse af evt. kommende udbud i Næstved, såfremt dette bliver håndteret som tidlig involvering af entreprenører.\n- Deltidsressourcerne kan ligeledes i aftaleperioden forvente at skulle håndtere opgaver beslægtet med ovenstående.\nBekendtgørelsens nummer i EUT S: 2020/S 134-331028


Restaurant Naert er kommet endnu nærmere sin egen kerne\nAvantgardemusik i højtalerne, naturlige nichevine og et større fokus på hygge og afslapning har henover 2016 tegnet en opdateret profil af gourmet-restauranten Naert. Spisestedet med det både modige og forfriskende fokus på norske råvarer åbnede for lidt over et år siden, og har som medspiller i den tunge liga af ambitiøse restauranter med new nordic gastronomi valgt at skrue på knapperne, så Naert nu fremstår som et finpudset spejl på de to indehaveres personlighed og egne præferencer. I anledning af at 2016 går på hæld, har Spiseliv taget en snak med en af dem, kokken Sigurd Mo Bjørklund, om årets gang.\nNæsten alt er usædvanligt ved Naert: beliggenheden i Pilestræde er lidt ligesom en hemmelighed i den modsatte ende af shopperuten, hvor man lige bagved Trinitatis Kirke og Rundetårn finder et forbavsende roligt hjørne omkring et pudset rødstenshus. Det er herinde, at Naert ligger, og i sin menu samtidigt afslører, at norske råvarer og smage tjener som vigtige komponenter i køkkenet.\nEgentligt er det mærkeligt at undre sig: vi har jo for længst vænnet os til at new nordic cuisine sagtens kan indeholde grannåle, sortbær fra Grønland og fårehoveder a la Island, så hvorfor ikke også norske specialiteter som syrlig skyr, sødlig brunost og tørfisk?\nNaerts to ejere, Simon Jangård Selliseth og Sigurd Mo Bjørklund, stilte sig selv det samme spørgsmål, og Naert blev lanceret med fynd og klem i efteråret 2015. Den danske restaurantscene var både forundret og nysgerrig over tiltaget, og Naert høstede rosende anmeldelser. Og her et år efter kan Sigurd fortælle, at restauranten i den forgangne tid langt fra har stået stille:\n”Fra åbningen og indtil nu er der sket flere ting: vi har helt klart bevæget os fra at være en klassisk fine dining restaurant hen imod noget langt mere afslappende. Lad os sige det sådan, at vi følte et behov for at gøre Naert til et sted, der var mere i resonans med vores egne personligheder. Derfor er der også kommet anderledes musik i højtalerne for at skabe en sjovere stemning, og vores gæster er rigtig glade for vores valg. Maden ligger ganske tæt opad det, som vi serverede i starten, hvor vi leger med norske råvarer. De giver en helt særlig skarphed til maden.”\nTænk meget norske delikatesser som rømme, myseost, fladbrød, svinemave, lammetunge og tørret, saltet fårelår. Og forestil dig så disse svøbt i nynordiske klæder, med visit af Asien og Japan. Ja, du læste korrekt, for Simon og Sigurd har på deres gastronomiske rejse igennem 2016 brugt det eksotiske kontinents aromaer som inspiration og understregning af deres egne nordiske smage.\n”Det kan lyde eksotisk, men faktisk er der mange lighedstegn mellem det skandiaviske og det asiatiske. Nordisk mad er kendt for sin skarphed og sine fine nuancer, som kommer til udtryk med syre, salthed og saftighed, og disse træk genkender man også i det japanske køkken. Men egentlig skete det meget naturligt, at vi bevægede os i den retning, selvom vi havde en følelse af, at vi måtte gøre noget aktivt for at stikke ud. Der er efterhånden stor konkurrence på den københavnske madscene, og vi ville ikke bare ligne endnu en nynordisk restaurant, så vores koncetp er også en måde hvorpå hovedstaden kan få sig en ekstra dimension.”\nOgså hvad angår drikkevarerne er de norske gutter kommet mere hjem i form af lækkert øl og håndplukkede, naturlige og biodynamiske vine. Sammen med maden, det opdaterede interior og det anderledes lydtapet får det gæsterne til at føle sig rigtig godt tilpas, og det er hele humlen for Sigurd , der ser de spisende som Naerts virkelige kerne: ”vi har fået en helt utrolig feedback fra vores gæster, der i dén grad nyder at komme på Naert. Jeg tror det er på grund af synergien med maden, vinen og stemningen, der sammen med den uformelle og venlige betjening gør, at man bare har lyst til at blive. Vi gider ikke snobbede tjenere og vinkypere, og vi har helt fra starten af haft et fremragende samarbejde med vores øl-og vinekspert Kamilla Kristensen, der både er uddannet sommelier og kok. På den måde kan hun se tingene fra både drikkelsens og madens perspektiv, og hun er bare suveræn til at parre alle nuancerne”, fortæller Sigurd om deres ekspert.\nI kikkerten for 2017 ved begge ejere allerede, hvad næste år kommer til at handle om:” Vi vil bruge endnu mere krudt på at nørde med øl og vin. Og så vil vi række ud til gæsterne og fortælle dem, at Naert ikke kun er et sted, hvor man spiser og drikker, men også slapper af. Desuden kommer vi til at stå for flere begivenheder i restauranten samt pop-up events, som jeg endnu ikke vil afsløre indholdet af, men som vil åbne for endnu en ny dimension af Naert”, slutter Sigurd.


3 ting du kan gøre for dig selv og dit udseende - Gentlemand\n3 ting du kan gøre for dig selv og dit udseende\njanuar 8, 2019 Gentlemand\nEr 2019 året hvor du vil peake udseendemæssigt, skal du til gammelelevfest og gider ikke være ham der er blevet gammel at se på, skal du til din bedste vens bryllup og vil gerne stå ekstra skarpt, eller har du en helt tredje grund til at du gerne vil gøre lidt ekstra ud af dig selv i 2019.\nHåret kan gøre meget for ens ansigt og udseende, og er også noget at det man lægger først mærke til når man møder nye mennesker. Ens hår er en del af ens identitet, og flot hår kan gøre meget. Der er mange måder at opnå et kraftigere eller sundere hår, dette kan gøres ved hjælp af piller eller vingummier med biotin eller ved at benytte en sulfatfri shampoo som afhjælper dig med problemer som tørt hår der knækker, eller kløen i hovedbunden. Og hvis man har tendens til skæld og tørt hår er det en rigtig god ide at sørge for at slippe af med dette, da det er noget der er meget synligt især hvis du er mørkhåret eller har mørkt tøj på. Det kan også være at du bare har brug for noget forandring i dit udseende, dette kan gøres ved at skifte din frisure. Her vil vi altid anbefale dig at få hjælp hos en professionel som kan hjælpe dig med, hvilken frisure der vil passe bedst til dine behov, og vil klæde din ansigtsform bedst muligt.\nPlej dit ansigt\nEt velplejet ansigt kan betyde alt for dit udseende, og hvad du gerne vil udstråle. Og der er ingen der siger at du behøves få en ansigtsbehandling hver uge. Men en rens af dit ansigt dagligt, og brug af en ansigtscreme der passer, til din hustype kan være nok. Hvis du har, tør hud vil du ligesom hvis du har tørt hår komme til at skælde og virke usoigneret. Derudover er det også en god ide at fjerne uønskede hår, f.eks. omkring og mellem dine øjenbryn, i skønhedspletter, og på kinderne. Dette giver et mere velplejet look, og vil i hvert fald når man kommer tættere på dig være noget både mænd og kvinder vil bemærke. Derudover skal du også vurdere hvad du gerne vil udstråle, og hvad der rent skægmæssigt passer til din personlighed. Men lige meget hvor meget skæg du ønsker, er det altid en god ide at sørge for at det, ligesom dit hår og ansigt ser velplejet og ordentligt ud.\nLad 2019 være året hvor du gør noget for din krop og dermed også dit velvære. Det behøves ikke nødvendigvis være at du skal træne dig kæmpe stor, eller løbe alt dit fedt af kroppen. Nej du skal blot finde det der passer til dig, og din personlighed. Og dine aktiviteter skal ikke være for nogen andre end dig selv. Og den øgede aktivitet vil helt sikkert også øge dit indre velvære, og give dig mere overskud og glæde i din hverdag. Og hvis du er lidt mere modig, kan du også prøve at pleje din krop ved hjælp af skønheds behandlinger. Dette kan f.eks. være massage, som giver en følelse af luksus og velvære uden du behøves anstrenge dig. Eller du kan prøve en omgang voks, der på din krop hvor du måske føler du har lige lovligt meget hårvækst.\nPosted in Portræt af en Modemand\nPrevious postSæt et personligt aftryk på din beklædning med et flot ur\nNext postSådan vælger du det rette jakkesæt


Store Brønderslev marked gennem 150 år i Frederikshavn af Dogana på QXL.dk\nQXL.dk > Kategorier > Bøger & Blade > Historie, kulturhistorie, etnografi > Lokalhistorie > Varenummer 827471578\nPå sporet af den eventyrlige by - spændende København\nDanmarks ejendommelige have - Brejning krat\nStore Brønderslev marked gennem 150 år\nUdg. af markedsudvalget og lokalhistorisk arkiv - 1993 - krt. - 119 sider - OK stand, men begyndende gulning.\nMarked ved Brønderslev kro genopstår\nHeste- og kreaturmarkedet\nSlaget ved Brønderslev marked\nSmå begivenheder gennem tiderne\nTeltholdere og tivolifolk\nMarkedets betydning for Brønderslev\nBogen er glimrende illustreret med fotos af/fra f.eks. jydske ås, folkelivet i 1911, den gamle jernbane med damptog, mængder af hestetrukne hyrevogne ved banegårdspladsen i 1911, aggressiv hest, ugemarked ved nørregade, heste og handlere i 1930, rejsestalden, luftfoto af moderne marked, Lars Chr. Christensen fra Rønnebjerg, markedet i 1929, Karen Christensen fra Hellum kro, bredgade 1912, droschevognene klar ved stationen i 1912, extratog - køreplanen fra 1874, veteraner over gendarmslaget 50 år efter, Anders Kjær fra Mosbjerg, to fotos af gendarmer med våben, to herlige ølkuske fra carlsberg, professor Labri, børnene flokkes om lirekassemanden, Labri og Alexandre Selmer, artisten Bernardi der senere omkom på Bornholm, tivoliet o. 1925, forlystelser og premier is, Franz Krügers dødsdrom, diverse fotos af krejlere og kræmmere, parade i Cirkus Krone, Brdr. Stefansen radiobiler - landets første, to gode typer på tuborgvej, løs og vild heste på markedspladsen, landevejsridderne, tivoliejer Thorvald Hansen, Uffe Kjærgaard og Poul Erik Andreasen i forskellige munderinger, Cirkus hjælpeløs underholder, børneoptog, sæbekasse-grandprix....\nStore Brønderslev marked gennem 150 år i Frederikshavn af Dogana\nBekræft dit bud på: Store Brønderslev marked gennem 150 år (827471578)


Senioridræt – Side 2 – Dansk Arbejder Idrætsforbund\nMasser af gang i DAI: Man bliver jo helt i familie\nCoronanedlukningen har gjort det populært at gå, og den bølge har frivillige i Dansk Arbejder Idrætsforbund redet med på. I foråret er arrangeret ture både på Sjælland og i Jylland, som har været så stor en succes, at der også efter genåbningen af indendørs idrætten kommer til at være masser af gang i DAI. For … Læs mere\nKategorier Forbundet, Region Hovedstaden, Region Midtjylland Tags Senioridræt\nForeningen Dalgården har netop indviet en ny krolfbane, som er blevet en af Dansk Arbejder Idrætsforbunds specialiteter. Banen fik de gratis, fordi kommunen har en samarbejdsaftale med DAI. Humøret var højt da Idrætsforeningen Dalgården i Rønnede på Sjælland d. 11. maj inviterede alle til at komme og prøve deres nye krolfbane. ”Det var en fantastisk … Læs mere\nKategorier Forbundet, Region Sjælland Tags Krolf, Senioridræt\nMange måneder på sidelinjen har fået flere idrætsforeninger i DAI til at rykke indendørsidrætten udenfor. Restriktionerne har sendt indendørsidrætten til tælling siden midten af december sidste år. Men i Skovlunde IF har de fundet en måde at holde fællesskabet i gang og humøret højt. D. 8. marts rykkede de al den lukkede indendørstræning udenfor, så … Læs mere\nKategorier Forbundet, Region Hovedstaden Tags Senioridræt\nGenåbning af indendørs idræt for 70+: ”Det er herligt”\nOnsdag blev der åbnet op for indendørsidræt for børn og unge og seniorer på 70+. Flere DAI-foreninger har benyttet lejligheden til at komme i gang med forskellige former for senioridræt, mens andre stadig venter til restriktionerne bliver mere spiselige. D. 21. april blev det for første gang siden midten af december muligt at dyrke indendørs … Læs mere\nKategorier Forbundet, Region Hovedstaden, Region Syddanmark Tags Senioridræt\nDAI Senior Camp 2021\nSå er der åbnet op for tilmelding til dette års Senior Camp, som afholdes på Musholm Ferie-, Sport- og konferencecenter i Korsør på Sjælland. Vi har 2 haller og smukke omgivelser til rådighed, så der er alle muligheder for at få en god oplevelse med din egen forening. Fyld bilen og kom ud og oplev! … Læs mere\nFantastisk tur i True Skov\nDet blev en solrig dag, da TST Seniorsport var vært på vandretur i ”Vis mig din hjemmebane” ved True Skov. Efter første vandretur 11. marts på Årslev Engsø i regn og vind, nød de 24 deltagere det gode vejr. Der var deltagere helt fra Randers i nord og Solbjerg idrætsforening i syd. Vores turleder Klaus … Læs mere\n“Vis mig din hjemmebane” – Gå Tour 2021\nNyhed: Første vandretur i år er nu åben for tilmelding – kom og få en god oplevelse med DAI ÅRSLEV ENGSØ – 11. MARTSTurbeskrivelse: En smuk tur omkring Årslev Engsø på en nem og god sti. Der er en spændende natur samt fugleliv, som vores værter vil fortælle om. Vi kommer også forbi Constantinsborg.Længde: 8,5 … Læs mere\nFredag d. 19. marts 2021 vil Seniorudvalget i DAI Nordjylland gerne invitere til kirkevandring.Der vil både være rundvisning og lokale fortællinger i begge kirker, og så skal vi gå dele af en pilgrimsrute imellem kirkerne.Distancen er ca. 7 km.I en tid hvor alle vores aktiviteter ikke kan gennemføres vil vi gerne gøre det vi kan … Læs mere


» Black Friday 2019 – Sådan gør du din webshop klar\nBlack Friday 2019 – Sådan gør du din webshop klar\nBlack Friday slog i 2017 alle salgsrekorder i Danmark. På en enkelt dag blev der omsat for 2,1 mia. kr. på Dankortet. Fejrede din webshop Black Friday sidste år? Uanset hvad så peger alle statistikker på at Black Friday 2019 bliver større end nogensinde før. Hvordan gør man en webshop bedst klar til den store salgsdag? Vi har her samlet 5 vigtige punkter for at du får succes til Black Friday.\nVi kan ikke sige det nok, det er helt essentielt for at din webshop får succes til Black Friday. Det kræver en del forarbejde at skille sig ud af mængden, for der er, som bekendt, massiv kamp på trafikken Black Friday.\nIkke nok med det, så kræver det at alle dine linjer og arbejdsgange i din forretning spiller maks. Stil dig derfor spørgsmål som disse:\nKan vores webshop klare en femdobling i trafikken?\nVil lageret kunne klare et øget pres?\nEr kundeserviceafdelingen strømlinet?\n2. Få tidligt fat i mails til dit nyhedsbrev\nGå tidligt i gang med at indsamle mails til dit nyhedsbrev. – Og med tidligt mener vi tidligere end primo november. Start allerede i juli eller lignende. Sagen er den.\nJo flere tilmeldinger på dit nyhedsbrev, desto mere potentiale Black Friday ordre.\nPå selve Black Friday, så ha’ nyhedsmailen klar. Og naturligvis ikke kun en nyhedsmail. Forbrugeren bliver bombaderet med tilbud Black Friday, så send så mange nyhedsmails ud at du føler det er lige i overkanten x 2.\n3. Opret en landingsside for Black Friday\nHa’ en landingsside klar til den store dag. En landingside til udelukkende Black Friday 2019. På den måde indrammer du begivenheden i dit forretning og gør det nemt for dine kunder at finde frem til dine tilbud.\nLandingssiden bør du starte på lang tid i forvejen, så den tildeles når at blive indekseret hos Google og allerede står helt skarpt når kunderne så småt begynder at søge efter Black Friday i november.\n4. Få din butik på diverse Black Friday oversigter\nEt at de bedst beskrivende ord om Black Friday er: Kaos.\nKaos – fordi hele Danmarks befolkning kun har 24 timer til at gennemgå alle de gode tilbud. For dig med forretning, er synlighed derfor et must.\nPrissammenligningstjenester og oversigtssider er kendt for at være de største trafikskabere Black Friday. Og det er af god grund. Forbrugeren bliver nemlig bombarderet med det ene tilbud efter andet, og det kan derfor være svært at danne sig et overblik.\nEt sådan overblik over Black Friday finder du på flere affiliate sites såsom BlackFridayCounter.dk\nFå dit navn og logo på alle disse sites, så du opnår maksimal synlig Black Friday.\n5. Få grafikken til din webshop klar\nDu kan nok så fint have udfyldt de fire første punkter og få en masse ekstra trafik ind Black Friday. Men hvad nytter det når potentielle kunder har svært ved at skelne alm. tilbud og decideret Black Friday tilbud?\nFå styr på grafikken på din webshop. Det er alfa omega at dine kunder kan se at din forretning også fejrer Black Friday.\nBannergrafik, grafik til de sociale medier osv. bør allerede være klar.\nKan vores webshop klare en femdobling eller tidobling i trafikken?\nEr vores nyhedsmails klar?\nEr landingssiden klar?\nEr Black Friday grafikken klar?\nFind selv på 10 mere…\nMed dette er der ikke andet end at sige tak fordi du læste med! 🙂\nAlt held og lykke med Black Friday.


Continental lancerer to nye dæk-modeller til ”Earth Mover”-køretøjer\nMed to helt nye modeller tilbyder Continental nu en komplet linje af dæk til det såkaldte ”Earth Mover”-område, der dækker over maskiner og køretøjer til blandt andet råstofindvinding, maskinstationer og entreprenører\nDet stiller store krav til dækkene, når maskiner og køretøjer færdes på danske maskinstationer, byggepladser, grusgrave og lignende steder, hvor enten underlaget eller lasten belaster køretøjet ud over det sædvanlige. Continental har med lanceringen af to nye EM-Master-dæk nu en komplet linje af dæk til det såkaldte ”Earth Mover”-område.\n-\tMed de to helt nye modeller kan operatørerne nu sikre sig Continental-dæk i alle standardstørrelser mellem 20,5 R25 og 29,5 R25. Det vil sige, at stort set alle køretøjer inden for området kan finde dæk, der passer til hjultypen, som er særligt udviklet til at kunne give den bedste stabilitet, komfort og robusthed til maskiner og køretøjer i industrien, fortæller Georg Nielsen, der er administrerende direktør for Continental Dæk Danmark A/S.\nEM-Master-dækkene er en del af ContiEarth-serien, der er udviklet specielt til bygge- og anlægssektoren. Dækkene passer særligt godt til eksempelvis læssemaskiner og knækstyrede dumpere.\nKlar til intelligent overvågning\nDe nyeste størrelser, der er lanceret, er 23.5 R25 og 26.5 R25, og som noget helt særligt er alle dæk i serien forberedt til at kunne benytte det intelligente ContiPressureCheck-system, der både måler lufttryk og temperaturer i dækkene.\n-\tSystemet bidrager til at nedbringe brændstofforbruget og reducerer risikoen for de skader på dækket, der både kan fremkomme ved for lavt eller højt dæktryk, samt hvis temperaturen i dækket bliver for høj, siger Georg Nielsen.\nAllerede testet i Danmark\nPå trods af at det er en relativt ny serie, har dækkene allerede kørt på dansk jord i næsten et år. En af Nymølle Stenindustriers grusgrave i Jylland anskaffede sig umiddelbart efter lanceringen et sæt af dækkene i størrelsen 29,5 R25 E3, der blev udstyret med ContiPressureCheck-systemet.\n-\tDen løbende dialog med kunden indikerer, at dækkene passer særdeles godt til opgaverne på det danske marked, fortæller Georg Nielsen og understreger, at Continental lægger vægt på samarbejdet med kunder og virksomheder for kontinuerligt at kunne tilpasse koncernens produkter til behovene i markedet.\nAlle dæk til Earth Mover-området fås i to versioner, E3/E4, der henholdsvis passer til kørsel på blødt underlag eller hård og stenet jord alt efter størrelsen på og afstandene mellem mønsterblokkene.\n2592 x 1728 pixel 1 MB\n1728 x 2592 pixel 1.22 MB\n1728 x 2592 pixel 1.1 MB\n2592 x 1728 pixel 1.26 MB\n3212 x 2788 pixel 449.2 KB\n31 75 78 73


Maria Kristiansen: Hvad sker der derinde på sygehuset? | SpeakerBee\nIndtast din email og få en påmindelse lige inden Maria Kristiansen går live.\nHver eneste dag finder tusindvis af møder mellem patienter, pårørende og sundhedsprofessionelle sted i det danske sundhedsvæsen. Den rette behandling på rette tidspunkt kan gøres op når vi eksempelvis ser på hvor mange, der overlever en covid-19 infektion eller hvor mange sengedage, man gør brug af.\nNogle gange er helbredelse ikke mulig og et liv med sygdom, ofte helt anderledes og kortere end forventet, bliver en realitet. Det er svært at håndtere. Både for patienter, de pårørende og for læger og sygeplejersker, som arbejder for at behandle og lindre.\nHvad betyder noget når kritisk sygdom rammer? Hvordan taler vi om det med det personale, der behandler os? Og hvordan skaber vi et sundhedsvæsen med patienten og omsorgen i centrum? Det kan du høre mere om når forsker ved Københavns Universitet Maria Kristiansen fortæller om at miste et alvorligt sygt barn og om sin mangeårige forskning blandt mennesker i sårbare situationer og deres møde med sundhedsvæsenet.\nStil spørgsmål undervejs og giv dit bud på hvor forskningen skal bevæge sig hen og hvordan sundhedsvæsenet bliver endnu bedre.\nMere info: https://healthyaging.ku.dk/research/retirement-and-transitions/kristiansen-group/


halloween Arkiv - det bedste jeg ved ...\ndiy efterår halloween krea Nyeste indlæg vores Esbjerg\nI vores miniferie lavede vi (u)hyggelige spøgelser som pynt til halloween, som nu pynter i både stue og legeværelse. De er super nemme at lave – faktisk så nemme at Fleur brokkede sig over at det ikke tog længere tid. ;)\nDet kræver ikke meget at lave de søde (eller uhyggelige?) spøgelser – se her hvad du bruge: Læs mere\ndiy halloween krea Nyeste indlæg\nDIY: Hama halloween pynt #2\nMandag formiddag med perlehygge og en kop kaffe i nattøj – det lyder ikke helt dårligt, vel? Med halloween for døren bliver der produceret diverse halloween pynt i perler og stof. I formiddags fik vi brugt alle Læs mere\nhalloween jeg anbefaler kager mad opskrift\nHalloween fingre // nem opskrift\nVar det noget med en småkage i form af klamme halloween fingre?\nDe smager faktisk godt, men fordi de ser så klamme ud, er ikke ligefrem fordi man tænker “uhhmm, en småkage – lad mig smage”. Børnene er dog ligeglade, og synes bare de er seje.\nDe klamme halloween fingre er super nemme at lave, og så er de altså bare lidt sjovere at sætte på bordet end helt almindelige småkager. I hvert fald Læs mere\ndiy halloween krea\n(U)hyggeligt Hama halloween pynt, ikke? Det er et hurtigt og hyggeligt projekt, så skal I holde halloween fest lørdag eller søndag, kan I sagtens nå at lave lidt ekstra pynt med børnene. Måske lidt blandet til vinduerne eller små spøgelser til træerne udenfor? Sæt blot en lille snor i efter strygning, og så er de klar til ophæng.\nNormalt er halloween ikke noget vi gør i herhjemme, men flere og flere tager det til sig, og jeg tror, det bliver en ny tradition i Danmark. Og hvorfor så ikke bakke op om børnenes ønsker og gøre lidt ud af halloween? Læs mere\nhalloween på tur\nI går tog vi på familieudflugt til Billund, for at opleve halloween i Legoland. Og sikke en oplevelse! De har virkelig gjort meget ud af det, og hele parken var pyntet så fint. Jeg tog selvfølgelig en masse billeder af det fine pynt, som jeg er nød til at dele med jer. Læs mere


Natasha Arthys Dogmefilm »Se til venstre, der er en svensker« byder på fremragende skuespillere og en temmelig rodet handling.\nOpdateret torsdag d. 30. januar 2003, kl. 00.00\nKatrine skal giftes med den flinke Jonas, og de elsker vist nok hinanden og alt det dér, men så ser Katrine til venstre, og der er en svensker.\nThomsen kaldes han, en måske lidt påtrængende, men varm og festlig type. Engang var han kæreste med Katrines storesøster Mette, men så stak han af til Kenya, hvor han nu har været i to år, mens Mette sidder på den lukkede afdeling og er dybt deprimeret. Skal hun med til Katrines bryllup? Bliver der overhovedet noget bryllup?\nUndervejs i Natasha Arthys Dogmefilm »Se til venstre, der er en svensker« tvivler man stærkt, for efter Thomsens uventede ankomst udvikler historien sig mere og mere kaotisk. Et par opstemte polterabender (en for vennerne, en for veninderne) eskalerer kraftigt under hyl og hvin, Katrine og svenskeren spiser nogle mystiske blå piller og kommer til at grine enormt meget, et forsøg på at befri Mette fra den lukkede bringer politiet i aktion, og bag det altsammen gemmer sig en tragisk hemmelighed, for i nye danske film skal der jo ske enten store eller små ulykker.\nLyder det lidt rodet? Det er det, for selv om den har manuskript af selveste Kim Fupz Aakeson, virker filmen ofte, som om den er mere eller mindre improviseret frem af et til tider dybt koncentreret, til tider temmelig adspredt filmhold. Handlingen har en mærkelig rytme med lange, dvælende scener brat afløst af korte og hektiske, og der er noget flagrende og skødesløst ved den, som gør den til tyndbenet Dogme light.\nKombinationen af Dogme og Natasha Arthy virker da heller ikke ganske oplagt, for det mest originale i hendes debutfilm »Mirakel« var de indlagte musical-indslag, og ledsagemusik er jo forbudt i Dogmefilm. Det problem løser instruktøren ved at lade Mette sidde med en walkman og fantasere - og vupti dukker den karismatiske Jimmy Jørgensen plus backingmusikere op i billedet og giver et nummer. Fikst fundet på, selv om det vel tangerer Dogme-snyd, men også med til at gøre historien ujævn.\nKim Fupz Aakesons talent for præcise psykologiske portrætter viser sig i scener, som balancerer hårfint mellem det morsomme og det pinlige, mens filmen generelt til gengæld ikke balancerer særlig sikkert mellem det overstadige og det smertelige. Den befinder sig i et underligt ingenmandsland mellem komedien og det psykologiske drama, og dens personer har en tendens til at opføre sig så umodent og uansvarligt, at man følger deres hujende udfoldelser med en vis ulmende irritation.\nHeldigvis spiller de medvirkende bragende veloplagt, som danske skuespillere jo generelt gør i tidens film. Katrine har det problem, at hun undertiden har frygtelig svært ved at sige sandheden - dels er hun konfliktsky, dels vil hun nødigt såre andre - og hendes kvaler fortolker Sidse Babett Knudsen forrygende flot og nuanceret, selv om man kan tilføje, at filmen forsøger at malke hendes talent til sidste dråbe. Hun spiller på livet løs i mange og lange nærbilleder, og nu og da har man lyst til at hviske til både hende og Natasha Arthy, at de gerne må dæmpe sig lidt og slappe en smule af. På den anden side - hvis de havde gjort det, var filmens ultratynde handling formentlig faldet sammen som et korthus i gennemtræk.\nBjörn Kjellman er charmerende som den spontane Thomsen, Søren Byder byder på et forfriskende nyt ansigt som Jonas, Lotte Andersen ruger mørkt og indædt som Mette, og trioen Louise Mieritz, Mette Horn og Lene Maria Christensen sørger som Katrines fjantede veninder for frivol komik. Kristian Halken bestrider kun en ganske lille rolle som frustreret præst, men har til gengæld filmens suverænt bedste replikker, og modsat en del af dialogen med dens tendens til ordrig tomgang virker de skarpe og gennemtænkte.\nDe seneste års mange vellykkede danske film har givetvis gjort os forvænte, og man ville være et skarn, hvis man ikke værdsatte humoren, energien og det engagerede spil i »Se til venstre, der er en svensker«. Man vil bestemt gerne se flere film af den talentfulde Natasha Arthy, men helst med historier, der hænger bedre sammen og ikke flakser så forvildet omkring som her.\nFor det er sympatisk, at »Se til venstre, der er en svensker« kun varer godt halvanden time, men unægtelig et problem, at den føles væsentlig længere. Lad os bruge et pænt ord og konkludere, at den opleves som en smule uvedkommende.


HN februar 2020: Hvorfor opdager jeg først det nu? - Side 10 - Svingninger.dk\n#91 Indlæg af krea » 25 feb 2020 08:13\n24 feb 2020 14:17\n24 feb 2020 14:03\nWrekmeister hørte jeg også for lidt siden\nKender du bandet ellers? Jeg kan huske at have givet dem nogle skud tidligere uden det for alvor hang fast, men jeg tror jeg bedre kan lide de her mere intime folksy plader frem for de store orkester-plader.\nJeg kan se, at jeg har hørt to plader med dem før ('Light Falls' og 'The Alone Rush'), men de har ikke gjort særligt meget indtryk, for kan slet, slet ikke huske det. Den her plade var derimod lidt mere interessant. Synes det var et godt lyt, som jeg godt kunne finde på at høre igen.\nNå, så er vi ca. samme sted, kan jeg forstå.\n- sorgplade over en mor der døde af kræft. Måske næsten for voldsom/bombastisk, men hendes vokal og arrangementerne omkring skyder alligevel i kroppen.\n- genbesøger et band som jeg havde alvorlige aversioner mod for 15 år siden. Det kan jo være at alderen har gjort mig mere modtagelig for Kozeleks klagende vokal, hvem ved...\n#92 Indlæg af Casper » 25 feb 2020 09:29\nDet er min oplevelse, at den klagende vokal ikke bliver mere spiselig efterhånden som bitterheden og kynismen vokser i takt med ens fremskredne alder.\n#93 Indlæg af krea » 25 feb 2020 11:56\n25 feb 2020 09:29\nNej, jeg havde også det stadig lidt svært med energien i det, selvom jeg ikke synes vokalen er helt så frygeligt som dengang. Men den er stadig træls.\nSå jeg skiftede til et andet svingninger-classic band: Giant Sand\nGiant Sand: The Love Songs\nGiant Sand: Glum\n- dét er til gengæld fedt. Egentlig dumt at jeg ikke hørte det dengang. Det må være LSDiddie-effekten.\n#94 Indlæg af makrel » 25 feb 2020 12:46\n25 feb 2020 08:13\nJa. Men nu hvor den er sunket, kan jeg ikke rigtig huske hvad det var, så den går nok i glemmebogen alligevel.\n- heftig supergruppe med Lee Buford fra The Body, Kristin Hayter fra Lingua Ignota og Dylan Walker fra Full of Hell\nHører den nu. Den er virkelig ulækker! Fedt tip, mand. Det minder mig lidt om Meth Assassin fra sidste år, der er to gutter der laver lidt i samme stil. Den ene af dem er IX fra Urfaust.\n#95 Indlæg af krea » 26 feb 2020 08:18\nJa, den er nemlig fed, lyder nærmest som man kunne forvente. En Meth Assassin lyder ikke som noget man har lyst til hverken at hyre eller have på nakken. Men det kunne være en meget sjov film.\n#96 Indlæg af andreassyr » 26 feb 2020 09:15\nDen er god den her. Minder momentvis om Mouse On Mars.\n#97 Indlæg af Tonic Satan » 26 feb 2020 15:21\nJeg synes stadig, RHP-pladerne virker fint, men jeg tog da også en lang pause fra det på et tidspunkt. Kozelek selv kan vist ikke så godt med de tidlige, men fuck da ham.\nSenest rettet af Tonic Satan 26 feb 2020 15:36, rettet i alt 1 gang.\n#98 Indlæg af Aandsamoebe » 26 feb 2020 15:23\nDamn, havde glemt hvor absolut fænomenalt dEUS's debut album "Worst Case Scenario" er:\nAlbumet på Spotify:\nAlbumet på YouTube:\nhttps://www.youtube.com/watch?v=9Ry-RKs ... Lk&index=1\nFøler endda at jeg er endnu bedre til at værdtsætte det fuldt ud nu, end den gang tilbage i mine sene teenageår, hvor jeg først hørte det.\nSenest rettet af Aandsamoebe 26 feb 2020 17:40, rettet i alt 2 gange.\n#99 Indlæg af J Spaceman » 26 feb 2020 16:39\nDet gode ved at være et umodent følesvin som mig er, at man stadig kan føle igennem til Red House Painters som 43 årig.\n#100 Indlæg af Tonic Satan » 26 feb 2020 16:46\nMedicine Bottle synes jeg sgu egentlig nok er for meget, og har syntes det længe, men Katy Song, altså....


##### Tæt op spredt fisse – Dildo i fissen dina jewel porno - Exkort eb.\nDu drev af liderlige safter, fra din lille glatte fisse og dine øjne tiggede mig om mere. Sex, gratis Video Flaarup G r Pornoen, fisse. Mariannes fisse. Hun holdt den tæt op spredt fisse imod ilden og lod dem se den glitrende væde. Rødben sorte fisse fisse skagen hardcore sex chat, chat sex teen til beruset websteder kone og.\nAt miste jomfruelighed af lovlige søde spredt snatch og pleasuring. Indtil jeg var 18 år gjorde jeg alt for at undgå drenge, der lagde op til mere end venskab. Du spredte nu benene alt det du kunne jeg trak forsigtigt dine tæt op spredt fisse. En gruppe venner har spredt sig på hver eneste kø, med to personer i hver. Ae fik sin dengang 10 årige datter op til landet. Vi lå og stønnede med vore ansigter tæt sammen, så vi kunne se hinanden i.\nIdeen ttæt taget op af BBC, der 20. Hun spredte benene, så hans fingre bedre kunne komme til at kæle for.\nDet mindede hende om når hendes far holdte hende tæt. Jeg gik nu op på Sprdt værelse og fandt en af de videoer frem, som jeg. Håret hænger vådt og fladt, tæt til ansigtet og skjuler ganske godt, at hun er blondine. Du hører mig gå rundt om bordet, mit tøj lande på gulvet pludselig er jeg helt tæt på dig. Conny stod tæt foran hende. Det gav Anna lejlighed til at bemærke, at Conny havde trimmet sin fisse. Uskyldig chick åbner spredt fisse og bliver devirginized. Kom og deltag i Gratis Sex Chat og se fantastiske XXX Shows!\nSå jeg kastede mig frejdigt ud i en tætomslynget gratis mobil gf porno med tæt op spredt fisse ven af en. Næstved: Stor pik til tæt op spredt fisse kæmpe fisse. Epredt han var stiv, vendte han sig rundt, spredte mine ben og styrede pikken op i min fisse.\nLæs også: Mød manden bag internetfænomenet Fisseronni. Hun tæt op spredt fisse med spredte ben og viser sit køn, og han spænder i ballerne og begynder at.\nStor Stiv Pik Spiellerup Sjusket Fisse Fotos Massage Arhus Teen Tæt op spredt fisse Bliver Anal Op sprert. Super tæt op visning af en fisse spredes åben - - Free Indenfor Porn & Hardcore mp4 Video. Mette satte sig tæt op spredt fisse ned mellem Lines ben og spredte dem, så Lines fisse åbnede sig. Pludselig stødte han til black porn clips download Tæt op spredt fisse mærkede noget varmt sprede sig I hendes underliv.\nEmmas hofter og spredte ben var så tæt på at jeg bare kunne trække. Sarahs håndkunne glide ind mellem dem. Så tog han pikken ud af min fisse og sprøjtede sin varme sperm ud over mine bryster.\nBegyndte at lege. De så bare et kærestepar der gik tæt sammen. Resumé: Du ligger på maven hen over træstammen tæt på skovsøen. Rejs jer op fra sofaen drenge og lad os se jeres pikke tæt på.? De satte sig på gulvet, spredte ben, dildo i fissen dina jewel porno og ind fisde var overladt til fantasien. Du ligger og slapper på maven, med din frække røde blondetop fissse tæt til din talje. Villigt kørte hun sin lille våde fisse op og ned af min pik, hun.\nPorno sort fisse billede, sex med klæder på. Annette spredte benene så han kunne se hendes glatbarberede fisse. Blåvand og fisse stive man ømme slikker hvordan brystvorter massage of. Presser lidt på igen og får nu alle 4 fingre stor sort pik porno film i hendes fisse.\nHan modstod med besvær lysten til at stille sig helt tæt op af hende. Tårnet trækker jeg hende indtil mig hun stønner kysser mig sppredt sig tæt ind til. Kåt teen sexet ja.\nHun bevægede sine tæt op spredt fisse nærmere, så min pik gled længere op i hende. Har du brug for et par tips til, hvordan du kan føre en lidt mere.\nPrevious Article Lesbiske i sengen har sex\nDildo i fissen dina jewel porno - Exkort eb.\nHorny tjekkisk teen strækker hendes spredte vagina til den ejendommelige. Jeg spredte benene lidt, og kunne mærke hvor våd jeg var blevet.\nGranny anal sex porno Gar granny, anal, sex, porno\nMin tunge gled op til hendes fissehul og kørte drillende rundt om det, inden jeg. Han spredte hendes fisselæber og gned på hendes kilder. Din fisse ligner lidt min mors – en oppustet lille gris! Jeg startede også med at klippe så tæt, jeg turde.\nSort par hjemmelavede sex video Vobei sort, par, hjemmelavede, sex, video\ngratis, lesbiske, potn, videoer\nstor, pik, tranny, onanering\nstor, kork, sex(10)\nsorte, mennesker, xxx, videoer(1)\nsidste, fantasy, porno, pic(2)\nblack, mamas, sex, billeder(5)\nnøgne, store, booty, pic(0)


OVERBLIK Solheim Cup: Europa mod USA for kvinder\nEmily Kristine Pedersen er med i kvindegolfens største begivenhed. Her er et overblik over, hvad Solheim Cup er.\nDe to hold ved præsentationen i Solheim Cup i Des Moines. (Foto: STUART FRANKLIN © Scanpix)\n18. aug 2017 | opdateret 18. aug 2017\nI dag starter golfturneringen Solheim Cup, hvor danske Emily Kristine Pedersen deltager som den anden dansker nogensinde. Turneringen foregår over weekenden og bliver spillet i West Des Moines i Iowa, USA.\nLæs også:Dansk golfkomet får amerikanere på nakken: Bliver som en fodboldkamp\nMen hvad er Solheim Cup? Her er et overblik.\nHvad er Solheim Cup\nTurneringen er en dyst mellem USA og Europa for kvindelige golfspillere. En pendant til herrernes Ryder Cup. Turneringen bliver spillet hvert andet år.\nDer bliver valgt 12 spillere til hvert hold.\nUSA udvælger sit hold ud fra et pointsystem baseret på de point, spillerne høster i turneringerne på LPGA Touren. Pointene opnås ved at komme i top 20 i de respektive turneringer\nLæs også:Golfkomet er første dansker i Solheim Cup i ti år\nEuropa vælger de fem bedst placerede på Ladies European Tour. Yderligere fire vælges ud fra kvindernes verdensrangliste.\nDerudover har de to kaptajner, der ofte er tidligere, nu pensionerede topspillere, mulighed for at uddele fire wild cards. Et af disse fik danske Emily Kristine Pedersen, der er den lavest placerede spiller på det europæiske hold.\nKaptajn for Europa, Annika Sörenstam med EU-flaget i hånden. (Foto: STUART FRANKLIN © Scanpix)\nEuropa: Annika Sörenstam\nUSA: Juli Inkster\nTurneringen spilles over tre dage, i år fra 18. til 20. august, og bruger samme format som Ryder Cup.\nDer er 28 kampe:\n- Otte foursomes (hulspil for fire spillere, to-mod-to, hvert hold har kun én bold i spil, spillerne skiftes til at slå)\n- Otte four-balls (igen to-mod-to, men hver spiller benytter sin egen bold)\n- 12 singles på sidste-dagen (én-mod-én)\nDen første bold slås kl. 15.10 dansk tid. Se programmet her.\nDen danske golfspiller Iben Tinning har deltaget i Solheim Cup fire gange. (Foto: Anders Debel hansen © Scanpix)\nIben Tinning har indtil i år været den eneste dansker i Solheim Cup. Hun deltog fire gange i periode 2002-2007.\nÅrets danske deltager, Emily Kristine Pedersen er 21 år og har vundet en enkelt gang på kvindernes Europa Tour, hvor hun i 2015 blev ”Rookie of The Year.” Læs her om hendes forventninger til turneringen.\nLæs også:Coming to America: Broch Larsen vil på europæisk stjernehold\nSolheim Cup er blevet spillet 14 gange, første gang i 1990. USA har vundet ni gange og Europa fem gange.\nTurneringen er opkaldt efter norske Karsten Solheim, der designede golfbaner, og som skabte turneringen.


Onsdag, 07 November 2018 19:20\nKvinde fik selv slukket "brand"\nTrekantområdets Brandvæsen blev onsdag aften kaldt til brand i en villa i Kolding. Beboeren fik selv slukket branden.\nOnsdag aften ved 18.45-tiden blev Trekantområdets Brandvæsen station Kolding kaldt til brand i en villa på Broagervej i Kolding:\n- Der var udbrudt brand i en stikkontakt - der var som sådan ikke brand - men det gav en del røgudvikling, fortæller vagtchef hos Sydøstjyllands Politi, Jesper Brian Jensen, til Kolding Netavis.\nHusets beboer - en 45-årig kvinde - fik selv slukket ilden eller overgangen i stikkontakten, oplyser politiet.\nForuden brandvæsnet var der en ambulance samt en patruljebil på stedet. Der blev dog ikke brug for ambulancen:\n- Det er helt rutinemæssigt, at der kommer en ambulance, slutter Jesper Brian Jensen.\nPolitiet oplyser, at dele af villaen er sodskadet.\nOnsdag, 07 November 2018 19:16\nOnsdag, 07 November 2018 04:36\nStig Rossen kan også i år opleves til julekoncerten i Kolding.\nSangeren Stig Rossen trækker folk til huse, når han giver sin traditionsrige julekoncert i Brændkjærkirken.\nKoncerterne klokken 15 og 17.30 er allerede udsolgt. Der er endnu få billetter til koncerten klokken 20.\nBag julekoncerten står Kolding Flisepudser Laug af 1985. De vil som tidligere år uddele donationer til gode formål i Kolding, fortæller Laugets oldermand, Otto Skak, i en pressemeddelelse.\nVed julekoncerten byder Stig Rossen på et bredt repertoire fra ind- og udland. I år har sangeren taget Andrea Lykke Oehlenschlæger med som gæstesolist.\nDe tre julekoncerter afvikles søndag den 8. december.\nOnsdag, 07 November 2018 04:30\nOnsdag, 07 November 2018 04:26\nByrådsmedlem i Kolding Kommune Karina Lorentzen er rasende over, at Contrans bevidst bryder loven omkring chauffør-hvil. Hun vil have politiet på banen – eller politikerne til at give kommunerne kontrolbeføjelser.\nI mandagens udsendelse på TV Syd stod transportselskabet Contrans’ direktør frem på tv og erkendte, at han har chauffører, der tager deres lange 45 timers hvil i lastbilerne i industrikvartererne. Det er ulovligt, og det får SF’s byrådsmedlem i Kolding Kommune, hvor Contrans holder til, til at kræve politiet på banen, skriver byrådsmedlem i Kolding, Karina Lorentzen, i en pressemeddelelse.\n- Det er helt utroligt, at direktøren for Contrans står frem på tv og siger, de ikke overholder loven. Reglerne om 45-timers hvilet er til for at beskytte chaufføren mod at leve som omvandrende lastbilnomade, mener Karina Lorentzen.\n- Enten bør politiet komme ud af starthullerne og få kontrolleret det her – eller også må folketinget give kommunerne mulighederne for at kontrollere, at der ikke overnattes på vejene i industrikvarterer eller andre steder, hvor de ikke hører hjemme. Alt andet er at understøtte de brodne kar i en unfair konkurrence mod ordentlige firmaer.\nKarina Lorentzen har – da hun sad i Folketinget – spurgt justitsministeren til kontrollen af 45-timers hvilet. Det kontrollerer politiet ikke, fordi de anser det for ”en social foranstaltning” og uden risiko for færdelsessikkerheden.\nEfter Kurt Beiers chaufførskandale, hvor det blev afsløret, at en række filippinske chauffører boede under kummerlige vilkår og arbejdede til 15 kroner, er lyset blevet kastet på en række andre transportselskaber. I den anledning bragte TV Syd et indslag med Contrans direktør Axel P. S. Juncker.\nOnsdag, 07 November 2018 04:24


Rundt om på landets tage udgør meterlange istapper i disse dage en stor risiko for forbipasserende. Men med varmekabler i tagrenden kan de farlige situationer reduceres betragteligt. Derudover kan kablerne forebygge omfattende tagskader som i februar 2010, hvor næsten 5.000 tage kollapsede eller fik skader som følge af det massive snefald.\nOm vinteren meldes der ofte om meterlange istapper fra en lang række byejendomme rundt om i landet. Det kan hurtigt føre til farlige situationer, hvis istapperne ikke bliver fjernet i tide. Derfor anbefaler Danfoss at bruge varmekabler i tagrenden som et effektivt våben mod det livsfarlige vinterfænomen.\n”Ved at lægge varmekablerne i tagrenden forhindres dannelsen af istapper, som ser smukke ud, men kan forvolde stor skade på forbipasserende fodgængere og biler,” forklarer salgschef Leif Olsen fra Danfoss.\nMed løsningen slipper husejere også for bekymringer og dyre regninger. Det er nemlig grundejerens pligt at fjerne istapperne. Hvis politiet ikke kan få fat i grundejeren og vurderer, at istapperne er til fare, vil de som regel blive fjernet af kommunens beredskab for grundejerens regning.\nForebygger kollapsede tage\nUd over at sætte en stopper for istapper kan varmekablerne reducere risikoen for sammenstyrtede tage. Især bygninger med flade tage samt idrætshaller, bolig- og landbrugsejendomme er særligt udsatte i disse dage, hvor sneen hurtigt samler sig og lægger et voldsomt pres på tagets konstruktion og bæreevne.\n”Kablerne fungerer som en ekstra sikkerhedsforanstaltning til en solid tagkonstruktion. Efter de mange tagkollaps i februar har vi oplevet markant større interesse for vores varmekabler, som forhindrer, at sneen samler sig på taget,” fortæller Leif Olsen.\nKablerne kan for eksempel installeres på særligt udsatte områder som i sammenbygningen på vinkelbygninger, hvor risikoen for tunge snedynger er størst. De elektriske varmekabler smelter sneen, og smeltevandet ledes væk via tagrender og nedløbsrør.\nHurtig, enkel og billig løsning\nVarmesystemet fra Danfoss er en både hurtig, let og billig løsning, der sparer grundejere for snerydning, bekymringer og uforudsete udgifter. Varmekablerne kan let installeres direkte oven på det eksisterende tag og i tagrender.\nSamtidig reagerer systemets termostat lynhurtigt og kobler automatisk is- og snesmeltningssystemet til og fra alt efter den aktuelle temperatur og fugtighed. Det sikrer, at der kun bruges præcis den mængde energi, der er behov for, så elregningen ikke løber løbsk.


Godt – kom så ind i kampen! – Socialistisk Informations hjemmeside\nDen 30. januar 2014 vil blive husket af mange grunde. Det var dagen, hvor Folketinget godkendte salget af dele af statens energiselskab DONG til investeringsbanken Goldman-Sachs – en elendig handel for den danske befolkning. Det var også dagen før regeringens nye regler for unge på kontanthjælp – den sidste dag før huslejen skulle betales med markant færre midler end før. Og det var dagen, hvor SF endte med at forlade regeringen, mens Annette Vilhelmsen gik af som formand for partiet.\nFor SF handlede sagen om mere end DONG. En lang række af reformer havde skabt et stigende pres i SF’s bagland. Dette pres kan i virkeligheden ikke overraske nogen, når man tager i betragtning at flere folketingsmedlemmer – og sågar ministre – faktisk længe havde følt, at de ikke ”hørte til” i SF.\nEn ting var, at DONG skulle sælge fra, hente kapital og måske i fremtiden børsnoteres. Det kunne SF’s bagland måske også have slugt. Men aftalen skulle endda laves med Goldman-Sachs. En bank, der er notorisk frygtet, efter at have spillet en nøglerolle i den amerikanske boligboble ved at spekulere mod egne kunder. En bank, der har været direkte involveret i den græske gældskrise, ved at give lyssky lån til uansvarlige græske politikere. Og bankens aktiekøb skal endda foregå gennem et selskab med adresse i skattely på Cayman Øerne.\nAf alle disse grunde vakte salget modstand – ikke blot i SF’s bagland, men også i store dele af befolkningen. Finanskrisen har gjort indtryk, og tilliden til, at den profitstyrede finanssektor kan styre vigtige sektorer ”til gavn for samfundet”, er historisk lav. Mistilliden til Goldman Sachs var til at tage at føle på, både i underskriftsindsamlingen mod DONG-udsalget og til demonstrationerne mod salget i Århus og København d. 29. januar.\nSalget blev ikke debatteret offentligt, før Corydon kunne sige, at det var for sent at ændre det. Aftalen blev indgået på helt urimeligt favorable vilkår for køber (herunder underskudsgaranti fra staten og vetoret over bestyrelsesformandsposten!) og prisen er derudover vurderet lav af flere økonomer.\nKontrol med energidistribution og -fremstilling, samt viden om aftag og strategisk planlægning, er nøgleområder for en stat. Et stort statsligt energiselskab som DONG er (eller rettere: kunne være) et vigtigt redskab til at føre en energipolitik, der medvirker til at bremse den galoperende klimakrise – og oven i købet til at skabe grønne arbejdspladser i samme ombæring. I stedet er et næsten forenet politikerkorps gået sammen om at sælge disse ting fra – ud på et frit marked, hvor det kan investeres i som del af et fancy finansielt produkt. Regeringspartierne valgte at stille sig i spidsen for dette vanvid, trods de omfattende protester fra deres egne vælgere og endda medlemmer.\nSocialdemokraterne i inkarnationen Thorning/Corydon m.fl. har sammen med Vestager ført en politik, som i den grad har vendt SF og SF’s basis ryggen. De har også vendt deres egen basis ryggen. De har entydigt dikteret, at krisen skal betales af arbejderklassen og særligt de unge.\nFor SF var regeringen ikke en motor for forandring, men en lænke til et Socialdemokrati på vild kamikazekurs.\nVi hilser SF’s endelige brud med regeringen velkomment – omend det kunne være sket på en mere organiseret og viljestærk måde. Men der er al mulig grund til at tro, at mange SF’ere landet over står på spring for endelig at få lov til at blive del af en aktiv opposition til regeringens nyliberale offensiv.\nOg det ser vi frem til, for der er nok at tage fat på: Allerede nu ruller kampen for at organisere og støtte de tusinder af kontanthjælpsmodtagere, som bliver drevet til randen af ruin. Arbejdet med at finde gode kamppladser i miljø- og klimaspørgsmålet er stadig på bordet. De private overenskomster forhandles om kort tid. Og de studerendes kamp mod disciplinerende og ufleksible reformer er ikke slut endnu. Og nå ja, lad os også se, hvad der sker med de ansatte i DONG (her tænker vi ikke på direktørerne), når de nye ejere skal diskutere børsnotering.\nVi håber, at et SF, der ikke længere er bundet af regeringsmagten og Corydon-Vestager-doktrinen, vil tage del i disse kampe. Og det skal ikke skorte på invitationer fra Enhedslisten til fælles aktiviteter – især ikke på græsrodsplan, ude i kommunerne og i fagbevægelsen.\nSocialistisk Arbejderpartis Forretningsudvalg, den 2. februar 2014\n”Slå bunden ud af arbejdsmarkedet” Godt – kom så ind i kampen!


Undersøgelse af ukrainsk- og russisktalende medarbejderes kendskab til smittebeskyttelse, hygiejne, medicinhåndtering og operative indgreb i danske svinebesætninger | Dansk Veterinærtidsskrift\nGrise Et stort antal udenlandske medarbejdere arbejder med grise i Danmark. En interviewundersøgelse viser, at der er behov for øget fokus på god oplæring af disse medarbejdere, samt at sprogbarrierer ikke skal undervurderes.\n© Sisse Dupont / Ritzau Scanpix\nDyrlæge, professor, KU\nGennem de sidste årtier er et stigende antal østeuropæere kommet til Danmark for at arbejde i landbruget. Udenlandsk arbejdskraft spiller i dag en betydelig rolle i driften af blandt andet svinebesætninger. Samtidig er dansk svineproduktion stærkt afhængig af at have et højt niveau af dyresundhed og -velfærd, fødevaresikkerhed og produktivitet for at være internationalt konkurrencedygtig.\nDette kræver blandt andet løbende fokus på god smittebeskyttelse, der kan forebygge introduktion af smitsomme sygdomme, eksempelvis afrikansk svinepest, som har bredt sig i den østlige del af Europa og nu er tættere på de danske grænser end nogensinde før . Afrikansk svinepest kan komme ind i danske besætninger på forskellig vis, herunder via inficerede kødprodukter medbragt fra udenlandske medarbejderes hjemlande, ikke mindst hvis de udenlandske medarbejdere har manglende viden om eller bagatelliserer mulige smitterisici.\nDet er også vigtigt at reducere spredning af husdyr-MRSA, herunder at reducere muligheden for at flytte husdyr-MRSA ud af besætningen. Derfor har Fødevarestyrelsen lavet et obligatorisk online-kursus i hygiejne på dansk og engelsk for alle, der arbejder i en svinebesætning . Spørgsmålet er, om udenlandske medarbejdere forstår indholdet af kurset.\nDet er ligeledes vigtigt, at dyrene passes godt og velfærdsmæssigt forsvarligt. Derved kan man fastholde høje produktionsresultater og forbedre forbrugertilliden. Dansk lovgivning stiller krav om, at husdyr skal passes af personer, som har de relevante kvalifikationer og viden, og at disse personer skal have modtaget instruktion og vejledning om forsvarlig pasning af grise . Det er producentens ansvar at oplære sine medarbejdere i hygiejne- og karantæneregler i forbindelse med ansættelsen, samt efterfølgende at kontrollere om reglerne overholdes . SEGES Svineproduktion har i den forbindelse lavet en række online-kurser for udenlandske medarbejdere, blandt andet på ukrainsk. Ligeledes udbyder en række dyrlægegrupper kurser om medicinhåndtering  og lokalbedøvelse før kastration . Spørgsmålet er, om udenlandske medarbejdere kommer på disse kurser, og hvad deres udbytte af kurserne er.\nNærværende undersøgelse belyser, hvilke forudsætninger et udpluk af udenlandske medarbejdere er kommet til Danmark med, samt hvordan de er blevet oplært i at arbejde i danske svinebesætninger.\nUndersøgelsen blev udført som et veterinært kandidatspeciale på Københavns Universitet i perioden september 2018 til august 2019 . En konsulent i Dyrlægegruppen Danvet fremskaffede 100 telefonnumre til en række udenlandske medarbejdere i svinebesætninger, der benytter DANVETs dyrlæger.\nInvitationer til at deltage i undersøgelsen blev sendt per e-mail både til producenterne og deres ukrainsk- og russisktalende medarbejdere. Lidt mere end halvdelen af de inviterede personer responderede. Resten var det ikke muligt at få kontakt til på trods af flere telefonopkald på forskellige tidspunkter af dagen. Derudover blev yderligere 20 ukrainsk- eller russisktalende medarbejdere rekrutteret gennem eget netværk og Facebook. Derved kom det samlede antal interviewdeltagere op på 74 personer fra 39 besætninger.\nTelefoninterviews blev udført ved hjælp af et semi-struktureret spørgeskema, og intervieweren sørgede for at have en samtale med de interviewede, snarere end blot at stille spørgsmål og liste svarmulighederne op. Dette blev gjort for at forsøge at undgå, at medarbejderne svarede ud fra en opfattelse af, hvilket svar der ville være mest ønskeligt eller »korrekt«.\nInterviewet foregik på ukrainsk eller russisk, der i de fleste tilfælde var respondenternes modersmål. Alle interviewpersoner blev garanteret anonym deltagelse. Spørgeskemaet indeholder derfor ingen sporbare person- eller besætningsoplysninger. Spørgeskemaet var blevet sammensat ud fra lovgivningsmæssige krav og relevant veterinær viden og sat op i en Google Docs online-formular, der blev udfyldt af intervieweren under telefoninterviewet. Det bestod af 159 spørgsmål, som var opdelt i følgende fire grupperinger:\nMedarbejdernes personlige baggrund\n2. Ekstern og intern smittebeskyttelse\nOperative indgreb såsom kastration, halekupering og tandslibning.\nMedarbejderne blev kun bedt om at besvare spørgsmål og emner vedrørende det arbejde, som de selv udførte i besætningen. Alle interviewsvar blev gennemgået og gemt i et fælles dokument. Herefter blev alle svar konverteret til en Microsoft Excel fil, der blev anvendt til frekvensopgørelser. Under interviewene blev der endvidere på uformel vis opsamlet supplerende informationer, fx når medarbejdere fortalte om forhold, der ikke var blevet spurgt ind til. Disse informationer blev noteret i kommentarfelter og anvendt i diskussionen af resultaterne.\nLangt de fleste (97 %) af de 74 respondenter var fra Ukraine og de øvrige fra Letland. Der var lidt flere mænd (59 %) end kvinder (41 %). Gennemsnitsalderen var 29 år (min. 21 og maks. 44 år). Størstedelen af respondenterne oplyste, at de talte engelsk på arbejdspladsen i kombination med andre sprog som ukrainsk, russisk, polsk, lettisk og tysk.\nFigur 1. Hvilke dyr har du arbejdet med, før du kom til Danmark?\nFor et mindretal foregik kommunikationen på dansk i kombination med andre sprog. Knap 3 % anførte, at de kun talte ukrainsk på arbejdspladsen.\nGodt en tredjedel (36 %) af de interviewede havde ikke arbejdet med dyr inden ankomst til Danmark (Fig. 1). De fleste af medarbejderne vurderede, at de havde ringe eller ingen erfaring med svineproduktion før ankomst til Danmark (Fig. 2). Lidt mere end halvdelen svarede, at de var blevet oplært af tidligere eller nuværende udenlandske kolleger (Fig. 3), og flertallet (77 %) vurderede umiddelbart kvaliteten af oplæringen fra medium til rimelig høj. De fleste af medarbejderne (88 %) fortalte, at de havde en landbrugsuddannelse eller stadig var under uddannelse og havde orlov fra studiet.\nFigur 2. Beskriv på en skala fra 0 til 10 niveauet af din samlede erfaring med svineproduktion, før du kom til Danmark? (0 = ingen erfaring).\nFigur 3. Hvem oplærte dig på din første arbejdsplads?\nEn høj andel (89 %) af respondenterne havde været på et eller flere kurser (hygiejnekursus: 82 %, medicinhåndteringskursus: 78 %, lokalbedøvelse for kastration: 68 %), mens 11 % ikke havde været på nogen af de tre kurser (Fig. 4). De fleste af respondenterne havde taget hygiejnekurset på engelsk, og kun 13 % af dem oplyste, at de havde forstået kurset fuldt ud. Flertallet af de adspurgte mente, at det ville have været nemmere for dem, hvis kurset var foregået på deres modersmål, og/eller hvis de havde gennemgået kurset med en fagperson.\nUnder samtalen udtrykte flere respondenter, at de var blevet bekymrede under gennemgangen af det elektroniske hygiejnekursus med fokus på husdyr-MRSA, fordi flere ting – herunder personlige risici – var uklare for dem, og de ikke kunne få uddybende forklaringer. Mange havde brugt hjælp til oversættelse gennem »Google translate« eller havde været samlet i grupper, hvor en person, som var god til engelsk og havde forstået indholdet godt, havde fortalt dem de rigtige svar. Den generelle opfattelse eller fornemmelse var, at mange ikke havde fået ret meget ud af kurset, selvom de havde fået beviset på at have gennemgået det.\nDe fleste af respondenterne (87 %) udtrykte, at de gerne ville lære mere eller stadig manglede viden, mens kun 3 % svarede, at de ikke behøvede mere viden for at udføre deres arbejde. Mange ville gerne deltage regelmæssigt i erfagrupper og udtrykte ønske om at tage flere faglige kurser for at genopfriske deres viden eller at lære nyt. Flertallet af respondenterne havde aldrig hørt om SEGES og vidste ikke, at SEGES’ online-kurser findes på ukrainsk. Kun få personer (4 %) havde benyttet sig af disse kurser.\nFigur 4. Fordeling (i procent) af respondenter i forhold til de forskellige kurser, de har taget.\nI løbet af interviewene kom det frem, at de fleste nyankomne var overbevist om, at de ikke må sige deres mening på arbejdspladsen, selv hvis de ser ting, som de vurderer som uacceptable. Mange medarbejdere udtrykte, at de gerne ville deltage i sprogkurser, men at de ikke havde mulighed for det. Enkelte producenter havde organiseret danskkurser, og medarbejderne var meget glade for det. Det blev også nævnt af flere, at oplæring af en ukrainsk konsulent havde haft en positiv effekt.\nEkstern og intern smittebeskyttelse\nOver halvdelen af medarbejderne svarede, at de ikke havde fået eller kun havde fået en overfladisk introduktion til smittebeskyttelse i deres hjemland, mens 68 % var blevet introduceret til emnet i forbindelse med deres ansættelse i Danmark. En tredjedel havde fået skriftlig instruktion, primært på engelsk. De fleste udtrykte dog, at de ikke havde forstået, hvad instruktionen handlede om. Næsten halvdelen svarede, at de ikke var blevet informeret om den eksisterende smittebeskyttelsesplan i den besætning, de skulle arbejde i, i forbindelse med ansættelsen.\nOmkring 34 % af respondenterne var ikke opmærksom på danske smittebeskyttelsesregler, fx at man ved ankomst fra udlandet skal tage bad og skifte tøj, inden man går ind i besætningen. Nogle af respondenterne var ikke klar over, at der var karantæne efter rejser til hjemlandet, og en fjerdedel udtrykte, at de kunne blive forhindret i at overholde de gældende karantæneregler (24-48 timer efter ankomst til Danmark), hvis producenten bad om akut hjælp. I alt havde 63 % af medarbejdere kontakt med levende dyr, når de var på besøg i deres hjemland, og det drejede sig primært om kontakt med grise (46 %). Nogle steder blev medarbejdere sat til at rydde op i besætningsområdet, vaske vinduer eller feje i stalden i karantæneperioden.\nI alt sagde 46 % af deltagerne, at arbejdsgiveren ikke havde talt med dem om regler for mad medbragt fra udlandet. Derudover oplyste 14 % af respondenterne, at de køber bacon, pølser, stuvning eller andre kødprodukter fra andre EU-lande som Tyskland, Polen, Litauen og Letland. Enkelte steder spises disse kødprodukter til frokost på arbejdet.\nMere end halvdelen af respondenterne svarede, at de ikke vidste, hvad SPF-sundhedsstatus betyder. De kendte heller ikke SPF-status for den besætning, som de arbejder i. I alt 80 % af respondenterne fortalte, at de ved behov altid har mulighed for at stille spørgsmål til producenten og 62 % til dyrlægen.\nEn fjerdedel af medarbejdere sagde, at de ikke desinficerer værktøj eller udstyr, såsom mobiltelefon, hvis den skal med ind i stalden. I alt 14 % angav, at de ikke vidste, at arbejdstøj skal vaskes ved 60 °C. I alt 68 % af respondenterne oplyste, at de ikke bader på arbejdspladsen. Dette skyldes enten mangel på funktionelle badefaciliteter, at der kun er koldt vand i hanerne, eller fordi de er tidspressede. Omkring 46 % af respondenterne sagde, at de bor tæt på og derfor bader hjemme. Omkring 30 % tørrer hænder med stof, og 22 % desinficerer ikke deres hænder eller kun gør det sommetider, når de forlader forrummet. Flere steder var der ikke blevet oplyst om betydningen af håndhygiejne, og der var ingen plancher herom ved håndvasken. Flere oplyste, at de ikke spritter hænder, når de går ud fra besætningen, selv om dette anbefales af Fødevarestyrelsen.\nNæsten alle respondenter oplyste, at de selv gav medicin til dyr, og omkring 60 % fik lov til at gøre det allerede fra begyndelsen af ansættelsen (Fig. 5). De fleste blev oplært til at give medicin på deres arbejdsplads af deres kolleger eller chefer, mens en fjerdedel lærte det i forbindelse med et medicinhåndteringskursus. I alt 87 % svarede, at de er bekendt med dyrlægens anvisninger. Der var 24 %, der ikke skifter kanyle eller kun skifter sjældent, 45 % der ikke vidste, hvad de skal gøre, hvis en kanyle knækker under injektion, og 3 % der ville lave et snit for at fjerne resten af nålen.\nFigur 5. Hvor lang tid gik der fra din ansættelse, til du fik lov til at behandle syge dyr med medicin på din nuværende arbejdsplads?\nEn fjerdedel (24 %) af respondenterne oplyste, at de injicerer medicin fra køleskabet med det samme (på trods af, at det kan medføre udvikling af en byld og forlænge tiden, til medicinen er henfaldet). To tredjedele (67 %) oplyste, at de ikke ved, hvad der kan føre til udvikling af antibiotikaresistens, og 33 % mente, at det sker på grund af forkert brug antibiotika eller overdoseringer. Omkring 89 % sagde, at de har handsker på, når de arbejder med medicin. De fleste svarede, at de registrerer behandlede dyr i en papirjournal, en fjerdedel gør det også elektronisk, mens et fåtal slet ikke registrerer medicinbehandlinger.\nDe fleste respondenter svarede, at de udfører operative indgreb såsom kastrationer og halekuperinger, mens en fjerdedel også sliber tænder og enkelte laver operationer for brok. En tredjedel sagde, at de ikke gør det rutinemæssigt. Lidt mere end halvdelen af dem, som kastrerer, oplyste, at de havde lært det af deres kollegaer på deres arbejdsplads. Omkring 46 % fortalte, at de havde lært at kastrere på et kursus. I alt 32 % af respondenterne vurderede deres oplæring som fyldestgørende. Lidt mindre end en tredjedel ville gerne lære mere om kastration. De fleste (86 %) af de adspurgte svarede, at de kastrerer grise, som er indtil 7 dage gamle, mens resten også kastrerer grise, som er ældre. Nogle sagde, at de kastrerer grise med diarré sammen med raske dyr. I alt svarede 90 % af de adspurgte, at testiklerne ikke må rives ud, og lidt mere end halvdelen desinficerer skalpellen mellem hver gris. Omkring 46 % svarede, at de skifter skalpelblad mellem hvert kuld, mens resten gør det mere sjældent eller slet ikke. Lidt mindre end halvdelen anførte, at de undersøger, om kastrationen blev udført korrekt.\nOmkring 63 % af respondenterne svarede, at de var blevet oplært i at lave halekupering på en gris af en kollega, og at oplæringen foregik på ukrainsk eller russisk. Mange vurderede deres kompetence som høj, mens 33 % stadig ønskede at lære mere. Lidt mindre end halvdelen af respondenterne kunne ikke forklare, hvorfor de halekuperer grise; 17 % af respondenterne svarede, at de gør det for at forebygge halebid, mens 35 % svarede, at de gør det, fordi de har fået besked på at gøre det. Mere end halvdelen af medarbejderne (52 %) sagde, at de kuperer mere end halvdelen af halen hos pattegrisene, mens 68 % kuperer haler på pattegrise, der er ældre end 4 dage.\nLidt mere end halvdelen af respondenter svarede, at de var blevet oplært i at slibe tænder på en gris af deres kolleger, mens resten var blevet oplært på engelsk af producenten, driftslederen eller dyrlægen. Omkring 44 % af respondenterne vurderede kvaliteten af oplæringen som fyldestgørende, mens 38 % gerne ville lære mere. I alt 69 % sagde, at de sliber tænder, fordi der er behov for det. Flertallet (81 %) sagde, at tænderne ikke må klippes, og 63 % anførte, at de sliber tænder på pattegrise, som er højst 2 døgn gamle, mens resten også gør det på ældre grise. Under interviewet kom det desuden frem, at medarbejdere nogle steder skyder grise uden at afbløde dem.\nMuligheder for forbedret oplæring\nMålrettet oplæring af medarbejdere efter erfaringsniveau - både som introduktion ved ansættelse og senere i form af opdateringskurser.\nOpfordring til de ansatte om brug af SEGES’ online-kurser i karantæneperioden.\nTid til kvalificeret oplæring på arbejdspladsen, hvilket vil sige i passende tempo, på et sprog, der forstås, og under hensyntagen til den enkelte medarbejders forudsætninger.\nVideo, brochurer, plancher og huskesedler på originalsprog til brug i besætningen.\nQuiz på originalsprog for medarbejdere, som kan motivere til at lære nyt i forbindelse med efteruddannelse.\nInstruktion af besætningsejere og driftsleder med hensyn til, hvordan man oplærer udenlandske medarbejdere bedre.\nObligatoriske kurser forbedres: Udformes på originalsprog og afholdes som et fysisk kursus med mulighed for at besvare alle opståede spørgsmål fra medarbejdere med det samme.\nUkrainske og russiske dyrlæger i Danmark kan benyttes til undervisning af ukrainsk- og russisktalende medarbejdere både i besætningen og i forbindelse med eksterne kurser.\nStudier, som evaluerer effekten af bedre oplæring.\nNærværende undersøgelse er baseret på telefoninterviews af 74 ukrainsk- eller russisktalende kvinder og mænd, som alle arbejdede i danske svinebesætninger forskellige steder i Danmark på tidspunktet for interviewet. Da det ikke var muligt at udvælge respondenterne tilfældigt og repræsentativt, skal resultaterne fortolkes med visse forbehold. Men selvom studiet formentlig ikke er fuldt ud repræsentativt, er der dog grund til at uddrage, at det peger på nogle væsentlige huller i oplæring og praksis i besætningerne, der med fordel kan gøres en indsats for at forbedre.\nTelefonsamtale blev valgt som interviewmetode, fordi det gav mulighed for at føre samtale med de interviewede og uddybe spørgsmål og svarmuligheder for at modvirke misforståelser eller forvirring. Interviewet foregik på medarbejdernes eget sprog, og deltagerne kunne tale frit angående indholdet i spørgeskemaet. Derved dukkede der også flere informationer op, som der ikke blev stillet specifikke spørgsmål til. Spørgsmålene blev undervejs i interviewet tilpasset målgruppen og besætningsforhold for at skabe optimal forståelse. Denne tilgang var god til at tilvejebringe ny information. Men tilgangen vanskeliggjorde bearbejdelsen af de besvarelser, hvor medarbejderne selv måtte nævne forskellige informationer.\nUndersøgelsen viser, at en del af de ukrainsk- og russisktalende medarbejdere var utilstrækkeligt fagligt klædt på til at kunne arbejde tilfredsstillende med levende dyr på tidspunktet for ansættelsen. Dette skyldes en kombination af varierende uddannelsesmæssige forudsætninger og manglende relevante sprogkundskaber. Selvom hovedparten af medarbejderne kom til Danmark med landbrugsmæssige kvalifikationer eller en uddannelse relateret til landbrug, svarede medarbejderens kvalifikationer sjældent til de danske krav. De ansatte begyndte derfor deres arbejde på et basalt niveau, hvilket stiller store krav til oplæring.\nHovedparten af medarbejderne oplyste i løbet af interviewene, at oplæring i regler for smittebeskyttelse, medicinhåndtering og operative indgreb ikke havde været tilstrækkelig, selvom mange af dem i første omgang scorede kvaliteten af deres oplæring som værende høj. De mangler teoretisk viden og grundlæggende forståelse. Fx havde hovedparten af de medarbejdere, som havde gennemført det obligatoriske hygiejnekursus, ikke forstået kursusindholdet godt nok, blandt andet på grund af sprogbarrierer.\nAndre havde ikke deltaget i de obligatoriske kurser, der findes, og for nogen var der gået lang tid efter arbejdsopstart i Danmark, inden de kom på kurset. Det betyder, at de ikke har haft den relevante faglige viden i hele deres ansættelsesperiode, hvilket kan have gået ud over dyrene. Den praktiserende dyrlæge kan gennem sine jævnlige besøg i svinebesætningerne med fordel bidrage til, at alle medarbejdere deltager i de obligatoriske kurser så hurtigt som muligt efter deres ansættelse.\nDyr skal passes af et tilstrækkeligt antal af personer, som har relevante, faglige færdigheder, viden og kvalifikationer, så dyrene kan passes forsvarligt (BEK. Nr. 707 af 18. juli 2000).\nSvineproducenter, der beskæftiger eller ansætter personer til pasning af svin, skal sikre sig, at disse personer har modtaget instruktion og vejledning om lovgivningen om beskyttelse af svin (BEK nr.17 af 07/01/2016).\nMedicin skal anvendes med omhu. Dyreejere og deres medhjælpere, som skal anvende veterinærmedicin til produktionsdyr, skal have gennemført et godkendt kursus i håndtering af veterinære lægemidler (BEK. Nr.1646 af 18/12/2018).\nFra 1. januar 2018 må landmænd lokalbedøve pattegrise forud kastration, efter de har gennemgået et kursus (Bekendtgørelse 1324 af 29. november 2017 §7, stk 2).\nSEGES siger: Fra 1. januar 2019 skal alle pattegrise lokalbedøves før kastration.\nMedarbejdernes håndtering af medicin og operative indgreb opfyldte ikke altid de gældende regler, og de fleste af de adspurgte havde en uklar opfattelse af danske dyrevelfærdstandarder. Oplæring var ofte mangelfuld, og samtidig manglende der teoretisk og praktisk viden om regler og lovgivning. Der var også begrænset viden om den danske arbejdskultur, som gjorde det svært at kommunikere mellem medarbejdere og arbejdsgivere.\nEndelig var der fra medarbejderne høj efterspørgsel på opfølgende kurser, da det opleves som vanskeligt at lære det hele på kort tid samtidig med, at man skal vænne sig til at bo i et nyt land og arbejde på en ny arbejdsplads. De udenlandske medarbejdere vil altså gerne gøre det bedre, men de mangler viden, tilskyndelse og mulighed for at lære. Kun få af de interviewede medarbejdere kendte til SEGES’ online-kurser og endnu færre havde gennemgået dem.\nOverordnet set viser resultaterne, at en del af respondenter ved for lidt om bl.a. smittebeskyttelse og risikoen for indslæbning af afrikansk svinepest. Men undersøgelsen viser også, at de udenlandske ansatte gerne vil lære mere. Dermed er der mulighed for at øge dyresundhed, dyrevelfærd og produktivitet i danske svinebesætninger, samtidig med at ressourcerne anvendes mere optimalt ved at sørge for mere og bedre oplæring af de udenlandske medarbejdere. Dette kan opnås gennem øget fokus fra producenten og dyrlægens side på målrettet instruktion. Dette skal foregå på et tidligt tidspunkt efter ansættelse samt løbende gennem tilbud om opfølgende efteruddannelse og praktisk træning. Samtidig skal man have opmærksomhed på eventuelle sprogbarrierer. Desuden kan medarbejderne med fordel oplyses om mulighederne for at tage relevante online-kurser.\nDyrlægegruppen Danvet og deres tidligere konsulent Olesya Shevchuk takkes for hjælp til at formidle kontakt til ukrainsk- og russisktalende medarbejdere og besætningsejere i danske svinebesætninger. Ligeledes takkes alle de udenlandske medarbejdere, som har deltaget i undersøgelsen. Sidst takkes chefkonsulent Hans-Henrik Jørgensen fra Travel-to-Farm for input til undersøgelsen.\nLæs DDDs kommentar til artiklen: Skuffende resultater, men desværre ikke overraskende\nBoklund A., Chriel. M, Bøtner., Mortensen S., H. B. H. (2018). Afrikansk svinepest er en alvorlig trussel for hele svinebranchen. Dansk Veterinærtidsskrift, (12), 26-30\nBek. Nr.1368 af 01/12/2017: Bekendtgørelse om obligatorisk hygiejnekursus for visse personer, der håndterer levende svin, (Online). Retsinformation.dk. Tilgængelige:02/12/2017 https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=195127\nBEK. Nr. 707 af 18. juli 2000: Bekendtgørelse om mindstekrav til beskyttelse af landbrugsdyr, (Online). Retsinformation.dk. Tilgængelige:28/07/2000 https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=880\nBEK nr.17 af 07/01/2016: Bekendtgørelse om beskyttelse af svin, (Online). Retsinformation.dk. Tilgængelige:12/01/2016 https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176842\nBEK nr. 1646 af 18/12/2018: Bekendtgørelse om dyreejeres anvendelse af lægemidler til dyr samt offentlig kontrol og fødevarevirksomheders egenkontrol med restkoncentrationer. (Online). Retsinformaion.dk. Tilgængelige: 21/12/18 https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=205951\nBek.nr 1402 af 27/11/2018: Bekendtgørelse om halekupering og kastration af dyr, (Online). Retsinformation.dk.Tilgængelige:04-12-2018 https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=205177\nSydorova, T. (2019): Undersøgelse af ukrainsk- og russisktalende medarbejderes kendskab til smittebeskyttelse, hygiejne, medicinhåndtering og operative indgreb i svinebesætninger. Veterinært Speciale, Københavns Universitet (kan fremsendes ved henvendelse til forfatterne).\nGrise Produktion Medarbejder


Debat: Satser vi nok på både eliten og bredden i dansk forskning? - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nDebat: Satser vi nok på både eliten og bredden i dansk forskning?\nGrønbechs Hotel: Restaurant Vilhelm, Allinge\nTid: 13:00 - 14:00, 13/6-2019\nMaja Horst (50) Formand for ATV, professor, institutleder, Institut for Medier, Erkendelse og Formidling, Københavns Uni.\nSteffen Lüders (56) Kommunikationschef, Novo Nordisk Fonden og Novo Holdings A/S\nHenrik Øregaard Dam (51) Rektor, Syddansk Universitet, formand, Det Kriminalpræventive Råd\nNye undersøgelser viser, at hovedparten af forskningsmidler samler sig hos en relativt lille gruppe af eliteforskere og eliteforskningsmiljøer. Det gælder både de eksterne midler, som en række fonde og andre aktører bevilger til forskere, og de interne midler på universiteterne.\nDer kan være god musik i at give knappe midler til nogle af landets dygtigste forskningsmiljøer. Men hvis pengene bliver alt for koncentrerede hos en lille forskerelite, er der risiko for, at vi ikke skaber rimelige vilkår for ”bredden”, altså det vækstlag, som nye forskertalenter og idéer skal spire frem af. Ikke mindst fordi det er i dette vækstlag, at vi typisk finder kimen til fremtidens nye videnskabelige gennembrud.\nMen hvordan står det egentligt til - er der et problem? I så fald, hvad skal vi gøre ved det - og hvem har bolden?\nSteffen P. Lüders, Kommunikationschef, Novo Nordisk Fonden\nJens Oddershede, Formand, Danmarks Forsknings- og Innovationspolitiske Råd\nDanmarks Forskningspolitiske Råd, Danmarks Frie Forskningsfond, DEA, Det Unge Akademi, Videnskabernes Selskab\nGrønbechs Hotel: Restaurant Vilhelm