Høringssvar om finansiel virksomhed og betalingstjenester mv. | Forbrugerrådet Tænk\nFå testresultater, anbefalinger og hjælp til køb Bliv medlem nu Høringssvar / Høringssvar om finansiel virksomhed og betalingstjenester mv.\nHøringssvar om finansiel virksomhed og betalingstjenester mv.\n15. august 2011 Til Finanstilsynet\nForslag til lov om ændring af lov om finansiel virksomhed, lov om betalingstjenester og elektroniske penge, lov om værdipapirhandel m.v., lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme og forskellige andre love.\nForbrugerrådet har modtaget ovenstående lovforslag i høring. Lovforslagets § 2 giver anledning til følgende bemærkninger:\nOverordnet set finder Forbrugerrådet, at det er et fremskridt, at brugerbetaling tillades for de dyre kreditkortbetalinger. Dette er et nødvendigt skridt for at fremme brugen af billige betalingskort i en situation, hvor butikkernes - og dermed forbrugernes - samlede regning for at bruge betalingskortsystemet, vokser år for år.\nForbrugerrådet finder det imidlertid stærkt betænkeligt, at lovforslaget (med den tilhørende bekendtgørelse om gebyrer ved brug af internationale betalingsinstrumenter) ophæver de hidtil gældende grænser for, hvor høje gebyrer bankerne må opkræve fra butikkerne når de tager imod internationale debet- og kreditkort. Fremover vil gebyrernes størrelse alene blive reguleret af betalingstjenestelovens § 79, som fastsætter, at gebyrerne ikke må være højere, end hvad der ville være tilfældet under virksom konkurrence. Denne form for regulering har dog vist sig ineffektiv. Således er der ingen regulering sket af de gældende gebyrlofter siden 2003 på trods af voldsom vækst i brugen af internationale debet- og kreditkort, og deraf følgende stordriftsfordele. Til sammenligning faldt prisen pr. betaling i dankortsystemet med omkring 30 procent mellem 2002 og 2008, på trods af langt lavere vækst i disse betalinger.\nForbrugerrådet skal derfor opfordre til at gebyrlofter fastholdes, så længe der ikke er virksom konkurrence på betalingskortområdet, og at disse kombineres med yderligere tiltag der kan beskytte forbrugere og butikker mod urimelige priser og avancer.\nLæs alt om: Privatøkonomi Kontakt os


Lægger 3,5 mio. ruller toiletpapir på lager - FINANS\nDet britiske erhvervsliv gør sig klar til et hårdt brexit. Wepa har lagt 600 ton køkkenruller og toiletpapir på lager.\n21.03.2019 kl. 20:48\nEn af Storbritanniens største leverandører af køkkenruller og toiletpapir har lagt mere end 3,5 mio. ruller på lager som forberedelse på et hårdt Brexit.\nDet tyske firma Wepa har ifølge The Guardian fortalt, at man i løbet af de seneste tre-fire måneder har opbevaret 600 ton køkkenruller og toiletpapir ekstra i tilfælde af, at Storbritannien vælter ud af EU uden en aftale den 29. marts.\n»Industrien er temmelig afhængig af at importere. Vi har forberedt os på brexit siden august sidste år for at sikre os, at vi kan bevare vores serviceniveau. Det, vi har koncentreret os om, er et hårdt brexit. Det er det værste scenarie for os og vil nok betyde, at vi vil se store forsinkelser ved grænsen,« siger Mike Docker, Wepas chef for Storbritannien, til The Guardian.\nFirmaet har også besluttet at chartre skibe for at sejle toiletpapir og køkkenruller direkte fra en leverandør i italienske Napoli til britiske Swansea i stedet for at sætte sin lid til lastbiler, der transporterer produkterne via den fransk-engelske forbindelse mellem Calais og Dover.\nStorbritanniens premierminister Theresa May forhandlede en skilsmisseaftale med EU på plads ved et topmøde 25. november sidste år.\nMen briterne mangler fortsat at godkende den, og det er uklart, om det kommer til at ske.\nFor kort tid siden bad Theresa May om en teknisk udskydelse af brexit fra 29. marts til 30 juni, og selvom den franske præsident Macron så sent som torsdag har sagt, at det godt kan komme på tale, så kræver han, at briterne først accepterer den aftale, der er blevet forhandlet på plads.\n23.07.19 Stort portræt af briternes nye førstemand: Han er fyldt med selvtillid og vil gerne være som Winston Churchill\n23.07.19 Arbejdshesten blev befriet og blev glad: Theresa May fik smilet frem til sidst. Men hun løste ikke opgaven\n22.07.19 Ministre flygter fra Boris Johnsons brexitkurs


Stoppet vask - Ren Kloak\nRensning af stoppet vask, fra 850,-\nStoppet vask – din ekspert i kloakservice\nDøjer du med en stoppet vask i dit køkken? Har du brug for professionel hjælp?\nHvis du gerne vil have en dygtig fagmand til at afhjælpe dit problem med en stoppet vask, er du kommet det helt rigtige sted hen. Hos RenKloak hjælper vi private kunder på Sjælland med kloakservice. Lige meget om det er et stoppet toilet, mistanke om problemer med kloakken eller en stoppet vask, der får dig til at søge hjælp hos en ekspert, sidder vi klar til at hjælpe dig.\nStopper vasken til, kan det give store gener i det daglige. Vores opgave er ikke bare at afhjælpe dit problem, så du igen kan bruge din vask. Vores opgave er at løse opgaven grundigt, så du undgår, at det samme problem opstår efter kort tid igen. Når du har et akut problem, gør vi vores bedste for, at du kan få en tid hurtigst muligt. Vi vil nemlig gerne have, at du oplever så få gener som muligt, når der er problemer med kloakken eller en stoppet vask i din husstand.\nHos RenKloak møder du udelukkende medarbejdere, der er specialiserede i kloakservice for private. Fagligheden er i top, og alle vores specialister er venlig, høflige og forstående for din udfordring. Vi udfører vores arbejde med respekt for dig og dine omgivelser, og vi stræber altid efter at give dig og dine omgivelser så få gener som muligt, når vi rykker ud for at afhjælpe dine problemer med afløbet, toilettet eller kloakken.\nVi har åbent for tidsbestilling døgnet rundt. Det betyder, at du kan ringe til os, når det passer dig. Ring til os for at bestille en tid på 71 11 11 11. Vil du hellere sende os en mail, har du også mulighed for det. Skriv til os på kontakt@renkloak.dk. Så gør vi vores bedste for at sende dig et svar inden for 24 timer.\nPrisen for en rensning af en stoppet vask starter ved 850,- Se mere under priser


Understøtter funktionen af øvre åndedrætsorganer1\nReducerer tørhed og kradsen i svælget2\nMildner irritation i strubehovedet, svælget og stemmebåndet3,4\nHjælper med en dyb og afslappende søvn2\nHvem er Snoran Plus beregnet til?\nSnoran Plus er et kosttilskud udviklet til personer, som søger hjælp i kampen mod snorken. Snorken er et problem, som effektivt reducerer regenereringen under søvnen. Personer, som kæmper med denne lidelse, har hyppigere problemer med at falde i søvn, og som følge heraf med koncentrationen i løbet af dagen, og lider af hovedpine samt smerter i strubehovedet og svælget.\nHvad er indeholdt i Snoran Plus?\nUdtræk af Pebermynteblade\nEn ingrediens som i århundreder har været anvendt i traditionel europæisk medicin. Den er værdsat for sine egenskaber som bekæmper laryngeale anfald og irritation i halsen. Den har også beroligende egenskaber og hjælper dig med hurtigere at falde i søvn.\nCitronmelisse er en ekstremt hjælpsom ingrediens i behandlingen af søvnløshed og søvnproblemer. Den medvirker til forøget afslapning, reducerer stress og gør det lettere at falde i en sund og regenererende søvn.\nUdtræk af Eukalyptusblade\nEukalyptus er ekstremt rig på naturligt forekommende æteriske olier. Den medvirker til en reduktion af irritation i hals og strube og vedligeholder et sundt vejrtrækningssystem.\nEt komponent, hvis egenskaber hjælper med at neutralisere vejrtrækningslidelser. Understøtter immunsystemets korrekte funktion og lindrer irritation af slimhinderne.\nBidrager til reduktion af træthed og påvirker reguleringen af en korrekt energimetabolisme. Ydermere hjælper vitaminet med at opretholde normale psykologiske funktioner og understøtter immunsystemets virke.\nRodudtræk fra Lægestokrose\nLægestokrose er værdsat for sin evne til at mildne infektioner i de øvre luftveje. På grund af sin evne til at dække svælgets slimhinder, anvendes det i tilfælde af svælgbetændelse, problemer med stemmebåndet og tør hoste.\nAEt komponent som på kompleks vis understøtter sundheden i de øvre luftveje. Bidrager til at mildne smerter og halsinfektioner samt lidelser i svælget og luftvejene. Det tilskrives egenskaber som understøtter udskilningen af slim i de øvre luftveje.\nHvordan anvendes Snoran Plus anvendes? +\nHvem kan bruge Snoran Plus? +\nSnoran Plus er et kosttilskud udviklet til brug for mænd og kvinder. Produktet er ikke beregnet for børn, gravide og ammende kvinder.\nHvornår kan jeg forvente at se resultaterne af brugen af Snoran Plus? +\nSnoran Plus gør det muligt at se de første resultater efter blot nogle få ugers brug. Den opnåede effekt afhænger af individuelle prædispositioner.\nHvor langt rækker en pakke med Snoran Plus? +\nHver pakke Snoran Plus indeholder 60 kapsler, hvilket er tilstrækkeligt til en måneds brug.\nUdtræk af Pebermynteblade 250,00 mg\nUdtræk fra citronmelisseblade 200,00 mg\nUdtræk af Eukalyptusbladet 150,00 mg\nGoldenseal Rodudtræk 150,00 mg\nRodudtræk fra Lægestokrose 100,00 mg\nTimianpulver 70,00 mg\n1 Som følge af indholdet af timian\n2 Som følge af indholdet af citronmelisse\n3 Som følge af indholdet af eukalyptus\n4 Som følge af indholdet af lægestokrose


raa cph – truly customized kitchens\nKøkkenet er hjemmets bankende hjerte, der hvor det hele sker, hvor livet leves. Hvor man laver en hurtig kop kaffe til naboen, hvor børnene laver lektier, hvor søndagsmiddagen laves – og indtages. Det ældste køkken var nok bare et bålsted og en køkkenmødding.\nSiden har køkkenet udviklet sig fra at være en hengemt arbejdsplads og praktisk funktion i hjemmet til at være det naturlige samlingssted i de fleste hjem. Køkkenet har lagt navn til en socialrealistisk genre, og særlige former for køkkenet er blevet synonymer for tendenser i samfundet. Samtalekøkkenet, udekøkkenet, køkkenet alle har ret til…\nMed dish skriver vi et nyt kapitel i køkkenets historie; du kan nu nemlig designe dit eget snedkerkøkken online. Og det er easy as pie… Du skal faktisk bare bevæbne dig med en tommestok og en computer, og tælle til tre…\nDen perfekte bordplade\nVores faglærte snedkere bygger dit nye køkken på værkstedet i Storkøbenhavn.\nLæs mere om det håndværk, vi værner nidkært om\nVi bygger for eftertiden og suger solens stråler lige ned i vores snedkermaskiner.\nLæs mere om de miljøhensyn, vi tager hver dag, her\nraa cph er et smukt møde mellem dansk snedkertradition og helt ny teknologi. Teknologien giver dig mulighed for at designe inventar til din bolig, der er 100 % tilpasset dine ønsker. For eksempel et køkken, der kun kommer til at stå i dit hjem. Hvor hver kubikcentimeter i dit køkkenrum er udnyttet, og hvor din personlige smag sætter tonen i stort og småt.\nProcessen er sjov og legende – og kræver blot en tommestok og en internetforbindelse. Dit køkkenrum skal måles op, det skal indrettes og designes. De to sidste steps foregår i vores online konfigurator.\nNår dit køkken er færdigdesignet i konfiguratoren, smøger vores snedkere ærmerne op, og går i gang. Dit køkken laves efter de bedste danske håndværkstraditioner på vores værksted i Storkøbenhavn. Her er den faglige stolthed skyhøj, og vi arbejder kun med de bedste materialer.


Færøsagen - røveri ved højlys dag | Socialistisk Revy 1\nNr. 1 – Februar 1998 – side 6\nDen Danske Banks grådighed og færøske kapitalisters overforbrug bliver betalt af de færøske arbejdere. Jakob Nerup skriver om, hvordan dansk imperialisme er den egentlige baggrund for den færøske bankskandale\nKun ganske få måneder efter, at den socialdemokratisk ledede regering trådte til i januar 1993 med en erklæring om en højere moralsk standard, stod den begravet i en beskidt sag, som nu er blevet afdækket i den såkaldte Færøbank-rapport. Regeringen har aktivt medvirket til en lyssky aktieoverdragelse, som i virkeligheden har overført milliarder af kroner fra den almindelige færings lommer og ned i Den Danske Banks bugnende kasser.\nAffæren er så alvorlig, at de skyldige – ministre, embedsmænd og topcheferne i Den Danske Bank – har haft travlt med at beskylde hinanden for at stå bag røverforretningen. Et af argumenterne, som bliver forsøgt som undskyldning, er at kaste skylden tilbage på færingerne selv ved at spille på myterne om færingernes overforbrug i 1980erne.\nI den virkelige verden handler Færø-sagen om griske kapitalister i Danmark og på Færøerne, som begyndte at skændes, da de ikke længere uhæmmet kunne score kassen. En kasse som blev og bliver betalt af skattepenge fra danske og færøske arbejdere.\nPåstande om, at færingene har levet et liv i luksus med dyre biler, overforbrug og en tunnel for hver husstand, er meget misvisende. Færøernes gæld til den danske stat på 6 mia. kr. skyldes ikke, at den almindelige færing har haft fingrene i hverken de færøske bankers kasse eller den danske stats.\nDet færøske velfærdssamfund er skabt gennem hårdt arbejde i mange år af den færøske arbejderklasse – det store flertal på Færøerne. En arbejderklasse, som ikke har taget store lån i bankerne eller spekuleret i statsstøtte, men har tjent til huset og bilen gennem salget af sin arbejdskraft. Derfor er harmen også stor i den færøske arbejderklasse, når det færøske landsstyre laver store nedskæringer på velfærden, samtidig med at de sænker skatten fra 54 til 38 pct. for ejerne af de store fiskekuttere. De samme fiskere, som spekulerede, lånte og fik milliarder i færøsk statsstøtte i 80'erne.\nDerfor var der 24 timers generalstrejke med 75 pct. deltagelse og en større demonstration d. 9. januar i år. Filétfabrikker, børnehaver, aviser, radio, tv, posthuse, offentlig trafik og mange flere strejkede. Som formanden for Færøernes Arbejder Forbund udtrykker det "Det er uforsvarligt, at politikerne diskuterer tunnelprojekter og sænker skatten i dele af samfundet, mens der stadig er alvorlige følger af krisen." Hun henviser til, at ventetiden på sygehusene er blevet længere, og der er skåret kraftigt i hjemmehjælpen. Her er dagsorden altså et forsvar for velfærdsstaten og samtidig et opgør med de egentlig ansvarlige for krisen og den enorme gæld. Det er nemlig de færøske og danske kapitalister, som tilsammen malkede den danske og færøske arbejderklasse for 9 milliarder kroner af de skattepenge, som var indbetalt af deres hårdttjente løn.\nHvordan disse mange milliarder kunne fosse ned i kapitalisternes lommer, er en historie om, hvordan politikere, bankfolk og erhvervsfolk i mange år holdt offentligheden uvidende om deres tyverier, samtidig med at de indbyrdes dækkede over hinanden.\nDen færøske økonomi er 100 pct. afhængig af fiskeriet. Det er ikke et tilfælde eller en geografisk naturnødvendighed. Det er resultatet af dansk imperialisme gennem hundreder af år. Fiskeriet har altid spillet en stor rolle for opretholdelsen af livet på Færøerne, men det er dansk imperialisme, som har fastholdt færingene i denne ensidige produktionsform. Hermed er færingene blevet afhængige af en dansk handelsflåde og danske varer, som importeres til øerne. De nyeste tal fra Danmarks statistik viser, at danske kapitalister har et kæmpeoverskud på handlen med Færøerne. I perioden fra januar til september 1996 solgte danske firmaer varer til Færøerne for godt 891 millioner kroner. I samme periode importerede Danmark for 610 millioner kroner. Dette ulige forhold forværredes i 1997, hvor forholdet var 910 millioner kroner overfor 531 millioner kroner. Kapitalisterne i Danmark, som sælger varer og ejer transportmidlerne til Færøerne, tjener altså stort på den danske stats imperialistiske overherredømme over Færøerne.\nDe færøske kapitalister fik for alvor styrket deres position under sidste verdenskrig. Færøerne blev besat af Storbritannien, som havde et stort behov for fødevareforsyninger bl.a. til militæret. Færingene kunne under engelsk beskyttelse fiske og sælge klipfisk til Storbritannien, så fiskeriet ikke bare voksede, men også blev kapitaliseret. Det vil sige, at skibene ændredes fra mindre skibe til større skibe, der blev ejet af færre og færre. Det samme skete på land, hvor forarbejdningen af fisken gennemgik en koncentrations af industrien på færre hænder. Det skabte grundlaget for Færøernes industrialisering på samme tid som i Danmark. Men det skabte også en klasse af kapitalister, der havde egne nationale interesser i at pleje deres forretning mod danske kapitalister.\nDet færøske fiskeri på verdenshavene voksede voldsomt op gennem 1980erne, men ramte naturens loft, da de var ved at fiske havene tomme. Og så faldt det økonomiske korthus sammen.\nGennem et indviklet net af fonde støttede den færøske stat fiskeriet, så det var uafhængigt af svingende markedspriser. Fiskerne, det vil sige ejerne af trawlerne, var garanteret en mindstepris, mens fiskefabrikkerne fik støtte til opkøb, og salgsleddet var garanteret en fast provision af salget. Den massive støtte til kapitalen nåede sit højeste i 1989, hvor de modtog en halv milliard kroner, svarende til 10 pct. af det færøske bruttonationalprodukt. Samtidig fremmede fordelagtige støtteordninger investeringer i nye fiskefartøjer. Rederen skulle selv stille med 10 pct. af byggesummen, mens resten var garanteret af det færøske Landsstyre og den Danske skibskreditfond. I slutningen af 1980erne, var der ikke den driftige færøske forretningsmand, som ikke brugte disse totalt risikofrie investeringsmuligheder i store flydende fiskefabrikker til op mod 100 millioner kroner stykket.\nKapitalismens absurde logik skabte ikke blot en alt for stor fiskerflåde, men tømte også havene og fjernede hermed sit eget grundlag. I samme periode skød der en masse nye fiskefabrikker op på land omkring de enkelte bygder. Hertil krævedes en bedre infrastruktur, og der blev investeret og planlagt storstilet fra politikerne. Penge som både kom fra de færøske arbejderes lommer og fra lån i Danmark.\nFinansieringen af gaverne til de færøske kapitalister kom også fra Danmark gennem Den Danske Bank. De ejede aktiemajoriteten Føroya Banki, som de brugte til statsgaranterede lån til de færøske kapitalister. Hermed var der en risikofri fortjeneste for Den Danske Bank i mange år. Da boblen brast, og de to store færøske banker – herunder Føroya Banki – stod overfor at krakke, fordi hverken den færøske stat eller kapitalisterne kunne betale lånene, så brugte Den Danske Bank sin indflydelse langt ind i regeringskontorerne.\nDen Danske Bank fik både den daværende, borgerlige statsminister, Poul Schlüter, og senere statsminister Poul Nyrup og finansminister Mogens Lykketoft til at hjælpe sig. De løj og forhalede sagen og påtvang den færøske stat store lån til at dække underskuddet. Samtidig hjalp deres embedsmænd bl.a. i Finanstilsynet Den Danske Bank med at ombytte deres aktiemajoritet i Føroya Banki, så det pludselig var den færøske stat, der stod med bankens skæbne i hånden. Og som i så mange andre lande, tillader staten ikke de store banker at krakke.\nKommissionens rapport er derfor ikke overraskende. Det vrimler med udsagn om, at det hele er en besynderlig affære, men ingen får ansvaret. Hvorfor? To forklaringer ligger lige for. Den ene handler om, at landets største bank, Den Danske Banks, indflydelse på regeringen og embedsmænd og finanstilsyn er stor og meget større end Færøernes. F.eks. har Den Danske Bank fået noget af kommissionens materiale til gennemlæsning inden rapportens udgivelse. Den anden forklaring er, at der ikke findes enkelte ansvarlige. Det er regeringerne, statsapparaterne, bankvæsen og erhvervslivet på både Færøerne og i Danmark, som bærer ansvaret. Og det er dem, som arbejderklassen i Færøerne og i Danmark burde sætte på anklagebænken for underslæb, bedrag og løgn.\nSRY 1: Besat af danske imperialister


1 REFERAT Sundhedsudvalg Mødedato: Onsdag den Mødested: Sommersted Frivillige Brandværn, Storegade 75, 6560 Sommersted Starttidspunkt: Kl. 15:00 Sluttidspunkt: Kl. 17:40 Afbud: Søren Rishøj Jakobsen Fraværende: Bemærkninger:\n2 Sundhedsudvalg, Indholdsfortegnelse Sag nr. Side 113. Godkendelse af dagsorden Besøg hos Sommersted Frivillige Brandværn kl Sundhedsudvalgets puljer 30. september Revisionsberetning nr. 6 for Haderslev Kommune Orienteringssag. Supplerende notat om personskadeuheld i Haderslev Kommune Visitationsretningslinjer for ambulancetransport i Region Syddanmark August Ansøgning til Haderslev i bevægelse. Svøm dig glad Afrapportering og beslutning om videreførelse Sundhedsfabrikken Høringssvar til Mad- og måltidspolitik Forslag til Alkohol- og Misbrugspolitik i Haderlsev Kommune Projektansøgning: Breddeidrætskommune. Orienteringssag Gensidig orientering Eventuelt\n3 Sundhedsudvalg, Side Godkendelse af dagsorden DIASBR / 06/2273 Godkendt Besøg hos Sommersted Frivillige Brandværn kl DIASBR / 09/6371 Der er arrangeret besøg for Sundhedsudvalget hos Sommersted Frivillige Brandværn. Sundhedschef Anne Sophie Brodersen Sundhedsudvalget havde et vellykket besøg Sundhedsudvalgets puljer 30. september 2009 DIMOJH / 09/3010 Sundhedsudvalget bliver forelagt oversigten over de prioriterede puljemidler i 2009 pr. 30. september 2009 til orientering. Oversigten indeholder såvel det samlede budget for Haderslev i Bevægelse og puljen for almen sundhedsfremme og forebyggelse, som di politisk prioriterede midler samt beslutningsdatoen og det medfølgende dagsordensnummer. Formålet med oversigten er at give Sundhedsudvalget et overblik over det resterende budget i indeværende år og overslagsårene.\n4 Sundhedsudvalg, Side 126 Økonomiske forhold Fremgår af puljeoversigten. Procedure Behandles i Sundhedsudvalget d. 30. september 2009 Sundhedschef Anne Sophie Brodersen Bilag Sundhedsudvalgets puljer september (842588) Sundhedsservice indstiller, at Sundhedsudvalget tager orienteringen vedr. puljeoversigten af 30. september 2009 til efterretning Orientering taget til efterretning Revisionsberetning nr. 6 for Haderslev Kommune 2008 DIASBR / 09/23935 BDO Kommunernes Revision har fremsendt "Haderslev Kommune. Beretning nr. 6 (side ). Afsluttende revision 2008". Se bilag. Omkring den aktivitetsbestemte medfinansiering konkluderer beretningen (s. 104): "Den kommunale medfinansiering i 2008, som fremgår af regnskabet, er ikke i overensstemmelse med den endelige opgørelse fra Sundhedsstyrelsen idet ca. 3,9 mio. kr. først er bogført i 2009 og endelig afregning fra 2007 på 8,8 mio. kr. er bogført i Det skyldes at efterreguleringen for december samt øvrige efterreguleringer fra tidligere måneder kommer relativt sent fra Sundhedsstyrelsen kombineret med at Haderslev Kommune har opprioriteret en tidlig regnskabsafslutning for Kommunen har gjort opmærksom på forholdet i årsregnskabet under den overordnede beskrivelse af regnskabsresultatet". Dette er i overensstemmelse med gældende lovgivning på området.\n5 Sundhedsudvalg, Side 127 Procedure Beretningen behandles i følgende udvalg: Voksenudvalget d. 1. september 2009 Arbejdsmarkedsudvalget d. 7. september 2009 Børn- og Familieudvalget d. 8. september 2009 Erhvervs- og Kulturudvalget d. 14. september 2009 Sundhedsudvalget d. 30. september 2009 Udvalget for Teknik og Miljø d. 1. oktober 2009 Økonomiudvalget d. 7. oktober 2009 og Byrådet d. 29. oktober 2009 Sundhedschef Anne Sophie Brodersen Bilag Revisionsberetning nr. 6 - afsluttende revision K.R. Beretning nr. 6 - afsluttende revision 2008 (842443) Sundhedsservice indstiller, at Sundhedsudvalget tager Beretning nr. 6, Afsluttende revision 2008 til efterretning Taget til efterretning Orienteringssag. Supplerende notat om personskadeuheld i Haderslev Kommune 2009 DIASBR / 08/5567 Sonja Svendsen lovede ved besøg i udvalget d. 13. august 2009 at fremsende supplerende notat om personskadeuheld i Dette notat foreligger nu til udvalgets orientering (se bilag). Sundhedschef Anne Sophie Brodersen\n6 Sundhedsudvalg, Side 128 Bilag Foreløbig analyse for personskadeuheld i Haderslev Kommune i September 2009 (847516) Oversigt på kort over uheld i (847519) Sundhedsservice indstiller, at Sundhedsudvalget tager notatet til orientering. Taget til efterretning Visitationsretningslinjer for ambulancetransport i Region Syddanmark. August 2009 DIASBR / 07/5507 I Region Syddanmark har man udfærdiget nye visitationsretningslinjer for ambulancetransport (se bilag). De forelægges Sundhedsudvalget til orientering. Sundhedschef Anne Sophie Brodersen Bilag Visitationsvejledning for ambulancetransport. Godkendt i Regionen august 2009 (842547) Sundhedsservice indstiller, at Sundhedsudvalget tager orienteringen til efterretning Taget til efterretning.\n7 Sundhedsudvalg, Side Ansøgning til Haderslev i bevægelse. Svøm dig glad DIDOEV / 09/1292 Der er kommet følgende ansøgning til puljen Haderslev i bevægelse. Laila Hinrichs som er aktiv i "Gi en hånd til livet" i Hoptrup, søger kr. til at starte svømmehold for social belastede, enlige og enlige med børn. Beløbet skal bruges til tre måneders adgangskort til svømmehallen, samt til at udstyre den enkelte deltager med en sportstaske, der indeholder badetøj og håndklæder m.m. Sundhedsfokusgruppen kan ikke anbefalede ansøgningen. Sundhedsfokusgruppens holdning er, at projektet virker for dyrt til en forholdsvis lille og uklart defineret målgruppe. Sundhedsfokusgruppen anbefaler, at der rådgives til, at beløbet søges ved 18 midler i Voksenservice i samarbejde med en relevant samarbejdspartner. Økonomiske forhold Der søges om kr. fra Puljen Haderslev i bevægelse. Sundhedsmæssige forhold Der er foretaget en screening af forslagets påvirkning af sundhedstilstanden for befolkningen og enkelte grupper i befolkningen. Det er vurderet, at forslaget kræver en kort redegørelse for sundhedskonsekvenserne for befolkningen og enkelte grupper i befolkningen. Det vurderes, at økonomisk støtte til dækning af udgifter i forbindelse med oprettelse af svømmehold for en gruppe borgere vil have en positiv effekt på gruppens sundhedstilstand, i det gruppen vil få mulighed for øget fysisk aktivitet. Projektkoordinator Dorte Evald Bilag Svøm dig, glad. - ansøgning (841543)\n8 Sundhedsudvalg, Side 130 Sundhedsservice indstiller, at Sundhedsudvalget behandler ansøgningen og følger Sundhedsfokusgruppens anbefaling. Anbefalingen fulgt Afrapportering og beslutning om videreførelse Sundhedsfabrikken DIANBR / 08/34884 Sundhedsudvalget traf den 3. april 2008 beslutning om at igangsætte en proces med at etablere sundhedstiltag på Ungdomsuddannelserne i Haderslev Kommune. Sundhedsaktiviteterne er brandet under navnet Sundhedsfabrikken. Forløbet er nu afsluttet med en afrapportering. I løbet af projektåret har følgende uddannelser været involveret: Haderslev Produktionsskole, Haderslev Ungdomsskole, Haderslev Handelsskole, Haderslev Katedralskole, UUC Vojens, EUC Syd Haderslev samt Skolen Ved Kløften. Sundhedstiltag i Ungdomsuddannelserne er et strukturelt forebyggelsesinitiativ, der i løbet af det første år haft en målgruppe på ca unge Alle uddannelser har involveret sig i et fælles netværk for planlægning af fælles aktiviteter og vidensdeling. I starten koncentrerede indsatsen sig om igangsætning af projektet med afholdelse af en stor event for alle unge i Haderslev Kommune samt den efterfølgende proces med at involvere skoler og elever i sundhedsråd og sundhedsaktiviteter på de enkelte uddannelser. Der er på alle uddannelser gennemført konkrete sundhedstiltag dels som enkeltstående arrangementer men også med tilbagevendende aktiviteter, så sundhedstemaer indgår i skemaet på nogle af uddannelserne. Aktiviteterne er gennemført med økonomisk hjælp fra den sundhedspulje på kr., der indgik i projektet. I bilag 1 og bilag 2 indgår en afrapportering af aktiviteterne på de enkelte uddannelser. Sundhedsfabrikken forslag til videreførelse Sundhedsfabrikkens foreslås videreført for en kommende treårig\n9 Sundhedsudvalg, Side 131 periode med det formål, at de unge får et sundt liv med mere selvværd og øge chancerne for at gennemføre uddannelsesforløbet gennem et godt skolemiljø. Der skal fokuseres på KRAMs faktorerne med henblik på bevidstgørelse og forståelse hos eleverne for en sund levestil med udgangspunkt i det brede og positive sundhedsbegreb. Udover de allerede involverede uddannelser vil VUC Haderslev blive involveret. Dermed øges målgruppen til mere end 2500 unge. De enkelte uddannelser planlægger selv de konkrete sundhedsaktiviteter på uddannelserne i samarbejde med lærere, elever og ledelse. Et netværk mellem uddannelserne og i samarbejde med Center for Undervisningsmidler og Sundhedsservice Haderslev Kommunes sikres koordinering, planlægning, vidensdeling og erfaringsdannelse. En sundhedspulje på kr., skal have til formål at skabe synergi og ramme for at gennemføre sundhedsaktiviteterne på de enkelte uddannelser. I løbet af det første år har der vist sig et behov for kompetenceudvikling til at løfte sundhedstemaer i forhold til unge. Kompetenceudvikling vil derfor indgå i som en del i Sundhedsfabrikkens aktiviteter, så uddannelserne kan have redskaber til at løfte opgaven. Sundhedsfabrikkens aktiviteter afrapporteres årligt af Sundhedsservice med udgangspunkt i Sundhedsfabrikkens succeskriterier. Ved projektperiodens afslutning søges projektet evalueret i form af en effektevaluering ved ekstern evaluator. Projektplan kan ses i bilag 3. Økonomiske forhold Sundhedsfabrikken foreslås gennemført for kr. pr. år for de kommende tre år med midler fra den almene sundhedspulje. Se budget i bilag 3. Procedure Sundhedsudvalget dagsorden, den 30. september 2009 Sundhedskoordinator Annette Brandi Bilag Afrapportering - Sundhedstiltag på Ungdomsuddannelserne (797460) Kram - evaluering - Sundhedsfabrikken (798690) Projektplan (844085)\n10 Sundhedsudvalg, Side 132 Sundhedsservice indstiller til Sundhedsudvalget at drøfte og træffe beslutning om at bevilge kr. årligt i 2010, 2011 og 2012 til at videreføre Sundhedsfabrikken med sundhedsaktiviteter på Ungdomsuddannelserne. Drøftet og indstillingen fulgt med bevilling af kr. årligt i 2010, 2011 og 2011 til videreførelse af Sundhedsfabrikken Høringssvar til Mad- og måltidspolitik DIWINI / 09/24553 En arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for daginstitutionsområdet, Sundhedsplejen, Sundhedsservice samt forvaltningsrepræsentanter for Dagtilbud og Skoleområdet har udarbejdet et forslag til en mad- og måltidspolitik for dagtilbud og skoler. Siden kommunesammenlægningen har der ikke været en erklæret politik på området. Det foreslås derfor, at Mad- og måltidspolitikken skal fungere som en rammepolitik for børns indtagelse af mad i kommunalt regi. Indenfor rammerne af Mad- og måltidspolitikken formulerer de enkelte dagpasningers, institutioners og skolers bestyrelser i samarbejde med de ansatte en mad- og måltidspolitik gældende for institutionen/skolen. Forslaget er sendt til høring. Høringsperioden løber til d. 29. september. Sundhedsudvalget kan komme med høringssvar d. 30. september. Økonomiske forhold Forslaget har ingen konsekvenser for økonomien. Procedure Forslaget til Mad- og måltidspolitikken er sendt til høring. Høringsperioden løber til d. 29. september. Sundhedsudvalget kan komme med høringssvar d. 30. september. Sagen behandles efterfølgende i Udvalget for Børn og Familie d. 20. oktober 2009.\n11 Sundhedsudvalg, Side 133 Kost- og tobakskoordinator Winnie Nielsen Bilag Forslag til Mad- og måltidspolitik (846947) Sundhedsudvalgets høringssvar til "Forslag til Mad- og måltidspolitik for børn og unge i dagtilbud og skoler" (847048) Sundhedsservice indstiller, at Sundhedsudvalget godkender forslaget til et høringssvar til "Forslag til Mad- og måltidspolitik for børn og unge i dagtilbud og skoler 2009" Godkendt 122. Forslag til Alkohol- og Misbrugspolitik i Haderlsev Kommune DIANBR / 07/15346 Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik fremlægges for Sundhedsudvalget til drøftelse, kommentering og godkendelse før høringsfase i fagudvalg m.m. Høringsfasen foreslås fra 1. oktober 2009 til 15. november Alkohol- og Misbrugspolitikken indstilles til godkendelse i Byrådet på møde den Byrådet i Haderslev Kommunes besluttede på møde den 29. januar 2009 at udarbejde en Alkohol- og Misbrugspolitik for Haderslev Kommune. Sundhedsservice har forestået en proces, hvor et tværfagligt dialogforum og tre temagrupper har udarbejdet forslag til Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik. Politiet i Syd og Sønderjylland har sammen med frivillige fra foreningslivet m.fl. og fagpersoner i Haderslev Kommune indgået i et meget konstruktivt samarbejde.\n12 Sundhedsudvalg, Side 134 Visionerne for den sundhedsfremmende og forebyggende indsats i Haderslev kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik: Alkoholpolitikken skal fremme en holdnings- og adfærdsændring til et mindre alkoholforbrug i befolkningen i Haderslev Kommune. Det skal være almindeligt at snakke om holdninger til alkohol. Voksne skal gå foran ved at markere holdninger og adfærd for sunde alkoholvaner. Rusmiddelpolitikken skal minimere brugen af rusmidler og at holdningen i Haderslev Kommune skal være, at der ikke findes et acceptabelt brug af illegale rusmidler Misbrugsindsatsen skal ske så tidligt og kvalificeret som muligt Forslagene indebærer indsatser i en række serviceområder og fora i Haderslev Kommune: Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik foreslås gennemført og koordineret ved et Alkohol- og Misbrugsråd. Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik består af følgende bilag: Bilag 1. Læsevejledning Bilag 2: Forslag til Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik Bilag 3-5: Tre temagruppers forslag Bilag 6. Kommissorium for Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik Økonomiske forhold På Sundhedsudvalget møde den 30. september fremlægges et overslag over forslag til udgifter til at gennemføre en Alkohol- og Misbrugspolitik. Forslaget vil indeholde sundhedsfremmende initiativer i Sundhedsservice. Den øvrige finansiering forventes at følge ambitionsniveauet i de øvrige fagudvalg med udgangspunkt i handlingsforslag i Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik. Sundhedsmæssige forhold Der er foretaget en sundhedskonsekvensvurdering, der vurderer, at forslaget vil få positive konsekvenser for såvel grupper af befolkningen som hele befolkningen. Forslaget vil kræve en kort redegørelse, som vurderes beskrevet i sagens dokumenter. Procedure Direktionsmøde Sundhedsudvalget Arbejdsmarkedsudvalget Børn- og Familieudvalget\n13 Sundhedsudvalg, Side Folkeoplysningsudvalget Erhvervs- og kulturudvalget Bevillingsnævnet samt Handicaprådet, Seniorrådet og Lokalrådet i høringsperioden Sundhedsudvalget med henblik på fremlæggelse i Byrådet d. 17. december Sundhedskoordinator Annette Brask Brandi Bilag Læsevejledning Alkohol- og misbrugspolitik (842902) Haderslev Kommunes Alkohol og misbrugspolitik, samlet (824552) Børn- og unge - temagruppens oplæg til Alkohol og Misbrugspolitik (822215) Problemfelter - temagruppen Fritid (831559) Voksen-temagruppens forslag til Alkohol og misbrugspolitik (820895) Kommissorium Alkohol og misbrugspolitik (730951) Sundhedsservice indstiller til Sundhedsudvalget at drøfte forslag til Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik godkende forslag til Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik sende forslag til Haderslev Kommunes Alkohol- og Misbrugspolitik i høring i perioden 1. oktober til 15. november 2009 Drøftet og godkendt Projektansøgning: Breddeidrætskommune. Orienteringssag DIMONP / 09/22385 I forlængelse af udvalgets møde med Haderslev Idrætsråd den 10. august 2009 har Kultur og Fritid, Sundhedsservice, UC Syd og\n14 Sundhedsudvalg, Side 136 Idrætsrådet arbejdet med udarbejdelsen af en ansøgning til Kulturministeriet i forhold til at opnå en status som breddeidrætskommune. Ansøgningen fra Haderslev Kommune tager stilling til halvdelen af Breddeidrætsudvalgets 42 forslag til befolkningens muligheder for at deltage i motion og idræt. Den foreløbige ansøgning fremlægges til udvalgets kommentering forinden afsendelse til Kulturministeriet (ansøgningen eftersendes pr. ). Økonomiske forhold Ansøgningens økonomiske grundlag hviler primært på allerede planlagte og finansierede aktiviteter, bortset fra etableringen af idrætsskoler ( kr.), information/ foreningskontor ( kr.) og SkateCity ( kr. på anlæg og kr. på drift) som p.t. ikke er indarbejdet i budget Sundhedsmæssige forhold En status som breddeidrætskommune med de tilsvarende økonomiske muligheder vil afgjort få en positiv virkning på det forebyggende sundhedsarbejde i Haderslev kommune. Procedure Behandles i Udvalget for Erhverv og Kultur den 14. september Morten Nørby Poulsen Erhvervs- og Kulturservice indstiller, at: ansøgningen om at opnå status som breddeidrætskommune drøftes, herunder de enkelte projekter og finansieringen af disse, forinden ansøgningen fremsendes til Kulturministeriet. Beslutning i Udvalget for Erhverv og Kultur den Godkendt som indstillet. Supplerende sagsfremstilling: Sundhedsudvalgets sundhedsfremmende og forebyggende aktiviteter Bevægelse på Stierne og projekt Børn, Idræt og Foreningsliv indgår i ansøgningen med de allerede bevilgede midler i ansøgningen til Kulturministeriet som Breddeidrætskommune. Sundhedsservice indstiller\n15 Sundhedsudvalg, Side 137 at Sundhedsudvalget tager orienteringen til efterretning Taget til efterretning Gensidig orientering DIASBR / 06/185 Der orienteres om By på Skrump. Ny stabschef ansat pr. 1. november Eventuelt DIASBR / 06/566\n16 Sundhedsudvalg, Side 138 Underskriftsside Asta Freund Ella Skjellerup Rita Juhl Anna Grethe Smith Søren Rishøj Jakobsen Bent K. Andersen Knud Erik Hansen Charlotte Scheppan


For at skabe højere kvalitet i børn og unges læring, er nytgribskov optaget af følgende områder:\nFaglige stærke skolemiljøer i alle byer\nnytgribskov ønsker at der fortsat er skoletilbud i alle bysamfund. nytgribskov ønsker at skabe fagligt stærke børnemiljøer i alle byer og opbygge meningsfulde fællesskaber, som styrker selvværd og deltagelsesmuligheder. Skolerne i både de små og større byer er kendetegnet ved høj kvalitet og møder børn og unge med høje ambitioner.\nnytgribskov vil arbejde for at, der etableres børnebyer i alle byer. I børnebyer oplever børn og forældre helhed og sammenhæng i børnenes læringsforløb fra 0-18 år. Institution, skole og FO samtænkes og der etableres rullende skolestart.\nBørn og unge mødes med høje ambitioner\nBørn og unge i Gribskov Kommune skal erfare, at det nytter at anstrenge sig. Derfor skal dag- og fritidstilbud samt skole sikre, at hver enkelt tages alvorligt, udfordres og støttes. nytgribskov ønsker at inddrage børn og unge som medskabere af deres egne læreprocesser og af de fællesskaber, de indgår i. Deres nysgerrighed og lyst til at lære skal stimuleres. Derfor vil nytgribskov arbejde for, at der benyttes en høj grad af holddannelse i skolerne, at eleverne i udskolingen sammensætter en stor del af deres skema samt at der indføres projektopgaver i flere fag gennem hele skoleforløbet. nytgribskov ønsker at sætte fokus på kvaliteten af de kommunale fritidsordninger gennem en ny organisering og nytænkning.\nDet grønne klasserum – for institutioner og skoler\nNaturen er en vigtig læringskilde for børn og unge. nytgribskov ønsker at etablere et grønt klasserum, der skal danne rammen om læring i dagtilbud og skole. Her dyrkes virkelighedens skole, hvor børn forbinder have, mad og natur og udvikler sammenhængsforståelse. En aktiv og spændende opdagelsesrejse mellem natur, haver og maver. En opdagelsesrejse for de nysgerrige og kreative, der gerne vil lære mere om sund mad, gode råvarer, natur, historien, kroppen, naturkræfterne og vores fælles miljø.\nLærerne udvikler skolen\nLærerne er centrale aktører, når skolen skal udvikles og kvaliteten i undervisningen styrkes. nytgribskov ønsker at etablere faglige udviklingsnetværk, hvor lærerne på tværs af skoler skaber udvikling lokalt med udgangspunkt i deres fagområder. Der udarbejdes 3-4 målsætninger, som er bredt forankret i det politiske system, til at løfte kvaliteten af skolen. Lærerne arbejder i netværk på tværs af skoler med at omsætte forskningsresultater, viden på det faglige område til ny praksis på egen skole. Netværkene understøttes af kompetente folk inden for de specifikke faglige områder (fx naturfag, sprogfag)\nFælles forvaltning 0-18 år\nnytgribskov ønsker at etablere en fælles forvaltning for 0-18 års-området, for at sikre sammenhæng i læringsforløbet fra 0-18 år.


Banken vil bestemme over os | Berlingske Business\nLørdag d. 12. december 2015, kl. 08.27\nDanske Banks håndtering af skribentens børneopsparingskonto sender ham i tænkeboks om sine fremtidige bankforrentninger. Arkivfoto: Thomas Lekfeldt\nPå trods af mange år uden hverken overtræk eller umådeholdent forbrug har banken tilladt sig at spærre pengene på en børneopsparing – selv om jeg udtrykkeligt har bedt om at få den frigivet ved den 18. fødselsdag. Og renter kan vi kigge langt efter.\nHer gik man rundt og troede, at man var voksen og ansvarlig. Synes egentlig også, at jeg har lidt at have det i. 52 år med kun et enkelt overtræk på lønkontoen. Ingen forbrugslån. Fast ejendom og friværdi. Bilen betalt kontant. Faktisk så økonomisk solid, at Danske Bank har givet mig bankverdenens svar på skoletidens lille flag i karakterbogen: En status som Danske Eksklusiv-kunde.\nDerfor undrer det mig også meget, at banken nu opfører sig som en bekymret forælder over for en uansvarlig teenager, for nu at bruge en pæn metafor for min seneste oplevelse.\nLÆS MERE : Danske Bank-direktør: Privatkunder friholdes for at betale for indlån\nEt af børnene rundede nemlig for nylig 18 år. Gennem samtlige år har jeg indbetalt på en børneopsparing. Tænkt som et økonomisk skulderklap på tærsklen til voksenlivet, og måske et tilskud til en dannelsesrejse eller et indskud til en lejlighed. Allerede for et par år siden kunne jeg se, at barnet ville blive fornuftig og moden nok til selv at få ansvaret for pengene ved den symbolsk tunge 18-års fødselsdag. Så banken fik besked om, at pengene på dagen skulle være til hendes rådighed.\nNærmest på sekundet forsvandt kontoen da også fra min egen netbank, og jeg tænkte ikke så meget mere over det. Først et par uger senere spurgte barnet, som nu er voksen, om hun snart kunne få adgang til pengene. De var ganske som aftalt poppet op i hendes netbank. Men kontoen var låst.\nLÆS MERE : Har Mobilepay forvandlet Danske Bank til en ungdomsmagnet?\nI sikker overbevisning om at det var en fejl, ringede jeg til bankens flinke dame, som forklarede mig, at pengene ikke bliver frigjort, før de har talt med mit voksne barn.\nDen måtte jeg lige have to gange. At banken på trods af en fuldstændig pletfri økonomisk historie både personligt og for hele familien ikke ville frigive mine egne penge, som jeg både har tjent, betalt skat af samt foræret mit barn.\nMen jo, sådan forholdt det sig, bekræftede damen, som i øvrigt blev flinkere og flinkere i takt med, at mit blodtryk steg og steg. Især da jeg sagde, at rentesatsen fra børneopsparingen så i det mindste fortsatte med at blive tilskrevet kontoen.\nNej da, kontoen var nu konverteret til en almindelig konto i Danske Bank, som ikke tilskrives renter. Og i øvrigt havde jeg for længe siden fået en besked i min e-boks om, at dette ville ske. Den mindes jeg ikke at have set, men fem minutter efter vores samtale klingede den ind i min e-boks.\nLÆS MERE : Nordea får klø af kunderne\nDet er den slags oplevelser, der kan få mig til at skifte bank. Hvad i himlens navn får en bank til at tro, at den skal bestemme over en pengegave, som jeg har givet mit barn? Hvad i himlens navn får en bank til at tro, at den skal blande sig i vores økonomiske opdragelse af vores børn – herunder om de skal have fornemmelsen af at få økonomisk mere ansvar, når de runder 18 år?\nJeg kan jo godt regne ud, at banken luner sig ved at slippe for at betale renter af en børneopsparing. Det er jo også logisk, at banken hellere end gerne vil slå kløerne i en potentiel ny, voksen kunde. Men så var det måske en idé ikke at opføre sig som en overbeskyttende, dominerende og smålig forælder, der ikke vil give slip på sit voksne barn – for nu at bruge en mindre pæn metafor. Især når barnet har rundet 52 uden – endnu – at være kommet økonomisk til skade.\nLÆS MERE : Danske Bank: Privatforbruget er ikke så ringe endda\nHar Mobilepay forvandlet Danske Bank til en ungdomsmagnet?


Fingermaling fernisering med shft og This Issue | Dansk Dynamit\nFingermaling fernisering med shft og This Issue Det grafiske bureau shft, der står bag konceptbutikken, galleriet, event-rummet og kontoret This Issue på Nørrebro har født endnu et kunstprojekt. Denne gang bad shft unge up-coming kunstnere give deres fortolkning af bureauets logo, der nu implementeres i butiksidentiteten.\nFernisering: Torsdag den 27. november kl. 16-21\nLæs mere her: This Issue af Benjamin Hansen21. november 20080 Tweet Emner: grafisk designkunstFerniseringplakat\nBenjamin25. november 2008Sweet, synes at projektet har været undervejs længe... næsten så jeg troede, at det ikke blev til noget... men næææ nej:) ser frem til at kigge forbi This Issue på torsdag og se resultatet.


Sankt Mikael, forsvar os i striden | Sankt Karl Borromæus Gruppen\nSankt Mikael, forsvar os i striden\nSKBG 29/09/2020 24/09/2020 Helgener, Kirkeåret\nKirken fejrer i dag Festen for Invidelsen til den hellige ærkeengel Mikael. Måske har Festen sin oprindelse i indvielsen af en bestemt kirke til den hellige ærkeengel, men i dag fejres også hele Kirkens indvielse til Sankt Mikael. For, da han kastede de oprørske ånder i afgrunden, gjorde Sankt Mikael den Triumferende Kirke i Himlen til engles og helgeners fredfyldte bolig; når han trøster sjælene i Skærsilden, viser han sig som hele den Lidende Kirkes værneengel; og når han løfter sit sværd mod Djævelen, der bestandig søger at angribe den Stridende Kirke på Jorden, forsvarer han denne som de troende sjæle sikre tilflugtsted for de onde magter, der vil opsluge dem. Festdagens liturgi ærer ikke kun Sankt Mikael, men også de hellige ærkeengle Gabriel og Rafael. I dag bør vi derfor bede “Bønnen med påkaldelse af de hellige engle” (Salme- og Bønnebog, s. 738-740). Efter dagens messe bør vi også med særlig iver bede de lenoninske bønner (Salme- og Bønnebog, s. 519), som slutter:\n← Audiens eller ej\nMundkommunion i Paderborn →


Nye Comcast-datapakker kommer snart, og du kan muligvis betale mere for dit internet - WebSetNet\nComcast-kunder har en ændring på vej: Virksomheden vil introducere dataplaner, der fungerer meget som dem fra mobiltelefonudbydere. Bredbåndstjenestegrænserne vil blive udrullet til "mange markeder" rundt om i landet, hvor kunder, der overskrider 1 TB af data, vil modtage en advarsel og efter to "høflighedsmåneder" bliver faktureret for overafgifter.\nDe, der overskrider en terabyte, vil blive opkrævet $ 10 for hver ekstra 50GB pr. Måned med en $ 200 overskridelsesgebyrgrænse. Eller brugere kan opgradere til den ubegrænsede dataplan, som er en ekstra $ 50 om måneden uden overbelastning.\nFor at se, om de påvirkes, kan kunderne gøre en af to ting: besøg Comcast's opdaterede FAQ for en komplet liste over stater og metroområder, der vil blive underkastet datahovedet eller gå til virksomhedens "dataplan”Site til søgning efter postnummer. Kunder vil også modtage en e-mail fra virksomheden, hvis de er på et af de berørte markeder.\nforbrugerbevægelsen rapporter at der er to varianter af den e-mail, der sendes til kunderne, og hvilken en en person modtager bestemmes af deres dataanvendelse. For eksempel får en forbruger, der bruger mindre data, en bekræftende e-mail, der viser, hvor meget data de bruger, og hvordan den nye ændring sandsynligvis ikke vil påvirke dem. De med højere dataindtagelse får en mere defensiv e-mail, der siger, at de fleste af Comcast's kunder betragter en terabyte som en masse data.\nIfølge Comcast er hatten på plads for at gøre tingene retfærdige for folk, der bruger mindre data end andre.\n”En terabyte er en enorm mængde data. Mere end 99 procent af vores kunder bruger ikke 1 TB data i en given måned, ”sagde Comcast i en blogindlæg. ”Men for dem, der bruger mere, vi har muligheder. Vores dataplaner er baseret på et princip om retfærdighed. De, der bruger flere internetdata, betaler mere. Og de, der bruger mindre internetdata, betaler mindre. ”\nNår det er sagt, ser det ud til, at den nye cap er en måde at opkræve dem, der bruger flere data til at betale mere. Hvis 99 procent af kunderne ikke overskrider loftet, tjener opladning af overskydende intet formål ud over at få den ene procent til at betale mere. Især i betragtning af at 99 procent ikke betaler mindre baseret på deres månedlige brug. I teorien, hvis retfærdighed er det primære mål, skal ikke en kunde, der bruger en fjerde af deres dataplan, kun betale en fjerdedel af planens omkostninger?\nEt andet kontroversielt punkt er, hvordan dataanvendelsen måles, da strømmen kun ligger i hænderne på Comcast og deres målere ikke er idiotsikker. Bare sidste måned, ArsTechnica rapporterede om selskabets selvudnævnte “perfekt”Meter, der efterlod et par med enorme regninger. Sidste år rapporterede publikationen a lignende fortælling af tvivlsom dataanvendelse.\nI september afslørede Comcast CEO Brian Roberts på en investeringskonference, at kabelselskabet vil debutere et mobilnetværk midt i 2017. Mens Roberts ikke røber noget om prispoint eller planer, kastede han lys over deres målrettede demografiske: Comcast's eksisterende kabelforbrugerbase.\nHvad netværket angår, vil det være et "hybrid cellulær og Wi-Fi-service”Der behøver ikke nye celletårne. En del af tjenesten leveres af selskabets Xfinity Wi-Fi hotspots. Comcast har 15 millioner Wi-Fi-hotspots rundt omkring i landet, med nogle 8 millioner offentlige Wi-Fi-hotspots og millioner mere fra virksomhedens internetabonnenter - i løbet af de sidste par år har virksomheden gradvist erstattet traditionelle routere i mange kunders husstande med dobbelt- tilstand routere og omdannet hjem til hotspots.\nHvis en enhed ikke er inden for rækkevidde af et Xfinity Wi-Fi-hotspot, bruger Comcast's service Verizons trådløse netværk. Comcast er i stand til at bruge Verizons netværk efter at have påberåbt sig en aftale i sin 2011-spektrumaftale med virksomheden. Pr $ 3.6 milliarder pagt, kan Comcast videresælge mobiltjeneste, mens du er på Verizons netværk.\n”Det er klart vores mål er at tage markedsandele,” sagde Roberts, rapporter CNET, på Goldman Sachs Communacopia-konference i New York. ”Teamet [Comcast Wireless] gør sig klar til lancering i midten af næste år.”\nkategorier Tech-Net-Game News Tags Brian Roberts, Selskab, kunder, data, måned, Nye Comcast-datakapsler Efterlad en kommentar Indlæg navigation\nFacebook Events debuterer som en selvstændig app til din planlægning bekvemmelighed


Nogle gange synger politiet med - The Dig Project\nNom Sophors er et af bandmedlemmerne i Messenger Band. En rapkæftet og rødhåret kvinde, der kan omdanne en lang bustur til en fest. På scenen er hun ganske modsat. Her synger hun med en indlevelse og alvor, der vidner om, at hendes tidligere arbejde som syerske stadig sidder i kroppen. Foto: Len Ang\nKlik for stort billede! Klik for stort billede!\nMere i denne kategori: « Kasteløse slaver i den indiske tøjindustri\tBørne- og tvangsarbejde i vores bomuld »


Voxpop: Skal vi have flere stærekasser? | Brønderslev LigeHer.nu\nBartosz Okoniewski - Det synes jeg ikke. De hjælper ikke ret meget. Folk sænker selvfølgelig farten, lige inden de kommer til stærekassen. Men bagefter sættes hastigheden op på ny. Foto: Allan Mortensen\n26. januar 2022 kl. 07:00\nDaniel Frandsen - Det mener jeg ikke. Det er en dårlig måde at regulere hastigheden, for det fungerer jo kun på de pågældende strækninger. I stedet burde bøderne hæves markant. Foto: Allan Mortensen\nBjarne Christensen - Stærekasser er ikke løsningen. Måske vil flere mobile fartmålere have en effekt, men de faste har kun ringe betydning. Foto: Allan Mortensen\nLars Jakobsen - Ja, helt sikkert. Det virker jo. Personligt sænker jeg automatisk farten, når jeg ved, der kommer en stærekasse. Så gerne mange flere af dem. Foto: Allan Mortensen Allan Mortensen\nDe såkaldte stærekasser, som i tre år har været at finde på 11 udvalgte landevejsstrækninger i Danmark, har været en succes. I hvert fald ifølge trafikminister Benny Engelbrecht (S).\nStærekasserne kostede 20 mio. kr. at opføre, men de har siden bidraget med 220 mio. kr. til statskassen i form af fartbøder. Ministeren slår nu på tromme for mange flere faste hastighedsmålere langs de danske landeveje. Argumentet er, at stærekasserne har sænket hastigheden med i gennemsnit 10 km/t. på de pågældende strækninger.\nVi har spurgt nogle borgere om deres syn på sagen. Skal vi have flere stærekasser?\n- Det synes jeg ikke. De hjælper ikke ret meget. Folk sænker selvfølgelig farten, lige inden de kommer til stærekassen. Men bagefter sættes hastigheden op på ny.\n- Det mener jeg ikke. Det er en dårlig måde at regulere hastigheden, for det fungerer jo kun på de pågældende strækninger. I stedet burde bøderne hæves markant.\n- Stærekasser er ikke løsningen. Måske vil flere mobile fartmålere have en effekt, men de faste har kun ringe betydning.\n- Ja, helt sikkert. Det virker jo. Personligt sænker jeg automatisk farten, når jeg ved, der kommer en stærekasse. Så gerne mange flere af dem.


100-125 cm nu i ekstra kraftig kvalitet.\nBliver under normale forhold omkring 1,5 - 2 m høj og 0,5 - 1 m bred.\nDu kan købe en billig bøgehæk hos Plantetorvet.dk. Vi har Danmarks største udvalg og leverer bøgeplanterne direkte til din adresse. Vi bestiller bøgehækkene hjem i takt med efterspørgslen, så planterne du modtager fra os vil altid være helt friske. Derudover har vi gartnere der tjekker kvalitet inden afsendelse og vores leverandører er underlangt strenge kvalitetskrav. Derfor kan du roligt regne med at få en hæk i absolut topkvalitet, når du køber bøgehæk fra plantetorvet.dk.


Få din daglige motion på motionscyklen – Malene DK\nFå din daglige motion på motionscyklen\nMadEye Digital 18/08/2020\nDet kan være svært at kombinere ambitionen om træning og en sund livsstil med job, familie og fritid. Det er derfor en god ide, at man gør træningen let tilgængelig, og dermed øger chancen til at få bevæget kroppen på daglig basis.\nHvorfor en motionscykel?\nHvis du investerer i en motionscykel, så investerer du i din egen sundhed. Motionscyklen kan placeres i hjemmet, på kontoret eller i gæsteværelset, så den er tilgængelig, men ikke fylder for meget i boligens interiør. Det fede med en motionscykel er, at den kan bruges hele året rundt.\nDu kan ikke bruge vejr og vind som undskyldning længere, når motionscyklen er tilgængelig. Det er ikke uden grund, at cykling på en kondicykel er blevet voldsomt populært de seneste årene. Det er nemlig en god træningsform, hvor du får forbrændt mange kalorier, samtidig som det er skånsomt for kroppen. Se flere gode grunde til at investere i en god motionscykel til hjemmet på Cyclingquotes.com.\nDu skal selvfølgelig investere i en motionscykel, som tilfredsstiller de behov du har. Er det en helårscykel, som du skal bruge derhjemme eller er det en ekstra mulighed for at cykle, når vejret ikke tillader en udendørs cykeltur. Der findes motionscykler i alle prisklasser, og til alle behov.\nMotionscyklen er altid tilgængelig\nNår du har en motionscykel tilgængelig, så kan du træne når det passer dig. Du behøver ikke at være afhængig af et åbent fitnesscenter, eller godt vejr, for at få motion. Det kan være en god ide, at du prøver at indarbejde gode trænings vaner, sådan at træningen bliver en naturlig del af hverdagen.\nHvis du har en travl hverdag, så kan det være en god ide at hoppe direkte på motionscyklen om morgenen, så er du sikker på at få din daglige motion. Mange oplever nemlig at det kan være sværere at finde motivationen frem efter en lang dag på arbejde, hvis du allerede har trænet fra morgenen, så kan du synke ned i sofaen med god samvittighed, så snart børnene er puttet.\n1 comment on “Få din daglige motion på motionscyklen”\n23/03/2021 kl. 16:23


Read all the latest news about Gasskib. ShippingWatch gives you independent, credible, critical and fair news.\nManglende finansiering knækker norske Skaugen\nDet norske gasrederi IM Skaugen står nu til at blive afviklet, efter at det ikke er lykkedes at lande en refinansieringsaftale med Nordea. Morits Skaugen underskylder i et personligt brev over for aktionærer og obligationsejere. Læs brevet her.\nOg det har CEO Jeppe Jensen det godt med. Han er tilbage i sit gamle favoritsegment og mener, at alle kalkuler understøtter milliardordren på to LNG-skibe, som sikkert ikke bliver den sidste, fortæller han i et interview med ShippingWatch.\nAckermann tvivler på endnu en guldæra for store gasskibe\nMarkedet for de store VLGC-skibe ligger i øjeblikket omkring rederiernes opex-niveau, og det er tvivlsomt, om skibene igen vil nå rekordniveauerne som i 2014 og 2015, siger Martin Ackermann, CEO for BW LPG, til ShippingWatch. "Et forsigtigt skøn er, at vi vil se en forbedring i 2018."\nHöegh LNG overgik forventningerne i første kvartal\nGasrederiet klarede årets første tre måneder med fremgang på både driften og bundlinjen. Det skyldes især opstart af et projekt i Colombia, og selskabet overgik markedets forventninger. "Bomstærk" økonomi, skriver Fearnleys.\nVon Appen har investeret to mia kr i Danmark\nDet chilenske rederidynasti von Appen har alene siden 2010 investeret omkring et par milliarder kroner i skibe til Ultrabulk og Ultragas og mangedoblet antallet af skibe, der drives fra Danmark. Det overrasker ikke de to øverste chefer i rederierne.\nI.M. Skaugen indgår langvarig gaskontrakt\nDet norske gasrederi har netop landet en langvarig kontrakt for tre multigasskibe. Ordren ventes at give I.M. Skaugen en årlig indtægt på 42 mio. dollars.\nDa to konkurser bremsede Celsius' væksteventyr\nPå to år faldt store vækstplaner i Celsius til jorden på grund af konkurser på to kinesiske værfter, hvilket blandt andet gik ud over den perfekte timing i gas. I stedet er Celsius med Jeppe Jensen i spidsen gået ind i tørlast med 12 nye skibskøb siden maj 2016. Læs historien her.\nSkaugen får underskud men tror på et bedre marked\nUnderskuddet falder i Skaugen, der erklærer sig skuffet over, at det ikke kunne blive til mere i nettoresultatet. Rederiet, der opererer små gasskibe,har dog tro på et bedre marked i fremtiden, fremgår det af regnskabet.\nEU-Kommissionen vil have naturgas sejlet ind fra USA\nFlydende naturgas fra USA skal reducere Europas afhængighed af russisk gas, mener EU-Kommissionen. Det er ikke mindst gode nyheder for gasrederierne, men der er mange udfordringer på vejen.\nEpic Gas tror på plus i 2016 trods historisk lave rater\nPå trods af overkapacitet og lave rater på LPG-markedet forventer den største operatør i segmentet, Epic Gas, at de kommende nybygninger vil give grobund for en positiv bundlinje mod slutningen af i år. Det siger selskabets CFO til ShippingWatch efter sidste uges underskud.\nAvance Gas halverer dividende på stigende overskud\nDet er ikke længere jubelglade dage i det store gassegment, men dagsraterne er stadig gode nok til, at Avance Gas leverer solidt overskud for kvartalet og fordobler netto-overskuddet for 2015 i forhold til 2014.\nTerntank låner millioner af grøn investeringsfond\nDanmarks Grønne Investeringsfond har hjulpet Terntank med finansiering af en række nybygninger, der skal sejle på LNG. Andre rederier har også udvist interesse, fortæller fonden til ShippingWatch.\nNorsk shippingmagnat i milliard-investering\nDen forholdsvis ukendte norske shippingmagnat Trygve Seglem er i færd med en satsning på tank og gas, der involverer en investering på omkring en milliard dollars.\nDet Luxembourg-baserede investeringsselskab Jaccar, der blandt andet ejer danske Evergas, har i forbindelse med den kinesiske premierministers besøg i Frankrig underskrevet en hensigtsaftale om milliardfinansiering til gasskibe.


Vestfynsk borgmester: Hvor er mit togspor? | TV 2 Fyn\nSøren Steen Andersen undrer sig over, hvorfor højhastighedsbanen over Vestfyn ikke er kommet med på finansloven.\nIC 4-toget, der ses her, kommer til at få selskab af højhastighedstog i fremtiden. Foto: Henning Bagger / Ritzau Scanpix\n20. dec 2018, kl. 17:23 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nClaus Lykke Poulsen\nFinansloven for 2019 er mere eller mindre på plads. Dog kom højhastighedsbanen på Vestfyn heller ikke med i denne omgang, selvom det kom til afstemning ved et ændringsforslag, fremsat af Socialdemokratiet.\nForligspartierne bag højhastighedsbanen over Vestfyn har et flertal udenom regeringen, og består af hele venstrefløjen, samt Dansk Folkeparti.\nHvis de (forligspartierne bag togfonden, red.) ville, så kunne de jo sætte sig ned med det samme, kigge transportministeren stift i øjnene og sige, at vi skal have den her højhastighedsbane. Det forstår jeg ikke, at de ikke har gjort\nSøren Steen Andersen, borgmester (V), Assens\nDet springende punkt for om højhastighedsbanen kunne blive sikret i denne omgang, var om Dansk Folkeparti ville stemme for deres forligskreds med venstrefløjen, eller for deres finanslovsaftale med regeringen.\nDF valgte det sidste.\nSøren Steen Andersen undrer sig\nSøren Steen Andersen, Venstres Borgmester i Assens, forstår ikke, hvorfor højhastighedsbanen ikke kom med i finansloven. Han henviser til, at Dansk Folkeparti før er sprunget fra i spørgsmålet om en ekstra Vejlefjordbro.\nLæs også Flere biler fylder Fynske Motorvej: - Det er så frustrerende\n- Jeg kan kun læse situationen sådan, at der var mere end 100 mandater for den her højhastighedsbane. Så har jeg jo hele tiden haft den viden, at hvis de ville, så kunne de jo sætte sig ned med det samme, kigge transportministeren stift i øjnene og sige, at vi skal have den her højhastighedsbane, siger Søren Steen Andersen.\n- Det forstår jeg ikke, at de ikke har gjort. Ellers kan jeg ikke tolke det anderledes end, at Dansk Folkeparti er hoppet baglæns ud af det her, ligesom de gjorde med den ekstra Vejlefjordbro, men det har de jo ikke proklameret denne gang.\nDF er med i forligskredsen bag Togfonden DK. I 2014 lavede partiet sammen med den daværende SR-regering samt SF og Enhedslisten planen togdrift i Danmark. De fem partier lagde en række planer for infrastrukturprojekter, samt finansieringen for det. Højhastighedsbanen over Vestfyn er en del af planerne, og arbejdet skal efter planen påbegyndes i 2020.\nKim Christiansen, transportordfører for Dansk Folkeparti, forsikrer for deres engagement for projektet.\n- Næste år, når vi diskuterer finanslov, så skal der selvfølgelig indbudgetteres midler til banen på Vestfyn, der er ikke nogen mere end Dansk Folkeparti der ønsker at realisere den bane, pointerer DF's transportordfører.\nErik Christensen, folketingsmedlem for Socialdemokratiet, undrer sig over at Dansk Folkeparti ikke stemte for ændringsforslaget i år.\n- Det undrer mig meget, at et af forligspartierne i Togfonden ikke kan bakke op omkring, at vi får Togfondens fase et, skrevet ind i finansloven. Der er jo finansiering for det. Sidste år undrede vi os jo over, at det ikke var kommet med i finanslovsforhandlingerne mellem Dansk Folkeparti og Regeringen, siger det socialdemokratiske folketingsmedlem.\n- i 2017 var forklaringen, at det havde man simpelthen glemt - det (forslaget, red.) var faldet ned mellem to stole. Fair nok. Da vi så kan se, at det heller ikke er med i år, så stiller vi det her ændringsforslag, og havde en forventning om at der var opbakning til det blandt alle togfondens partier. Det undrer vi os over alle sammen, at der ikke var.\nKim Christiansen (DF) mener ikke, at man har glemt højhastighedsbanen på Vestfyn.\nKim Christiansen, transportordfører for Dansk Folkeparti svarer på, hvorfor de har stemt imod Socialdemokratiets ændringsforslag.\n- Der skal ikke bruges penge i 2019, og det vi stemte om her den anden dag, det var finansloven for 2019. Der skal først bruges penge i Vestfyn fra 2020. Det vil sige næste år, når vi forhandler finanslov, så skal det selvfølgelig med ind på finansloven der, lyder det fra Kim Christiansen.\nLæs også Lang jul spreder trafikken mere ud i år\nBanen er vigtig for nærområder\nSøren Steen Andersen pointerer vigtigheden af højhastighedsbanen, som en forudsætning for andre planer mellem kommunerne på Midt- og Vestfyn.\n- En af vores tanker er, at når der kommer en højhastighedsbane, så aflaster man den eksisterende bane. Det gør at der er mere plads til at lave halvtimesdrift, mere plads til at man kan benytte sig af de små stationer i for eksempel Bred og Skalbjerg. I det fynske samarbejde, Byregion Fyn, der har vi også nogle prioriteter, et af dem er en S-togs-tilgang til banerne på Fyn. Hvor der er hyppige afgange der kan nærbetjene Odense og Vestfynsområdet, siger Assens' borgmester.\nHøjhastighedsbanen kommer til at ligge på den nordlige linjeføring.\nHan uddyber, at det har konsekvens for borgerne i nærområdet, når det ikke kommer med på finansloven:\n- Vi har brug for at der kommer ro på i forhold til vores borgere der bor der. Det kan ikke nytte noget at de ikke ved om de er købt eller solgt, i forhold til om der kommer en bane i deres nabolag.\nTil spørgsmålet om, at lodsejerne ikke ved om de er købt eller solgt, svarer Kim Christiansen:\n- Det ved lodsejerne godt hvorvidt de er, for vi har lavet VVM (vurdering af virkninger for miljøet, red.) og alle partier i togfonden har bestemt at det skal være nordlig linjeføring. Alle de der beslutninger er taget, så alt det der arbejde det foregår ufortrødent.


Bekymrende udvikling: Pædagogledere ryger ud af folkeskolen - BUPL\nAntallet af pædagogfaglige ledere i skolen er næsten halveret på bare ni år. Målt i fuldtidsstillinger er antallet af pædagogisk uddannede ledere i skole/SFO, fritidshjem og klub faldet med 42 procent siden 2009, svarende til 883 fuldtidsstillinger, viser tal fra Kommunernes og Regionernes Løndatakontor.\nAntallet af andre ledere i skolen er faldet med 19 procent i samme tidsrum.\nAt antallet af ledere daler, er i sig selv ikke overraskende, set i lyset af at folkeskolen har et vigende elevtal, og at mange kommuner har lagt skoler sammen. Og faktisk udviklede antallet af SFO-ledere sig parallelt med de øvrige ledere i skolen, lige indtil folkeskolereformen trådte i kraft. Fra august 2013 til august 2018 er antallet af andre ledere i skolen faldet med 5,8 procent, mens antallet af pædagogfaglige ledere er faldet med 34,6 procent.\nI BUPL’s Lederforening er formand Eva Munck Immertreu voldsomt bekymret for udviklingen.\nAt en SFOleder kan være en god ting, ved de på Limfjordsskolen i Struer. Her ville kommunalpolitikerne tilbage i 2016 spare 3,4 millioner kroner ved at skære ned på antallet af SFO-ledere som led i kommunens spareplan. På Limfjordsskolen tog skoleleder Claus Rokkjær selv opgaven som SFO-leder.\nUden en SFO-leder blev ansvaret for nogle af de opgaver, som ellers var lederens bord, fordelt mellem skolelederen og det pædagogiske personale. Det var ikke uproblematisk, fortæller pædagog Betina Lyhne, tillidsrepræsentant på Limfjordsskolens SFO.\nPå et tidspunkt blev frustrationen så stor, at SFO-medarbejderne sammen skrev et brev med 13 punkter, der viste, hvor man manglede ledelse i det daglige. Ud over usikkerhed over, hvem der havde overblikket, var der også usikkerhed om den pædagogiske retning for SFO’en, fremgår det af brevet. Ligeledes var der bekymring over, hvem der havde ansvaret for personalets trivsel og kunne tilbyde supervision. Også praktiske ting som vikardækning og manglende information om, hvornår der starter nye børn, sejlede. Det var en hård tid for Betina Lyhne.\nFor et år siden blev det muligt for Limfjordsskolen at få en SFO-leder igen. Nu kan personalet sove trygt om natten uden at tænke over, hvem der har ansvaret, fortæller Betina Lyhne.\n»Det kunne være nærliggende at antage – uden det er undersøgt til bunds endnu – at de steder, hvor man oplever, at pædagogernes kompetencer ikke til fulde bliver bragt i spil, også er de steder, hvor man ikke har flerfaglig ledelse. Pædagogerne bliver mødt med en lærerfaglig tilgang og et ønske om mere af det, man har i forvejen. Og det er i hvert fald ikke med til at give blik for det, pædagogerne også kan,« siger Eva Munck Immertreu.\n»Hvem har ansvaret for det hele? Hvem har overblikket? Det har ingen, når det bliver delt ud på mange forskellige. Det er det dilemma, man står i, og det har været det hårdeste,« siger Betina Lyhne om at mangle en SFO-leder.


Temamøde: Renovering på dagsordenen (er afholdt) | Arkitektforeningen\nTemamøde: Renovering på dagsordenen (er afholdt)\nFoto: Giuseppe Peronato(Er afholdt)\nArkitektforeningen inviterer til temamøde om renovering, arkitektonisk kvalitet og værdiskabelseArkitektonisk kvalitet er et væsentligt parameter i arbejdet med at renovere og energieffektivisere den eksisterende bygningsmasse. Både i forhold til at sikre at de kvaliteter, der er i vores bygningsarv, bevares, men også i forhold til at sikre at de enkelte bygninger bliver mere værd, og at deres kvaliteter udvikles. Arkitektonisk kvalitet afspejles i bygningernes markedsværdi, men også på en række andre parametre såsom værdi for den enkelte beboer i form af en øget trivsel og livskvalitet, og samfundsværdi i form af mindre miljøbelastning gennem et reduceret energiforbrug og længere levetid for bygningsdelene.Det er derfor vigtigt at renoveringsindsatsen ikke alene fokuseres på løsninger, der sænker den enkelte bygnings energiforbrug, men at et helhedsperspektiv indgår i overvejelserne. Ellers risikerer vi, at den ønskede værdiskabelse forbliver på papiret, - at vi får lavere energiforbrug, men også lavere brugsværdi og mindre attraktive bygninger. Den forestående renoveringsindsats skal således også indtænke lokale forhold, skønhed og funktionalitet samt fremtidens krav til fx indeklima og demografisk udvikling. Som en yderligere gevinst vil disse parametre forventeligt medvirke til at skabe det økonomiske fundament for at realisere en renovering, der medfører blivende værditilvækst i vores bygninger og bebyggelser. Formålet med temadagen er således at demonstrere at arkitektonisk kvalitet afspejles i bygningernes markedsværdi, men også i værdien for den enkelte beboer og for samfundet i form af mindre miljøbelastning gennem et reduceret energiforbrug og længere levetid for bygningsdelene. Program:13.00 Velkomst og redegørelse for Renovering på dagsorden-projektet og processen”Når du nu er i gang….. ” v/ Natalie Mossin, formand, Akademisk Arkitektforening 13.05 – 13.20 Arkitektonisk kvalitet & værdiskabelse v/ Anne Beim, professor, Kunstakademiets Arkitektskole\nIntroduktion til dagens diskussion om hvordan vi skal håndtere hensynet til den eksisterende bygningsmasse og samtidig opfylde tidens krav til renovering 13.20 – 14.20 Arkitektonisk kvalitet Transformation: Den Hvide nu Grønne Kødby v/ Peder Elgaard, partner, Arkitekt MAA, Erik Møller ArkitekterRestaurering: Et eller flere eksempler v/ Johan Fogh, Fogh & Følner Vedligeholdelse af almen boligbebyggelse: Revitalisering af Stadionkvarteret i Glostrup. v/Ole Hornbek, partner, Arkitekt MAA, JJW Arkitekter.14.20 – 14.35 - Eksempelsamling\nLancering af GIs eksempelsamling v/Lars Axelsen, adm. direktør, GIRenovering - 25 eksempler på vellykket renovering v/ Sara Line Bohn, Business manager, Dansk Bygningsarv A/S 14.35 – 14.45 Pause14.45 – 16.00 Andre parametreSocial værdi, identitet, stolthed og arkitekturens bidrag til den livskvalitet og trivsel, som brugere får m.m. v/ Rune Thorbjørn Clausen, Ph.D., Aarhus Arkitektskole. Økonomisk værdi, bygningsmæssig værdi og arkitekturens bidrag til bygningers pris og fortsatte, evt. stigende værdi v/ Connie Barfod, Vicedirektør, Bygningsstyrelsen.Miljømæssig værdi, klimasikring, miljømærker og arkitekturens bidrag til at mindske klimarisikoen og reducere energiforbruget v/ Torben Chrintz, Videnschef, CONCITO. 16.00-16.30 Spørgsmål og debat v/ Line Eriksen, Arkitekt MAA, Witraz arkitekter K/S.16.30-17.00 Tak for i dag og snacksOm initiativet Renovering på dagsordenenBygherreforeningen og GI - Grundejernes Investeringsfond står bag initiativet Renovering på dagsordenen som har til formål at kaste lys på renovering og skabe opmærksomhed om fordele og uudnyttede potentialer på renoveringsområdet.\nArrangementet er gratis, og tilmelding foregår ved at skrive en mail til Martin Yhlen myh@arkitektforeningen.dk. Max 100 deltagere\nType: Debatarrangement Dato: Tir, 31/01/2012 Tilmeldingsfrist: Fre, 27/01/2012 Tidspunkt: 13.00-17.00 Sted\nArkitekternes Hus Strandgade 27 A 1401 København K Kontaktperson\nMartin Yhlén myh@arkitektforeningen.dk 2264 3817 Senest opdateret: 02.02.2012\nsøn, 08/01/2012 - 17:33\nLyder som et godt arrangement - et par ??\n1. pris ????\n2. tilmelding her eller hvor ???\nRie Martin Yhlen\nProjektmedarbejder i Akademisk Arkitektforening man, 09/01/2012 - 10:48\nHej Rie, Tak for at gøre mig opmærksom på at det ikke er helt klart, at arrangementet er gratis. Men det er det, og du kan tilmelde dig ved at skrive til mig på myh@arkitektforeningen.dk


Sådan sikrer du dig, når du handler brugt elektronik på nettet | Samvirke\nAf Eva Guld Boesen Foto: Colourbox 22. april 2019\nDet er altid bedst, hvis du har mulighed for at få produktet i hænderne, inden du køber det. Så kan du prøve det og finde ud af, om alt er i orden.\nBrug en handelsportal med indbygget sikkerhed\nHvis du vil købe eller sælge et stykke brugt elektronik, bør du overveje at gøre det via en handelsportal, der har en ordning, der sikrer dine rettigheder, hvis handlen på en eller anden måde skulle gå galt. Det gør, at du både som køber og sælger kan føle dig mere tryg ved handlen.\nHvis handelsportalen agerer mellemmand ved f.eks. at stille et betalingssystem til rådighed og tage et gebyr i forbindelse med handlen, skal portalen anses som en virksomhed. Derfor er du omfattet af reglerne om forbrugerbeskyttelse, når du handler gennem portalen. Som køber betyder det bl.a., at du har 14 dages fortrydelsesret og 2 års reklamationsret – også selvom du i princippet køber et produkt fra en privatperson.\nNår du vil købe noget brugt, er det en god idé at undersøge, hvem sælgeren egentlig er. Slå f.eks. personens navn op og se, om de informationer, sælgeren har oplyst, stemmer overens med det, du ellers kan finde. Er produktet sat til salg via en hjemmeside, der har et vurderingssystem, bør du også tjekke, hvad andre brugere har skrevet om sælgeren. Derudover er det altid klogt at ringe og tale med personen, i stedet for at sende en besked. Så kan du få et indtryk af, hvem der er i den anden ende af røret.\nDet er også en god idé at tjekke, om sælgeren har mange andre varer til salg. Er det tilfældet, kan sælgeren drive en hobbyvirksomhed, hvor han eller hun køber varer for at sælge dem videre. En sådan sælger opfattes ikke som en privatperson, men som en virksomhed. Handler du med en virksomhed, har du helt andre rettigheder, end hvis du handler med en privatperson. Derfor er det vigtigt at finde ud af, hvilken type sælger du har med at gøre.\nMød så vidt muligt den person, du handler med, ansigt til ansigt\nModtag eller betal med kontanter, når I mødes – eller brug handelsportalens eget betalingssystem, hvis I ikke kan mødes\nStol ikke på den andens bevis fra netbank – tjek altid din egen konto\nVirker en vare urealistisk billig, er det nok for godt til at være sandt\nHar du købt en vare privat, men aldrig modtaget den, kan du anmelde det til politiet via deres hjemmeside.\nUndersøg produktet grundigt, før du køber\nSom udgangspunkt er det altid bedst at få produktet i hænderne, inden du køber det. På den måde kan du prøve det af og sørge for, at alt er, som det skal være. Du kan også tjekke, at alle stik, kabler, og hvad der ellers måtte høre til produktet, er med. Et lille tip kan også være at lugte til produktet – det må absolut ikke lugte af brændt elektronik.\nMøder du sælgeren ansigt til ansigt, sikrer du desuden, at du får produktet med hjem med det samme. Det kan både være en fordel for køber og sælger, fordi I herved undgår usikkerheden ved at skulle gå gennem et fragtselskab.\nHar I ikke mulighed for at mødes, så sørg som køber for at spørge godt ind til produktet. Spørg eventuelt også om flere billeder. Så ved du, hvad du kan forvente, når du modtager produktet.\nHvis produktet er urealistisk billigt, bør du blive mistænksom. Det kan nemlig betyde, at produktet er stjålet eller er en kopivare.\nHusk at få kvitteringer og garantibevis med\nFor både køber og sælger er kvitteringer vigtige. Køber du et stykke brugt elektronik, er der 3 papirer, der er gode at få med fra sælger: Den originale kvittering, produktets garantibevis og en ny kvittering.\nDen originale kvittering og garantibeviset gør, at du stadig har reklamationsret og garanti på produktet. Som normalt gælder reklamationsretten dog kun, hvis produktet er under 2 år gammelt. Med en kvittering og et garantibevis er du desuden mere sikker på, at du ikke har med en hælervare at gøre.\nDet kan være en rigtig god idé at lave en ny kvittering sammen med sælger, hvor der står, at du har købt produktet. Skulle der opstå problemer med handlen, er det et godt bevismateriale at have.\nEr du sælger, og skal du sende et produkt til en køber, skal du huske at få en kvittering hos fragtselskabet som bevis på, at du har afsendt produktet.\nProduktet er købers ansvar, når sælger har afsendt det\nHvis en pakke forsvinder, eller et produkt går i stykker på vejen fra sælger til køber, kan der opstå diskussioner om, hvem der skal hæfte for tabet.\nEr du sælger, er produktet juridisk set ikke længere dit ansvar, når du har sendt det. Alligevel er det en god idé at tage billeder af produktet, inden du sender det af sted. Så kan du bevise, at alt var i orden, da du sendte det.\nEr du køber, er det smart at bede om, at produktet pakkes ordentligt ind og sendes forsvarligt – med et track and trace-nummer og eventuelt som en forsikret pakke. Det er også en god idé at bede sælger gøre brug af handelsportalens fragtordning, hvis portalen har sådan en. For det meste giver det dig bedre rettigheder, hvis der skulle ske noget med pakken eller produktet.\nDu er dårligere stillet, når du køber brugt\nNår du vælger at købe noget af en privatperson, er du generelt dårligere stillet, end hvis du køber noget af en virksomhed. Du har stadig 2 års reklamationsret, men ikke 14 dages fortrydelsesret. Du kan dog selv lave en aftale med sælger om, at du skal have mulighed for at fortryde købet. Få det gerne på skrift.\nNormalt kan du klage til Center for Klageløsning, hvis du har købt noget, du ikke er tilfreds med. Det har du heller ikke mulighed for, når du køber noget privat. Der må du gå rettens gang, hvis du er utilfreds.\nBrugt elektronik kan være en god idé\nMen bliv ikke skræmt. Det kan stadig være en god idé at købe brugt elektronik.\nHar du f.eks. brug for en tablet, der skal kunne klare simple hverdagsopgaver, eller skal dit barn have sin første telefon, der ikke skal kunne det store, giver det god mening at finde en ældre, billigere og brugt model. Så længe du er indstillet på, at produktet nok ikke holder for evigt, og at det formentlig kræver lidt benarbejde og en god portion tålmodighed at finde de bedste og billigste brugte produkter.\nKilder: Tanja Højrup, jurist hos Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Anton Gade-Nielsen, skribent hos Elektronista, www.dbaguide.dk og www.politi.dk\nSe, hvad vi ellers skriver om: #elektronik, #genbrug og #sikkerhed


Små og mellemstore virksomheder (SMV’er) og udbud | LRP\nSmå og mellemstore virksomheder (SMV’er) og udbud\nMange mindre virksomheder har svært ved at komme ind på udbudsmarkedet. Lovgiver har indført et ”opdel-eller forklar- princip” i et forsøg på at lette adgangen for SMV’er - små og mellemstore virksomheder - men der eksisterer fortsat en stor udfordring, da mange udbud ikke egner sig til mindre virksomheder.\nVi vil i denne artikel komme ind på de tiltag, der er foretaget i forhold til SMV’er, og de muligheder din virksomhed har for at byde ind, selvom virksomheden er i konkurrence med større virksomheder.\nMed det nye udbudsdirektiv og dermed Udbudsloven blev der sat fokus på, at det skulle være lettere for SMV’er at byde på udbud.\nEn af de store udfordringer er, at der er en tendens til, at mange udbud bliver meget omfangsrige, hvorfor det kun er de allerstørste på markedet, der har mulighed for at byde ind. Dette ses f.eks. i kraft af, at mange ordregivere går sammen i indkøbsfællesskaber og udbyder varer/tjenesteydelser, fordi ordregiverne derved opnår stordriftsfordele og dermed lavere priser og formentlig bedre vilkår.\nUdbudsloven indeholder imidlertid en bestemmelse i § 49, hvorefter en ordregiver kan udbyde særskilte delkontrakter i stedet for at udbyde en samlet kontrakt. Dertil kommer, at der er indført et ”opdel eller forklar princip” i § 49, stk. 2, der pålægger en ordregiver at oplyse baggrunden for, at en kontrakt ikke er opdelt i delkontrakter.\nOrdregiver skal dermed, forinden offentliggørelse af et udbud, have overvejet, hvorvidt en opdeling af den pågældende kontrakt kan skabe et større konkurrencefelt, således at konkurrencen påvirkes positivt, fordi flere får adgang til udbuddet.\nDer stilles imidlertid ikke store krav til denne begrundelse, og ordregiver har derfor et meget vidt skøn – og bestemmer mere eller mindre selv, om en kontrakt skal opdeles i delkontrakter.\nTanken med bestemmelsen har således været fornuftigt i forhold til at få flere SMV’er med ind i konkurrencen, men eftersom der ikke stilles særlige krav til begrundelsen, så er det begrænset hvilken effekt bestemmelsen har i praksis.\nDialog med udbyder\nSåfremt din virksomhed ønsker at få fodfæste på markedet, er det en rigtig god idé at opsøge ordregiverne og indgå en dialog, inden hele udbudsstrategien er udarbejdet.\nDin dialog med ordregiveren kan bruges til at gøre opmærksom på din virksomheds interesse i projektet, samt du kan oplyse ordregiver, om fordelene ved at opdele en stor kontrakt i mindre kontrakter.\nI din dialog med ordregiver, kan du ligeledes gøre opmærksom på de forhold, som besværliggør virksomhedens mulighed for at deltage. Stilles der f.eks. for store krav til den økonomiske kapacitet? Dækker kontrakten et for stort geografisk område eller lignende?\nOm at byde sammen\nSåfremt der offentliggøres et udbud, som din virksomhed er interesseret i, men hvor du ikke kan opfylde udbudsbetingelserne, har du altid mulighed for at byde sammen med andre. Du kan byde ind som et konsortium, ved at basere dig på andre virksomheders økonomiske- og eller tekniske formåen. På den måde kan din virksomhed gå sammen med andre virksomheder om at byde på opgaven, og dermed konkurrere med større virksomheder.\nDet følger af udbudsloven, at ordregiver ikke må stille et konsortium eller en konstellation dårligere end andre ansøgere, alene på baggrund af, at der er tale om flere virksomheder, som byder sammen.\nAt byde flere i fællesskab, er derfor en oplagt mulighed for at få adgang til større udbud.\nSåfremt du har spørgsmål til udbud, står vores udbudseksperter klar med hjælp og rådgivning.


Find boligens energimærke | Energistyrelsen\nFind dit energimærke\nStatistik på energimærker\nDu er her: Forbruger › Værktøjer › Find boligens energimærke\nFind energimærket på din bygning\nMed energimærkningen kan du nemt finde ud af, hvor energieffektivt dit hus er. Samtidig kan du bruge det til at undersøge, hvordan du får en mindre varmeregning og et mere energieffektivt hus.\nNB. Energimærker, der er udarbejdet efter 1. januar 2020, kan ikke vises i øjeblikket. Brug i stedet boligejer.dk hvis du skal finde energimærkningsrapporter fra 2020. Vi forventer, at problemerne er løst i løbet af marts 2020, og beklager ulejligheden.\nLæs mere om energimærkning\nOm "Find dit energimærke"\nKort over alle energimærker\nØsterballevej 23, 5450 Otterup\nhar energimærke A\nGyldig fra 27.03.2019 til 27.03.2029\nÅr for væsentlig renovering\nBoligareal ifølge BBR\nErhvervsareal ifølge BBR\nOpvarmet areal i alt\nHeraf tagetage opvarmet\nHeraf kælderetage opvarmet\nKEEN MILJØ & ENERGIRÅDGIVNING ApS Her kan du se det firma og den energikonsulent, der har udarbejdet energimærkningen. Spørgsmål vedr. indholdet i energimærkningen kan rettes hertil.\nVis bygningens stamdata Skjul bygningens stamdata\nDu kan med få energiforbedringer gøre en relativt stor forskel for både din økonomi og miljøet.\nMulig beregnet besparelse ved alle forslag:\nMulig beregnet besparelse ved de mest rentable forslag:\nRentable forslag Alle forslag\nSådan forbedrer du bygningens energimærkning\nBeregnet besparelse Beregnet besparelse Den beregnede besparelse er foretaget ud fra bygningens beregnede energiforbrug – med-regnet standardbetingelser for vejr, familiestørrelse, driftstider, forbrugsvaner m.v. 200 kr. / år\nBeregnet forbrug Beregnet forbrug Det beregnede energiforbrug er en ret præcis indikator for bygningens energimæssige kvalitet – i modsætning til det faktiske forbrug, som er stærkt afhængigt af både vejret og af de vaner, som bygningens brugere har. Nogle sparer nidkært på varmen, mens andre fyrer for åbne vinduer. 11.100 kr. / år\nEgenproduktion af el Egenproduktion af el El, som stammer fra f.eks. solceller eller vindmøller tilknyttet bygningen. Ingen produktion\nInvestering Investering Herunder er den samlede investering i energieffektiviseringen af bygningen. Denne investering er rentabel. Det betyder, at besparelsen på din varmeregning betaler investeringen i energiforbedringen tilbage, inden bygningskomponenterne skal udskiftes igen. Forbedringsforslag, der ikke er rentable, kan ofte med fordel gennemføres i forbindelse med renovering eller vedligeholdelse. Er ikke beregnet Der er ikke muligt at beregne værdi for denne energimærkning\nBeregnet energibesparelse 0,10 MWh / år\nBeregnet energiforbrug 5,10 MWh / år\nPrimær energi: Elektricitet 2,20 kr. / kWh\nFast afgift Er ikke beregnet Der er ikke muligt at beregne værdi for denne energimærkning\nBeregnet CO2-besparelse 0,02 ton CO2 / år\nBeregnet CO2-udledning 0,99 ton CO2 / år\nSekundær energi: -\nElpris 2,20 kr. / kWh\nBeregnet besparelse Beregnet besparelse Den beregnede besparelse er foretaget ud fra bygningens beregnede energiforbrug – med-regnet standardbetingelser for vejr, familiestørrelse, driftstider, forbrugsvaner m.v. Er ikke beregnet Der er ikke muligt at beregne værdi for denne energimærkning\nBeregnet energibesparelse Er ikke beregnet Der er ikke muligt at beregne værdi for denne energimærkning\nBeregnet CO2-besparelse Er ikke beregnet Der er ikke muligt at beregne værdi for denne energimærkning\nForbedring Efterisolering af loftsrum med 50 mm isolering\nÅrlig besparelse 10 kr.\nInvestering 500 kr.\nHvis du har gitterspærtag – altså hvis du har et tilgængeligt, ikke-udnyttet tagrum eller loft – eller skråvæg/loft til kip, kan du have gavn af at efterisolere udefra eller indefra. Det er ofte nemmest at isolere udefra og samtidig med, at du får skiftet taget. Et velisoleret tag giver mindre varmetab, så du sparer penge på varmeregningen. Du får varmere overflader og mindre træk, så der bliver bedre indeklima i dit hjem. Endelig forøger isoleringen værdien af din bolig.\nLinks Om isolering af loft Find en håndværker på Håndværkerlisten\nNoter fra energimærkningsrapporten\nEfterisolering af loftsrum med 50 mm isolering. Eksisterende isolering bevares, så der efter fremtidige forhold er isoleret med 300 mm. Inden isolering af loftsrum igangsættes, skal det undersøges nærmere, om de eksisterende konstruktioner er tilstrækkeligt tætte, så korrekt udførelse sikres. Der etableres ny gangbro i tagrummet, eller hvis der findes en eksisterende, skal denne hæves til de nye isoleringsforhold.\nForbedring Efterisolering af lodret skunk med 100 mm isolering\nÅrlig besparelse 40 kr.\nInvestering 2.600 kr.\nVed renovering anbefales indvendig efterisolering af lodrette skunkvægge med 100 mm isolering. Eksisterende isolering bevares, så der efter fremtidige forhold er isoleret med 300 mm. Det påregnes at lodrette skunke er tilgængelige, hvorved overslagsprisen alene omfatter montering af den nye isolering.\nForbedring Efterisolering af vandret skunk med 100 mm isolering\nEfterisolering af vandret skunk med 100 mm isolering. Eksisterende isolering bevares, så der efter fremtidige forhold er isoleret med 300 mm. Det påregnes at vandrette skunke er tilgængelige, hvorved overslagsprisen alene omfatter montering af den nye isolering.\nForbedring Efterisolering af loftsrum med 100 mm isolering\nEfterisolering af loftsrum med 100 mm isolering. Eksisterende isolering bevares, så der efter fremtidige forhold er isoleret med 300 mm. Inden isolering af loftsrum igangsættes, skal det undersøges nærmere, om de eksisterende konstruktioner er tilstrækkeligt tætte, så korrekt udførelse sikres. Der etableres ny gangbro i tagrummet, eller hvis der findes en eksisterende, skal denne hæves til de nye isoleringsforhold.\nForbedring Indvendig efterisolering af skråvægge med 100 mm isolering\nÅrlig besparelse 100 kr.\nInvestering 8.200 kr.\nVed renovering anbefales indvendig efterisolering af skråvægge med 100 mm isolering, så den samlede isoleringstykkelse opnår 300 mm. Det foreslås at isolere skråvægge indefra, i forbindelse med større indvendig renovering. Eksisterende beklædning fjernes og bortskaffes, og der udføres den nødvendige forskalling for den nye isolering og vægbeklædning. Tætheden skal sikres iht. gældende regler.\nDet er certificerede energimærkningsvirksomheder, der udarbejder energimærkningen. Hvis du finder fejl eller mangler i din energimærkning, så henvend dig til den virksomhed, som har udarbejdet den. Du finder virksomhedens kontaktoplysninger i energimærkningsrapporten, som du kan hente øverst på siden. Det er til enhver tid energimærkningsrapporten, der er gældende, og Energistyrelsen tager forbehold for fejl og mangler ift. Det Digitale Energimærke.\nOm det digitale energimærke\nSe hvordan Fold ind\nFind statistik på\nVælg bygningstypeStuehus til landbrugsejendomParcelhusRække-, kæde, og dobbelthusEtageejendommeHandel og kontor\nVælg varmetypeAlle varmetyperBiobrændselElvarme, Varmepumpe mv.FjernvarmeKul og KoksNaturgasOlie\nVælg periodeAlle< 18901891-19301931-19501951-19601961-19721973-19781979-19981999-20062007-20102011 <\nSlå en bestemt adresse op


Det kan være svært, men nødvendigt at få forældre til at melde sig som ledere og hjælpere i foreningen. Foto: Bent Nielsen\n”Den største udfordring har været at få forældrene involveret.”\nLæs også: Forældrene spiller vigtig rolle i MiniTon-succes\nDet fortæller Kate Schwensen, der har været ungdomsformand i Rødovre Badminton Club i tre år. For tre år siden havde ungdomsafdelingen ingen hold, fordi der ingen holdledere var. I dag er der to, og næste år forventer de tre hold fra U11 til U15.\nBørnene har altid været der. Udviklingen skyldes derimod i høj grad, at foreningen har ændret måden, den kommunikerer til forældrene på, så mange flere har meldt sig på banen som holdledere og hjælpere.\n”De bliver direkte adspurgt. Jeg siger direkte til dem, at hvis ingen synes, at de vil bidrage med noget, så bliver der ikke noget hold for deres børn. Det er nemmere at sige til dem, når vi sidder og taler sammen,” siger Kate Schwensen.\nMorgenkaffe gav seks nye ledere\n3 tips til at involvere forældre\nSig til dem, at foreningen er afhængig af deres hjælp\nTal med dem fremfor at sende mails\nSpørg direkte, om de vil hjælpe med superkonkrete opgaver\nDet var den direkte besked til forældrene i forbindelse med Natminton-arrangementet tidligere i år. Natminton var et forsøg på at lave et arrangement, der kunne give børnene større lyst til at fortsætte med at spille badminton, og det var en stor succes.\nLæs også: Succes: Forældre tog initiativ til badmintonskole\nMen uden støtte fra forældrene ville Rødovre Badminton Club ikke kunne fortsætte fastholdelsen med den slags arrangementer. Derfor inviterede Kate Schwensen til morgenkaffe, mens børnene spillede.\n”Jeg fortalte, at jeg havde brug for en forældregruppe, og at der skulle være nogen, der ville hjælpe til, for ellers ville der ikke blive flere af den slags arrangementer. Der var seks forældre, der meldte sig på banen og sagde, at de gerne ville hjælpe, og at de også gerne ville være holdledere,” fortæller hun.\nHåbet er nu, at forældregruppen holder ved, selv når børnene rykker op i nye aldersgrupper, og at gruppen kan få flere forældre til at byde ind, når der er brug for det.\nVær konkret og klar i mælet\nTidligere sendte Kate Schwensen altid mails ud med opfordringer til forældrene om at hjælpe til. Det kom der sjældent ledere og hjælpere ud af.\n”Det er måske hårdt sagt, men mange har et eller andet sted set os som en mulighed for at komme ud at handle og få passet børnene imens. Forældrene behøvede i hvert fald ikke at involvere sig i klubben,” siger hun.\nMen det vil de faktisk gerne. Det handler bare om at spørge dem på den rigtige måde.\n”Man skal sige: ’Vi skal holde det her arrangement. Vil du hjælpe med at lægge neontape på stregerne?’ Det er megakonkrete opgaver, og de kan forstå, at hvis de siger ja til at hjælpe, skal de ikke bruge seks timer om ugen på det. At skrive ud, om nogen vil hjælpe, bliver for svævende. Man skal være konkret og klar i mælet,” konstaterer Kate Schwensen.\nSeneste nyt fra badminton Vis alle artikler


Vandets Dag markeres anderledes i Randers - Din Avis\nI dag sender Vandmiljø Randers, Verdo og Randers Naturcenter godt 500 elever afsted på Vandløbet for at markere FNs internationale Vandets Dag – også kaldet Verdens vanddag.\nDet sker kl. 9:00-13:30 på Randers Naturcenter.\nArrangørerne afholder for 3. år i træk Vandets Dag for kommunens 3. klasser. Arrangementet var sidste år sådan en succes, at arrangørerne valgte stort set at fordoble deltagerantallet – og pladserne blev alligevel revet væk, skriver Vandmiljø Randers i en pressemeddelelse.\nVandets Dag-arrangementet i Randers er et stjerneløb, hvor 3. klasserne besøger forskellige poster.\nForrige artikelRanders med i demonstration om minimumsnormeringer\nNæste artikelLæserbrev – Hvem passer på os?


Ansvarligt spil på spillemaskiner\nDet kan være sjovt at spille på spillemaskiner, roulette, blackjack eller andre kasinospil. Selvfølgelig kan du ikke vinde hver gang. At tabe er en del af spillet, og det er du også nødt til at forberede dig på. Derfor bør du spille ansvarligt og aldrig risikere penge, du ikke har råd til at tabe. Du kan blive afhængig af at spille og miste fornemmelsen af tid og penge. Oplevelsen med at spille kasinospil bør være så behagelig som muligt, selv når du ikke vinder.\nSpiller du for meget på spillemaskiner?\nVirker det for dig som om du spiller hver dag, konstant indbetaler penge og bruger mere, end du har planlagt? Får du ikke noget tilbage, eller har du ikke heldet med dig? Foretrækker du at spille frem for at tilbringe tid sammen med din familie eller arbejde? I så fald er du langsomt ved at blive, eller er måske allerede, afhængig. Først og fremmest bør du indse, at jo mere du ønsker at vinde eller udligne dine tab, jo mere øger du risikoen for at tabe. Derfor bør du overveje at bede dit kasino om hjælp, så du kan nøjes med at spille for sjov igen.\nSæt dine grænser for at spille spillemaskiner og tag en pause\nUdnyt muligheden for at sætte grænser hos online kasinoer:\nAlle online kasinoer kan spærre din konto, når som helst du vælger at tage en pause fra at spille.\nDe kan oprette grænser for dig på indsatser, på den tid, du bruger på at spille, på dit budget (maksimale beløb, du ønsker at indbetale for spillet) og samlede spillegrænser, så du er fri til at bruge din tid på dine omgivelser og ikke bruger mere, end du ønsker eller har råd til.\nLad online kasinoets kundesupport hjælpe dig og yde rådgivning. Hvis dit spil er kommet ud af kontrol, skal du kontakte dem skriftligt eller ringe til dem, hvorefter de helt sikkert vil hjælpe dig med at finde den rigtige løsning.\nEr du bekymret for en af dine venner?\nEr du bange for, at en af dine nære venner eller en slægtning har et problem relateret til spil? Kontakt online kasinoets kundesupport. De kan hjælpe både dig og den person, du er bekymret for. Først og fremmest skal det at spille online spil i kasinoer være sjovt og underholdende. Hvis det derfor virker som om, at du har problemer, kan du læse nogle af de følgende sider og få råd fra eksperterne.


Posted at 13:45h in Koncerter\tby\tTherese Mayland Bagger\nFoto: SØN // Filip Vest\nSå er vi igen klar med vores ugentlige koncertanbefalinger, som i denne omgang byder på alt fra rebelsk indie-rock til australsk singer-songwriter og dansk poesi-pop til soulet trip. Vi har udvalgt fem interessante oplevelser, som du kan læse mere om herunder.\nHvornår: Onsdag den 16. oktober\nDe britiske, støjende indie-rockere i The Amazons fik meget opmærksomhed og ros for deres selvbetitlede debutalbum i 2017 – det gav dem blandt andet en ottende plads på den britiske Album Chart det år. Kvartetten udgav tidligere i år deres andet studiealbum Future Dust, og numrene herfra vil være at opleve, når de gæster Atlas i Aarhus. Man kan i hvert fald forvente et energisk show og stærke riffs, når den rebelske kvartet kigger forbi Aarhus.\nHvornår: Torsdag den 17. oktober\nLigesom ovenstående, rammer københavnske Søn også Atlas, når de som en del af deres turné gæster Atlas på torsdag. Debutalbummet Det Skandinaviske Desgin viste gruppen som eksperimentrende og magisk. Og netop magisk er deres live-optrædener – i hvert fald hvis du spørger vores anmelder, der gav deres koncert på dette års Roskilde Festival fire en halv stjerner og en bunke ros. Der slår gnister mellem Søn og deres publikum, når de digterligt og nærværende udfolder deres tekster og indie-poppede numre, der tenderer til at lyde som The Smiths og andre drømmende 80’er grupper – med et twist i form af SØNs egen poetiske lyrik.\nR&B møder skandi-pop når dansk-amerikanske ANYA så fint synger sig igennem det ene catchy nummer efter det andet. Efter at have været support til Thomas Helmigs udsolgte arenaturné, er hun nu afsted på sin egen tour, hvor hun blandt andet gæster Posten i Odense. Lyden på debutalbummet Faith fra i år er noget mere poppet, end hvad man ellers kunne forvente fra sangerinden. Poppet eller ej – man kan altid forvente en yderst nærværende optræden fra ANYA.\nEfter at have spillet i et udsolgt Lille VEGA som opvarmning for Ziggy Alberts, kommer den australske guitarist og sanger Harrison Storm nu tilbage til København, når han på egen hånd slår et smut forbi Hotel Cecil på torsdag. Den selvudgivede debut-EP Sense of Home udkom i 2015, og siden er der smidt et par singler ud, og Storm har været på turné i Europa og USA. Med en skøn fingerpicking guitar og en sårbar stemme, forventer vi en fortryllende koncert fra Harrison Storm.\nHvor: Cecil AM\nDen københavnske genrebøjende gruppe Takykardia har fået ry for at være et forrygende live-act. Og det bliver interessant, når de på fredag kun kommer til at spille nyt materiale. Takykardia blander triphop og soul i deres eksperimenterende musik, og så drømmer de om at spille på månen. Indtil da må de nøjes med en midnatskoncert på Cecil AM, der garanteret også bliver et besøg værd.\nRebecca Lou – Posten, fredag den 18. oktober\nFallullah – Hotel Cecil, fredag den 18. oktober\nICEKIID – Train, fredag den 18. oktober\nAlex Cameron – Store VEGA, mandag den 21. oktober\nAlex Cameron, Anya, Fallulah, Harrison Storm, ICEKIID, Rebecca Lou, Selma Judith, Søn, Takykardia, The Amazons