Vi higer og s�ger - men giver generne os svar?\nDer var b�de salvelsesfulde taler og stort ramasjang, da det humane genomprojekt sidste �r var klar med de f�rste resultater. For nu fik vi svar p� de fundamentale sp�rgsm�l om vores oprindelse og arveegenskaber. Her et �r senere stiger antallet af kritiske r�ster, der taler imod vores forventninger til genforskningen. Vi beder om svar p� for meget, lyder det. Alt i livet er komplekst. Ogs� vores geners funktion.\nAf journalist Lisbet Kj�r Johansen\nDet s�kaldte Humane Genom Projekt blev s�sat i 1990, og med det jagten p� en komplet oversigt over menneskets gener. Projektet koordinerer alle offentlige amerikanske forskningsindsatser og involverer ogs� en lang r�kke europ�iske forskere og forskningsinstitutioner. Den f�rste grove skitse af genomet kunne s� offentligg�res i tidsskrifterne Nature og Science i februar i 2001, og sp�ndingen var stor: Hvad kunne indsatsen, der hidtil har kostet omkring tre milliarder US dollars, fort�lle os om menneskets arveegenskaber? Ikke s� meget, hvis man skal tro de kritiske r�ster, der nu f�r �renlyd. Det videnskabelige rationale i genomprojektet anf�gtes i stigende grad, og der argumenteres imod, at man till�gger genforskningen s� meget �refrygt, at man de seneste �r n�rmest har dyrket genforskningen og genomprojektet som en religion. For da det kom til stykket kunne genomprojektet kun afsl�re meget lidt om menneskers arveanl�g: D�t man havde fundet ud af var, at der i menneskets genom er et sted mellem 30.000 og 40.000 gener. Og det var langt f�rre, end man havde forudset. For gener bestemmer hver is�r produktionen af �t protein. Det er i hvert fald det centrale dogme i genetikken. Men antallet af livsvigtige proteiner i menneskekroppen ansl�s at v�re mindst 100.000, m�ske mange flere. Kritiske r�ster\nDen amerikanske biolog og mange�rige milj�fork�mper Barry Commoner, bruger genomprojektets sparsomme resultater til at styrke sit argument mod gensplejsning af planter. Hvis menneskekroppen danner mere end dobbelt s� mange proteiner end der er gener, s� m� planter vel opf�re sig p� samme m�de, mener han. Og derfor holder fortalernes argument ikke om at det indsatte gen i fx en soyaplante kun afstedkommer dannelsen af �t og kun �t protein. Commoner kritiserer endvidere de store multinationale biotekvirsomheder for ikke at erkende deres ikke-viden p� omr�det og for fx ikke at offentligg�re usikkerhederne ved deres forskningsresultater og de bivirkninger som deres produkter ogs� har. Herhjemme kritiserer biokemikeren Jesper Hoffmeyer enhver determinisme eller antagelse om, at generne er styrende for udviklingen af liv. Han mener, som Commoner, at der ikke er noget videnskabeligt bel�g for at tro p� at DNA’et er en magtfaktor i vores liv, som vi ikke kan l�be fra. Og det synspunkt deler dr. med. Karen Br�ndum Nielsen, som er genetisk r�dgiver p� John F. Kennedy Instituttet:\n- I virkeligheden kan vi ikke forudsige ret meget. Men mange h�ber, at generne kan give dem en viden, der tillader dem at opn� kontrol med deres liv, siger hun. Andre medgiver mere moderat, at hele hemmeligheden �benbart ikke kun ligger i generne, men at man ogs� skal kigge n�rmere p� det der ligger imellem. Generne udg�r nemlig kun tre procent af DNA’et. Det resterende kaldes indtil videre junk-DNA, fordi forskerne simpelthen ikke kender dets funktion.\nNiels Tommerup, der er dr. med. og professor ved Institut for medicinsk biokemi og genetik ved K�benhavns Universitet, siger:\n- Det er formentlig d�r, vi skal finde noget af svaret p�, hvorfor et menneske udvikler sig til at blive et menneske og ikke en mus. For det er jo ret tankev�kkende, at kortl�gningen viser, at der formodentlig ikke er mere end f� procents forskel p� musens og menneskets genom.\nSygdomme er komplekse\nI dag har forskerne fundet omkring 1.300 gener, hvor afvigelser s� godt som sikkert medf�rer sygdom. Det er de s�kaldt monogene sygdomme. Det g�lder fx sygdomme som cystisk fibrose eller bl�dersygdommen. Men de monogene sygdomme rammer kun en relativt lille gruppe mennesker, og selvom sygdommene kan diagnosticeres, s� er det langt fra ensbetydende med, at de kan helbredes. Diagnoserne kan s� bruges til at pr�cisere, om et menneske b�rer anl�gget for en sygdom eller ej. Og det kan v�re interessant viden for for�ldre, der ikke vil risikere at f� et sygt barn, eller for forsikringsselskaber, der ikke vil risikere at forsikre dyre kunder for billigt. De almindelige sygdomme, som langt de fleste mennesker d�r af, fx hjerte-karsygdomme og kr�ft, eller folkesygdomme som diabetes, depressioner og allergi er m�ske relaterede til afvigelser i et eller flere gener. Men det er ikke DNA-molekylets sekvens som s�dan, der er interessant. Det er proteinernes funktion og interaktion med hinanden og med ydre faktorer. Afvigelserne determinerer ikke n�dvendigvis sygdom:\n- N�r aviserne ind imellem skriver, at nu er genet for depression fundet eller genet for rygerlunger, s� er det en sandhed med modifikationer, mener Karen Br�ndum Nielsen og forts�tter:\n- En forsker vil jo gerne frem med sin forskning og har ogs� brug for at understrege v�sentligheden af sine resultater, n�r der skal s�ges flere penge til mere forskning. Men n�r vi m�des og taler kollegialt, s� ved alle at sammenh�ngene er langt mere komplekse. Man kan m�ske v�re genetisk disponeret for depression eller rygerlunger. Men det afh�nger i h�j grad af menneskers omgivelser og livssituation, om de genetiske dispositioner bryder ud.\nI Karen Br�ndum Nielsens �jne eftersp�rger mange af os en kontrol over tilv�relsen, som en gentest dybest set ikke kan give os. Alligevel vil de genetiske r�dgivere formentlig ikke f� mindre travlt i fremtiden. For selvom forskerne anerkender, at de fleste sygdomme er yderst komplekse og h�nger sammen ogs� med omst�ndigheder uden for mennesket selv, s� g�r genomprojektet det nu relativt enkelt at opspore relationer mellem genafvigelser og sygdom. Hvilket ogs� er den viden som medicinalindustrien skal bruge for at komme videre. Indtil videre er al medicin og behandling udviklet ved at pr�ve sig frem og teste, hvilke stoffer der p�virker hvilke symptomer. Kortl�gningen af menneskets gener betyder, at medicin i fremtiden kan individualiseres og udvikles langt mere m�lrettet. Og udsigten til nye behandlingsformer har da ogs� v�ret en central motivation for de enorme investeringer i kortl�gningen. Genkortet vil give os mere m�lrettet medicin\nNiels Tommerup blev i november 2001 leder af det nye Wilhelm Johannsen Center for Funktionel Genomforskning p� K�benhavns Universitet. Centeret st�ttes af Danmarks Grundforskningsfond, og kortl�gningen af generne har stor betydning for arbejdet her med at relatere gener og sygdomme:\n- Det er jo ikke sikkert, at alle generne h�nger sammen med sygdomme. Men vores adgang til kortet over hele menneskets genom betyder, at vi nu kan g� meget m�lrettet efter at finde de gener, som kan v�re relateret til en arvelig betinget sygdom. Hvor forskerne tidligere har m�ttet lede p� m� og f� efter genafvigelser, g�r kortl�gningen af hele menneskets genom det lettere for os at afs�ge sammenh�ngene systematisk. Vi kan simpelthen bruge genomet som et opslagsv�rk. P� centret forskes der blandt andet i d�vhed, som er den hyppigste sansedefekt, og mange typer kan v�re arvelig betinget. Forskningen foreg�r i samarbejde med et forskningsprojekt p� Bispebjerg Hospital, hvor Oticonfonden har oprettet et professorat i d�vhedsgenetik:\n- Hidtil har vi kendt �rets anatomi, men fundamentalt set kender vi ikke �rets funktion. Det kan vi m�ske l�re mere om, n�r vi finder de gener, der er �delagt hos arveligt d�ve. Jeg tror ikke, vi skal forvente, at man s� kan g� ind og helbrede d�vhed ved at manipulere p� DNA-niveau. Medf�dte misdannelser kan v�re meget subtile. Men jeg tror, at den genetiske viden kan f�re til st�rre forst�else af, hvordan �ret styrer opfattelsen af lyd og tyngdekraft, og p� den m�de bane vej for en ny m�de at lave hj�lpemidler p�, siger Niels Tommerup og forts�tter:\n- Ingen af os �nsker at v�re syge, s� hvis der findes en medicin for det, vi fejler, s� vil vi ogs� gerne have den. Vi kommer til at kunne behandle sygdomme, som vi ikke kan behandle i dag. Og vi kommer m�ske ogs� til at kunne behandle sygdomme, f�r de er brudt ud. Det kan give os store samfunds�konomiske fordele. Men hvem skal betale? Det kommer ikke til blot at dreje sig om en prioritering mellem de enkelte sygdomme, men ogs� mellem pengekasserne. Hvis vi kan spare penge p� socialbudgettet ved at behandle med dyr medicin, vil man s� overf�re penge til det? Jeg tror, der venter os en meget stor prioriteringsdebat forude.\nHvordan skal vi h�ndtere risiko?\nI sit daglige arbejde som genetisk r�dgiver p� John F. Kennedy Instituttet i Glostrup m�der Karen Br�ndum Nielsen hver dag kvinder, der gerne vil have en gentest. I 1994 fandt forskerne et gen som kan forbindes med brystkr�ft, og siden da har John F. Kennedy Instituttet oplevet et boom af henvendelser. De har ofte set kvinder i deres familie f� brystkr�ft og selv g�et l�nge med en angst for at blive syg. - N�r en kvinde oplever, at mange af kvinderne i hendes familie f�r brystkr�ft, s� skaber det selvf�lgelig stor nerv�sitet, fordi brystkr�ft kan v�re arveligt betinget. Vi kan teste, om kvinderne b�rer anl�g for en arvelig kr�fttype. Dermed kan vi sige, om de har forh�jet risiko for sygdommen. Men vi kan ikke fort�lle dem, om de bliver syge af det. Er testen negativ, s� har kvinden stadig lige s� stor risiko for at f� kr�ft som alle andre mennesker. S� hvis man tror, at en negativ test sikrer dem mod sygdom, s� er det falsk tryghed. Sandheden er, at vi alle har risiko for at f� en lang, lang r�kke sygdomme. Sp�rgsm�let er, hvad vi skal stille op med en viden om, hvor stor en risiko, vi har, slutter Karen Br�ndum Nielsen.\nSidst opdateret: 06-03-2002\nKaren Br�ndum Nielsen er genetisk r�dgiver p� John F. Kennedy Instituttet, der er et sektorforskningsinstitut under Socialministeriet. L�s mere om instituttet her\nNiels Tommerup er leder for det nyoprettede Wilhelm Johannsen Center for funktionel genetik p� K�benhavns Universitet. Bes�g centeret her\nJesper Hoffmeyer er lektor ved Institut for Biologisk Kemi, K�benhavns Universitet, og har skrevet en r�kke b�ger om naturvidenskab, filosofi og samfundsforhold. Senest ”Hvorfor banker hjertet”, en samling af klummetekster fra hans faste spalte ”Naturligt synspunkt” i Politikens bogsektion 1999-2000. Du kan finde artikler og klummer p� Jesper Hoffmeyers hjemmeside her\nBarry Commoner leder the Critical Genetics Project p� Center for the Biology of Natural Systems at Queens College, City University of New York. Han har skrevet hovedartiklen i Harper’s Magazines februarnummer 2002: ”Unravelling the DNA Myth”. L�s et uddrag p� www.qc.edu/cbns eller find Commoners artikel “Why Genetic Engineering Is So Dangerous” her.\nDen omfangsrige officielle hjemmeside for The Human Genome Project finder du her\n"Today we're learning the language in which God created life"\n- dav�rende president Bill Clinton om The Human Genome Project's f�rste resultater.


Den skatteretlige behandling af personselskaber\naf Liselotte Madsen\nUdgave 1 2011\ne-Bog DKK 400,00\n"Den skatteretlige behandling af personselskaber" sætter fokus på de skatteretlige problemstillinger, der knytter sig til deltagelse i et personselskab.\nPersonselskaber er ikke skatteretligt særskilt lovregulerende, men danner rammen for mange erhvervsvirksomheder. Den administrative praksis på området er ofte af forholdsvis ældre dato og reglerne kan derfor være meget komplicerede at tyde.\nBogen koncentrerer sig om at skabe større overblik over problemstillingerne, og forfatter Liselotte Madsen undersøger her bl.a. hvordan deltagere i personselskaber beskattes af de indtægter og udgifter, som de har andel i.\nBogen er relevant for alle, der arbejder med personselskaber, f.eks. revisorer, advokater, dommere m.v.\nKapitel 2. Personselskabernes selskabsretlige karakteristika\nKapitel 3. Personselskabsdeltagelse - personselskab\nKapitel 4. Transparensprincippet\nKapitel 5. Ændringer i ejerbrøken\nKapitel 6. Deltagernes fordeling af overskud og underskud\nKapitel 7. Særskilte vederlag\nKapitel 8. Fradrag for tab som følge af andre deltageres handlinger\nKapitel 9. Næring - afsmitning i personselskabsforhold


Hurtigere, renere, klogere: Velkommen til de nye digitale trends - Pressemeddelelser - 2019\nTil introduktion, nogle fulde afsløring: Jeg er ikke, hvad du ville kalde en gadget freak eller en tech obsessiv. Jeg har kun en iPhone 5, fordi min 3G (bemærk manglen på en 'S') var lang tid for en opgradering; Jeg har en fancy MacBook Air kun af de gode gracer i dette firma, og jeg ejer ikke en tablet, fordi jeg stadig ikke har regnet ud en brug for en ud over at se tv i sengen. Taler om tv'er, min lejlighed sport en 37-tommer Westinghouse LED, jeg købte på en bonde butik (anstændigt billede, men det lyder som en astmatisk med emfysem), og mit hjem lydsystem består af en 300 dollar Toshiba lyd bar, der bringer Antallet af fjernbetjeninger på kaffebordet til fem. Formentlig er der en måde at få dem til at løbe gennem DirecTV en, men jeg er gået grå og forsøger at sortere det ud.\nAlle der taler om det rimelige spørgsmål: Hvad laver jeg ledelsen af Digital Trends 'store spring fremad? Kort sagt, jeg vil forsøge at sortere det ud.\nI løbet af de sidste fire år er DT vokset til en af de største tech nyheder og produkt review sites på nettet. Vores korrekturlæsere, forfattere og redaktører har en byte-niveau forståelse af de enheder og apps, der ser ud til at formere sig om dagen, og de giver råd og indsigt i almindeligt engelsk om, hvad de skal købe og hvordan man bruger det. De analyserer hele tiden den endeløse rumormongering, der er produktnyhedscyklussen for at adskille signalet fra støj. Og de dykker dybt ind i de stadig mere tornede spørgsmål, der er skabt af vores stadig digitaliserende liv på jagt efter svar.\nI de kommende måneder vil vi udforske gadgets og teknologi fra enhver tænkelig vinkel; fra hvordan de driver store sportsbegivenheder til, hvilke enheder der er i lommerne til krigskorrespondenter. Vi introducerer nye måder at gennemgå de nyeste produkter, der går ud over enkle klassifikationer og langvarige forklaringer. Vi går ind i rummet gennem dit hjem med råd om, hvordan man gør "House of the Future" rigtigt i dag. Og vi rulle ud nye værktøjer, der hjælper dig med at maksimere de produkter, du ejer, og hjælpe med at gøre dine indkøbsbeslutninger hurtige, effektive og skræddersyede til dine behov.\nVi gør alt dette fra et standpunkt, der alt for ofte tabes i disse dage, når computerens kodere er rockstjerner og produktdesignere er industriens kaptajner: Din. Jeg gætter på, at du har en sund forståelse for gadgets og tech i dit liv, men de er additiv snarere end centralt. Du nyder sandsynligvis den første buzz af et nyt legetøj, men værdsætter det mest, når det bare er i baggrunden, der arbejder. Du kender din måde omkring dine system præferencer, men har ikke tid til at holde trit med hver opgradering og app kommer ned i røret. Og du skal stadig gøre en hurtig søgning for at dechiffrere den seneste akronym (vi kigger på dig, OLED). Kort sagt, du er lidt ligesom mig.\nSå velkommen til de nye digitale trends. Vi forlader geekgettoet, og vi bringer dig med os. Lad os begynde at sortere disse ting ud …


K E N D E L S E. afsagt af Konkurrenceankenævnet den 25/ i sag nr. KL Nets Holding A/S (advokat Simon Evers Kalsmose-Hjelmborg) mod - PDF Free Download\nK E N D E L S E. afsagt af Konkurrenceankenævnet den 25/ i sag nr. KL Nets Holding A/S (advokat Simon Evers Kalsmose-Hjelmborg) mod\nDownload "K E N D E L S E. afsagt af Konkurrenceankenævnet den 25/6 2013 i sag nr. KL-8-2012. Nets Holding A/S (advokat Simon Evers Kalsmose-Hjelmborg) mod"\nHelle Mathilde Therkildsen\n1 K E N D E L S E afsagt af Konkurrenceankenævnet den 25/ i sag nr. KL Nets Holding A/S (advokat Simon Evers Kalsmose-Hjelmborg) mod Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (Kammeradvokaten v/ advokat Jakob Pinborg) Biintervenient til fordel for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen: FDIH v/ direktør Annette Falberg Resume af afgørelsen Den 29. november 2012 traf Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen afgørelse om, at Nets Holding A/S (herefter Nets) har overtrådt betalingstjenestelovens 79, idet styrelsen fandt, at selskabets gebyrer for brug af dankort på internettet var urimeligt høje. Styrelsen lagde i sin afgørelse vægt på, at Nets gebyrer ikke stod i et rimeligt forhold til omkostningerne, og at gebyrerne førte til en overnormal indtjening hos selskabet. Nets blev derfor påbudt at nedsætte sine gebyrer, således at der ved fastsættelsen ikke anvendes urimelige priser. Nets har indbragt afgørelsen for Konkurrenceankenævnet. Konkurrenceankenævnet finder, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen væsentligt har sandsynliggjort, at Nets gebyrer ligger over et prisniveau, som ville være gældende på et marked med virksom konkurrence, og har derfor stadfæstet styrelsens afgørelse.\n2 - 2 Parternes påstande Nets Holdning A/S har påstået Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens afgørelse af 29. november 2012 ophævet. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har påstået afgørelsen stadfæstet. Den påklagede afgørelse I Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens afgørelse af 29. november 2012 hedder det bl.a.: 1 Denne sag drejer sig om, hvorvidt Nets gebyrer for betalinger med dankort på internettet er i overensstemmelse med betalingstjenestelovens 79. Det fremgår af 79, at der ikke må anvendes urimelige priser og avancer ved gennemførelse af en betalingstransaktion. 2 Sagen er foranlediget af en klage fra Foreningen for Dansk Internet Handel (FDIH), som er en interesseorganisation for virksomheder, der forretningsmæssigt bruger internettet og andre digitale kanaler. FDIH finder, at gebyrerne for brug af dankort på internettet er for høje i henhold til lovens Dankortgebyrer på internettet fastsættes af Nets. Nets er resultatet af fusionen mellem PBS Holding A/S og det norske selskab Nordito i Nets er eneste kortindløser af dankort på internettet. Det betyder, at hvis en internetforretning ønsker at kunne modtage dankort som betalingsmiddel via internettet, skal forretningen indgå en indløsningsaftale med Nets. Aftalen består i, at Nets indenfor en aftalt tidsperiode overfører betalingen fra kortbrugerens konto til forretningens konto. For denne ydelse betaler forretningen et gebyr pr. transaktion. 4 Gebyret, som betales af internetforretningen til Nets, er reguleret af betalingstjenestelovens gebyrbestemmelser, herunder 79, hvoraf det fremgår, at der ikke må anvendes urimelige priser og avancer ved gennemførelse af en betalingstransaktion. Ved urimelige priser og avancer forstås priser og avancer, der er højere, end hvad der ville være tilfældet under virksom konkurrence. 5 Det fremgår af lovens forarbejder, at en afgørelse i henhold til 79 må ske gennem en hypotetisk præget bedømmelse af forholdene, som de ville være i et konkurrencepræget marked. I vurderingen af priserne for at modtage dankort og Nets avance har styrelsen foretaget en undersøgelse af, om priserne står i et rimeligt forhold til de forbundne omkostningerne, og om de medfører en overnormal indtjening hos Nets. 6 Styrelsen har i den forbindelse særligt lagt vægt på følgende forhold: Nets har siden 2005 haft et årligt overskud på indløsning af dankort på internettet og har de sidste fire år haft en gennemsnitlig omsætning på knap [ ] mio. kr. og et gennemsnitligt årligt resultat på godt [ ] mio. kr. Det svarer til, at Nets i perioden har en årlig overskudsgrad på mellem [30-70] og [30-70] pct. Nets-koncernens samlede overskudsgrad lå i samme periode på mellem pct. Indtjeningen ved indløsning af dankort på internettet er altså væsentligt højere end indtjeningen på Nets andre forretningsområder. Nets overskudsgrad ved indløsning af dankort på internettet på mellem [30 70] og [30-70] pct. er også markant højere end den gennemsnitlige overskudsgrad i private byerhverv, som ligger mellem 3 og 5 pct. i perioden\n3 - 3 En estimering af Nets forrentning af investeringerne forbundet med indløsning af dankort giver et årligt afkast på [0-40] pct. i perioden Et sådant nøgletal sammenholdes ofte med et risikofrit alternativ så som renten for statsobligationer med henblik på bl.a. at vurdere risikotillægget ved den pågældende investering. Da den gennemsnitlige rente for statsobligationer var på 4 pct. i samme periode, indebærer det et risikotillæg på [0-40] pct. point, hvilket må betegnes som højt. Et mål for afkast, som er forbundet med en risiko, er prisindekset for de 20 mest omsatte aktier i Danmark. Dette indeks har haft et gennemsnitligt årligt afkast på 9 pct. i perioden , svarende til et risikotillæg på 5 pct. point i forhold til den gennemsnitlige risikofrie rente på 4 pct. Også i denne sammenhæng må Nets gennemsnitlige årlige afkast på [0-40] pct. ved indløsning af dankort på internettet betegnes som en høj forrentning af investeringerne. 7 Endvidere understøtter beregninger af det såkaldte Lerner-indeks sammenholdt med tilsvarende indeks hos andre brancher og beregninger af forholdet mellem Nets pris og marginalomkostninger, at indtjeningen ved indløsning af dankort på internettet er højere end tilfældet er hos andre brancher og næppe vil kunne opretholdes i et marked med virksom konkurrence. 8 Det er styrelsens samlede vurdering, at dankortgebyrerne ikke står i et rimeligt forhold til omkostningerne, og at dankortgebyrerne fører til en overnormal indtjening hos Nets. 9 Nets gebyrer for dankort på internettet er derved højere, end hvad der ville være tilfældet under virksom konkurrence. Nets anvender derved urimelige priser og avancer ved indløsning af betalingstransaktioner foretaget med dankortet på internettet. 10 Således indebærer de nuværende dankortgebyrer fastsat af Nets en overtrædelse af betalingstjenestelovens Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen skal i medfør af betalingstjenestelovens 98, stk. 1, derfor påbyde Nets at nedsætte dankortgebyrerne over for forretninger på internettet således, at der ved fastsættelse af disse gebyrer ikke anvendes urimelige priser og avancer i henhold til 79 i betalingstjenesteloven. 12 Styrelsen kan i henhold til BTL 98, stk. 1, nr. 1 og 2 udstede påbud om, at angivne priser eller avancer ikke må overskrides, eller at der ved beregning af priser og avancer skal anvendes bestemte kalkulationsregler, det vil fx sige påbud om fastsættelse af gebyr- eller avancelofter. I nærværende sag vil styrelsen på nuværende tidspunkt undlade at udstede et sådant påbud, da det vurderes mest hensigtsmæssigt for konkurrencen på markedet, at markedets aktører selv forhandler sig frem til gebyrer, der ikke indebærer anvendelse af urimelige priser og avancer. Parternes argumentation Nets Holdning A/S har gjort gældende, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens fortolkning af betalingstjenestelovens 79 i afgørelsen er fejlagtig. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har anvendt de tre eksempler, der er nævnt i forarbejderne, som en decideret test for, hvorvidt Nets har opkrævet urimeligt høje Dankortgebyrer. Styrelsen\n4 - 4 har imidlertid undladt forinden at afklare, hvorvidt forudsætningen om, at der ikke må være virksom konkurrence, er opfyldt. Styrelsens ræsonnement synes at være, at konkurrencen i forbindelse med indløsning af betalingsmidler på internettet pr. definition er uvirksom, da styrelsen har valgt at gå direkte ind i en vurdering af, om de af Nets fastsatte priser er høje og i bekræftende fald urimeligt høje. Det gøres på den baggrund gældende, at denne fortolkning af betalingstjenestelovens 79 er fejlagtig, og at styrelsens ræsonnement lider af en væsentlig mangel, idet der ikke forud for rimelighedsvurderingen af priserne (Dankortgebyret) er konstatereret; (i) om der er konkurrence på de berørte markeder, og (ii) om konkurrencen på de berørte markeder er virksom. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens afgørelse har ikke hjemmel i betalingslovens 79, idet opkrævningen af Dankortgebyrer sker på et marked i virksom konkurrence. Forbuddet mod anvendelse af urimelige priser i betalingstjenestelovens 79 finder udelukkende anvendelse, såfremt det forinden kan påvises, at der ikke er virksom konkurrence på det relevante marked. På nuværende tidspunkt foreligger der reelt virksom konkurrence på markedet for betalingskort på internettet. Det er Nets opfattelse, at såfremt Nets fastsættelse af gebyrer for indløsning af Dankort på internettet udgjorde en urimelig høj prisfastsættelse, ville almindelige markedsmekanismer sikre, at aftagerne af Nets tjenester ville søge mod alternative aktører, herunder fx Visa, MasterCard eller Paypal med henblik på håndtering af betalinger. Dankort er samlet set langt billigere end øvrige betalingskort, hvorfor fx store internationale aktører som Visa og MasterCard ikke har så store markedsandele, som de ellers ville have haft. En logisk slutning er herefter, at en yderligere prisnedsættelse ikke gør det lettere for andre betalingsinstrumenter at vinde fodfæste på det danske marked, hvorfor prispåbuddet vil bidrage til, at konkurrencen aftager i intensitet og bliver mindre virksom.\n5 - 5 Det er nødvendigt at se hen til almindelige konkurrenceretlige principper, når betalingstjenestelovens 79 skal fortolkes, herunder at der foretages en almindelig markedsafgrænsning. Formålet med en markedsafgrænsning er ikke blot at fastslå en aktørs markedsstyrke. Det er også en bærende forudsætning for at kunne foretage en meningsfuld vurdering af, om Nets priser er fastsat i et marked med virksom konkurrence, og/eller om priserne konkret er urimelige i forhold til de priser, som Nets konkurrenter på markedet anvender. En sådan vurdering må nødvendigvis indebære en vurdering af, om der er konkurrence på de berørte markeder og i bekræftende fald graden af konkurrenceintensiteten på sådanne markeder. Det relevante marked skal afgrænses til et bredere marked for betalinger på internettet, og når der ikke er foretaget en markedsafgrænsning først, giver det ikke mening at foretage en sammenligning af faktorer som overskudsgrad, forrentning mv., da disse faktorer mest meningsfuldt kan sammenlignes med faktorerne i tilsvarende virksomheder i virksom konkurrence. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen skal foretage en korrekt markedsafgrænsning og derefter en vurdering af, om der er anvendt urimelige priser i den konstaterede konkurrencesituation, som Dankortet indgår i. Markedet for betalinger på internettet må betragtes som ét og samme marked, uanset om der sker betaling via Dankort, bankoverførsel til forretningens konto, betaling med et internationalt debet- eller kreditkort eller betaling via en overførselstjeneste som PayPal eller ewire. Behovet for en markedsafgrænsning, herunder en sammenligning med prissætningen og indtjeningen på internationale betalingsinstrumenter på internettet, er efter Nets opfattelse af afgørende betydning for at sikre, at styrelsen ikke træffer en afgørelse, der vilkårligt skader eller forstyrrer konkurrencen på de markeder, der bliver berørt af afgørelsen. Såfremt Konkurrenceankenævnet alligevel måtte finde, at Dankortgebyrerne opkræves på et marked, hvor der ikke er virksom konkurrence, og at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens afgørelse således skulle have hjemmel i betalingstjenestelovens 79, gøres det gældende, at styrelsen ikke har væsentligt sandsynliggjort, at Nets har opkrævet urimelige Dankortgebyrer. For så vidt angår Nets Dankortgebyrer på internettet gælder dette særligt, da styrelsen har negligeret, at Dankortet er den billigste betalingsform på internettet i Danmark. Konkurrence-\n6 - 6 og Forbrugerstyrelsen har heller ikke inddraget indtjeningsstrukturen i forbindelse med Dankortsystemet som helhed i sin afgørelse. Desuden er sammenligningen mellem Nets overskudsgrad og forrentning af investeret kapital med overskudsgraden for "private byerhverv" og forrentningen af investeringer i C20-indekset vilkårlig. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens afgørelse er begrundet i Nets høje overskudsgrad på indløsning af dankort på internettet, og resultatet af styrelsens fokusering på disse to elementer medfører, at Nets reelt straffes for at være effektiv. Effektiviteten består således i, at Nets kan skabe den større overskudsgrad og forrentning og samtidig tilbyde sine kunder en lavere pris, end Nets konkurrenter kan. Det gøres derfor også gældende, at styrelsens afgørelse er diskriminerende. Da Dankortet indgår i et konkurrencepræget marked og oven i købet er et billigt alternativ til konkurrerende produkter, er det udtryk for en diskriminerende retshåndhævelse, at styrelsen har fundet anledning til at anvende 79 over for Nets Dankortgebyrer, men ikke over for de dyrere aktører på markedet. Det gøres desuden gældende, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen ved ikke i sine vurderinger at have inddraget indtjeningsstrukturen i forbindelse med Dankortsystemet har foretaget en amputeret analyse, som ikke kan danne grundlag for en fuldt oplyst afgørelse, og at brugen af Dankort i den fysiske handel ikke forretningsmæssigt kan adskilles fra brugen i den ikke-fysiske handel. Eftersom der i medfør af lovgivningen kun er halv omkostningsdækning i forbindelse med brug af Dankortet i den fysiske handel, er det en nødvendighed, at der søges en større omkostningsdækning for det samlede Dankortsystem, herunder via gebyrerne på de ikkefysiske transaktioner. Selv hvis resultatet for den samlede opkrævning af dankortgebyrerne i henholdsvis den fysiske handel og internethandlen opgøres, vil der således være et konstateret underskud på ca. 314 mio. kr. (2010-tal). Dette forhold ses ikke inddraget i afgørelsen. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har udelukkende lagt vægt på Nets årlige overskudsgrad på indløsning af Dankort på internettet fra (30-70 %), herunder at den årlige overskudsgrad på indløsning af Dankort på internettet overstiger Nets samlede\n7 - 7 overskudsgrad for denne periode (0-40 %), samt at indtjeningen ved indløsning af Dankort på internettet er væsentlig højere end indtjeningen på Nets andre forretningsområder. Den procentuelt høje overskudsgrad for indløsning af Dankort på internettet i forhold til Nets samlede overskudsgrad belyser netop det forhold, at Nets på trods af den relativt højere overskudsgrad for indløsning af Dankort på internettet har en samlet overskudsgrad, som ikke i væsentlig grad overstiger overskudsgraden for virksomheder inden for Nets forretningsområde. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen kan ikke foretage en allerede fordi-konklusion om, at der er uvirksom konkurrence, alene baseret på at Nets har en høj overskudsgrad og forrentning af investeret kapital på forretningsområdet. Nets gør endvidere gældende, at sammenligningen af Nets overskudsgrad og forrentning af investeret kapital med overskudsgraden for private byerhverv og forrentningen af investeret kapital i C20-indekset er vilkårlig. Det er Nets opfattelse, at styrelsens sammenligningsgrundlag er usagligt og uanvendeligt til at basere en meningsfuld afgørelse på. Styrelsen kunne således have anvendt et langt mere sagligt sammenligningsgrundlag end private byerhverv. Da Dankortet de facto er i konkurrence med andre betalingskort, er det Nets opfattelse, at en saglig sammenligning af overskudsgraden i forbindelse med Nets indløsning af Dankort på internettet i stedet burde være foretaget med overskudsgraden for indløsning på internettet af andre gængse betalingskort, fx MasterCard, Visa eller American Express. Nets overskudsgrad i forbindelse med indløsning af Dankort på internettet er alene overskudsgraden for en del af et enkeltstående specifikt forretningsområde, nemlig Dankortet. Den anvendte overskudsgrad for private byerhverv er derimod en gennemsnitlig overskudsgrad for alle de omfattede erhvervs forretningsområder. Således vil de enkelte virksomheder i private byerhverv have både højere og lavere overskudsgrader sammenlignet med Nets, hvis overskudsgraden vurderes for hver enkelt af de forretningsområder, som de individuelle virksomheder beskæftiger sig med. At overskudsgraden for private byerhverv ligger på mellem 3 og 5 % i perioden kan således ikke ukritisk overføres til Nets overskudsgrad i forbindelse med det specifikke\n8 - 8 forretningsområde indløsning af Dankort på internettet. Hvis private byerhverv overhovedet har nogen berettigelse som sammenligningsgrundlag, er det derfor udelukkende i forbindelse med Nets samlede overskudsgrad på mellem 0 og 40 %. Det er Nets holdning, at en sammenligning med følgende grupper af virksomheder er langt mere relevant som sammenligningsgrundlag i forbindelse med en vurdering af Nets aktiviteter på kortmarkedet end en sammenligning med private byerhverv : Online/Alternative Payments: Indeholder primært selskaber, som er Payment Service Providere for internetbaserede forretninger, men også indløsere af internetbetalinger, fx Paypal Acquirers/Processors: Indløsere samt betalingskort processorer fra såvel Europa og USA, heriblandt nogle af de største selskaber i betalingskortindustrien i verden, fx First Data Networks/Schemes: Betalingskortnetværk, fx MasterCard, Visa, Discover og American Express Nets har i forbindelse med initialinvesteringen og udviklingen af Dankortsystemet på internettet løbet meget store risici, idet ingen i løbet af de første år, hvor Dankort kunne anvendes på internettet, kunne forudse den positive udvikling i internethandelen, som kan konstateres i dag. Endvidere er Nets ikke børsnoteret som virksomhederne i C20-indekset, hvilket medfører, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens sammenligning med forrentningen af dette indeks er fejlagtig. En sammenligning med familie- og fondsejede virksomheder som eksempelvis Danfoss, Grundfos, LEGO, ECCO og JYSK ville have været mere retvisende. Disse virksomheder adskiller sig på samme måde fra C20-indekset, som Nets gør, og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens analyse burde derfor tage højde for forholdene i sådanne virksomheder, hvis analysen skal give et retvisende billede af en normal forrentning. Fortjenesten ved at kunne tænke langsigtet bør således tilkomme Nets i lighed med familie- og fondsejede virksomheder.\n9 - 9 Ved en hurtig gennemgang af regnskaberne for de ovenfor nævnte virksomheder kan det konstateres, at størstedelen af disse familie- og fondsejede virksomheders forrentning af investeret kapital ligger på et niveau over Nets [ ]% og betydeligt over C20-indeksets [ ]%. Der er derfor en klar forskel på C20-indekset og de familie- og fondsejede virksomheder, idet de familie- og fondsejede virksomheder er i stand til at opnå en markant højere forrentning af investeret kapital end virksomheder i C20-indekset. Det gøres desuden gældende, at påbuddet efter betalingstjenestelovens 98, stk. 1, og begrundelserne for afgørelsen er så uklart formulerede, at det på baggrund af afgørelsen er umuligt for Nets at indrette sig på en sådan måde, at Nets opnår sikkerhed for, at man ikke overtræder betalingstjenestelovens 79. Det fremgår ikke af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens afgørelse, hvilken del af Nets prisfastsættelse som påbuddet om nedsættelse er rettet imod. Det fremgår således af den indankede afgørelses afsnit 55, at Nets gebyr i forbindelse med transaktioner, der beløbsmæssigt overstiger 100 kr. (hvilket gælder langt størstedelen af gennemførte Dankorttransaktioner), består af henholdsvis Nets faste gebyr på 1,45 kr. og et ad valoremgebyr på 0,10 % af købsbeløbet. Det er derfor ikke muligt for Nets at forudsige, hvilket af disse gebyrer Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen finder urimeligt. Det er Nets opfattelse, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens manglende angivelse af, hvilken del af Nets prisfastsættelse Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen finder urimelig i henhold til betalingstjenestelovens 79, konstituerer en mangelfuld ledsagende begrundelse. Det er endvidere Nets opfattelse, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens opgave i medfør af betalingstjenestelovens 79 ikke kun er at optræde som en ren prisreguleringsmyndighed. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen er således forpligtet til at inddrage de reelle konkurrenceforhold i 79-vurderingen. Når styrelsen undlader at inddrage disse, vil styrelsens prispåbud ske vilkårligt og være ude af trit med den reelle konkurrencesituation, som adressaten befinder sig i. Det kan ikke antages, at en sådan anvendelse af 79 har været formålet.\n10 - 10 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen argumenterer for, at påbuddet angiveligt ikke skader konkurrencen på markedet for betalingsinstrumenter, idet konkurrerende betalingsinstrumenter på tilsvarende vis som Dankortet vil kunne etablere sig i Danmark, så længe 79 overholdes. Det er Nets opfattelse, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens nuværende fortolkning af betalingstjenestelovens 79 fører til, at styrelsen i denne og kommende sager vedrørende 79 vilkårligt vil kunne reducere indtjeningen på lønsomme betalingsinstrumenter. De deraf følgende konsekvenser for alle dele af markedet for betalingsinstrumenter vil være skadelige for konkurrencen, herunder for innovationen og sikkerheden på markedet for betalingsinstrumenter. Hvis Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens fortolkning og anvendelse af 79 således indebærer, at aktørerne på de berørte markeder bliver pålagt at sænke sine priser til niveauer, der er ude af trit med den reelle konkurrencesituation og forskellig fra afkastet på investeringer foretaget på nærliggende markeder, vil det således også vanskeliggøre øvrige aktørers etablering på det danske marked. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har gjort gældende, at gebyrer for betalinger med Dankort på internettet er højere, end hvad der ville være tilfældet under virksom konkurrence, og at gebyrerne derfor er i strid med betalingstjenestelovens 79. Styrelsen må i sin vurdering heraf være overladt et betydeligt skøn, som ikke kan tilsidesættes, når blot de skønsmæssige vurderinger er baseret på saglige og objektive overvejelser om, hvad der giver et retvisende resultat. Om de konkrete undersøgelser og analyser har styrelsen lagt vægt på, at en række forskellige forhold samlet set viser, at gebyrerne ikke står i et rimeligt forhold til omkostningerne, og at gebyrerne medfører en overnormal indtjening hos Nets. Styrelsen har lagt vægt på, at Nets overskudsgrad for indløsning af Dankort på internettet i perioden konstant har været over [30-70] %, hvilket er markant større end overskudsgraden for andre brancher, ligesom det er væsentligt højere end Nets overskudsgrad på andre forretningsområder.\n11 - 11 Om Nets indsigelser mod sammenligningen af overskudsgraden med overskudsgraden for private byerhverv henvises til afgørelsens afsnit 4.1.3, hvoraf fremgår, at en sammenligning med overskudsgraden ved indløsning af andre betalingskort af flere grunde ikke nødvendigvis udgør et bedre sammenligningsgrundlag end private byerhverv, og at Nets overskudsgrad er så markant større end overskudsgraden i private byerhverv og de 10 brancher med højest overskudsgrad, at Nets' overskudsgrad også må anses for meget høj, selv om der tages hensyn til forskelle i produkttype, omkostnings- og markedsstruktur mv. Sammenligningen giver dermed en god indikation af, at indtjeningen er højere, end hvad tilfældet er under virksom konkurrence, når samtidig henses til indholdet af styrelsens øvrige undersøgelser og analyser. Konservative beregninger af Nets overskud i forhold til omkostningerne ved etablering og drift af dankortsystemet viser, at Nets har haft en høj forrentning af investeringerne i form af et årligt gennemsnitligt afkast på [0-40] % i perioden Til sammenligning har den gennemsnitlige årlige rente på statsobligationer i samme periode været på godt 4 %. Nets afkast har således efter et konservativt estimat et risikotillæg på [0-40] pct. point i forhold til den risikofri rente. Nets afkast er endvidere højt i sammenligning med C20-indeksets gennemsnitlige årlige afkast på 9 % i perioden. Risikoen ved initialinvesteringen og udviklingen af Dankortet har ikke været af en sådan karakter, at det kan begrunde en så høj forrentning. Dankortet var i 1999 det langt mest udbredte og anvendte betalingskort, hvorfor Dankortet var et oplagt betalingskort at benytte på internettet, såfremt e-handel var mulig. Dette taler for, at usikkerheden forbundet med Nets investering til Dankortsystemet på internettet har været forholdsvis lav. Den fremadrettede risiko ved indløsning af Dankort på internettet må formodes at være lav. Dels er Dankortet langt det mest foretrukne betalingsmiddel, når der handles på internettet, dels er der tale om en kraftigt stigende tendens i såvel det generelle handelsomfang på internettet som brugen af Dankortet på internettet. Der vil alt andet lige derfor være tale om en voksende omsætning ved indløsning af Dankort på internettet, uden at det vil medføre betydelige yderligere investeringsomkostninger.\n12 - 12 Det er blandt andet på denne baggrund, at styrelsen i afgørelsen har vurderet, at Nets gennemsnitlige årlige afkast må betegnes som højt i forhold til såvel den risikofri rente og C20-indekset. Når der samtidig henses til den forventede udvikling i brugen af Dankort, er der intet der tyder på, at denne forrentning vil blive lavere fremover. Det samlede billede af styrelsens undersøgelser og analyser taler sit tydelige sprog. Der er ikke nogen reel tvivl om, at Nets gebyrer i et ikke ubetydeligt omfang har været højere, end hvad der ville være tilfældet under virksom konkurrence. Hverken af ordlyden eller forarbejderne til betalingstjenestelovens 79 fremgår, at der skal foretages en formel afgrænsning af det relevante marked i afgørelser efter denne bestemmelse. En sådan markedsafgrænsning er heller ikke en nødvendig forudsætning for at kunne foretage en bedømmelse efter 79. Betalingstjenestelovens 79 finder således anvendelse på alle aktører, der opkræver gebyrer i forbindelse med gennemførelse af den af sagen omhandlede type betalingstransaktioner, uanset de pågældende aktørers markedsstyrke. Lovgiver har dermed slået fast, at det ikke er nødvendigt at afgrænse det relevante produktmarked eller geografiske marked for at kunne fastslå, at bestemmelsen kan finde anvendelse på Nets gebyrer, hvis gebyrerne i øvrigt er urimelige. Om gebyrerne rent faktisk er urimelige, skal vurderes ud fra en bedømmelse af, om priserne er højere, end hvad der ville være tilfældet under virksom konkurrence. Heller ikke dette kan føre til, at der skal foretages en formel afgrænsning af det relevante marked, idet en markedsafgrænsning hverken vil belyse, om der er virksom konkurrence på det således afgrænsede marked, eller om de opkrævede priser er rimelige. Hertil kommer, at lovgiver under alle omstændigheder har fastslået, at vurderingen af prisniveauet kan ske i overensstemmelse med de i forarbejderne til 79 anførte fremgangsmåder, som ikke forudsætter en afgrænsning af det relevante marked. Det forhold, at Nets gebyrer for indløsning af betalinger med Dankort på internettet er lavere end de tilsvarende gebyrer for indløsning af betalinger med internationale betalingskort, er ikke ensbetydende med, at der foreligger virksom konkurrence, eller at gebyrerne for\n13 - 13 indløsning af Dankort ikke kan være højere, end hvad der ville være tilfældet ved virksom konkurrence. Det er vigtigt at være opmærksom på, at selv om internationale betalingskort i et vist omfang anvendes ved handel på internettet, er Dankortet langt den mest anvendte betalingsform ved handel på internettet. Nets er i den forbindelse den eneste indløser af Dankort i Danmark, idet Nets ikke har tildelt andre kortindløsere licens til at indløse Dankort på internettet. Nets-koncernen er via koncern-selskabet Teller den største indløser af betalinger på internettet med internationale betalingskort i Danmark, og Nets-koncernen er langt den største indløser af betalinger på internettet samlet set, hvis alle betalingskort medregnes. Omkostningerne ved at indløse Dankort er væsentligt lavere end omkostningerne ved at indløse internationale betalingskort. Baggrunden herfor er, at de faste omkostninger forbundet med Dankort er fordelt på et langt større antal betalinger, end tilfældet er med internationale betalingskort, og at internetbankgebyrerne der udgør den største del af omkostningerne ved indløsning af betalingskort ved handel med Dankort på internettet generelt er lavere ved Dankort end ved handel med internationale betalingskort. Nets marginalomkostninger ved en ekstra transaktion med Dankort gør, at Nets kan fastsætte gebyrer, der overstiger marginalomkostningerne med op til [3-7] gange, og samtidig tilbyde en pris, der ligger under andre indløseres marginalomkostninger, ved at tilbyde indløsning af internationale betalingskort. Med den nuværende markedsstruktur foreligger der således ikke et effektivt konkurrencepres på Nets gebyrer for indløsning af betalinger med Dankort på internettet. Undersøgelserne af prisniveauet underbygger da også, at Nets ikke ved fastsættelse af gebyrerne for indløsning af betalinger med Dankort på internettet er udsat for et effektivt konkurrencepres fra indløsere af internationale betalingskort. Nets kan fastsætte gebyrer på et niveau, der er urimeligt efter 79, uden risiko for, at andre aktører vinder markedsandele. Med andre ord kan 79 finde anvendelse, selv om Nets\n14 - 14 gebyrer for indløsning af betalinger med Dankort på internettet er lavere end de tilsvarende gebyrer for indløsning af betalinger med internationale betalingskort. Det er ikke en forudsætning for indgreb efter 79, at pris- eller avanceniveauet har været konstateret i en længere periode, idet indgreb kan foretages umiddelbart, når det konstateres, at en aktør anvender urimelige priser. Det er derfor uden betydning, om prisniveauet er så højt, at det angiveligt måtte kunne føre til tab af markedsandele i fremtiden. En sammenligning med overskudsgraden på visse internationale betalingstjenesteudbydere udgør ikke nødvendigvis et bedre sammenligningsgrundlag end private byerhverv, idet en sådan sammenligning af flere grunde kan være problematisk. Styrelsen har derfor med rette ikke taget udgangspunkt i en sådan sammenligning. Betalingstjenesteloven sondrer mellem opkrævning af gebyrer ved fysisk og ikke-fysisk handel, og de respektive områder er undergivet forskellig prisregulering, jf Lovgiver har dermed klart tilkendegivet, at der er tale om forskellige forretningsområder i relation til prisfastsættelsen, hvilket er afgørende efter 79. Vurderingen af, hvorvidt Nets priser medfører en overnormal indtjening, skal foretages i forhold til Nets omkostninger til Dankortsystemet på internettet og ikke i forhold til omkostningerne til det samlede Dankortsystem. Styrelsen har valgt at udstede et påbud, der ikke angiver en specifik grænse for gebyrernes størrelse, da det vurderes mest hensigtsmæssigt for konkurrencen på markedet, at markedets aktører selv forhandler sig frem til gebyrer, der ikke indebærer anvendelse af urimelige priser og avancer. Påbuddet er udformet i overensstemmelse med ordlyden af 79. Påbuddet ændrer ikke på Nets mulighed for at indrette sin forretning eller at forudse, om de opkrævede gebyrer er urimelige. Det er heller ikke en mangel ved afgørelsen, at påbuddet ikke nærmere angiver, hvilken del af gebyrerne der må anses for urimelige. Dels fremgår det klart af afgørelsen, at den foretagne bedømmelse af gebyrernes rimelighed angår det samlede gebyrniveau som sådan og ikke enkelte dele heraf. Dels har styrelsen ikke ønsket at begrænse Nets frihed til at indrette gebyrsystemet på en hensigtsmæssig måde, når blot 79 overholdes.\n15 - 15 Endelig er påbuddet ikke til hinder for, at Nets i forbindelse med implementeringen af påbuddet retter henvendelse til styrelsen med henblik på en stillingtagen til en konkret gebyrstruktur. Retsgrundlaget 79 i lovbekendtgørelse nr. 365 af 26. april 2011 om betalingstjenester og elektroniske penge har følgende ordlyd: Ved fastsættelse af gebyr m.v. i forbindelse med gennemførelse af betalingstransaktioner med et betalingsinstrument som nævnt i 6, nr. 9, må der ikke anvendes urimelige priser og avancer. Ved urimelige priser og avancer forstås priser og avancer, der er højere, end hvad der ville være tilfældet under virksom konkurrence. Bestemmelsen blev oprindeligt indført i 20 a ved lov nr. 217 af 13. april 1999 i lov om betalingskort og efterfølgende overført til 15 i lov om visse betalingsmidler af 31. maj I forarbejderne til betalingskortslovens 20 a (Folketingstidende , tillæg A, spalte 3071 ff.) hedder det bl.a.: Til nr. 5. Som anført i de almindelige bemærkninger kan der i de særlige situationer, hvor der sker en overgang fra specialregulering til almindelige markedsvilkår, være behov for at kunne gennemføre en priskontrol, der går videre, end det den generelle konkurrencelovgivning umiddelbart giver mulighed for. Det gælder også på betalingskortlovens område, hvor den hidtil gældende bestemmelse i 20, stk. 1, har været medvirkende til, at Dankortsystemet har fået en dominerende stilling. I forbindelse med ændringen af 20, stk. 1, er det fundet hensigtsmæssigt at indføre regler, der sikrer, at der ikke kan opkræves urimelige gebyrer m.v. på betalingskortmarkedet. Ifølge konkurrencelovens 11 er misbrug af dominerende stilling forbudt. Misbrug omfatter bl.a. "direkte eller indirekte påtvingelse af urimelige købs- eller salgspriser eller af andre urimelige forretningsbetingelser«( 11, stk. 2, nr. 1). Ved misbrug af dominerende stilling kan Konkurrencerådet i henhold til konkurrencelovens 16, stk. 1, nr. 2, udstede påbud til virksomheden om, at angivne priser eller avancer ikke må overskrides, eller at der ved beregningen af priser og avancer skal anvendes bestemte kalkulationsregler. Af bemærkningerne til konkurrencelovens 11 fremgår, at ved vurderingen af om urimelige priser foreligger, skal det afgøres, om prisen eller avancen klart overstiger, hvad der såvel med hensyn til størrelse som varighed vil kunne opnås på et marked med virksom konkurrence.\n16 - 16 Af bemærkningerne fremgår endvidere, at bestemmelsen skal administreres i overensstemmelse med EU-myndighedernes håndhævelse af Traktatens artikel 86. Der foreligger imidlertid ikke noget eksempel på direkte prisindgreb med henvisning til artikel 86. Inden for dansk konkurrenceretlig praksis har der ikke gennem de seneste knap 10 år været eksempler på direkte prisindgreb over for enkeltvirksomheder. I en overgangssituation fra et reguleret marked til et frit konkurrencepræget marked er der således en mulighed for, at en virksomhed, som har opnået en dominerende markedsposition som følge af et reguleret marked, i en periode kan fastsætte gebyrer, der anses for samfundsmæssigt uacceptable, uden at der er grundlag for prisindgreb med henvisning til konkurrencelovens bestemmelser om misbrug af dominerende stilling. Efter den foreslåede særregulering i 20 a kan Konkurrencestyrelsen gribe ind over for alle aktører, der ved fastsættelsen af vederlag mv. anvender urimelige priser og avancer. I forhold til den generelle konkurrencelov er der hermed skabt en videre adgang til at foretage indgreb, idet indgreb ikke er betinget af misbrug af en dominerende stilling. Det betyder for det første, at indgrebsmuligheden eksisterer i forhold til alle aktører, uanset deres aktuelle styrke på markedet. Endvidere indebærer det, at et indgreb ikke forudsætter et lige så højt pris- eller avanceniveau, som et indgreb efter den generelle konkurrencelov. Endelig betyder det, at et indgreb ikke forudsætter, at et for højt pris- eller avanceniveau skal have været konstateret i en længere periode, men kan foretages umiddelbart, når det konstateres, at en aktør anvender urimelige priser og avancer. Ved urimelige priser og avancer forstås priser og avancer, der er højere, end det ville være tilfældet under virksom konkurrence. Afgørelsen heraf må ske gennem en hypotetisk præget bedømmelse af forholdene, som de ville være i et konkurrencepræget marked. Der kan derfor ikke kræves et egentligt bevis for, hvad prisen eller avancen ville være, men der kræves en væsentlig sandsynliggørelse. Den foreslåede 20 a gør det muligt for Konkurrencestyrelsen at foretage indgreb over for aktører, der fastsætter priser, som ligger over prisen i andre lande med en effektiv betalingsformidling, eller priser, der ikke står i et rimeligt forhold til omkostningerne, eller priser, der medfører en overnormal indtjening, det vil sige en forrentning af investeringerne i det pågældende forretningsområde, der overstiger forrentningen for virksomheder i virksom konkurrence. Bestemmelsen i 20 a, stk. 1, er udformet generelt, således at den omfatter prisfastsættelsen hos enhver virksomhed, der fastsætter gebyrer og vederlag i forbindelse med kortbetalinger. Der er herved taget højde for, at betalingskortsystemer kan organiseres på mange måder. I nogle systemer udføres flere funktioner i samme selskab. I andre systemer er funktionerne mere eller mindre adskilte. Således kan fx kortudstedelse, betalingsindløsning, betalingsclearing og infrastrukturydelser i forbindelse med betalingsformidling foregå i forskellige virksomheder. Bestemmelsen omfatter alle virksomheders prisfastsættelse i forbindelse med kortbetalinger, herunder kortudstederes fastsættelse af gebyrer m.v. til kortindehavere, vederlag og gebyrer fastsat af betalingsindløsningsvirksomheder over for betalingsmodtagere, vederlag og gebyrer fastsat over for betalingsindløsere af virksomheder for infrastrukturydelser, og clearing og gebyrer fastsat af betalingsmodtagere over for kortindehavere. Påbud efter 20 a, stk. 2, nr. 1 og 2, kan ske i form af priser eller avancer, der ikke må overskrides, eller ved fastsættelsen af bestemte kalkulationsregler ved beregningen af priser og avancer. Ved 20 a, stk. 2, er der tilsigtet den størst mulige fleksibilitet i forbindelse med påbud\n17 - 17 vedrørende priser og avancer. Bestemmelsen giver således mulighed for, at der kan fastsættes kalkulationsregler, som medfører, at de enkelte virksomheder på betalingskortmarkedet får tilskyndelse til at forbedre effektiviteten. Af forarbejderne til 79 til betalingstjenestelov (Folketingstidende , tillæg A, spalte 3571) hedder det bl.a.: Lovforslagets 79 er en videreførelse af lov om visse betalingsmidler 15, der regulerer fastsættelsen af gebyrer mv. i forbindelse med kortbetalinger. Bestemmelsen i 79 er udformet generelt, således at den omfatter prisfastsættelsen hos enhver virksomhed, der fastsætter gebyrer og vederlag i forbindelse med kortbetalinger. Der er herved taget højde for, at betalingskortsystemer kan organiseres på mange måder. I nogle systemer udføres flere funktioner i samme selskab. I andre systemer er funktionerne mere eller mindre adskilte. Således kan for eksempel kortudstedelse, betalingsindløsning, betalingsclearing og infrastrukturydelser i forbindelse med betalingsformidling foregå i forskellige virksomheder. Bestemmelsen omfatter alle virksomheders prisfastsættelse i forbindelse med kortbetalinger, herunder udbydere af betalingstjenesters fastsættelse af gebyrer m.v. til kortindehavere, vederlag og gebyrer fastsat over for betalingsmodtagere, vederlag og gebyrer fastsat over for udbydere af betalingstjenester af virksomheder for infrastrukturydelser, og clearing og gebyrer fastsat af betalingsmodtagere over for kortindehavere. Bestemmelsen gælder for alle aktører, der måtte opkræve urimelige vederlag. Bestemmelsen anses for nødvendig, i hvert fald indtil der er skabt fuld og reel konkurrence på betalingskortmarkedet, jf. nedenfor. Konkurrencestyrelsen kan gribe ind over for alle aktører, der ved fastsættelsen af vederlag mv. anvender urimelige priser og avancer. I forhold til den generelle konkurrencelov er der hermed skabt en videre adgang til at foretage indgreb, idet indgreb ikke er betinget af misbrug af en dominerende stilling, jf. lovforslagets 99 og 100. Det betyder for det første, at indgrebsmuligheden eksisterer i forhold til alle aktører, uanset deres aktuelle styrke på markedet. Endvidere indebærer det, at et indgreb ikke forudsætter et lige så højt pris- eller avanceniveau, som et indgreb efter den generelle konkurrencelov. Endelig betyder det, at et indgreb ikke forudsætter, at et for højt pris- eller avanceniveau skal have været konstateret i en længere periode, men kan foretages umiddelbart, når det konstateres, at en aktør anvender urimelige priser og avancer. Ved urimelige priser og avancer forstås priser og avancer, der er højere, end det ville være tilfældet under virksom konkurrence. Afgørelsen heraf må ske gennem en hypotetisk præget bedømmelse af forholdene, som de ville være i et konkurrencepræget marked. Der kan derfor ikke kræves et egentligt bevis for, hvad prisen eller avancen ville være, men der kræves en væsentlig sandsynliggørelse. Bestemmelsen gør det muligt for Konkurrencestyrelsen at foretage indgreb over for aktører, der fastsætter priser, som ligger over prisen i andre lande med en effektiv betalingsformidling, eller priser, der ikke står i et rimeligt forhold til omkostningerne, eller priser, der medfører en overnormal indtjening, det vil sige en forrentning af investeringerne i det pågældende forretningsområde, der overstiger forrentningen for virksomheder i virksom konkurrence.\n18 - 18 Afgørelsens begrundelse og resultat Betalingstjenestelovens 79 indeholder adgang for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen til at foretage indgreb over for urimelige priser og avancer for gennemførelse af betalingstransaktioner over internettet ved brug af et betalingsinstrument som defineret i lovens 6, nr. 9. Bestemmelsens anvendelsesområde er videre end det, som følger af den almindelige konkurrenceret, idet det fremgår af lovens forarbejder, at forbuddet angår alle aktører uanset deres aktuelle styrke på markedet, og at indgreb ikke kræver et lige så højt pris- og avanceniveau som et indgreb efter den generelle konkurrencelov. Markedsstyrke har således ikke betydning for, hvorvidt der kan foretages et indgreb. Konkurrenceankenævnet finder derfor, at det ikke forud for et påbud påhviler Konkurrenceog Forbrugerstyrelsen at foretage en selvstændig markedsafgrænsning. Styrelsen skal heller ikke forud for et påbud selvstændigt dokumentere, at der er tale om et marked uden virksom konkurrence. Om der foreligger virksom konkurrence eller ej skal efter nævnets opfattelse vurderes i lyset af, om der foreligger en eller flere af de situationer, som forarbejderne nævner som tilfælde, hvor der kan gribes ind. Nævnet tiltræder derfor den fremgangsmåde, som styrelsen har anvendt. Det centrale ved bedømmelsen af, om der foreligger en overtrædelse af bestemmelsen, er, om pris og avance er urimelige, dvs. højere, end hvad der ville være tilfældet under virksom konkurrence. Bestemmelsen gør det muligt for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen at foretage indgreb over for aktører, der fastsætter priser, som ligger over prisen i andre lande med en effektiv betalingsformidling, eller priser, der ikke står i rimeligt forhold til omkostningerne, eller priser, der medfører overnormal indtjening. Styrelsen er i henhold til ordlyden af forarbejderne ikke forpligtet til at dokumentere og ej heller undersøge alle tre forhold ved vurderingen af, om der foreligger virksom konkurrence. Konkurrenceankenævnet bemærker hertil, at ved vurdering af, om Nets gebyrer må anses for urimelige, er det forhold, at Dankortet sammenlignet med andres betalingskort er billigere, ikke afgørende, idet forarbejderne lægger vægten på selskabets egen indtjening. Nets gebyrer skal derfor vurderes på Nets egne præmisser, herunder dets omkostnings- og\n19 - 19 indtjeningsstruktur for ikke-fysisk handel. Ved vurdering af selskabets indtjening på det ikkefysiske marked kan selskabet ikke kompensere for manglende dækning på det fysiske marked. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har i sin afgørelse lagt vægt på, at Nets gebyrer ikke står i rimeligt forhold til selskabets omkostninger, og at gebyrerne medfører en overnormal indtjening. Styrelsen har i den forbindelse lagt vægt på den fremlagte dokumentation for Nets overskudsgrad i forhold til andre brancher og forretningsområder, selskabets forrentning af sin investering i lyset af bl.a. C20-indekset samt oplysninger om Nets indtjening på den marginale transaktion. Konkurrenceankenævnet finder, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen herved væsentligt har sandsynliggjort, at Nets gebyrer ligger over et prisniveau, som ville være gældende på et marked med virksom konkurrence. Styrelsen har derfor med rette påbudt Nets at nedbringe sine gebyrer til lovens krav. Det forhold, at styrelsen har valgt ikke at fastsætte en maksimalpris for Nets gebyrer, men i første omgang som det mindre har ladet det stå åbent for de berørte parter at forhandle sig frem til et nyt gebyr, der er i overensstemmelse med betalingstjenestelovens 79, findes ikke at være en mangel ved afgørelsen. Herefter B E S T E M M E S Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens afgørelse af 29. november 2012 stadfæstes. Palle Bo Madsen Claus Berg Birgitte Sloth Christian Hjorth-Andersen Jon Stokholm\n20 - 20 Udskriftens rigtighed bekræftes Konkurrenceankenævnet den 25. juni 2013 Tina Delvig Fuldmægtig\nGodkendelse på baggrund af en forenklet sagsbehandling af en fusion mellem Bygma A/S og Fridolf A/S og Fridolf Ejendomme ApS\nNOTAT Dato: 20. december 2018 Sag: 18/19137 Sagsbehandler: /MEA Godkendelse på baggrund af en forenklet sagsbehandling af en fusion mellem Bygma A/S og Fridolf A/S og Fridolf Ejendomme ApS Konkurrence-\nK E N D E L S E afsagt af Konkurrenceankenævnet den 9. november 2018 i sag nr. VFL-17-2017 Assens Spildevand A/S mod Forsyningssekretariatet Resume af afgørelsen Forsyningssekretariatet har den 13. oktober\nK E N D E L S E afsagt af Konkurrenceankenævnet den 23. april 2013 i sag nr. 2010-0023391 Kalundborg Overfladevand A/S mod Forsyningssekretariatet Resume af afgørelsen Forsyningssekretariatet har den 15.\nK E N D E L S E. afsagt af Konkurrenceankenævnet den 28/ i sag nr. VFL mod\nK E N D E L S E afsagt af Konkurrenceankenævnet den 28/11 2012 i sag nr. VFL-1-2012 Faxe Spildevand A/S (advokat René Frisdahl Jensen) mod Forsyningssekretariatet Resume af afgørelsen Forsyningssekretariatet\nKENDELSE. Resume af afgørelsen har påklaget Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens afgørelse af 15. august 2018, hvor\nKENDELSE afsagt af Konkurrenceankenævnet den 24. oktober 2018 i sag nr. KL-4-2018 (selv) mod Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (fuldmægtig Maiken Bruun) Resume af afgørelsen har påklaget Konkurrence-


Mistro – 1 år som arbejdsløs | kpnet blogs\nMistro – 1 år som arbejdsløs\n30. september 2016 Reno\tSkriv en kommentar\nReno, der skriver fast på sin blog ‘Bag rattet’ har denne gang lånt pladsen ud til Lillian\nJeg havde indtil sidste år fungeret som ungdomspædagog på et bosted i Valby. I en årrække nød jeg faktisk branchen, hvor jeg sammen med nogle fantastiske kollegaer havde rigtig mange succesoplevelser med de unge mennesker, hvoraf det lykkedes os at bringe et stort flertal af de unge ud i selvstændige boliger, i uddannelse eller på arbejdspladser.\nBevares; – det var hårdt arbejde, så det var ikke hver dag, hvor min mand skulle hjælpe mine arme ned, når jeg kom hjem. Jeg var oftest træt og meget træt – ikke mindst over bureaukratiet, som kun havde til formål at dokumentere bostedets fantastiske – langt fra virkelighedens verdens – tilbud til de unge. Kommunerne blev virkelig bedraget med antallet af ’varme hænder’-timer.\nNuvel; – i forlængelse af krisen i 2008 trak kommunerne følehornene til sig. De nedprioriterede indsatsen for samfundets unge ’skæverter’, som skulle stille sig tilfreds med meget mindre og derfor trukket ud af bostedet. Vores arbejdsgiver reducerede personalet, samtidig med at han tog et betydeligt ’hårdere’ klientel ind. Vi var en hård kerne, der valgte at tage kampen op trods de nye, barske arbejdsforhold: Vi ville ikke svigte de i forvejen svigtede unge.\nFor 1½ år siden knækkede jeg for anden gang. Jeg løb ind i min depression nummer 2 i løbet af al for kort tid, og terapeuter belærte mig om, at jeg gang nummer 3 kunne bevirke livsvarige men! Min historie er så, at jeg efter endt sygdom måtte gå den tunge gang til a-kasse og jobcenter 1.september 2015 – altså for et år siden rundt regnet.\nJeg vil(le) så gerne fortsætte i branchen; men jeg får ofte ondt i maven, når jeg ser et stillingsopslag som ungdomspædagog, hvilket ikke ændrer ved, at jeg ind imellem søger indenfor branchen – eller rettere i de få stillingsopslag, hvor du er pakket ind i vat og bomuld. Derudover har jeg søgt et meget bredt udsnit af ufaglærte brancher i et meget stort geografisk område i Storkøbenhavn.\nJeg er kun 51 år gammel, så jeg har lagt megen energi i ansøgninger og er med stor forhåbning blevet kaldt til 2 samtaler – desværre med negativ udgang.\nI det år jeg har haft titlen ’ledig’, har jeg jævnligt frekventeret det lokale jobcenter. Det er en fast tradition, at man en halv time før mødet med sagsbehandleren skal afvikle Joblounge et visit. Normalt kan jeg sidde ugeneret og søge jobs på deres computere; men sådan skulle det ikke være sidst, hvilket var i starten af august.\nJeg fandt trygt hen til en ledig computer og var godt i gang med at orientere mig blandt de få arbejdsgivere, der i pressen får masser af plads til deres udsagn: ”Vi mangler arbejdskraft”. Pludselig afbrydes min koncentration af en mandsstemme bag mig:\n– Er der noget, jeg kan hjælpe dig med?\nDen velmenende unge mand var jo ikke klar over, at jeg var grundig autodidakt i Jobloungens muligheder, hvorfor jeg venligt svarede:\n– Tusind tak; men jeg har styr på det. Afværgelsen blev besvaret med et nyt spørgsmål:\n– Hvor lang tid har du været arbejdsløs?\nJeg oplyste om perioden på et år, hvorefter den unge man for alvor chokerede mig:\n– Så har du for alvor brug hjælp! Min måben fik ham til at fortsætte:\n– Når du har været arbejdsløs i så lang tid, så har du da for alvor brug for hjælp.\n– Jeg har været på et intensivt jobsøgningskursus.\n– Så søger du ikke bredt nok.\n– Jeg søger alle brancher overalt i Storkøbenhavn.\n– Hvis du virkelig vil have arbejde, så havde du fået det! Det var dråben. Jeg blev vred:\n– Hvordan kan du tillade dig at tale sådan til os. Tror du, det er for sjov, vi er her?\nMine øjenæbler surfede hurtigt loungen, og konstaterede stor sympati for udtalelsen fra de andre ledige.\nForrige indlægET HISTORISK SKRÆMMENDE FOLKETINGSFLERTALNæste indlægUdsatte borgere isoleres fra samfundet – Af Lisbeth Sand\n4 uger ago\tby\tGæste Bloggen less than 1 min read\tNo comments


• Køb Loftrosetter – Køb online i dag – Se udvalget her\nInternet handler med loftrosetter\nRito.dk er i dag imellem de førende e-butikker inden for kreative produkter. Netbutikkens udvalg indeholder flere end 15000 varer fra diverse mærker. Netbutikkens Trustpilot-rating på 9,8 ud af 10 viser enorm tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 4008 ratings, hvoraf 3827 af disse giver topkarakter. På Facebook er 35104 brugere fans af Rito.dk, og herpå har butikken modtaget 597 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,8 ud af 5, som tillige er vældig imponerende.\nHobbyshoppen.dk er aktuelt imellem de største e-shops med kreative produkter. Virksomhedens sortiment rummer i omegn af 250 produkter fra flere mærker. Deres Trustpilot-evaluering på 8,9 ud af 10 indikerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 70 bedømmelser, hvoraf 63 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 5224 mennesker fans af Hobbyshoppen.dk, og her har virksomheden modtaget 86 ratings med en middel score på 4,5 ud af 5, hvilket tillige er utrolig flot.\nSymaskineTorvet.dk er nu imellem de bedste internet foretagender inden for kreative produkter. Forretningens sortiment udgøres af mere end 800 varer fra forskellige mærker. Webbutikkens Trustpilot-score på 9,8 af 10 røber enorm tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 1353 vurderinger, hvoraf 1255 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 4398 personer tilhængere af SymaskineTorvet.dk, og herpå har webshoppen modtaget 42 ratings med en gennemsnitlig score på 4,9 ud af 5, hvilket ligeledes er meget godt.\nCCHobby.dk er pt. en af de mest populære online webshops inden for kreative produkter. Webbutikkens sortiment omfatter på den anden side af 10000 varer fra en række brands. Forhandlerens Trustpilot-bedømmelse på 7,3 af 10 demonstrerer en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 599 anmeldelser, hvoraf 383 af disse giver topkarakter. På Facebook er 28853 mennesker fans af CCHobby.dk, og herpå har forretningen modtaget 159 vurderinger med en middel rating på 4,6 ud af 5, hvilket også er virkelig imponerende.\nHobbii.dk er aktuelt iblandt de mest benyttede online forretninger der sælger kreative produkter. Virksomhedens udvalg spænder over ca. 9000 produkter fra forskellige producenter. Deres Trustpilot-bedømmelse på 9,8 ud af 10 vidner om stærk tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 1952 ratings, hvoraf 1815 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 65783 brugere fans af Hobbii.dk, og herpå har forhandleren modtaget 1042 anmeldelser med en middel rating på 4,8 ud af 5, hvilket også er meget godt.\nLoftrosetter købes på nettet\nFlere online shops udlover nu om stunder et bredt udvalg af metoder til levering. Den mest almindelige er p.t. pakkeshoppen, hvor du så selv henter din ordre når du har mulighed for det. Leveringsmetoden er altså rigtig smertefri, samt endda desuden den mest letkøbte leveringsform.\nDu kunne omvendt udse dig at vælge at få udbragt hjem til dig selv eller til din arbejdsplads. Leveringsmetoden bliver sædvanligvis en anelse mere pebret, men endda særdeles smart. Den billigste leveringsform af loftrosetter er uden tvivl at hente produkterne selv, som jo beroer på at du har bopæl nærved loftrosetter online virksomhedens hjemsted.\nAntal dages levering er selvfølgelig usædvanlig relevant forudsat man har behov for varerne om få sekunder, så herved er det aldeles passende at vi gransker den anslåede leveringstid ved den respektive vare.\nStørstedelen af loftrosetter online selskaber tilsiger levering på næste hverdag på adskillige varenumre, men som imidlertid påkræver at bestillingen realiseres tidligere end et givent klokkeslæt, så de højst sandsynligt kan nå at få loftrosetter betjent før lagermedarbejderne får fri.\nEnkelte netshops sikrer fragtfri levering, men for det meste kræves det at man indkøber for en konkret sum. Derudover skulle du tage den mindst kostelige leveringsmetode, som typisk – uafhængig om man bor ved Odense, Hillerød eller Støvring – vil blive at få dem til at levere din pakke til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være i høj grad enkelt for folk at søge information om priser på loftrosetter hos diverse online forretninger, og derfor har en hel del online butikker ikke kunne lade være med at sænke udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til drenge og piger, og yderligere også til kvinder og mænd – voldsomt, og endda nogle gange sikre portofri levering.\nDerfor kan det alligevel vise sig profitabelt at studere visse firmaer på nettet efter loftrosetter udsalg forud for at du placerer ordren, så man er sikker på at skaffe sig den billigste pris.\nMan må lige meget hvad ikke undervurdere, at når en netshop afsætter loftrosetter for en salgspris der virker umådelig gunstig, kunne det ofte være en indikation på en snydagtig e-shop. Shopping med kort er ikke desto mindre omfavnet af et regulativ, som dækker dig overfor bedrageriske internet butikker.\nGenerelt går vi ind for køb med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du anvende et afdragstilbud fra fx ViaBill, hvis du agter at godtgøre prisen over en længere periode.\nInden nogen bestiller loftrosetter på en forhandler på nettet kunne de helt sikkert løbe igennem netshoppens regler, dog er det almindeligvis et omfattende projekt.\nEt andet forslag kunne være at bemærke hvorvidt internet webshoppen er e-mærket medlem, siden det ofte er en angivelse af at webshoppen lever op til de danske regler, udover at netbutikken af og til kigges til af specialister som har nøje kendskab til de gældende regulativer. Desuden giver det dig genvej til at blive hjulpet, ifald du forvoldes vanskeligheder i forbindelse med din ordre.\nHerudover er det at foretrække at man er på vagt for de mest vedkommende reglementer der kan have indvirkning på handlen, som for eksempel hvilken returrettighed på loftrosetter online forretningen garanterer. I relation til det er det samtidig afgørende, at man til enhver tid sikrer sin e-mail kvittering, således man senere kan bevise handlen, uden hensyn til om man søger et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot forærer dig fuldstændig relevante muligheder for at gennemgå flere tidligere køberes domme og derved rekommanderer vi, at du vurderer internet virksomhedens loftrosetter vurderinger forud for at du placerer din ordre.\nFacebook forærer dig tilsvarende en række nyttige muligheder for at få en idé om online shoppens pålidelighed. Tilmed møder vi en række online butikker som giver kunderne mulighed for at frembringe en evaluering af virksomhedens service, hvilket ydermere bør udnyttes til at få et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nVores hjemmeside er finansieret af reklameindtægter. Vi hjælper en gruppe af internet outlets derved at vi promoverer deres tilbud, og får provision når en bruger fra vores hjemmeside laver et indkøb.\nVejledning omkring loftrosetter og internet outlets understøttes hele tiden, men vi kan desværre ikke garantere imod modifikationer der er implementeret siden vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


Patroner sad i magasinet: Rockerrelaterede mænd dømt for overfald og våbenfund - Ugeposten Gribskov\nDer er nu faldet dom mod tre mænd, der blev anholdt i en lejlighed i Østergade i Helsinge oven på forårets bandekonflikt i byen. Arkivfoto: Jens Berg Thomsen\nPatroner sad i magasinet: Rockerrelaterede mænd dømt for overfald og våbenfund\nTre mænd fik ubetinget fængsel i kølvandet på bandekonflikten i Helsinge i foråret\nTre mænd er fredag blevet idømt ubetingede fængselsstraffe oven på forårets bandekonflikt i Helsinge. To af mændene fik halvandet års fængsel, mens en tredje fik tre måneders fængsel.\n“Dommene lå i tråd med de påstande, jeg havde gjort gældende på forhånd,” siger sagens anklager Line Rosberg til Ugeposten.\nDen mildeste af straffene faldt for et overfald på stationspladsen foran Helsinge Station den 5. april om eftermiddagen. Her blev en mand jagtet af to andre bevæbnet med baseballkøller og flygtede ind i en bus. Den ene af mændene med køllerne var en i dag 23-årig mand.\nSenere på aftenen holdt politiet efter et borgertip en razzia mod en lejlighed i Østergade tæt på Helsinge Station, og her anholdt politiet ud over den 23-årige også en 24-årig og lejlighedens 31-årige beboer. Politiet fandt godt 800 gram hash, knive, sabler og en pistol.\nDe to sidste mænd fik fredag halvandet års fængsel hver. Den 31-årige havde på forhånd erkendt at være pistolens ejermand, men en DNA-undersøgelse har i løbet af sagen vist, at den 24-åriges DNA også var på pistolen, og derfor fik han også en længere straf.\n“Pistolen er ikke knyttet op til andre episoder, end at den er blevet fundet i kælderen. Om den har været på gaden i løbet af konflikten er ikke til at sige. Det er ihvertfald ikke noget, vi ved af,” siger Line Rosberg.\nPå forhånd havde Line Rosberg sagt, at der var skærpende omstændigheder omkring pistolen.\n“Pistolen var opbevaret i et ulåst kælderrum, og der var patroner i magasinet,” siger hun.\nDen 24-årige blev også dømt for baseballbatoverfaldet på stationen.\nDen 23-årige har været løsladt siden tidligere på sommeren, mens de to andre har siddet varetægtsfængslet siden razziaen i april. Den 31-årige modtog dommen, fortæller Line Rosberg, mens den 24-årige har bedt om betænkningstid inden en eventuel anke.\nAlle tre dømte er ifølge Line Rosberg relaterede til Bandidos.\nPubliceret: 25. August 2017 15:00


Funktionsleder til Børn og Forældre i Aarhus\nVil du være med til skabe de optimale rammer for den fortsatte udvikling af Familieretshuset? Brænder du for at skabe nyt og at skabe resultater, der har stor betydning for familierne? Har du styr på driften og ønsker du at arbejde med forandringsledelse? Så skal du med på ledelsesholdet i Familieretshuset.\nTryghed og retning i ændrede familiesituationer\nNår forældre skal skilles. Hvis der er uenighed om forældremyndighed, børnenes bopæl, samvær og bidrag. Hvis en dansker skal giftes med en udlænding. Hvis en forælder bliver dement. Kort sagt: Når der sker væsentlige ændringer i familiesituationen, er det ofte Familieretshuset, der vejleder.\nDer er fuld fart på udviklingen i Familieretshuset. Vi er ved at ansætte endnu flere dygtige medarbejdere i vores kontorer i 2021 og derfor søger vi netop nu en dygtig funktionsleder som sammen med den nuværende funktionsleder i Kontoret Børn og Forældre Nord i Aarhus, skal være med til fortsat at sikre trivsel og stabil drift. I Børn og Forældre arbejder vi med forældre og børn i brudte familier.\nLedere og medarbejdere skal spille hinanden gode\nDu bliver personaleleder for ca. 15 - 20 medarbejdere og skal sikre driften i og udviklingen af enheden. Du skal styrke ledelsen tæt på medarbejderne, herunder sikre en stabil drift, kompetent faglig ledelse og sparring samt en stor opmærksomhed på medarbejdernes trivsel. Enheden er ansvarlig for behandlingen af sager om forældreansvar og skal sikre, at familierne oplever en helhedsorienteret tilgang og en gennemskuelig og forudsigelig proces.\nSom funktionsleder skal du være med til fortsat at implementere det familieretlige system og den nye organisationsstruktur i hele Familieretshuset. Du forventes at gå foran og gennem tillid, vilje og inddragelse at motivere dine medarbejdere og skabe forudsætningerne for ét samlet borgernært familieretligt system.\nDin faglighed og din tilgang til mennesker betyder alt\nDer er forskellige erfaringer, der kan være relevante i forhold til stillingen som funktionsleder. Det forudsættes dog, at du har ledelseserfaring, enten som personaleleder, faglig leder eller projektleder, og en relevant uddannelsesmæssig baggrund fx samfundsvidenskabelig, psykolog, socialrådgiver eller cand.mag.\nDer vil blive lagt vægt på, at du har stærke kompetencer inden for driftsledelse, og at du har en tillidsbaseret og dialogorienteret ledelsesstil. Du har gode samarbejdsevner og motiveres af at skabe resultater sammen med andre. Som person hviler du i dig selv, har et godt humør og har høj integritet.\nDu vil som udgangspunkt blive omfattet af overenskomst for akademikere i staten. Den er klassificeret som chefkonsulent med personaleledelse (jf. AC-overenskomsten) med aftalt funktionstillæg.\nHvis du har spørgsmål, er du meget velkommen til at kontakte kontorchef Margit Hald Juul-Nyholm på tlf. 6182 7709 for en fortrolig drøftelse af vilkår og muligheder i stillingen.\nHvis du tænker, det er dig, vi mangler, beder vi dig søge stillingen via nedenstående knap.\nAnsøgningsfristen udløber den 5. marts 2021.\nFørste samtalerunde afvikles den 11. marts 2021, og anden samtalerunde afvikles den 22. marts 2021.\nMellem de to samtalerunder gennemføres testforløb, og der indhentes referencer efter aftale med kandidaterne. Testforløbet foregår digitalt med tilbagemelding via TEAMS.\nForventet tiltrædelse er 1. maj 2021.\nDe første uger skal alle nyansatte ledere og medarbejdere deltage i et intensivt og grundigt onboardingforløb. Erfarne kollegaer og fagligt kompetente instruktører og undervisere vil give jer en flyvende start med fokus på både teori og praksis med afsæt i konkret sagsarbejde og opgaveløsning.


Stefanies univers : april 2013\nOg det gjorde den også denne gang.....\nJeg har sygedag / "pas på dig selv dag" i dag. Det er med at tage snuen i opløbet og indtil videre virker det. Det betyder så også at jeg har siddet, i sofaen, under et tæppe og med en kop the og set lidt tv og surfet lidt.\nMens jeg surfede rundt i blogland under mit yndlingstema "mad", faldt jeg over bloggen Fede tider. Her blev jeg fanget af titlen "Du er sådan en tyk mor!". Straks tænkte jeg at det nok handlede om hvordan udtalelsen satte gang i hendes væggtab og at hun nu var ih og åh så lykkelig over hendes nye flotte figur. Jeg orkede næsten ikke at læse det så skimmede bare indtil det gik op for mig at det lige præcis ikke er så enkelt!\nJeg startede med stor interesse forfra og læste med stor fornøjelse Henriettes indlæg. Da jeg havde læst det sad jeg lidt tilbage med følelsen af at jeg lige var blevet bombarderet af en der havde noget på hjerte. En der havde skrevet et dybt personligt og dog faktuelt indlæg. Jeg skyndte mig at skrive en kommentar om hvor dejligt et indlæg det var og spurgtederefter Henriette om jeg måtte kopiere det ind på min egen blog.\nYes! Det måtte jeg og her kommer det - Henriettes blogindlæg fra hendes blog fede tider!\nMen heldigvis voksede jeg på et tidspunkt og blev en rimelig harmonisk teenager som kun kortvarig var buttet som mange jo er i teen årene, men men tiden var jo også en anden; vi cyklede alle vegne og drak sjældent sodavand etc\nTusind mange gange tak til Henriette for at lade mig "låne" hendes blogindlæg. Måske satte det noget i gang hos dig, måske ikke...\nSummarum er at vi er nødt til at elske os selv!\n- selv kæmper jeg selv dagligt med accept og frygt...accept af hvordan jeg ser ud og frygten for hvordan jeg SÅ ud\nIndsendt af Stefanie Vinther kl. 05.10 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Stefanie Vinther kl. 11.48 Ingen kommentarer:\nDet er et fantastisk alternativ til den normale pastalasagne!\nVi gjorde det her hjemme, at vi lavede den ene ende udelukkende med squashplader og min kæreste fik en ende med en blanding.\nJeg var så "heldig" at jeg fik et stykke af min kærestes pastaplade og blev ellevild. Den skulle virkelig bare nydes! Jeg lukkede øjnene og puttede pastaen i munden - what?! Det skuffede godt nok. Det smager jo ikke engang særlig godt. Det savner jeg vidst kun psykisk. Det er i hvert fald ikke smagen ;)\nNå men anyway....Lasagnen smagte fantastisk og alle de farver. Jeg elsker det.\nHer kommer opskriften (lidt på slum) og den kan jo varieres i det uendelige. Bare fyld godt med grøntsager i og leg gerne med hvad man kan bruge som lasagneplader.\nSpinatlasagne med squashplader:\nBroccoli stilk (rest)\nHakket spinat (frost)\nHak løg og svits det. Svits herefter oksekødet med sammen med løg og kryddererier. Skær gulerødderne i skiver og kom i. Broccoli stilken skrælles, skæres i tern og puttes i gryden. Majs kommes i sammen med de flåede tomater og den står og simrer lidt. Smag til med salt og peber.\nSpinaten puttes i en gryde og tøes op og koges igennem, så væden kommer fra.\nSkær squashen i skiver. Hæld kødsovsen ned i fadet og læg derefter squashskiverne på. Gør det skiftevis til der ikke er mere. På det sidste lag, laves et lag med spinat. Slut af med en ordentlig omgang revet ost på toppen.\nInd i ovnen med lasagnen i ca. 30 minutter på 200 grader.\nVi fik mad til 2 gange aftensmad og en lille rest til madpakke, ud af denne portion.\nBåde let, sund og budgetvenligt!\nDesuden lovede jeg jer lidt madpakke tips.\nI denne tid er maden jo hvad vi lige har i køleskabet derfor har jeg bagt nogle lækre ostemuffins til madpakken. De er geniale at have med sammen med forskelligt grønt.\nSpinat (frisk eller frossen)\nSmid det hele, undtagen osten, i en skål og rør/pisk det sammen. Hæld derefter massen op i nogle muffinforme (jeg bruger siliconeforme). Put revet ost oven på. Bag dem i ovnen ved 200 grader i ca 15-30 minutter. når æggemassen er fast og osten sprød og gylden, er den færdig.\nTip: Indholdet kan varieres i det uendelige. Brug alverdens grøntsager - en rigtig god tøm køleskabet opskrift. Desuden kan der puttes kød i også. fx. skinke, bacon osv.\nJeg har haft gulerodsstænger, agurkestænger, cherrytomater og lidt frisk broccoli med til.\nGenrelt skal du huske at din madpakke skal mætte og det kræver grøntsager, protein (æg, kød osv) og fedt.\nHer er det spinatfrikadeller, en salat og en ordentlig omgang karrydressing (karry, salt, peber, sennep og mayonaise. evt. også lidt skyr).\nNæste indlæg på bloggen er egentlig et eksempel på et meget nem og hurtig aftensmad, men det kunne sagtens være en madpakke da det kan tages med og ikke behøver opbevares i køleskabet....Så følg med ;)\nIndsendt af Stefanie Vinther kl. 12.30 Ingen kommentarer:\nEtiketter: aftensmad, hytteost, spinat, squash\nIndsendt af Stefanie Vinther kl. 10.34 Ingen kommentarer:\nSådan er det her hjemme hos os.\nVores madbudget er ikke specielt stort og sidst på måneden er det altid skrabet. Det har i sær været slemt de sidste par måneder hvor kulhydraterne har været mere eller mindre fjernet fra min kost. For 5 kr kan du købe 500g pasta eller en agurk. Det sætter ligesom tingene lidt i perspektiv ;)\nDesuden er vi begyndt at købe bedre kvalitet og en del mere Øko. Men vores nye prioriteringer er det hele værd så derfor sætter vi også madbudgettet op med et par hundreder frem over.\nNå, men for at gøre en lang historie kort, betyder de få penge jo at vi nu og indtil d. 1 maj ikke har specielt mange penge. Køleskabet ser (måske er det mere psykisk) utrolig tomt ud og trangen til at handle overmander mig - hele tiden!\nJeg er heldigvis en tilbudsjæger. En rigtig krejler. Og det er ikke kun med mad ;)\nDagens aftensmad blev derfor billig, men overdrevet lækker og sund = Win win!\nMiddagen bestod af rødspættefileter, bønnesalat og squash spiraler med hjemmelavet pesto. Desuden have jeg en rest revet ost, der blev til ostechips.\nBønnesalaten er frosne bønner du koger op, et hakket løg, ristede solsikkekerner, en oliedressing (min var olivenolie, hvidløgsolie og salt og peber).\nSquashspirallerne er lavet med min nye spiralizer. Det var første gang jeg brugte den og det blev helt perfekt! Den kan købes på amazon. Den jeg har købt er fantastisk hvis man, som jeg, ikke har det helt store køkken og gerne vil spare strømmen.\nPestoen har jeg lavet i en foodprocesser. Jeg smed en rest soltørrede tomater i (ca ½ glas), smagsneutral olie, solsikkekerner, parmesan og salt og peber. Giv den gas med foodprocesseren og fyld olie i efter hvor tynd du vil have den.\nJeg valgte at hælde pestoen tilbage i glasset, for at opbevare det tæt og forlænge holdbarheden - det blev dog ikke nødvendigt - haps ;)\nBland spirallerne og pestoen og tilbehøret er færdigt. Billigt og hurtigt. Endnu en win win!\nOstechipsene er også utroligt nemme. Tag den ost du kan lide og saml i små bunker på en bageplade med bagepapir. Ind i ovnen på 200grader. Jeg afsluttede med grill for at gøre dem lidt sprøde. De er færdige lige inden de bliver brændte.\nDet var dagens mad....plus lidt aftencraving der endte ud i Øko A38 og musli fra løgismose. Ikke særlig lowcarb, men meget HIGH QUALITY ;)\nJeg nød det så meget at der røg to portioner ned. Jeg havde uden problemer fortsat til tredje protion, hvis jeg ikke havde skåret mine arme af! Mon jeg har bændelorm, de skulle eftersigende leve i maven og spise din mad....naaarhh...jeg er nok bare glad for mad. Meget glad for mad.\nJeg håber at I kan bruge mine budget opskrifter. Del gerne jeres nede i kommentarerne.\nIndsendt af Stefanie Vinther kl. 12.34 Ingen kommentarer:\nSkal være god benzin!\nGrundlæggende bør man jo altid ernære sig med god benzin og give kroppen det, den har det bedst med, men når man træner er det bare ekstra vigtigt.\nJeg mærkede det på egen krop i sidste uge, da jeg blev dårlig til en stepfit time. Jeg blev så skidt tilpas at jeg måtte fortlade timen og gik ned og købte en proteinbar. Den indtog jeg så mens jeg trak cyklen hjemad. Det var lidt en forskrækkelse, da jeg ikke har oplevet det før. Samtidig også et kæmpe irritationsmoment da jeg jo var nede i centret og motiveret for at træne, og så var "tvunget" til at afbryde træningen...øv!\nAnyways vil dette indlæg handle om nogle af de ting jeg bruger før og (oftest) efter træning.\nMan kan sige at en træningssnack gerne skal indeholde både proteiner, fedt og kulhydrater. Kulhydraterne er heller ikke nær så "farlige" og påvirker ikke blodsukkeret så voldsom efter træning, da insulinreceptorerne er mere modtagelige og knap så følsomme. Det hele er dog stadig med måde ;)\nTræningssnacks behøver ikke være det helt store cirkus, men kan blot være:\n- æg (eller anden æggeret)\n- mathilde kakao (skulle eftersigende have den rette fordeling af fedt, protein og kulhydrater)\nog sikkert en masse andet godt :)\nHer er var eftertræningsnacken blot en kop mathilde kakao (den uden sukker) m. appelsin.\nDet var efter en omgang hygge badminton, så det krævede ikke at få fyldt de store depoter op ;)\nTIP: Lav evt din egen varme kakao af sødmælk og bagekakao. Varm mælken i en lille gryde og pisk kakaoen i. Kan evt sødes, men det er en smagssag om det behøves.\nDenne træningssnack er en kakao-shake.\nKokosmælk (eller alm mælk/fløde)\nevt. lidt skyr\nSmid hele molevitten i en blender og efter kort tid er der serveret - bonus: Den smager himmelsk!\n(Shaken kan vel egentlig varieres i det uendelige efter hvor fed man vil have den, hvilken smag, hvor tynd osv.)\nDenne eftertræningssnack er en bærsmoothie og en rest æggekage.\nDen her eftertræningssnack er faktisk blogget tidligere. Det er proteinpandekager (kesoklatter). Find opskriften længere nede ;)\nLige til sidst vil jeg slå et slag for mad over bål!\njeg har brugt de sidste to weekender på spejder og livet i det fri. Den første weekend var en forårstur med mine juniorspejdere og der sørger vi altid for at få pumpet en masse grøntsager i dem.\nWeekenden efter var vi udelukkende ledere afsted og dagen stod i madlavningens tegn og det var fantastisk. Vi lavede vores egen fars og stoppede i en tarm. Vi kogte den og plankede den derefter op og gav den varme ved bålet. Vi lavede også ost og varmede en stryhns leverpostej i vores bålovn.\nOm eftermiddagen havde jeg forberedt noget "spejder-welness" til de kvindelige ledere, mens mændende tændte op i grillen til aftensmaden (culotte, hjemmebagt brød og wok´ede grøntsager).\nJeg havde lavet en ansigtmaske af avocado og brun farin, fodbad med eukalyptus fodsalt, kogende vand med stykker af frisk ingefær og presset citron saft, ild i pejsen og stearinlys på bordet. Wunderschøn!\nSikke lunt det har været i dag. Jeg nyder at dagens sidste solstråler kommer ind af vinduet, men jeg skriver dette indlæg og ser masterchef :)\nIndsendt af Stefanie Vinther kl. 10.48 Ingen kommentarer:\nEtiketter: mellemmåltider, træning, udendørs madlavning\nDet gør det i hvert fald i mit liv, men nok også i de fleste andres.\nJeg læste i iform at 31% først bestemmer samme dag, hvad de skal have til aftensmad. Det i sig selv er der jo ikke noget uldent ved, men undersøgelsen viser også at hver 4. af de 31% ender med at købe take-away. Til sammenligning er det kun 10% af dem som planlægger deres aftenmåltid der spiser take-away lige så ofte. Det synes jeg da er overraskende højt og meget sigende.\n- Så er jeg er nok ikke den eneste der har brug for at planlægge min sundhed!\nMen ikke desto mindre har vi madplan hjemme hos os.\nMadplanen har i denne uge set således ud:\nI mine øjne er der mange fordele ved at planlægge sin sundhed!\nMange går måske hele dagen og grubler over hvad der skal diskes op med til aftensmad!\nUngerne og den bedre halvdel skal kunne lide maden. Man er træt af at spise det samme hele tiden og desuden fuldstændig fantasi forladt inden for det kulinariske. Svedperlerne vælter måske allerede frem på panden, bare ved tanken om at skulle have børnene med ud og handle på vej hjem fra instituionen og desuden har resten af danmarks travle og lettere irritable befolkning også besluttet at handle på samme tidspunkt. Sidst men ikke mindst orker man faktisk ikke at stå i køkkenet i timer, for at lave sund mad - men suk, bikinisæsonen er jo lige om hjørnet....\nMåske ovenstående er et overdrevet eksempel - måske ikke?!\nJeg er i hvert fald taknemmelig for at vi begyndte at lave madplan herhjemme. I min verden er der udelukkende fordele ved det, da planen jo godt kan revideres ved uimodståelige cravings eller ændrede planer.\nFordelene ved at lave madplan er:\n- Det er let og overskueligt!\n- Færre impuls indkøb af mad og færre fristelser\n- Der spares penge, da madplanen kan planlægges efter tilbud og der kan handles sjældnere\n- Man slipper for at skulle finde på hele tiden og kan istedet se det som en familie aktivitet at planlægge og finde inspiration\n- Tidsbesparende da man kan lave mad til flere dage og ikke skal handle så ofte\nMen det er ikke kun den sunde kost, der bliver mere overskuelig med planlægning. Også træning er faktisk nemmere at få presset ind i den travle hverdag, hvis det er planlagt på forhånd.\nPersonligt planlægger jeg min træning 1-2 uger frem. Jeg skriver det helt konkret i kalenderen. Så har jeg en aftale med mig selv og de gange jeg ikke kommer afsted minimeres. Hvis det ikke er nok, så lav en aftale med en anden, meld dig på et hold eller gør det til en vane at træne fx. mandag og torsdag. Har man børn og familie kan man også inddrage familien i sin træning. Tag dit barn med ud og motioner. Du løber, barnet cykler. Tag i svømmehallen, ud at kælke eller hoppe på trampolin.\nJeg tvivler i hvert fald på at jeg er den eneste der kan have svært ved at holde den sunde og energi givende livsstil, hvis ikke den planlægges.\nGiv ikke op! Det tager tid at gøre sundhed og planlægning til en vane.\nIfølge iform tager det 30-90 dage at skabe en vane og jo mere vedholdende du er med vanen jo større chance er der for succes.\nJeg har tidligere lovet jer inspiration og ideer til frokost.\nHer kommer lidt billeder fra den senest tids frokoster og mellemmåltider:\nBlandet salat med spinatblade, avocado, agurk og hytteost. Dertil et kogt æg og karrysalat.\nHerunder er der billeder fra madpakke forberedelse. Jeg laver frikadeller med spinat, feta og solsikkekerner.\nFarsen er nu rørt sammen og smækkes på en bageplade. Ind i ovnen med dem ved 200grader og 20-30 minutter senere er der frikadeller til madpakker og fryseren.\nKarry-coleslaw (se opskrift i et tidligere indlæg) og en lowcarb bolle med pålæg.\nLowcarb bolle med henholdsvis peanutbutter og ost, skinke og agurk. Dertil lidt vindruer.\nUgens nye opdagelse og eksperiment er protein-pandekager (også kaldet keso-klatter).\nDe har et højt indhold af protein og kan spises til alle måltider, også morgenmad. De smager himmelsk og rigtig meget som almindelige pandekager.\nOpskriften på protein-pandekagerne får du her:\nCa 8 pandekager\nDet hele blandes sammen og blendes til en ensartet masse. Lad hvile lidt og steges herefter på panden i smør.\nKan bruges med pålæg på eller bare spises bar.\nHer spises de til morgenmad.\nOg her som post-træningssnack.\nAfsluttende vil jeg opfordre til at kommentere på min blog. Gerne med opskrift forslag eller forslag til justeringer af fx. opskrifter eller bloggen generelt. Alle andre kommentarer er selfølgelig også velkomne :)\nIndsendt af Stefanie Vinther kl. 09.45 Ingen kommentarer:


Horsens Dæk Service - BEST OF Horsens\nUnikt koncept hos Horsens Dæk Service med mobilt dækskifte og dækhotel\nHorsens har fået et nyt dækcenter på en central beliggenhed med 21.000 biler kørende forbi i døgnet. Horsens Dæk Service åbnede dørene den 1. oktober og har siden haft rigtig travlt med dækservice i Horsens og omegn.\nKonceptet hos Horsens Dæk Service er enkelt:\nBilens dæk og hjul skiftes, så de passer til sæsonen. Enten hos Horsens Dæk Service på Høegh Guldbergs Gade i Horsens eller hvor bilen holder i Horsens og omegn. Aktuelt lige nu fra sommerdæk til vinterdæk.\nDækhotel med sikkerhed\nHos Horsens Dæk Service findes også et dækhotel, hvor dækkene vaskes og afbalanceres, så alle kunderne bliver godt kørende!\nDækkene opbevares i Horsens Dæk Service´s lokaler på Høegh Guldbergs Gade, derfor med garanti hurtigt dækskifte og høj service. Dækkene opbevares ved stuetemperatur og udsættes ikke for solens UV-stråler.\nDerved fastholdes dækkenes blødhed og mindsker risikoen for revner.\nKontakt Horsens Dæk Service allerede nu for at booke en tid til skifte fra sommerdæk til vinterdæk.\nSpecialtilbud i oktober -30%.\nDirekte på 6017 0606\nHorsens Dæk Service - vi dæk'er dig hele året.\nMandag-torsdag 07.30 - 16.00


Machine learning | Iterator IT | Software solutions for a smart new tomorrow\nMed Machine Learning kan du forudse trendenser og mønstre via en algoritme i computeren, som ikke behøver at blive overvåget af en ansat.\nHvad er machine learning\nEt af tidens hotte emner kan opsummeres som “anvendt statistik”. Med lidt flere ord er anvendelse af teknologi til at “lære” et program at spotte mønstre i data. Nogle gange er det for at lære maskinen hvordan den skal gøre kendte ting, andre gange er det for at få synliggjort sammenhænge mellem data, der ellers ikke var klare ved første øjekast.\nMachine Learning lyder tit futuristisk, men det anvendes allerede i dag bredt til mange ret konkrete opgaver.\nDet bruges bl.a. til billedgenkendelse, i selvkørende biler eller for at forudse hvornår vedligehold er nødvendig i vindmøller. Men det bruges også lavpraktisk til at finde ud af hvor intranet dokumenter skal lægges, og det er efterhånden så udbredt, at det ikke længere er raketvidenskab.\nDen største udfordring ved machine learning er i virkeligheden at finde det rigtige datagrundlag, programmet skal have noget at lære ud fra.\nKonkret findes der flere forskellige metoder inden for machine learning, der er gode til meget forskellige ting.\nFør i tiden skulle en computer have meget præcise instruktioner for at kunne løse en given opgave. I dag kan vi via machine learning fortælle en computer, hvordan den skal lære at løse en opgave selv. Programmørens opgave er at udpege hvilke statistikker og algoritmer der skal til, for at computeren kan lære at identificere et mønster. Fordelen med machine learning ligger derfor i at så snart computeren kan forudsige et mønster i noget data, kan den meget præcist forudsige eksempelvis et kommende stop i en produktion, hvis en enhed skal serviceres, mm.\nHvordan forløber et machine learnings projekt hos os?\nEn stor del af machine learning er at finde ud af om ens antagelser holder. Et machine learning projekt hos Iterator IT starter derfor altid med en undersøgelsesfase hvor vi beviser casen. Outputtet her kan være en visualisering eller bare en dokumentation for, at det vi havde sat os for, kunne lade sig gøre – og gav de ønskede insights.\nOftest timeboxer vi forprojektet og sætter f.eks. 2 uger af, så der er et loft over hvor lang tid research fasen varer. På den måde er der ikke noget der pludseligt stikker af tidsmæssigt.\nVed at få et IoT-udviklingshus som os, til at hjælpe jer med jeres IoT-løsning, har I hele tiden ekspertøjne på jeres projekt. Vi er opdateret på alt det nyeste, der rører sig inden for området, og vi vil derfor også være i stand til at udvikle, rådgive og guide projektet fra start til slut, med den nyeste viden i baghånden. IoT kan give store langsigtet besparelser, så kan I se øjeblikkelige forbedringer I jeres forretning, så snart jeres løsning er implementeret.\nMachine Learning case\nHer er et eksempel på et af vores machine learning projekter. Til dette projekt havde vi vores ML specialist onsite hos FarrowTech for at arbejde med træningsmateriale og machine learning.\nIntelligent kamera hvis mission er at halvere antallet af dødfødte med machine learning teknologi.