2 Kapacitetstilpasning på Den sikrede institution Grenen\n3 Anlægsbevilling til etablering af specialmiljø ved Hinnerup Kollegiet\n4 Orientering om tilsagn fra Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse til fire ansøgte puljer fra satspuljeaftalen 2012-15\n5 Tilsagn om midler fra Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse vedrørende satspuljeprojektet "Sengeafsnit med 11 nye psykiatriske sengepladser"\n6 Bevilling til projektet Erhvervsudvikling i fjernvarmesektoren (Indstilling fra Vækstforum)\n7 Bevilling fra den konkurrenceudsatte pulje til Vækst i Kystturismen\n8 Høring af Midttrafiks budget 2013\n9 Godkendelse af Råstofplan 2012 for Region Midtjylland med tilhørende miljøvurdering\n10 Indvinding af råstoffer uden for udlagt råstofgraveområde ved Ørum i Hedensted Kommune*\n11 Ansøgning om tilskud til udviklingsprojekt for Art Writing\n12 Indstilling til Ministeriet for Børn og Undervisning om oprettelse af toårigt HF-udbud på Bjerringbro Gymnasium\n13 Politisk deltagelse i Creativity World Forum 2012\n14 Flytning af lægevagtsvisitationen på Aarhus Universitetshospital, Nørrebrogade\n15 Plan for den fremtidige palliative indsats i Region Midtjylland\n16 Placering af ni nye hospicepladser\n17 Etablering af ny MR-teknologi på Aarhus Universitetshospital\n18 DNU: Bevilling til medicoteknisk udstyr\n19 Godkendelse af forløbsprogram for lænderygsmerter\n20 DNU: Referat fra kvartalsmøde med "det tredje øje" vedrørende 1. kvartal 2012\n21 Rapport fra "det tredje øje" på Regionshospitalet Viborg, 1. kvartal 2012\n22 Status for implementering af diagnostiske enheder for patienter med uspecifikke symptomer på kræft\n23 Sundhedsberedskabs- og præhospitalsplan arbejdet igangsættes\n24 Statusrapport 2012 for Sundhedsaftalen 2011 - 2014\n25 Udtalelse til Statsrevisorernes beretning om indkøb af sygehusmedicin\n26 Benyttelsesaftale for 2012 mellem Region Nordjylland og Region Midtjylland\n27 Regionsrådets redegørelse for aktivitetsbestemt finansiering 2011\n28 Godkendelse af anlægsregnskab for ombygning af Hospitalsapoteket, Aarhus Universitetshospital\n29 Operationer for grå stær hos praktiserende øjenlæger\n30 Salg af rækkehuse på Nattergalevej i Skive\n31 Orientering om årsberetning vedrørende mangfoldighedsindsatsen for Region Midtjylland 2011\n32 Orientering om DNU's anvendelse af sociale klausuler\n33 Orientering om udmøntning af rammebevilling til bygningsvedligeholdelse af sociale tilbud i 2012 *\n34 Orientering om resultater for kvaliteten i behandlingen af patienter med lungekræft 2011\n35 Orientering om resultater for kvaliteten i behandlingen af patienter med urologiske kræftformer\n36 Orientering om styrket indsats i MarselisborgCentret\n2. Kapacitetstilpasning på Den sikrede institution Grenen\nSom følge af den vigende efterspørgsel på sikrede pladser, har Danske Regioner og Københavns Kommune som driftsherrer for de sikrede institutioner besluttet, at der på landsplan bør nedlægges 14 sikrede pladser, heraf fire sikrede pladser i Region Midtjylland. Der vil efter reduktionerne være en samlet kapacitet på 124 sikrede pladser på landsplan, heraf 25 i Region Midtjylland fordelt med ti pladser på Den sikrede institution Koglen og 15 pladser på Den sikrede institution Grenen.\nat der nedlægges fire sikrede pladser på Den sikrede institution Grenen med virkning fra 1. september 2012, og\nat målsætningen om 85 % belægning tages til efterretning.\nRegionsrådet besluttede i september 2011 at stoppe anlægssagen på Grenen – Dalstrup samt nedlægge fem særligt sikrede samt en sikret plads. Sidenhen er belægningssituationen blevet fulgt nøje af såvel Region Midtjylland som de øvrige regioner.\nBehov for yderligere kapacitetstilpasning\nDen samlede belægningsprocent på de sikrede og særligt sikrede afdelinger i Region Midtjylland er faldet fra et stabilt højt niveau i starten af 2010 til gennemsnitligt 73 % i perioden juli 2010 til og med juni 2011. Efter nedlæggelsen af de fen særligt sikrede pladser og en sikret plads pr. 1. januar 2012 har den gennemsnitlige belægning på de sikrede institutioner i Region Midtjylland i perioden januar til juni 2012 været 80,1 %.\nBelægningen er således stadig lav på trods af de sidste kapacitetsjusteringer med virkning fra 1. januar 2012. En tendens, der også ses på landsplan. Dette er årsagen til, at driftsherrerne for de sikrede institutioner i april 2012 blev enige om at anbefale endnu en kapacitetsjustering. Kapacitetsjusteringen sker ved, at der åbnes otte sikrede pladser i Region Nordjylland samt nedlægges 22 sikrede pladser fordelt i de øvrige regioner. Således er det driftsherrernes vurdering, at der samlet set bør nedlægges i alt 14 sikrede pladser på landsplan med virkning fra 1. september 2012. Som følge af denne beslutning er Region Midtjylland blevet anmodet om at nedlægge fire sikrede pladser. Der åbnes otte sikrede pladser i Region Nordjylland for at sikre en bedre geografisk fordeling af de sikrede pladser på landsplan.\nI 2010 blev der oprettet fire midlertidige pladser i forbindelse med Den sikrede institution Grenens åbne afdelinger i Glesborg. Pladserne blev gjort permanente i 2011. Det er disse pladser, der nu foreslås nedlagt med virkning fra 1. september 2012 som følge af den vigende belægning.\nNedlæggelse af de fire sikrede pladser vil ikke medføre ændringer i taksterne for institutionens øvrige pladser.\nSåfremt nedlæggelsen af de fire sikrede pladser godkendes, vil den samlede belægning alt andet lige være på 92,9 %. Dette er beregnet på baggrund af belægningssituationen i januar - juni 2012.\nDet må dog forventes, at belægningen på de sikrede institutioner i Region Midtjylland vil blive påvirket af, at der i oktober 2012 åbnes otte sikrede pladser i Region Nordjylland. I 1. halvår 2012 udgjorde indskrivninger fra Region Nordjylland 8,8 % af den samlede belægning i Region Midtjylland.\nAlt andet lige og på baggrund af tal fra 1. halvår 2012 må det således forventes, at Region Midtjylland efter nedlæggelse af fire pladser pr. 1. september 2012 og åbning af otte pladser i Region Nordjylland vil have en samlet belægning på de sikrede institutioner på omkring 85 %.\nMålsætning om 85 % belægning\nDer er blandt driftsherrerne for de sikrede institutioner endvidere opnået enighed om, at kapaciteten på de sikrede pladser fremover bør reguleres af de enkelte regioner med det mål for øje, at der skal være en gennemsnitlig belægningsprocent på 85 %. I tilfælde af, at det ikke er muligt at realisere en belægningsprocent på 85 %, skal den pågældende region sørge for at reducere antallet af sikrede pladser, så målsætningen om 85 % belægning nås.\nAdministrationen vil fortsat følge belægningen meget nøje samt orientere regionsrådet herom. Såfremt der er behov for yderligere kapacitetstilpasninger, vil dette blive indstillet til godkendelse i regionsrådet.\n3. Anlægsbevilling til etablering af specialmiljø ved Hinnerup Kollegiet\nRegionsrådet har tidligere godkendt etableringen af et specialmiljø til ældre med autisme i tilknytning til Hinnerup Kollegiet. Der er tale om et projekt, som indeholder udvikling af nye boliger samt særlige fællesfaciliteter, da der ikke tidligere er bygget målrettet til ældre med autisme. Projektet har derfor stor opmærksomhed i faglige kredse og medfinansieres af Realdania. Der søges nu endelig anlægsbevilling.\nat der afsættes anlægsbevilling, rådighedsbeløb og finansiering i 2012 og 2013 jf. bevillingsskemaet,\nat der sker et ejerskifte af ligeværdige grundarealer mellem den selvejende institution Boligselskabet Ådalen/Engstien og Region Midtjylland, jf. aftale herom og jf. kommunal godkendelse,\nat byggeprojektet udbydes i totalentreprise med prækvalifikation med tildelingskriterium: ”økonomisk mest fordelagtige tilbud”.\nRegionsrådet godkendte på møde den 14. december 2011 opførelsen af fire boliger med særlige fællesfaciliteter til ældre med autisme i tilknytning til Hinnerup Kollegiet. Byggeriet vil indebære etablering af det første specialmiljø, som er målrettet ældre med autisme.\nRegionsrådet godkendte endvidere, at der blev udarbejdet projektansøgning til Realdania om medfinansiering. Realdania har efterfølgende givet tilsagn om støtte til projektet på 2,1 mio. kr. Realdanias bevilling giver mulighed for en meget grundig forberedelse af projektet gennem interessentanalyser og inddragelse af nyeste viden. Til rådgivning og vejledning i projektet er nedsat en styregruppe, som består af repræsentanter fra Realdania, Socialstyrelsen, Landsforeningen Autisme, pårørende til beboere på Hinnerup Kollegiet, personale og ledelsesrepræsentanter fra Hinnerup Kollegiet og Region Midtjyllands Bygningskontor.\nI forbindelse med byggeprojektet er der oprettet en særlig hjemmeside, hvor interesserede kan se baggrundsmaterialet og følge projektet. Hjemmesiden findes på: http://www.hinnerupkollegiet.rm.dk/om+os/specialmilj%c3%b8+til+%c3%a6ldre+med+autisme\nKommunerne i Region Midtjylland har tidligere godkendt, at der i rammeaftalen for 2013 oprettes fire døgnpladser til ældre med autisme. Da de fire døgnpladser etableres i fysisk sammenhæng med bofællesskaberne Ådalen og Engstien, vil der kunne opnås samdriftsfordele, som muliggør en takstreduktion på samtlige pladser, udover de takstnedsættelser, der er aftalt i forbindelse med rammeaftalen for 2012 gældende for 2013 og 2014.\nSammenbygningen af bofællesskaberne forudsætter et ejerskifte af et grundareal mellem Boligselskabet Ådalen/Engstien og Region Midtjylland. Boligselskabets bestyrelse har godkendt en aftale om mageskifte af et tilsvarende grundareal på Hinnerup Kollegiet, som ejes af Region Midtjylland. Boligselskabets bestyrelse har godkendt mageskiftet under forudsætning af, at Favrskov Kommune godkender principper for nye skel, som er udarbejdet af landinspektør. Oversigt over forslag til nye skel og ejerforhold er vedlagt som bilag 1. Bestyrelsen forudsætter endvidere, at Region Midtjylland genetablerer eksisterende depotrum/skure og etablerer erstatningsparkeringspladser samt ny ankomstvej og –torv, samt at regionen afholder alle udgifter til landinspektør, tinglysning mv. forbundet med mageskiftet.\nBygningskontoret har udarbejdet det vedlagte programoplæg. Derudover er der udarbejdet visionsnotat samt en tids- og procesplan og andet materiale, som kan ses på hjemmesiden. På baggrund af materialet har styregruppen, efter en interviewrunde med i alt fire arkitektfirmaer, peget på Wienberg Architects som bygherrerådgiver. Honorering af bygherrerådgiver sker indenfor den fastsatte økonomiske ramme på maksimalt 500.000 kr.\nProjektplanlægningen forventes påbegyndt umiddelbart efter beslutning om godkendelse af anlægsbevillingen, idet der udarbejdes idéskitse, efterfulgt af byggeprogram, og udvidet dispositionsforslag, som udbydes i totalentreprise med prækvalifikation. Tildelingskriterium vil være ”økonomisk mest fordelagtige tilbud”. Byggeriet forventes afsluttet til oktober 2013.\nRegionsrådet reserverede i december 2011 et foreløbigt rådighedsbeløb på 5,9 mio. kr. til Region Midtjyllands finansiering af projektet. Beløbet svarer til et standard byggeri. Efterfølgende har Realdania bevilget 2,1 mio. kr. Beløbet er bevilget under forudsætning af, at Realdania kan godkende det endelige projekt, at Realdania deltager i projektets styregruppe, og at Realdania kan stå inde for valg af rådgiver.\nI forbindelse med planlægningen af byggeriet har det vist sig, at der bliver behov for etablering af nye parkeringsarealer, ny forbindelsesvej til byggeriet, reetablering af skure mv. Der vil endvidere være behov for ekstra brandsikring i forbindelse med sambygningen med eksisterende bygninger. Det vurderes, at der er behov for en samlet anlægsbevilling på 9,4 mio. kr., hvoraf Region Midtjylland finansierer 7,3 mio. kr., svarende til en kvadratmeterpris på 15.000 kr. for hele byggeriet. I anlægsbevillingen er indeholdt udgifter forbundet med aftalen om mageskifte samt udgifter til bygherrerådgivning. Regionens andel af projektet finansieres af rammebevillingen til udvikling af sociale tilbud, hvor der i 2012 vil restere 46,685 mio. kr. og 21,442 mio. kr. i 2013.\nDe 5,9 mio. kr. Regionsrådet afsatte på mødet den 14. september var fordelt med 4,0 mio. kr. i 2012 og 1,9 mio. kr. i 2013. Efter denne bevillingsændring bliver rådighedsbeløbet i 2012 på 1,0 mio. kr. mens rådighedsbeløbet i 2013 bliver på 8,4 mio. kr. Dette ses i nedenstående bevillingstabel.\nTabel 1. Bevilling til etablering af specialmiljø ved Hinnerup Kollegiet\nDet er en forudsætning, at byggeriet opføres efter Lavenergiklasse 2015.\nPrincip for skelregulering\n4. Orientering om tilsagn fra Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse til fire ansøgte puljer fra satspuljeaftalen 2012-15\nRegion Midtjylland har fået tilsagn til fire ansøgte puljer fra satspuljeaftale 2012-15. Der gives her en kort orientering om puljeprojekterne og den videre proces.\nMinisteriet for Sundhed og Forebyggelse har den 5. juli 2012 udmøntet midlerne til fire puljer fra satspuljeaftalen 2012-15 på psykiatriområdet. Region Midtjylland har fået tilsagn til fire ansøgte puljer. For de fire puljer er der samlet set søgt om 107,6 mio. kr., mens Ministeriet har givet tilsagn om i alt 88 mio. kr. Midlerne permanentgøres efter endt projektperiode. Der er givet tilsagn til følgende puljer:\nA. Pulje til styrkelse af den nære psykiatri\nProjekt: "Subakut visitationsenhed/ SAVE i regionspsykiatrien".\nDer er søgt om og tildelt 20,5 mio. kr.\nB. Pulje til hurtigere hjælp til børn og unge med psykiske sygdomme\nDer er søgt om og tildelt 24,3 mio. kr.\nC. Pulje til styrket psykiatrisk indsats for dobbeltdiagnosticerede\nDer er søgt om 12,9 mio. kr. og tildelt 11,9 mio. kr.\nD. Pulje til flere sengepladser i psykiatrien\nDer er søgt om 49,9 mio. kr. og tildelt 31,3 mio. kr.\nI forhold til denne pulje er der to præmisser for udbetaling af puljemidlerne. Den første er, at der ikke må nedlægges sengepladser i den fireårige periode, hvor projektet løber. Den anden præmis er, at Region Midtjylland selv skal bevilge anlægsmidler til den i projektet planlagte ombygning og renovering. Der er udarbejdet et særskilt punkt om håndtering af tilsagn til denne pulje.\nMinisteriet for Sundhed og Forebyggelse præciserer i de fire tilsagnsskrivelser enkelte mindre justeringer, som Region Midtjylland skal udføre som betingelse for modtagelse af puljemidlerne. Administrationen fremsender ultimo august reviderede projektbeskrivelser til ministeriet for ansøgningerne vedrørende Styrkelse af den nære psykiatri, Hurtigere hjælp til børn og unge samt Styrket indsats for dobbeltdiagnosticerede. Regionsrådets beslutning om håndtering af puljen til Flere sengepladser vil afgøre, om der i forhold til denne fjerde og sidste pulje udarbejdes revideret projektbeskrivelse jævnfør anden sag på denne dagsorden.\nRegion Midtjylland sendte den 1. marts 2012 ansøgninger til ministeriet til i alt fem puljer, hvoraf der er kommet svar i forhold til fire puljer. I forhold til den femte pulje; Pulje til styrket samarbejde mellem behandlingspsykiatrien og almen praksis (shared care)\nventes svar fra ministeriet i august måned 2012.\n5. Tilsagn om midler fra Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse vedrørende satspuljeprojektet "Sengeafsnit med 11 nye psykiatriske sengepladser"\nRegion Midtjylland har fra Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse fået tilsagn om satspuljemidler til etablering af 11 nye sengepladser i almen psykiatri. De tildelte midler finansierer ikke fuldt ud driften af de 11 senge. Modtagelsen af satspuljemidlerne er betinget af, at regionen bevarer det nuværende antal voksenpsykiatriske sengepladser på 454 + de 11 nye sengepladser, og midlerne kan ikke bruges til retspsykiatriske senge. Bindingen på antal senge er ikke uden udfordringer for regionen. Det foreslås derfor, at regionsrådet bemyndiger administrationen til at gå i dialog med ministeriet om tilsagnsbetingelserne.\nat regionsrådet giver et foreløbigt tilsagn om accept af midlerne, idet administrationen samtidig bemyndiges til at gå i dialog med Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse om betingelserne for at modtage satspuljemidlerne, og\nat sagen forelægges regionsrådet påny, når administrationen har drøftet tilskudsbetingelserne med ministeriet.\nI aftalen om satspuljen på sundhedsområdet for 2012-2015 blev der afsat i alt 140 mio. kr. i perioden 2012-2015 til etablering af flere sengepladser i almen psykiatri ud over den allerede eksisterende kapacitet. Puljen giver som udgangspunkt ikke adgang til etablering af retspsykiatriske sengepladser.\nRegion Midtjylland har søgt om midler fra puljen til etablering af et skærmet sengeafsnit med 11 sengepladser. Sengepladserne forventes etableret i Søndersøparken, Viborg, under regionspsykiatrien Viborg-Skive. Etableringen af sengeafsnittet kræver en renovering og en mindre ombygning, som er estimeret til 8,8 mio. kr. Pengene er afsat i psykiatriens anlægsbudget for 2012.\nRegion Midtjylland har søgt om 49,9 mio. kr. fra puljen. Regionen har fået tilsagn om 31,3 mio. kr., hvilket indebærer, at der inden for psykiatriens budget over perioden 2012 til 2015 skal findes i alt 18,6 mio. kr. til finansiering af den ekstra udgift til driften af den nye afdeling. Efter 2015 bliver satspuljen på 140 mio. kr. overført til regionernes bloktilskud. Region Midtjyllands andel bliver heraf cirka 30 mio. kr. Der er dermed overensstemmelse mellem det bevilgede tilskud og det permanente bloktilskud efter 2015.\nModtagelsen af satspuljemidlerne er betinget af, at regionen bevarer det nuværende antal voksenpsykiatriske sengepladser på 454 + de 11 nye sengepladser indtil udgangen af 2015.\nBindingen på antallet af senge kan gøre det vanskeligt at gennemføre effektiviseringer inden for psykiatrien. En øget psykiatrisk aktivitet vil således mest effektivt kunne ske gennem øget ambulant aktivitet, og generel øget produktivitet forventes bl.a. at kunne ske ved omlægning fra stationær til ambulant aktivitet. Hertil kommer, at den nye udredningsgaranti forventes at øge behovet for ambulante ydelser. Indfrielse af kravet om produktivitetsforbedringer i psykiatrien samt finansieringen af de 18,6 mio. kr. vil derfor vanskeligt kunne opfyldes uden serviceforringelser.\nHerudover skal bemærkes, at der, siden ansøgningen blev sendt, er kommet yderligere pres på regionens økonomi på baggrund af en stram økonomiaftale. Derudover forventes en nedgang i de udenregionale indtægter på 13 mio. kr. Dette skyldes, at de andre regioner hjemtager en del af deres retspsykiatriske patienter, og at en regelændring betyder, at det fremover er den region, hvor en retspsykiatrisk patient har adresse, der skal betale for vedkommende. Tidligere var det den region, patienten kom fra. Da Region Midtjylland har en nettotilgang af retspsykiatriske patienter, betyder det færre indtægter.\nBudgettilpasninger som følge af dette vil ligeledes vanskeliggøres af bindingen på antallet af senge.\nAdministrationen finder det således afgørende at bevare mest mulig fleksibilitet i forhold til sengene. Primært ønskes det at fastholde en mulighed for at effektivisere gennem omlægninger fra stationært til ambulant aktivitet. Sekundært kunne et alternativ være at give mulighed for at benytte midlerne til finansiering af retspsykiatriske sengepladser som erstatning for de senge, der ikke længere finansieres af udenregionale indtægter.\nAdministrationen ønsker på denne baggrund at gå i dialog med Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse om de betingelser vedrørende sengene, der knytter sig til de tildelte midler. Hovedargumentet vil være, at det samlede finansieringsbehov ved at modtage puljemidlerne er af en sådan størrelse, at budgetreduktionerne kun kan gennemføres med store konsekvenser, der forstærkes væsentligt af bindingerne på sengene. Fordelene ved at modtage midlerne vil således i sidste ende kunne blive overgået af de medfølgende ulemper.\n6. Bevilling til projektet Erhvervsudvikling i fjernvarmesektoren (Indstilling fra Vækstforum)\nVækstforum indstiller til regionsrådet, at der af de regionale midler til erhvervsfremme bevilges i alt 10,85 mio. kr. i perioden 2012-2015 til projektet Erhvervsudvikling i fjernvarmesektoren. Bevillingen svarer til cirka 25 % af projektets samlede budget. Fjernvarmens Udviklingscenter i Aarhus er operatør.\nProjektet har bl.a. til formål at styrke udviklingen af energiteknologi og herunder styrke beskæftigelsen i de virksomheder i Region Midtjylland, som bl.a. er leverandører til kraftvarmeværker og varmeværker.\nat der af de regionale midler til erhvervsfremme bevilges 0,15 mio. kr. i 2012, 1,80 mio. kr. i 2013, 4,55 mio. kr. i 2014 og 4,35 mio. kr. i 2015, i alt 10,85 mio. kr. til Fjernvarmens Udviklingscenter i Aarhus til gennemførelse af programmet Erhvervsudvikling i fjernvarmesektoren.\nProjektet Erhvervsudvikling i fjernvarmesektoren skal ses i sammenhæng med de udfordringer, som den danske fjernvarmesektor står overfor. Mange danske varmeværker skal inden for de nærmeste år omstille sig fra fossile brændsler til biomasse/biogas kombineret med vedvarende energi. Denne udvikling kan få betydning for de virksomheder, som leverer vedvarende energiteknologi.\nØget beskæftigelse, omsætning, eksport og indtjening – projektet skal hjælpe de virksomheder i Region Midtjylland, som er leverandører til varmeværker og kraftvarmeværker til at videreudvikle eksisterende og udvikle nye energiteknologier inden for vedvarende energisystemer. Virksomhederne skal styrke deres konkurrenceevne på det globale marked for energiteknologi.\nØget efterspørgsel efter vedvarende energiteknologi – projektet skal medvirke til, at efterspørgslen efter vedvarende energiteknologi stiger, og at Region Midtjylland er foregangsområde. Det skal bl.a. ses i lyset af regionsrådets vision om, at 50 % af regionens energiforsyning i 2025 kommer fra vedvarende energi.\nProjektet forløber fra september 2012 til og med december 2015 med en midtvejsevaluering i 2014. En detaljeret projektbeskrivelse er vedlagt som bilag.\nOperatøren for projektet Fjernvarmens Udviklingscenter i Aarhus har til opgave at gennemføre en række aktiviteter for at opfylde projektets formål. Ansøgning fra Fjernvarmens Udviklingscenter er vedlagt som bilag.\nOperatøren vil bl.a. udvikle og gennemføre 4-6 demonstrationsprojekter, hvor virksomheder i regionen vil blive præsenteret for og introduceret til energiteknologi. Et demonstrationsprojekt kan f.eks. bestå i at vise, hvorledes vindkraft fra regionens vindmøller kan anvendes til varmeproduktion på varmeværker, eller hvorledes der kan udvikles ny teknologi, der øger samarbejdsmulighederne mellem flere værker i et geografisk sammenhængende område.\nDerudover vil operatøren foretage en screening af varmeværker og kraftvarmeværker placeret i regionen for at skabe et grundlag for en drøftelse med værkerne omkring investeringer i vedvarende energiteknologi. Under screeningen gennemgår Fjernvarmens Udviklingscenter sammen med værkets direktion og eventuel bestyrelse relevante muligheder for at igangsætte konkrete investeringer i vedvarende energiteknologi på værket.\nEndelig vil operatøren tilbyde konkret og specialiseret rådgivning vedrørende energiteknologi til varmeværker og kraftvarmeværker.\nScreening af varmeværker og kraftvarmeværker\nSpecialiseret rådgivning (varme- og kraftvarmeværk) samt netværk\nGennemførelse af 4–6 demonstrationsprojekter\nProjektledelse, administration, konsulent, revision, formidling, transport\nAnden finansiering (privat, kommuner, virksomheder, anden støtte)\nErhvervspotentialet for fjernvarmesektoren\nFjernvarmeindustrien i Danmark beskæftiger i dag omkring 7.000 fuldtidsansatte, og det forventes, at beskæftigelsen vil stige til ca. 8.500 i 2020. Eksporten af fjernvarmeteknologi fra Danmark udgjorde i 2010 knap 6 mia. kr. og forventes at udgøre 10,3 mia. kr. i 2020.\nVækstforum har ved en skriftlig høring den 7. juni 2012 besluttet at indstille til regionsrådet, at der af de regionale midler til erhvervsfremme bevilges i alt 10,85 mio. kr. i perioden 2012-2015 til Fjernvarmens Udviklingscenter i Aarhus til gennemførelse af programmet Erhvervsudvikling i fjernvarmesektoren.\nIndstillingen blev tiltrådt, idet energiperspektivplanens del om anvendelse af landbrugsarealer til biomasseproduktion drøftes på et senere temamøde og dernæst behandles politisk i en selvstændig dagsorden.\nPoul Müller tog forbehold i forhold til anvendelse af landbrugsarealer til biomasseproduktion.\nDemonstrationsprogram for fjernvarmesektoren\nFjernvarmeoperatør ansøgning fra Fjernvarmens Udviklingscenter\n7. Bevilling fra den konkurrenceudsatte pulje til Vækst i Kystturismen\nRegion Midtjylland er indstillet som bevillingsmodtager på en bevilling fra den konkurrenceudsatte pulje vedrørende ”Kvalitetsløft i kystturismen”. Det drejer sig om projektet ”Oplevelsesbaseret Kystturisme – en tværregional ansøgning”, hvor målet er at skabe vækst i kystturismen.\nRegion Midtjylland er ansøger på vegne af Region Sjælland, Region Syddanmark, Region Nordjylland, Ringkøbing Skjern Kommune samt en bred partnerkreds af turismeaktører.\nVidencenter for Kystturisme i Hvide Sande har en central rolle som projektleder og koordinator.\nat Region Midtjylland godkendes som bevillingsmodtager på projektet "Oplevelsesbaseret Kystturisme - en tværregional ansøgning".\nOplevelsesbaseret Kystturisme – en tværregional ansøgning\nDen konkurrenceudsatte pulje er en del af den samlede danske EU-strukturfondsindsats og støtter tværregionale projekter. Det seneste tema for puljen var ”Kvalitetsløft i kystturismen”. I den forbindelse har Region Midtjylland været ansøger på vegne af en række partnere vedrørende projektet ”Oplevelsesbaseret Kystturisme – en tværregional ansøgning” og Region Midtjyllands ansøgning er indstillet til bevilling.\nProjektet har blandt andet som mål at vende tilbagegang til fremgang i kystturismen via styrket innovation, kvalitetsudvikling samt oplevelsesudvikling. Der er fokus på at udvide sæsonen og inddrage nye målgrupper samt øge produktiviteten.\nVed at etablere varige strukturændringer i samarbejdsformerne på turismeområdet skal der skabes øgede investeringer i innovation og nye produkter. Derudover skal der være et stærkere samarbejde mellem offentlige og private om at kvalitetsløfte kystturismen.\nDet samlede budget forventes at blive på ca. 53 mio. kr. med et EU-tilskud på ca. 27,3 mio. kr. Den kontante medfinansiering fra de fire regioner og Ringkøbing-Skjern Kommune udgør tilsammen 18 mio. kr. Fra Region Midtjyllands side drejer det sig om 6 mio. kr., som regionsrådet den 24. august 2011 har bevilget til aktiviteter i relation til Videncenter for Kystturisme.\nRegion Midtjylland er ansøger på vegne af en bred og tværregional partnerkreds, som blandt andet omfatter Videncenter for Kystturisme, Region Sjælland, Region Syddanmark, Region Midtjylland, Region Nordjylland, de fire regioners regionale turismeudviklingsselskaber, Ringkøbing-Skjern Kommune m.fl. Der samarbejdes blandt andet med VisitDenmark, HORESTA, Dansk Erhverv, Campingrådet, Feriehusudlejernes Brancheforening, FOOD og mange flere.\nDen fælles ansøgning er udtryk for et styrket tværregionalt samarbejde blandt regionerne vedrørende indsatsen for at skabe vækst og udvikling i turisterhvervet. Ansøgningen tager udgangspunkt i de regionale styrkepositioner med særlige perspektiver for udbredelse af viden på landsplan gennem Videncenter for Kystturisme.\nRegion Midtjylland som tilsagnsmodtager\nRegion Midtjylland er ansøger og dermed juridisk ansvarlig bevillingsmodtager i den konkrete ansøgning, hvilket regionen normalt ikke selv er. I den konkrete sag var det dog nødvendigt for at kunne søge, fordi det nye Videncenter for Kystturisme i Hvide Sande ikke var etableret på ansøgningstidspunktet.\nVidencenter for Kystturisme er projektleder og koordinator på ansøgningen. Projektet omfatter også fem demonstrationsprojekter med hver sin leadpartner. Region Midtjylland har ansvaret for at iværksætte et af de fem demonstrationsprojekter, hvor temaet er erhvervsmæssig vækst i tilknytning til smagsoplevelser og Midtjysk Turisme er leadpartner. Det drejer sig om at skabe vækst i turismeerhvervet med udgangspunkt i den regionale fødevaresatsning i Region Midtjylland.\nVidencenter for Kystturisme har ansvaret for samlet styring og afrapportering i projektet.\nDemonstrationsprojekterne afrapporterer til Videncenter for Kystturisme, der foretager én samlet afrapportering på vegne af alle parter til Region Midtjylland.\nRegion Midtjylland har som bevillingsmodtager ansvaret for, at der gennemføres en ekstern evaluering og at den iværksættes som et samarbejde mellem de fire regioner og Danske Regioner. Samarbejdet omkring evalueringen vil samtidig danne grundlag for en regional erfaringsudveksling og metode- og policyudvikling.\nProjektet skal være afsluttet den 31. december 2014.\n8. Høring af Midttrafiks budget 2013\nMidttrafik har fremsendt sit budget 2013 i høring. Budgettet bygger på et uændret aktivitetsniveau i forhold til 2012, men overstiger den regionale ramme med ca. 8,6 mio. kr. primært på grund af merudgifter ved udbud af kørsel i 2012.\nat regionsrådet meddeler Midttrafik, at regionsrådet konstaterer, at Midttrafiks budgetforslag for 2013 ikke er i overensstemmelse med regionens budgetramme i budget 2012, idet stillingtagen til det regionale tilskud til trafikselskabet i 2013 tilstræbes afklaret i forbindelse med de politiske forhandlinger i regionsrådet om budget 2013.\nMidttrafik har den 25. juni 2012 sendt sit budget 2013 i politisk høring med svarfrist den 25. august 2012.\nHøringsbudgettet omfatter udgifter på i alt 299 mio. kr. til regional kollektiv trafik, som afholdes af midlerne til regional udvikling, og udgifter på 107,3 mio. kr. til siddende patientkørsel, som afholdes af midlerne inden for sundhed.\nDen regionale kollektive trafik omfatter:\nDrift af busser, tog og afledt administration med forventede nettodriftsudgifter på 281,3 mio. kr.\nTilskud til investeringer ved Midtjyske Jernbaner på 17,7 mio. kr.\nMidttrafik har i modsætning til budget 2012 ikke indarbejdet udgifterne til anlæg af letbanen. Anlægsudgifterne afregnes fremadrettet direkte med anlægsselskabet og finansieres særskilt udenom rammen for kollektiv trafik, jævnfør regionsrådsbeslutninger af 28. september 2011 og 14. december 2011.\nMidttrafiks budget 2013 overskrider den regionale ramme\nJævnfør tabel 1 består den samlede regionale ramme af et fremskrevet budget på 294,4 mio. kr. tillagt 0,4 mio. kr. i nye DUT-tilskud og 2,5 mio. kr., afsat af forventede overførsler til 2013 i medfør af regionsrådets beslutninger af 21. marts 2012 og 25. april 2012. Der er stadig ikke fuld afklaring af budgetlovens konsekvenser for overførslerne. Regionens ramme kan ikke udbetales fuldt ud til Midttrafik, da den skal dække udgifter til to formål, som ikke indgår i Midttrafiks budget:\nSamdrift mellem Odder- og Grenaabanen indgår ikke i Midttrafiks budget men forventes etableret i 2013. De 10,4 mio. kr. der indgår i ”samdriftspuljen”, står derfor ikke til rådighed for den øvrige drift og tilbageholdes.\nPensioner til privatbanetjenestemænd udbetales direkte af regionen, og ”pensionspuljen” på 13,2 mio. kr. tilbageholdes til formålet.\nHerudover tilbageholdes 0,9 mio.kr. til det investeringsløft på Midtjyske Jernbaner der blev besluttet i forbindelse med regionsrådets godkendelse af Midttrafiks budget 2012. Der er hermed 272,7 mio. kr. til rådighed til at dække forventede driftsudgifter på 281,3 mio. kr., hvilket betyder, at Midttrafiks budgetforslag overskrider den regionale ramme med ca. 8,6 mio. kr.\nTabel 1. Midttrafiks høringsbudget i forhold til den fremskrevne regionale ramme og forventede overførsler\nMio. kr. pl.2013\nRegional budget- ramme\nDUT regulerin- ger\nMidttrafiks hørings- budget\nForskel til hørings- budget\nDrift af regional kollektiv trafik\nNettotilskud til in- vesteringer på Midt- jyske Jernbaner *)\nNote: Investeringsløftet fra 2012 finansieres af regionens ramme for kollektiv trafik.\nTilskuddet til investeringer på Midtjyske Jernbaner indgår ikke i den regionale budgetramme, da investeringerne i princippet afholdes af et særligt statsligt investeringstilskud. I perioden 2011-14, hvor udgifterne til formålene "ydelser på spormoderniseringslån" og "øvrige investeringer efter den i 2007 af regionsrådet godkendte investeringsplan” overstiger det statslige tilskud, kan der jf. regionsrådsbeslutning den 20. maj 2009 afholdes udgifter finansieret af lån i regionens kassebeholdning. Midlerne vil blive tilbageført efter 2016.\nÅrsager til det forventede merforbrug\nBusdrift: Aktivitetsniveauet er stort set uændret i forhold til budget 2012, hvor Trafikstyregruppens anbefalinger blev fuldt implementeret. Der forventes en stigning i nettoudgifterne i 2013 på ca. 6 % begrundet i:\nDet af regionsrådet pr. 21. marts 2012 besluttede X-busforsøg. Merudgiften på 1,5 mio. kr. er tidsbegrænset og finansieres af overførsler.\nUdgifter i forbindelse med midlertidigt ændrede køreplaner på en række ruter til/fra Aarhus i perioden, hvor Kystvejen ombygges. Merudgiften på 1,0 mio. kr. er tidsbegrænset og finansieres af overførsler.\nUdgifter ved ændrede overenskomstforhold for chauffører i forbindelse med Trafikplan Aarhus. Merudgiften på ca. 1,7 mio. kr. er permanent.\nStigende priser ved udbud af regional kørsel i 2012. Merudgiften på ca. 8,3 mio. kr. er permanent.\nMidttrafik gør herudover opmærksom på, at indtægtsskønnet er behæftet med særlig stor usikkerhed i 2013 begrundet dels i usikkerheden om implementeringen af trafikforliget, dels i indførelsen af rejsekortet i togdriften i 2012, som har afledte effekter for omstigningsrejser, og som medfører tilpasninger i takststrukturen.\nTogdrift: Midttrafiks budget 2013 er lavet under forudsætning af, at der ikke etableres samdrift i 2013. Såfremt der etableres samdrift i 2013, forudsættes udgiften til både samdrift og Midtjyske Jernbaner at kunne afholdes med anvendelsen af reservepulje til samdrift.\nDer er konstateret en fejl i Midttrafiks pris- og lønfremskrivning med en konsekvens på ca. 0,2 mio. kr., som vil blive rettet ved den endelige vedtagelse af budgettet. Fraregnet dette forventes merudgifter på netto ca. 0,6 mio. kr. delvist begrundet i DUT kompenserede udgifter, delvist i en forventning om en svag indtægtsudvikling.\nRejsekort: Budgettet indeholder foruden de ordinære udgifter anden rate af et ekstraordinært kapitalindskud til Rejsekortet A/S på 1,8 mio. kr. Første rate blev dækket ekstraordinært af regionen ved godkendelsen af budget 2012.\nDerimod er udgifterne til administration faldende i 2013 som følge af de besparelser, der blev vedtaget i forbindelse med vedtagelsen af Midttrafiks budget 2012.\nDet gøres opmærksom på følgende, der ikke indgår i Midttrafiks budget 2013:\nDer er planlagt to udbud med driftsstart i 2013. Resultatet af udbuddene vil foreligge henholdsvis medio august 2012 og i december 2012/ januar 2013. Udbuddene kan ændre på det forudsatte udgiftsniveau i budget 2013.\nDe indregnede udgifter til rejsekort omfatter alene den forpligtigelse Midttrafik har gennem arv og gæld fra det tidligere ”Vejle Amts Trafikselskab”. Denne forpligtigelse er opfyldt med indbetalingen i 2013, og der er derfor ikke indregnet udgifter i overslagsårene. Træffes der beslutning om anskaffelse af rejsekortet i 2013, vil der skulle afholdes udgifter indenfor overslagsårene, som ikke kan rummes indenfor den regionale ramme for kollektiv trafik ved uændret aktivitetsomfang.\nMidttrafik gør opmærksom på, at anlægsbudgettet for Midtjyske Jernbaner er underfinansieret. Fire projekter er nævnt særskilt som nødvendige, men ufinansierede:\nSporjustering på Lemvigbanen.\nFortsatte nedlæggelser af ikke-sikrede overkørsler.\nLevetidsforlængelse af Y-tog på Lemvigbanen.\nSikkerhedsforanstaltninger på Mårslet station.\nUdgifterne ved de fire projekter vurderes til 8,2 mio. kr. i 2013, og 3,7 mio. kr. i de efterfølgende år. Projekterne indgår ikke i den vedtagne investeringsplan og er derfor henvist til finansiering gennem rammetilskuddet til ”mindre investeringer”.\nRegion Midtjylland budget 2013\nBudget 2013 behandlet af bestyrelsen\nFølgebrev til høring af Midttrafiks B2013\n9. Godkendelse af Råstofplan 2012 for Region Midtjylland med tilhørende miljøvurdering\nRåstofplan 2012 for Region Midtjylland er vedlagt til godkendelse. I forhold til indkomne høringssvar er råstofplanen justeret således, at St. Bredlund i Silkeborg Kommune nedjusteres til råstofinteresseområde og råstofgraveområderne Hornum og Røde Mølle i Hedensted Kommune, Albæk og Høgildgård Plantage i Herning Kommune, Isenvad i Ikast-Brande Kommune og Ans Bodalen i Silkeborg Kommune arealmæssigt reduceres i forhold til "Forslag til Råstofplan 2012".\nat den østlige del af råstofgraveområde St. Bredlund i Silkeborg Kommune nedgraderes til et råstofinteresseområde, således at Statens veto efterkommes,\nDet rådgivende udvalg vedrørende regional udvikling har på sit møde den 7. juni 2012 overfor forretningsudvalget anbefalet den foreliggende indstilling. Forretningsudvalget har på sit møde den 12. juni 2012 overfor regionsrådet anbefalet den foreliggende indstilling. Regionsrådet har på sit møde den 20. juni 2012 udskudt sagen.\nRegionsrådet besluttede på sit møde den 20. juni 2012 at udsætte behandling af sagen på baggrund af en henvendelse den 19. juni 2012 fra Herning Kommune vedrørende Høgildgård Plantage. Herning Kommune har siden kontaktet administrationen, og undskyldt det fremsendte notat, herunder at notatet har beroet på en fejl og at Region Midtjylland bedes se bort fra dette. Mail fra Herning Kommune er vedlagt som bilag.\nRåstofplan 2012 for Region Midtjylland med tilhørende miljøvurdering skal godkendes af regionsrådet. Råstofplan 2012 er vedlagt som bilag.\nRåstofplan 2012 kan få væsentlige indvirkninger på miljøet, og derfor er der udarbejdet en miljøvurdering som bilag til Råstofplan 2012. Miljøvurdering er vedlagt som bilag.\nSom bilag til Råstofplan 2012 er der udarbejdet et samlet overblik over eksisterende og nye råstofgraveområder mv. Oversigten er vedlagt som bilag.\nForslag til Råstofplan 2012 har været i høring fra 17. januar 2012 til 21. marts 2012, og der er indkommet i alt 117 høringssvar. Oversigt over indkomne høringssvar er vedlagt som bilag (Hvidbogen). Endvidere er oversigt over de områder, der har givet flest indsigelser, vedlagt som bilag.\nAdministrationen har deltaget i to offentlige møder: et vedrørende råstofgraveområde Albæk i Herning Kommune med 23 deltagere og et ved Røde Mølle i Hedensted Kommune med ca. 75 deltagere.\nReferat fra dialogmøde mellem Region Midtjylland og Staten (Naturstyrelsen Aarhus) vedrørende Råstofplan 2012 er vedlagt som bilag.\nLodsejere, som bliver berørt af de arealmæssige reduktioner af råstofgraveområderne jævnfør ovenstående, er blevet orienteret i maj 2012. Resumé af bemærkninger fra disse berørte parter kan ses sidst i bilag 4 (Hvidbogen).\nI forbindelse med arbejdet med revisionen af den regionale udviklingsplan skal regionsrådet, i henhold til råstofloven i hver valgperiode vurdere, om der er behov for at revidere den gældende råstofplan.\nRåstofplan 2012 har i form af et planforslag været i høring i 1. kvartal 2012 og vedlægges til godkendelse.\nSvar fra Herning Kommune vedr. Høgildgård Plantage 27.06.12\n10. Indvinding af råstoffer uden for udlagt råstofgraveområde ved Ørum i Hedensted Kommune*\nKommunerne skal høre Region Midtjylland om indvinding af råstoffer uden for de i\nRåstofplan 2008 udlagte råstofgraveområder, inden der træffes afgørelse efter råstofloven, idet regionsrådet skal tillade, at der indvindes råstoffer uden for de udlagte områder.\nAdministrationen har besluttet at give accept til indvinding af råstoffer på 50.000 kubikmeter inden for udlagt råstofgraveområde Ørum og ca. 150.000 kubikmeter sand, grus og sten uden for udlagt graveområde i perioden oktober 2012 – december 2014. Regionens accept til indvinding af råstoffer uden for udlagt råstofgraveområde kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet.\nat orienteringen om at administrationen forventer at give accept til indvinding af råstoffer uden for udlagt råstofgraveområde ved Ørum i Hedensted kommune tages til efterretning.\nIndvinding af råstoffer uden for anlagt graveområde\nNår kommunerne i Region Midtjylland modtager ansøgninger om indvinding af råstoffer uden for de i Råstofplan 2008 udlagte råstofgraveområder, skal kommunerne høre Region Midtjylland, inden der træffes afgørelse efter råstofloven, idet regionsrådet skal tillade, at der indvindes råstoffer uden for de udlagte områder.\nRegionsrådet vedtog på sit møde den 17. december 2008 vedrørende behandlingen af henvendelser om råstofindvinding uden for udlagte områder at:\nadministrationen, såfremt det fremsendte ligger inden for intentionerne i råstofplanen eller strategi for jordforurening, meddeler afsenderen dette,\nadministrationen, såfremt det vurderes, at der er uoverensstemmelse mellem det fremsendte og råstofplan eller strategi for jordforurening, tager initiativ til en dialog herom med afsenderen, idet forretningsudvalget orienteres herom,\nAf redegørelse til retningslinje 2 i Råstofplan 2008 fremgår:\n”Uden for råstofgraveområderne kan der i ganske særlige tilfælde gives råstoftilladelse.\nMulighederne for at åbne nye mindre grave uden for råstofgraveområderne er således begrænsede, og vil i hvert enkelt tilfælde kræve en særlig begrundelse.\nDet kunne være tilfælde, hvor der er særlige samfundsøkonomiske hensyn, eller hvis der findes råstoffer til særlige formål, som ikke kan tilgodeses indenfor råstofgraveområder. F.eks. hvis der søges om indvinding af et sjældent eller værdifuldt råstof, kortvarig indvinding i forbindelse med større vejprojekter eller andre definerede anlægsprojekter…..."\nAccept af indvinding af råstoffer uden for udlagt råstofgraveområde ved Ørum\nAdministrationen har efter anmodning fra Hedensted Kommune henholdsvis den 9. marts 2012, 12. juni 2012 og 4. juli 2012 en forventning om at meddele tilladelse til indvinding på 50.000 kubikmeter inden for udlagt råstofgraveområde Ørum og ca. 150.000 kubikmeter sand, grus og sten uden for udlagt graveområde i perioden oktober 2012 – december 2014. Brev til Hedensted Kommune er vedlagt som bilag.\nDet er administrationens vurdering, at der i dette tilfælde er tale om en ganske særlig anmodning idet at,\nmaterialerne overvejende skal bruges til nærliggende motorvejsbyggeri,\nder er kommunale planer/beslutning om at etablere en omfartsvej ved Ørum for at mindske lastbiltrafikken gennem landsbyen Ørum,\ndenne aktuelle tilladelse vil delvis kunne erstatte materialer fra nærliggende grusgrav i råstofgraveområde Røde Mølle, hvorved lastbiltrafikken gennem landsbyen Ørum aflastes betydelig,\ndet skønnes, at lastbiltrafikken gennem Ørum by derved kan reduceres med op til seks biler pr. time hver vej,\nder samlet er tale om ca. 200.000 kubikmeter, hvoraf de ca. 150.000 kubikmeter skal hentes uden for udlagt råstofgraveområde,\nindvinder søger om tilladelse indtil udgangen af 2014 – det vil sige indvinding vil skulle foregå i godt to år, og derved vil indvindingen opfylde kriteriet med kortvarig indvinding i forbindelse med større vejprojekter, og\nomfartsvejprojektet forventes at være etableret inden udgangen af 2014.\nBrev til Hedensted Kommune vedr. tilladelse til indvinding\n11. Ansøgning om tilskud til udviklingsprojekt for Art Writing\nRegionsrådet ansøges om tilskud til et udviklingsprojekt for Art Writing, en ny kunstart i spændingsfeltet mellem litteratur og andre kunstarter som billedkunst, lyd og digitale medier. Udviklingsprojektet omfatter en række delprojekter, bl.a. afholdelse af en international konference, og skal lede frem til etablering af et Videnscenter for Art Writing. Videnscentret indgår i Aarhus2017-programmet og vil kunne placere Region Midtjylland centralt inden for Art Writing-feltet internationalt.\nDer søges om 250.000 kr. i 2012.\nat der af kulturudviklingsmidlerne bevilges 250.000 kr. i 2012 til Aarhus Litteraturcenter til gennemførelse af et udviklingsprojekt for Art Writing.\nArt Writing er en betegnelse for tværkunstnerisk litterær produktion – eller tekstbaseret kunstproduktion. Art Writing er netop der, hvor litteraturen møder andre kunstarter og medier såsom musik, lyd, billedkunst, installationskunst, performance, animation, bogkunst og digitale medier. Mange forfattere og kunstnere er i disse år optaget af at udfordre vores begreb om litteratur ved at lade den optræde som digitale, interaktive værker på nettet, som litterære performances eller som installationer i byrummet.\nAarhus Litteraturcenter planlægger en række delprojekter, som leder frem til etablering af et videnscenter for Art Writing. Ansøgning er vedlagt som bilag.\nEt eksempel på et delprojekt er afholdelse af en tredages international konference om Art Writing i samarbejde med partnerinstitutionerne Forfatterskolen, Det Jyske Kunstakademi samt Litteraturhistorie og Kunsthistorie på Aarhus Universitet. I forbindelse med konferencen vil der være udstilling og performances for et større publikum.\nEt andet delprojekt er at forberede ansøgninger til henholdsvis EU og Nordisk Ministerråd, herunder partnersøgning. Dele af Videnscenter for Art Writing ønskes nemlig fra efteråret 2013 funderet med støtte fra EU og/eller Nordisk Ministerråd. Det gælder primært netværksdelen, hvortil der søges støtte fra EU’s Kulturprogram, og uddannelsesdelen, hvortil uddannelsesprogrammer i regi af EU (Erasmus) eller Nordisk Ministerråd (Nordplus Horisontal) søges.\nDerudover vil man i projektet afprøve forskellige samarbejdsmodeller mellem studerende og undervisere på partnerinstitutionerne, bl.a. en elevstyret workshop.\nEndelig er præsentation og formidling af Art Writing-feltet vigtige omdrejningspunkter for udviklingsprojektet. Ansøgeren samarbejder bl.a. med regionens biblioteker om formidling af udviklingsprojektet og planlægningen af en festival, som skal gøre Art Writing tilgængelig for et bredt publikum.\nUdviklingsprojektet har et budget på i alt 936.000 kr. i perioden september 2012 til september 2013, og der søges om i alt 250.000 kr. i 2012. (Budget er vedlagt som bilag).\nStatus for kulturudviklingsmidlerne:\nBevilget til d.d. inkl. Art Writing\nArt Writing i billeder\nLysinstallation ved Permanent Poesi\nPoesimaskinen: Tilfældigvis er skærmen blevet blæk.\nAnsøgning Art Writing Aarhus Litteraturcenter\nDelprojekter i udviklingsprojektet\nHvad er Art Writing\nBudget revideret august 2012\n12. Indstilling til Ministeriet for Børn og Undervisning om oprettelse af toårigt HF-udbud på Bjerringbro Gymnasium\nRegionsrådet afgiver indstilling til Ministeriet for Børn og Undervisning om placeringen af nye uddannelsessteder i regionen.\nRegion Midtjylland har modtaget henvendelse fra Bjerringbro Gymnasium om oprettelse af toårigt udbud af HF på Bjerringbro Gymnasium.\nTidligere har regionsrådet indstillet til Ministeriet for Børn og Undervisning, at VUC Skive-Viborg godkendes til at udbyde toårigt HF i Viborg med en kapacitet på to klasser.\nRegionsrådet vedtog den 20. juni 2012 den Regionale Udviklingsplan 2012, hvoraf det fremgår, at "regionen og de 19 kommuner vil arbejde for nærhed til ungdomsuddannelserne", og på den baggrund indstilles til Ministeriet for Børn og Undervisning, at Bjerringbro Gymnasium godkendes som udbyder af toårigt HF-udbud.\nat regionsrådet på det foreliggende grundlag indstiller, at Ministeriet for Børn og Undervisning godkender et toårigt HF-udbud på Bjerringbro Gymnasium,\nat udbuddet sker i samarbejde med eksisterende HF-udbud, og\nat Region Midtjylland foretager en samlet evaluering af HF-området i Viborg Kommune i 2014.\nRegionsrådet afgiver i medfør af Lov om institutioner for almengymnasiale uddannelser og almen voksenuddannelse mv. indstilling til Ministeriet for Børn og Undervisning om placeringen af nye uddannelsessteder for uddannelsen til studentereksamen og uddannelsen til højere forberedelseseksamen (HF).\nRegion Midtjylland har modtaget henvendelse fra Bjerringbro Gymnasium om etablering af toårigt HF-tilbud. Henvendelse fra Bjerringbro Gymnasium er vedlagt som bilag 1.\nHenvendelsen fra Bjerringbro Gymnasium har været i høring hos VUC Skive-Viborg, Viborg Gymnasium og HF, Th. Langs HF og VUC Silkeborg og Randers HF og VUC. Derudover er der modtaget anbefalingsskrivelser fra Viborg Kommune og Grundfos i Bjerringbro.\nViborg Gymnasium og HF udtrykker bekymring over ønsket om etablering af endnu et toårigt HF-tilbud i Viborg, idet gymnasiet herved potentielt vil kunne miste 20 % eller mere af kursisterne, hvilket vil have betydning for udbuddet af valgfag. Viborg Gymnasium og HF forventer ikke, at et yderligere tilbud vil øge den samlede uddannelsesfrekvens og man frygter, at en spredning af uddannelsestilbuddet vil betyde, at gennemførelsesprocenten og kvaliteten falder. Høringssvar fra Viborg Gymnasium og HF vedlægges som bilag 2.\nTh. Langs HF og VUC i Silkeborg giver i deres høringssvar udtryk for, at de vil kunne miste mellem en halv og hel HF-klasse. Samtidig vil det kunne påvirke skolens økonomi negativt. Der er tilstrækkelig med regional spredning af HF-udbuddet til, at også Bjerringbro-området er dækket. Høringssvar fra Th. Langs HF og VUC vedlægges som bilag 2.\nRanders HF og VUC mener, at de vil miste elever fra Ulstrupområdet, samt at et HF bør være beliggende på en institution, hvor HF er deres hovedaktivitet. Høringssvar fra Randers HF og VUC vedlægges som bilag 2.\nVUC Skive-Viborg har ingen bemærkninger. VUC Skive-Viborg fastslår samtidigt, at deres egen ansøgning om udbud af toårigt HF ikke er i modsætningsforhold til toårigt HF udbudt på et gymnasium, da målgruppen af elever er en anden. Høringssvar fra VUC Skive-Viborg vedlægges som bilag 2.\nGrundfos og Viborg Kommune anbefaler i deres tilkendegivelser, at der kommer et HF-udbud på Bjerringbro Gymnasium. Tilkendegivelser fra Grundfos og Viborg Kommune vedlægges som bilag 3.\nIndstilling af Bjerringbro Gymnasium til udbud af toårigt HF\nSom bilag 4 vedlægges et statistisk notat udarbejdet af administrationen, der viser udviklingen i søgningen til toårigt HF på gymnasier i Viborg og Silkeborg. Af notatet fremgår det også, hvordan søgningen til uddannelse har udviklet sig i Bjerringbro Gymnasiums optageområde. Andelen af de 15-17 årige fordeles ligeledes på deres placering i uddannelsessystemet - for eksempel i grundskole og erhvervsuddannelse.\nUddannelsesinstitutioner, der udbyder studentereksamen og HF, skal indgå i et fordelingsudvalg om blandt andet koordineringen af institutionernes kapacitet, udbud af studieretninger, valgfag og elev- og kursistfordeling.\nEt HF-udbud anbefales på Bjerringbro Gymnasium med baggrund i:\nDen Regionale Udviklingsplan 2012 - I den Regionale Udviklingsplan 2012 fremgår det bl.a., at "regionen og de 19 kommuner vil arbejde for nærhed til ungdomsuddannelserne".\nRejsetider for HF-eleverne - Der er sammenhæng mellem andelen af unge, der tager en ungdomsuddannelse og den gennemsnitlige transporttid. Hvis der oprettes et HF-udbud i Bjerringbro Gymnasiums optageområde, vil det medføre en væsentlig forbedring af rejsetiderne for HF-eleverne. Nærhedsprincippet understøttes i den Regionale Udviklingsplan 2012 og i Danske Regioners notat om transporttid til ungdomsuddannelser. Notatet er vedlagt som bilag 5.\nUdvikling i elevantal - Udviklingen i antallet af HF-elever med det nuværende udbud af toårigt HF i Bjerringbro Gymnasiums optageområde fremgår af nedenstående tabel. Faldet i antallet af elever begrundes ikke i en faldende optagelsesfrekvens, men i at ungdomsårgangene bliver mindre.\nTabel 1. Elevfremskrivning for antallet af toårigt HF-elever i Bjerringbro Gymnasiums optageområde\nElevfremskrivningen bygger på de eksisterende forhold. Tidligere erfaringer viser, at hvis der oprettes et uddannelsestilbud, vil det føre til en stigning i elevtallet i nærområdet for den pågældende uddannelse. Hvor stor stigningen vil blive, er svær at forudsige.\nEn forudsætning for et toårigt HF-udbud i Bjerringbro er, at en forventet stigning i antallet af HF-elever kan fastholdes samtidigt med, at forholdsvis flere i de ældre aldersgrupper skal fatte interesse for en HF-uddannelse. For at der skal være et tilstrækkeligt elevgrundlag, skal der være mindst ca. 60 elever.\nRegionsrådets tidligere indstilling\nRegionsrådet indstillede den 16. november 2011 til Ministeriet for Børn og Undervisning, at VUC Skive-Viborg godkendes til at udbyde toårigt HF med placering i Viborg med en kapacitet på to klasser. Indstilling er vedlagt som bilag 6.\nMens et HF placeret på VUC i Viborg vil tilgodese de lidt ældre elever, der har et ønske om at gennemføre en uddannelse i et mere "modent" miljø, vil et HF placeret på Bjerringbro Gymnasium kunne opveje noget af den geografiske skævhed, der er i Viborg Kommune, idet det for tiden kun er toårigt HF-udbud placeret i Viborg og Skive.\nat regionsrådet på det foreliggende grundlag indstiller, at Ministeriet for Børn og Undervisning godkender et toårigt HF-udbud på Bjerringbro Gymnasium, idet administrationen tager en drøftelse med Bjerringbro Gymnasium om indholdet i deres HF-tilbud,\nat Region Midtjylland foretager en samlet evaluering af HF-området i hele regionen i 2014.\nAnsøgning fra Bjerringbro Gymnasium\nHøringssvar vedr. toårigt HF-udbud på Bjerringbro Gymnasium\nAnbefalinger fra Viborg Kommune og Grundfos\nNotat vedr. behovet for etablering af et toårigt HF-udbud på Bjerringbro Gymnasium\nTransporttid til ungdomsuddannelser\nBrev til Undervisningsministeren fra regionsrådet vedr. HF-udbud i Grenaa og Viborg\n13. Politisk deltagelse i Creativity World Forum 2012\nCreativity World Forum er årets vigtigste begivenhed i netværket Districts of Creativity, som Region Midtjylland har været medlem af siden 2010. Der ønskes en drøftelse af om regionsrådspolitikere skal deltage i konferencen, som holdes i Rio de Janeiro i Brasilien den 20.-23. november 2012.\nTemaet er ”Redesign and Urban Transformation” og indeholder flere interessante temaer i forhold til Vækstforums prioriteringer. Desuden er regionen inviteret til at arrangere en workshop om Smart Region. Samtidigt bliver der holdt et politisk møde, hvor regionen har mulighed for at byde ind på afholdelse af konferencen i 2016 eller 2017.\nat en politisk repræsentation ved Creativity World Forum 2012 i Rio de Janeiro i Brasilien den 20.-23. november 2012 drøftes.\nPå mødet den 21. oktober 2009 besluttede regionsrådet at søge optagelse i netværket ”Districts of Creativity”. Baggrunden var bl.a. et ønske om at styrke forsknings- og uddannelsesinstitutioner og erhvervslivets muligheder for at deltage i kreative projekter med henblik på vidensudveksling og samarbejde. Desuden var det ønsket om at profilere Region Midtjyllands innovationskompetencer internationalt og tiltrække udenlandske kompetencer, samt at inspirere til nye måder, hvorpå regionen kan bidrage til at fremme innovation og kreativitet i erhvervslivet.\nSiden november 2010 har Region Midtjylland været medlem af netværket (se bilag: faktaark om Districts of Creativity). Det overordnede formål med netværket er at skabe innovation gennem kreativitet, og regionens mål med deltagelsen er at understøtte erhvervsudvikling, specielt indenfor Vækstforums indsatsområder. Administrationen har valgt at fokusere særligt på at udvikle initiativerne Kreative Partnerskaber, Smart Region, Aarhus 2017 samt regionens internationale strategi generelt.\nNetværket holder et årligt Creativity World Forum med deltagelse fra hele verden. Region Midtjylland har deltaget i Stuttgart i 2009, hvor regionen søgte optagelse, i Oklahoma 2010, hvor Region Midtjylland formelt blev optaget og i Hasselt i 2011, hvor regionen fik værdifulde faglige input og kontakter indenfor vores fokusområder. Det næste Creativity World Forum holdes i Rio de Janeiro den 20.-23. november 2012 under temaet ”Redesign and Urban Transformation”. Med byen som ramme vil konferencen fokusere på at skabe tværgående (cross platform) initiativer, og der skal bl.a. arbejdes med erhvervsudvikling, bæredygtighed, teknologi, kultur og borgerinddragelse. Det endelige program er endnu ikke klar, og Region Midtjylland har stadig mulighed for at byde ind med oplægsholdere fra vores region. Der er officiel åbning den 20. november, den 21. holdes netværkets politiske møde, og den 22.-23. holdes selve konferencen, sideløbende med en udstilling (se bilag: Udkast til program).\nRegion Midtjylland var den 7.-9. maj 2012 vært for en såkaldt reverse mission, hvor medlemmer fra Districts of Creativity – bl.a. fra Rio de Janeiro - besøgte regionen for at få et indtryk af vores arbejde med innovation og kreativitet og for at bidrage med deres erfaringer, idéer og viden. I arrangementet deltog lang række lokale virksomheder og institutioner (bl.a. Shareplay, Lynfabrikken, InnovationLab, Kaos Piloterne, The Animation Workshop (VIA), CAVI, Redia, Kollision, Hatch & Bloom, Aarhus 2017 m.fl.) som alle fik lejlighed til at indgå i dialog med gæsterne og udveksle ideer. Smart Region/Smart Cities var et vigtigt tema for arrangementet, og det er på den baggrund, at Region Midtjylland er inviteret til at tale og arrangere en workshop på konferencen (se bilag: Invitation). Konferencen er en lejlighed til at markere Region Midtjylland som en international vækstregion og til at sætte yderligere skub i det internationale samarbejde omkring Vækstforums arbejde med Digital Innovation/Smart Region.\nPå det politiske møde på konferencen har medlemsregionerne mulighed for at byde ind med forslag til fremtidige Creativity World Forums. Det er kutyme at holde konference i Flandern hvert tredje år på grund af deres rolle som sekretariat for netværket. Region Midtjylland har dog mulighed for at byde ind på konferencen i 2016 eller 2017. Det kunne fungere som en stærk milepæl i forbindelse med kulturhovedstadsaktiviteterne i 2017. Samtidig ligger årets tema ”Redesign og Urban Transformation” så tæt op af temaet for Aarhus 2017: ”Rethink”, at det vil kunne give værdifulde input til den hjemlige indsats.\nKonferencen giver samtidig mulighed for at skabe kontakter og få indblik i kreativitet, innovation og udvikling i Brasilien, der spås en gylden fremtid som et af de særlige BRIK-lande (Brasilien, Rusland, Indien og Kina).\nPå den baggrund foreslås det, at en eventuel politisk deltagelse på Creativity World Forum 2012 drøftes. Det skal bemærkes, at regionsrådet, på mødet den 29. september 2010, har udpeget Ulla Diderichsen og Conny Jensen til at repræsentere regionen i netværket.\nUdgifter til deltagelsen for to personer vil blive ca. 30.000 kr. (fly ca. 15.000 kr., fire overnatninger ca. 10.000 kr. og diverse ca. 5.000 kr.).\nUdover egen deltagelse har regionen mulighed for at foreslå talere og at sammensætte en delegation af virksomheder og organisationer med interesse i internationalt samarbejde indenfor netværkets arbejdsområde og konferencens tema. Eksterne deltager for egen regning.\nForretningsudvalget vedtog at lade sig politisk repræsentere ved Ulla Diderichsen og Conny Jensen ved Creativity World Forum 2012 i Rio de Janeiro i Brasilien den 20.-23. november 2012.\nDistricts of Creativity - Faktaark\n14. Flytning af lægevagtsvisitationen på Aarhus Universitetshospital, Nørrebrogade\nI december 2011 indgik Region Midtjylland en aftale med almen praksis om et udvidet samarbejde på akutområdet. Det udvidede samarbejde omhandler blandt andet en højere grad af integration af lægevagten i akutklinikker og akutafdelinger på hospitalerne.\nAftalen har nu resulteret i et ønske om at sammenlægge lægevagtsvisitation og akutmodtagelse på Aarhus Universitetshospital, Nørrebrogade. Til finansiering af sammenlægningen søges en bevilling finansieret af Projekt- og Udviklingspuljen under Praksissektoren mv.\nat Aarhus Universitetshospital, Nørrebrogade, gives en anlægsbevilling på 1,899 mio. kr. til sammenlægning af lægevagtsvisitation og akutmodtagelse, og at der afsættes et tilsvarende rådighedsbeløb i 2012 (indeks 125), og\nat rådighedsbeløbet finansieres af Projekt- og Udviklingspuljen under Praksissektoren mv.\nI december 2011 indgik Region Midtjylland en aftale med almen praksis om et udvidet samarbejde på akutområdet. Det udvidede samarbejde omhandler blandt andet en højere grad af fysisk og funktionel integration af lægevagten i akutklinikker og akutafdelinger på hospitalerne.\nAftalen har nu resulteret i et ønske om at sammenlægge lægevagtsvisitation og akutmodtagelse på Aarhus Universitetshospital, Nørrebrogade, hvorved lægevagtsvisitationen skal flyttes.\nFlytningen af lægevagtsvisitationen til Fælles Akutafdeling vil omfatte:\nEtablering af arbejdspladser, tekniske faciliteter, køkken mv. til visitationslægerne,\netablering af it-installationer til elektronisk kommunikation mellem lægevagtsvisitation og -konsultation,\nindretning af vagtværelser til henholdsvis lægevagtvisitationen, udkørende læge og chauffør.\nSammenlægningen vil medføre adskillige fordele:\nPatienterne vil i højere grad end tidligere opleve et integreret akut tilbud.\nEn samlet lægevagt inkl. visitation forbedrer visitators overblik over patientflowet i akutafdelingen samt tilgængeligheden af vagtlæger.\nPlaceringen af lægevagtvisitationen ved Fælles Akutafdeling muliggør et højt niveau af informationsudveksling indenfor den samlede visitationsfunktion.\nIntegrationen af praksislæger og hospitalsansatte understøttes ved en fysisk nærhed mellem alle, der medvirker til det akutte arbejde.\nØget integration muliggør øget gensidig fleksibilitet i forbindelse med spidsbelastninger. Herunder gælder, at visitationslæger vil kunne indgå i behandlingen af vagtlægepatienter.\nTil finansiering af flytningen søges en bevilling på 1,899 mio. kr. finansieret af Projekt- og Udviklingspuljen under Praksissektoren mv., hvorefter der vil være 0,624 mio. kr. til rådighed i puljen.\nTabel 1. Finansiering af flytning\n15. Plan for den fremtidige palliative indsats i Region Midtjylland\nDer er udarbejdet forslag til en ny palliationsplan for Region Midtjylland. Planen tager udgangspunkt i, at regionen skal leve op til de nyeste nationale anbefalinger for området jævnfør Kræftplan III og Sundhedsstyrelsens anbefalinger for den palliative indsats fra december 2011. Forslagene i planen bygger videre på anbefalingerne i regionens Palliationsplan I fra 2007, som det ikke fuldt ud har været muligt at realisere. Planen belyser endvidere forskellige placeringsmuligheder for ni ekstra hospicepladser, som Region Midtjylland skal etablere. Der er udarbejdet et selvstændigt dagsordenspunkt, der belyser de forskellige muligheder for placering af hospicepladser.\nat udkast til Palliationsplan II godkendes som fundament for den fremtidige udbygning af den palliative indsats i Region Midtjylland,\nat der etableres døgndækkende beredskabsvagt til en helårsudgift på 1,540 mio. kr. med virkning fra oktober 2012. Udgifterne ved ordningen kompenseres via bloktilskudsreguleringen,\nat serviceringen af optageområdet i Skanderborg Kommune og Odder Kommune fra januar 2013 overgår fra de palliative team ved henholdsvis Hospitalsenhed Midt og Aarhus Universitetshospital til Det Palliative Team ved Regionshospitalet Horsens,\nat der sker en udbygning af de palliative team med udgangspunkt i den af planen skitserede model, idet den endelige fastlæggelse af omfanget af udbygningen afventer drøftelserne om budget 2013,\nat der træffes principbeslutning om at etablere et specialiseret palliativt sengeafsnit ved Aarhus Universitetshospital, og\nat en eventuel styrkelse af infrastrukturen for udvikling, forskning og uddannelse inden for det palliative område afventer drøftelserne om budget 2013.\nRegionsrådet besluttede i 2010, at der skulle ske en revision af Region Midtjyllands oprindelige palliationsplan – Palliationsplan I fra 2007, når de nye nationale planer for den palliative indsats i form af Kræftplan III og Sundhedsstyrelsens anbefalinger forelå. Der er nu udarbejdet forslag til plan for den fremtidige palliative indsats i Region Midtjylland - Palliationsplan II.\nPalliation betyder lindring og har oprindeligt haft som formål at lindre smerter og andre generende symptomer hos uhelbredeligt syge. Palliationsbegrebet og målgruppen er løbende blevet udbygget således, at der nu er en forståelse for, at palliation skal fremme livskvaliteten hos patienter og familier, som står over for de problemer, der er forbundet med livstruende sygdom ved at forebygge og lindre lidelse gennem tidlig diagnostik og behandling af smerter og andre problemer af fysisk, psykisk, psykosocial og åndelig art.\nPalliationsplan II indeholder anbefalinger inden for både det basale og det specialiserede niveau for palliativ indsats.\nHerudover beskriver planen nedenstående initiativer, der kan indgå i en styrkelse af både den basale og den specialiserede indsats.\nEtablering af døgndækkende beredskabsvagt med virkning fra oktober 2012\nKræftplan III fastlægger, at det basale palliative niveau skal have adgang til specialiseret rådgivning døgnet rundt. Der er i dag kun adgang til det specialiserede niveau i dagtiden. Administrationen foreslår på den baggrund, at der etableres en vagtordning, der dækker aften, nat, weekend og helligdage. Hospitaler, hjemmepleje, vagtlæger og hospice vil kunne trække på rådgivning fra vagtordningen.\nBeredskabsvagten bemandes med to læger fra de palliative team. I Palliationsplan II foreslås, at en læge fra det palliative team ved Aarhus Universitetshospital dækker Aarhus, og at læger i de øvrige palliative team i samarbejde varetager dækningen af den resterende del af regionen.\nI høringsprocessen er der udtrykt tvivl om hensigtsmæssigheden ved denne fordeling, hvorfor det anbefales, at administrationen afklarer den endelige organisering af vagtordningen i samråd med hospitalerne.\nRegion Midtjyllands udgifter ved ordningen er beregnet til cirka 1,540 mio. kr. årligt. Regionen kompenseres via DUT-reguleringen med 0,854 mio. kr. i 2012 og 1,728 mio. kr. fra 2013, jf. tabel 1.\nTabel 1. Døgndækkende beredskabsvagt fra oktober 2012\n* De overskydende midler foreslås anvendt til udbygning af palliative team - se tabel 2.\nServicering af optageområder og udbygning af kapaciteten i de palliative team\nSundhedsstyrelsen anbefaler en udbygning af de palliative team, så disse lever op til de nationale anbefalinger vedrørende tværfaglighed og kapacitet til hjemmebesøg hos en udvidet målgruppe.\nPå den baggrund foreslår administrationen, at der sker en udbygning og en harmonisering af kapaciteten i de palliative team.\nDer er således i palliationsplanen opstillet en vejledende normering for bemandingen af de palliative team med udgangspunkt i antal borgere i de pågældende teams optageområder. Det er indeholdt i planen, at Det Palliative Team i Horsens bliver fuldt udbygget til ud over Hedensted og Horsens kommuner også at servicere Skanderborg og Odder kommuner. Endvidere foreslås det i planen, at Det Palliative Team ved Aarhus Universitetshospital tilføres 0,5 lægestilling oveni den vejledende normering på grund af, at Aarhus Universitetshospital i kraft af specialefordelingen modtager mange patienter fra hele regionen med palliative behov.\nEndelig indeholder planen forslag om en justering af lægebetjeningen af hospice, således at denne afspejler antallet af sengepladser på hospice og dermed bliver mere ensartet hospicerne imellem.\nPlanen indeholder således forslag om en samlet udbygning af de palliative team med 9,4 stillinger svarende til en merudgift på 5,943 mio. kr. Flere medlemmer af arbejdsgruppen bag Palliationsplan II har påpeget behovet for at opretholde socialrådgivere i de palliative team og foreslår en samlet normering på 2 stillinger svarende til en udgift i størrelsesordenen 0,924 mio. kr. Hermed vil der blive tale om en udbygning af de palliative team for 6,867 mio. kr. årligt, jf. tabel 2.\nTabel 2. Udgifter ved fuld udbygning af palliative team\nUdgifter ved fuld udbygning\nAfsatte midler *)\nNedlæggelse af døgnvagt Anker Fjord Hospice ***)\n*) Uforbrugte midler fra Pulje til styrkelse af de palliative team afsat i Budget 2011.\n**) Der henvises til administrationens indstilling i andet dagsordenspunkt til forretningsudvalget vedrørende bloktilskudsregulering.\n***) Den hidtidige døgnvagt ved Anker Fjord Hospice foreslås nedlagt som led i etableringen af en regional dækkende døgnvagt.\nDet fremgår af tabel 2, at der kun delvist kan anvises finansiering af den fulde udbygning af de palliative team. En fuld udbygning svarende til beskrivelsen i palliationsplanen vil medføre merudgifter på 1,718 mio. kr. i 2013 og 4,221 mio. kr. i 2014. Det foreslås derfor, at palliationsplanens forslag til udbygning af de palliative team indgår i drøftelserne om budget 2013 med henblik på fastlæggelse af niveauet for udbygningen. Administrationen vil således på baggrund af resultatet af budgetforhandlingerne udarbejde et forslag til normering af de palliative team, der tager udgangspunkt i den i palliationsplanen opstillede fordelingsnøgle.\nTre hospitaler har fremsendt forslag om at samle de palliative funktioner på hospitalet og opnå døgnadgang til palliativ lægebistand, således at flere patienter kan tilbydes en mere kvalificeret og mere effektiv palliativ indsats, f.eks. under kortvarig indlæggelse i dedikerede palliative senge i stedet for at være indlagt på de forskellige andre sengeafdelinger.\nAdministrationen anser det for muligt for hospitalerne at realisere forslagene ved at hospitalerne omrokerer ressourcer inden for egne rammer suppleret med den styrkelse af de palliative team, der følger af Palliationsplan II.\nAnbefalinger vedrørende hospice fremgår af særskilt dagsordenspunkt.\nStyrkelse af infrastrukturen for udvikling, forskning og uddannelse inden for det palliative område\nDer er i dag en mindre udviklingsenhed ved Det Palliative Team på Aarhus Universitetshospital. Lige som i Palliationsplan I foreslås det, at enheden udbygges, så den bliver bedre rustet til at koordinere udviklings-, forsknings- og uddannelsesaktiviteter på det palliative område for hele regionen. Udgifterne til den foreslåede styrkelse af funktionen beløber sig til 0,3 mio. kr., som foreslås at indgå i drøftelserne af Budget 2013.\nEtablering af Palliativ sengeafsnit - specialiseret niveau\nPalliative afdelinger udgør ifølge Sundhedsstyrelsens anbefalinger en del af regionernes specialiserede palliative indsats. En palliativ afdeling eller afsnit er en del af et hospital og har adgang til hospitalets samlede medicinske teknologi og ekspertise. Etablering af en palliativ afdeling eller afsnit i regionen vil betyde et kvalitativt løft for den specialiserede palliative indsats - bl.a. fordi personalet på afdelingen er ansat på fuld tid. Aarhus Universitetshospital har planer om at etablere et sådant afsnit. Det er vurderingen, at Sundhedsstyrelsens intention om styrkelse af den specialiserede palliative indsats bedst understøttes ved at samle ressourcer til et sådant sengeafsnit organiseret i sammenhæng med det palliative team i Onkologisk afdelings regi. Det er vurderingen, at etableringen kan hjælpes på vej ved opnormeringen af de palliative team samt omrokering af ressourcer inden for egne rammer. Det foreslås, at der træffes principiel beslutning om oprettelsen af tilbuddet, og at hospitalet og administrationen efterfølgende konkretiserer et forslag, der kan forelægges regionsrådet.\nDer har i vinteren 2011/2012 været nedsat en arbejdsgruppe, som har udarbejdet vedlagte forslag til Palliationsplan II. Arbejdsgruppen bestod af repræsentanter fra hospitalerne og hospicerne i Region Midtjylland. Der deltog endvidere repræsentanter fra kommunerne og almen praksis. Arbejdsgruppens anbefalinger er primært rettet mod den regionale palliative indsats, idet den fremtidige palliative indsats udgående fra kommuner og praktiserende læger er detaljeret beskrevet i den netop vedtagne sundhedsaftale om den palliative indsats.\nSagen blev udsat, idet administrationen anmodes om et forslag, der økonomisk ligger inden for den nuværende afsatte budgetramme.\n16. Placering af ni nye hospicepladser\nRegionsrådet anmodes om at fastlægge den geografiske placering af ni nye hospicepladser i Region Midtjylland. Der skal endvidere udpeges en eller flere samarbejdsparter, der skal indledes forhandlinger med om at indgå overenskomst om driften af ni nye hospicepladser.\nat der træffes beslutning, om der skal etableres et nyt hospice, eller om der skal ske udvidelse af normeringen på eksisterende hospicer med i alt ni pladser,\nat der ved beslutning om etablering af nyt hospice med ni pladser fastlægges en geografisk placering af det nye hospice,\nat der ved beslutning om at etablere et nyt hospice annonceres efter mulige samarbejdspartner/partnere, som der indledes forhandlinger med om at indgå overenskomst om driften af ni hospicepladser, og\nat finansieringen af driften af ni nye hospicepladser fastlægges i drøftelserne om Budget 2014.\nRegion Midtjylland er som følge af den landspolitiske aftale om Kræftplan III fra efteråret 2010 forpligtet til at oprette ni nye hospicepladser.\nAftalen indebærer, at der i årene 2011-2014 skal etableres 42 nye hospicepladser i Danmark, så det samlede antal pladser når op på 250. Region Midtjylland skal etablere ni nye pladser udover de eksisterende 50 pladser. De nuværende 50 pladser er fordelt på følgende: Hospice Søholm i Aarhus (11 pladser), Anker Fjord Hospice i Hvide Sande (12 pladser), Hospice Limfjord i Skive (12 pladser) og Hospice Djursland i Rønde (15 pladser). De ni nye pladser skal i henhold til lovgivningen placeres på en selvejende institution med driftsoverenskomst med Region Midtjylland.\nBudgetaftalen for 2012 indeholder en hensigtserklæring om, at der bør sikres en geografisk jævn fordeling af pladserne, og at det bør tilsigtes, at der etableres flere pladser i Sydøstjylland, således at der sikres dækning til borgerne i området.\nAf tillæg til Sundhedsaftale 2011-2014 mellem Randers Kommune og Region Midtjylland fremgår, at kommunens ønske om at omdanne det såkaldte Randers Hospice til et egentligt regionalt hospice vil indgå i regionens eventuelle fremtidige overvejelser om, hvordan en udvidelse af regionens kapacitet på hospiceområdet bedst kommer flest borgere til gavn.\nDen landspolitiske aftale afsætter 0,5 mio. kr. til etablering pr. ny hospiceplads, det vil sige 4,5 mio. kr. til de ni pladser i Region Midtjylland. Midlerne skal søges af en selvejende institution, der har aftale med regionen om at indgå en driftsoverenskomst. Et nybyggeri til et hospice med ni pladser skønnes at ville andrage ca. 36 mio. kr. Det vil sige, at den selvejende institution selv skal sørge for finansiering af godt 30 mio. kr.\nRegionen vil fra staten blive kompenseret med 0,3 mio. kr. til drift af hver ny hospiceplads. De årlige driftsudgifter til en hospiceplads skønnes at andrage ca. 1,7 mio. kr. Hertil kommer udgift til lægebistand. Driften af ni hospicepladser vil således forventeligt efter indregning af den kommunale døgntakstbetaling på ca. 0,6 mio. kr. pr. plads resultere i en manko på regionens budget på godt 8 mio. kr. årligt.\nBorgere fra Region Midtjylland belægger årligt ca. fem pladser på Sct. Maria Hospice i Region Syddanmark til en bruttoudgift på ca. 9 mio. kr. årligt, eller ca. 6 mio. kr. årligt efter modregning af den kommunale døgntakstbetaling. Ni nye hospicepladser i Region Midtjylland kan eventuelt bidrage til at reducere det hidtidige forbrug på Sct. Maria Hospice og dermed nedsætte den regionale merudgift ved driften af de nye pladser.\nOpmærksomheden henledes endvidere på, at der i Hospice Søholms nye lejemål fra oktober 2012 er kapacitet til mindst fire pladser oven i de 11 pladser, institutionen har driftsoverenskomst med Region Midtjylland om. Region Midtjylland bærer driftsudgifterne til denne ledige bygningskapacitet uanset, om kapaciteten udnyttes eller ej.\nKriterier for mulige placeringer af nye hospicepladser\nI forslaget til Palliationsplan II, som behandles under andet punkt på samme dagsorden, anbefales det, at nye hospicepladser placeres i et byområde med gode infrastrukturforhold og gerne i nærhed af det hospital, hvorfra den lægelige bistand skal hentes. Det anbefales endvidere, at nye hospicepladser placeres på en grund med gode udendørs opholdsarealer til glæde for patienterne og pårørende, der ofte opholder sig på hospice i længere tid af gangen. Endelig anbefales det, at nye hospicepladser placeres på en måde, der understøtter nærhed med flest mulige borgere, at hospice skal kunne appellere til alle befolkningsgrupper, og at et nyt hospice ikke placeres i nærheden af eksisterende hospicer.\nHertil kommer hensynet til mulighederne for at indrette eventuelt eksisterende byggeri til et moderne hospice. Endvidere nævnes, at et hospice på ni pladser ikke er driftsøkonomisk rentabelt. Der er således følgende kriterier, der kan tages i anvendelse ved en vurdering af den fremtidige placering af de ni ekstra hospicepladser:\nA. Placering i forhold til andre hospicer og god geografisk dækning.\nB. Placering i nærhed af hospital som læge fra det palliative team udgår fra.\nC. Placering bynært og med gode infrastrukturforhold og med gode udendørs faciliteter.\nD. Indretning i eksisterende byggeri.\nE. Størrelse, der er driftsøkonomisk rentabelt.\nF. Mulighed for hjemtrækning fra andre regioner.\nMed udgangspunkt i hensigtserklæringen i Budget 2012 er der følgende mulige placeringer af de nye pladser:\nOpnormering af Hospice Søholm med fire til fem pladser og fortsat anvendelse af ca. fem pladser på Sct. Maria Hospice i Vejle, hvilket forudsætter aftale med Region Syddanmark og driftsoverenskomst med Sct. Maria Hospice.\nPlacering af nyt hospice i Horsens eller Hedensted kommuner.\nPlacering i Regionshospitalet Brædstrups ledige lokaler.\nI Palliationsplan II vurderes det, at en placering i Randers ikke er oplagt, jævnfør at Randers-området med Hospice Djursland er godt dækket ind med hospicepladser.\nEn placering i Skanderborg vurderes ikke at kunne hjemtrække patienter fra andre regioner og vurderes at ligge for tæt på Hospice Søholm.\nPå grund af geografien, kommunernes hospiceforbrug og hensigtserklæringen i Budget 2012 er det i Palliationsplan II vurderingen, at det ikke er relevant at foreslå udbygning af hospicerne i Hvide Sande, Skive eller Rønde eller at etablere hospice i Kjellerup, som tidligere foreslået af støtteforeningen bag Hospice Midt.\nRegionshospitalet Brædstrup ligger inden for det geografisk relevante område. Det er den foreløbige vurdering, at bygningerne er i god stand og vil kunne indrettes til hospice. På matriklen findes sansehave/haveanlæg og i forbindelse med Livsstilscentret endvidere varmtvandsbassin og motionsrum. Der er dog endnu ikke truffet beslutning om den endelige placering af Livsstilscentret og den øvrige anvendelse af bygningsmassen.\nMulige samarbejdspartnere og indkomne forslag\nHospice Søholm & Sct. Maria Hospice\nVed beslutning om at placere fire til fem pladser på Hospice Søholm og søge fortsat anvendelse af fire til fem pladser på Sct. Maria Hospice i Vejle vil regionen skulle gå i forhandling med disse to parter om driftsoverenskomst om dette.\nHospice Østjyllands Støtteforening har indsendt ansøgning om etablerings- og driftstilskud til opførelse af et hospice - Hospice Østjylland - med placering ved Skanderborg.\nNy selvejende institution\nSåfremt regionsrådet har ønske om en placering i enten Brædstrup, Horsens eller Hedensted, kan regionen rette henvendelse til det relevante byråd og bede dette tage initiativ til at etablere en selvejende institution. Hvis der kan etableres en selvejende institution i relevant kommune, er det med denne institution, at regionsrådet skal indgå driftsoverenskomst om et nyt hospice.\nOK-fonden har oplyst at være i dialog med Horsens Kommune om mulighederne for at indgå i driften af et hospice med beliggenhed i Horsens Kommune.\nKommunen har indsendt forslag til forskellige placeringsmuligheder i kommunen.\nDet foreslås, at der efter regionsrådets fastlæggelse af den fysiske placering af de ni hospicepladser, og hvis regionsrådet træffer beslutning om at etablere et nyt hospice, annonceres efter mulige samarbejdspartnere i det pågældende område.\nDet foreslås endvidere, at det rådgivende udvalg vedrørende hospitaler herefter mødes med interesserede samarbejdspartnere med henblik på at kunne anbefale til regionsrådet, hvilken samarbejdspartner, der skal indledes forhandlinger med om indgåelse af driftsoverenskomst.\nForretningsudvalget vedtog, at sagen drøftes i forbindelse med budgetforhandlingerne på baggrund af en redegørelse fra administrationen, der belyser de driftsmæssige konsekvenser ved de forskellige mulige modeller for etablering af de ni nye hospicepladser (etablere pladserne i eksisterende hospicer, etablere et nyt hospice i bestående bygninger, etablere hospice i nybyggeri).\nHospice Østjylland april 2012\nHenvendelse Skanderborg Kommune\n17. Etablering af ny MR-teknologi på Aarhus Universitetshospital\nPå Aarhus Universitetshospital ønsker man at ibrugtage en ny MR-teknologi. Teknologien er velegnet til forskning inden for en lang række sygdomme, f.eks. på kræftområdet. Projektet har et samlet budget på 22 mio. kr., men en del af udgiften på 14 mio. kr. forventes finansieret via forskningsfonde. Det indstilles, at Region Midtjylland finansierer halvdelen af den resterende udgift på 8 mio. kr. under forudsætning af, at Aarhus Universitet finansierer den anden halvdel.\nat der gives en udgiftsbevilling på 21,985 mio. kr. og en indtægtsbevilling på 17,985 mio. kr. (indeks 125,0) til dækning af udgifter i forbindelse med etablering af en ny MR-teknologi på Aarhus Universitetshospital,\nat nettoudgiften på 4 mio. kr. finansieres via puljen til medicoteknisk udstyr i 2012-2013, og\nat bevillingerne gives under forudsætning af, at der opnås en fondsdonation til installation af udstyret, og at Aarhus Universitet finansierer en tilsvarende del som Region Midtjylland til at dække den resterende halvdel af udgifterne.\nRegionsrådet godkendte på mødet den 15. december 2010 en udvidelse af MR-centret på Aarhus Universitetshospital i Skejby. Dette projekt er nu ved sin afslutning, og centret indvier i sommeren 2012 de nye kliniske og forskningsmæssige faciliteter.\nPå MR-centret ønsker man at opstarte en ny diagnostisk MR-teknik, som indtil videre primært benyttes på forskningsområdet. Formålet med teknologien er at udsende et signal fra skanneren, der er kraftigere end ved tilsvarende traditionel MR. Teknologien vil kunne bruges til forskning inden for en lang række sygdomme, for eksempel knoglekræft, nyrekræft, prostatakræft, åreforkalkning og knogle- og bruskundersøgelser. Som ved traditionelle MR-skanninger er det dog en fuldstændig ufarlig undersøgelsesteknik.\nSkanneren på Aarhus Universitetshospital vil blive den første af denne type i Danmark/Europa. Det forventes, at den første periode (1-3 år) med skanneren vil blive anvendt til udvikling af teknikken samt en godkendelse og indkøringsperiode for at få etableret de korrekte patientprotokoller.\nOm den nye teknologi\nMR-skanning er en skanningsteknologi, som måler på atomkernernes magnetisme. MR-teknologien er dog begrænset af, at radiosignalet fra de magnetiserede atomer er relativt svagt.\nFormålet med den nye teknologi (hyperpolarisering) er at få de magnetiserede atomer til at udsende et kraftigere signal. Ved at indsprøjte atomer i patienten udsender de et MR-signal, der er mere end 1.000 gange større end ved tilsvarende traditionel MR. Teknologien vil betyde, at man med ekstrem stor følsomhed kan tilbyde undersøgelser for eksempel patienter med stofskiftesygdomme.\nSamtidig vil de mere deltaljerede billeder give mulighed for nye såkaldte UTE-teknikker. Hidtil har MR-signalet fra knoglevæv og bruskvæv været relativt lille, og detaljerigdommen dermed ringe. UTE betyder, at man nu kan se ting man normalt ikke ser i MR, som f.eks. knogle eller brusk. Dette vil kunne give en væsentlig forbedring i det diagnostiske tilbud til for eksempel patienter med kræft.\nFlytning af skanner til MR-centeret i Skejby\nPå Aarhus Universitetshospital har man i dag en MR-skanner, som står foran udskiftning, og som vil være velegnet til at opgradere til den nye teknologi. Skanneren er tilhørende forskningscentret CFIN, som er et fælles neuroforskningscenter mellem regionen og universitetet. Centret er beliggende i DNC-huset (Dansk Neuroforskningscenter) på Nørrebrogade i Aarhus. Der skal derfor betales en afgift til CFIN for at overtage skanneren. Den brugte MR-skanner blev oprindeligt finansieret af John og Birthe Meyers Fond.\nMR-skanneren vil fremover kunne bruges til både forskning og til konventionelle MR-opgaver.\nEtableringen af den nye teknologi på MR-centret er opdelt i 3 delprojekter, og de samlede udgifter til projektet er på 21,985 mio. kr.\nTabel 1 nedenfor viser de budgetterede udgifter for de tre elementer i projektet.\nTabel 1. Budget for etablering af ny MR-teknologi på Aarhus Universitetshospital\nDen nye MR-teknik har i øjeblikket stor forskningsmæssig bevågenhed. Dette gør projektet interessant for de store forskningsfonde. Aarhus Universitet har været i dialog med forskellige fonde, og det forventes, at udgifterne på 14 mio. kr. til udstyret vil kunne finansieres via fondsdonationer.\nDe øvrige udgifter til projektet er i alt 7,985 mio. kr. Administrationen indstiller, at regionens medfinansiering gives under forudsætning af, at der opnås en fondsdonation på 14 mio. kr. til installation af udstyret, og at Aarhus Universitet finansierer halvdelen af de resterende udgifter på 7,985 mio. kr.\nDet indstilles, at der gives indtægtsbevilling og udgiftsbevilling jf. tabel 2. Det indstilles, at nettoudgiften på 4 mio. kr. finansieres af den afsatte pulje til medicoteknisk udstyr i 2012-2013.\nAnlægsprojektet startes i efteråret 2012 og forventes afsluttet i 2013.\n18. DNU: Bevilling til medicoteknisk udstyr\nDer er udarbejdet en plan for anskaffelse af medicoteknisk udstyr til DNU. I den forbindelse søges der om en bevilling på 376,8 mio. kr. til planlægning og anskaffelse af medicoteknisk udstyr. Bevillingen er en del af kvalitetsfondsprojektet.\nat der gives en bevilling på 376,8 mio. kr. (PL 2012) og rådighedsbeløb jævnfør tabel 2 til medicoteknisk udstyr vedrørende DNU,\nat rådighedsbeløbene finansieres jævnfør tabel 2, og\nat DNU’s bevilling og det tilhørende rådighedsbeløb til planlægning og styring nedsættes med 12,3 mio. kr. (PL 2012) jævnfør tabel 2.\nDer foreligger nu en strategi og plan for medicotekniske anskaffelser til DNU, og der søges derfor om en anlægsbevilling på 376,8 mio. kr. (PL 2012) til medicoteknisk udstyr i hele DNU-projektet. Planen er vedlagt.\nEt væsentligt element i regeringens betingelse for tilsagn til DNU er, at en betydelig del af midlerne reserveres til teknologi – herunder medicoteknisk udstyr og it. Som følge heraf blev der på regionsrådets møde den 14. december 2011 godkendt en tilpasning af budgettet, således at der nu er afsat 395,7 mio. kr. (PL 2012) til medicoteknisk udstyr inkl. fase 0-projekterne inden for kvalitetsfondsprojektet. Ud over de afsatte midler vil der være en betydelig genanvendelse af udstyr.\nKort om medicoteknisk udstyr i DNU\nMedicoteknisk udstyr omfatter eksempelvis billeddannende udstyr/radiologi (MR, CT, angiografi, mammografi, nuklearmedicin, ultralyd mm.), operationsudstyr, patientovervågning, respirator og ventilator, laser, infusionsudstyr, endoskoper, klinisk specialudstyr, laboratorieudstyr og medicinsk it.\nDet forventes, at anskaffelserne vil fordele sig som følger:\nTabel 1. Fordeling af afskaffelser\nMio. kr. (PL 2012)\nDiagnostik, observation, behandling\nMonitorering, anæstesi, ultralyd\nMR, CT scannere\nUd- og indflytningen sker med udgangspunkt i et 1:1 princip. Det vil sige, at der funktionsmæssigt vil være kapacitet til det nuværende antal patienter, at teknologiniveauet vil svare til dagens standard ved udflytningen, og at udstyret flytter med afdelingerne. Der er taget hensyn til eventuelle ændrede behandlingsformer.\nPå baggrund af den samlede plan for medicoteknisk udstyr på DNU søges om en anlægsbevilling på 376,8 mio. kr. (PL 2012).\nI vedlagte anlægsoverslag fremgår det samlede budget for DNU-projektet. Budgettet til medicoteknisk udstyr indgår som en del af posten Anskaffelser.\nPr. 1. juni 2012 er der afholdt 12,3 mio. kr. til planlægning af medicoteknisk udstyr på DNU. Udgiften er afholdt af bevillingen til planlægning og styring i DNU. Det foreslås, at de hidtil afholdte udgifter til medicoteknisk udstyr overføres til den nye bevilling medicoteknisk udstyr, og at bevillingen planlægning og styring samt tilhørende rådighedsbeløb reduceres tilsvarende.\nMed bevillingsændringerne i denne dagsorden udgør puljen til DNU herefter følgende:\n19. Godkendelse af forløbsprogram for lænderygsmerter\nSom et led i samarbejdet om kronikerindsatsen har Region Midtjylland og kommunerne udviklet et forløbsprogram for lænderygsmerter. Forløbsprogrammet omfatter borgere fra 18 år. Formålet med forløbsprogrammet er at reducere forekomsten af kroniske lænderygsmerter ved at sikre en systematisk og rettidig indsats, at undgå dobbeltforløb og overbehandling samt at sikre, at borgere med tilbagevendende smerter støttes i at kunne håndtere sine lænderygsmerter.\nat forløbsprogram for lænderygsmerter godkendes.\nForløbsprogrammet beskriver patientforløbet fra patientens første kontakt i praksissektoren for såvel patienter med nyopståede smerter og patienter med tilbagefald, samt hvornår - og for hvilke borgere/patienter - der skal ske henvisning til anden behandler i praksissektoren, til hospitalet eller til kommunen.\nGrundlæggende anbefaler forløbsprogrammet, at patienterne så vidt muligt skal udredes og behandles i praksissektoren. Der er fokus på, at behandlerne i praksissektoren skal identificere de patienter, som har en høj risiko for at udvikle kroniske smerter, så der kan iværksættes en tidlig afklaring og indsats, når det er relevant.\nBehandlingstilbuddet på hospitalet omfatter en tværfaglig udredning og vurdering samt eventuelt en efterfølgende indsats for medicinske rygpatienter på op til 12 uger. Tilbuddet implementeres i form af medicinske behandlingsprogrammer, og der er i regionen etableret kapacitet til i alt 4.500-5.000 medicinske behandlingsprogrammer årligt på rygområdet. Såfremt patienten i forløbet har behov for støtte til den fysiske træning, kan patienten henvises til kommunen med en genoptræningsplan eller til praktiserende fysioterapeut.\nNogle patienter med lænderygsmerter har behov for en arbejdsmarkedsrettet indsats. Kommunen har lovpligtige opgaver på dette område, og forløbsprogrammet anbefaler, at indsatsen for den altovervejende del af patienterne løses af kommunen. Dog anbefaler forløbsprogrammet, at hospitalet skal varetage indsatsen for en lille og veldefineret patientgruppe, som kun har været sygemeldt i kort tid/ ikke er sygemeldt, men har behov for støtte til arbejdsfastholdelse. Studier har vist, at ordningen har dokumenteret positiv effekt på blandt andet sygefravær.\nDet anbefales også, at kommunerne etablerer et tværfagligt rygrehabiliteringsteam, som er ansvarlig for at sikre sammenhæng i patientens forløb - herunder samarbejde med hospital og praksissektor - og som kan visitere til de kommunale tilbud. Endvidere anbefales det i forløbsprogrammet, at patienter, som er klinisk udredt, men har tilbagevendende smerter og dårlig egenomsorgsevne, kan henvises fra praktiserende læge til et kommunalt tilbud – i lighed med praksis for forløbsprogrammerne for KOL, type 2 diabetes og hjertekarsygdom.\nDer er i forløbsprogrammet peget på indikatorer til monitorering af forløbsprogrammet, eksempelvis omfanget af kontakter til sundhedssektoren, genhenvisningsfrekvens og patientens funktionsevneniveau. Monitorering af forløbsprogrammet skal etableres i sammenhæng med den monitoreringsmodel for de øvrige forløbsprogrammer for kronisk sygdom, som aktuelt er under udvikling ved Region Midtjyllands Folkesundhed og Kvalitetsudvikling i samarbejde med hospitaler, kommuner og repræsentanter fra praksissektoren.\nForløbsprogrammet er udarbejdet af en tværsektoriel og tværfaglig forløbsprogramgruppe med bred repræsentation og har været i faglig høring i praksissektoren, på hospitalerne, i kommunerne, hos regionale sundhedsfaglige råd og hos Region Midtjyllands Sundhedsbrugerråd. En opsummering af høringssvarene er vedlagt som bilag. Det skal bemærkes, at kiropraktorområdets to deltagere i forløbsprogramgruppen har indgivet en mindretalsudtalelse til forløbsprogrammet vedrørende behandlingsstrategien for akutte lænderygsmerter. Mindretalsudtalelsen er vedlagt som bilag.\nForløbsprogrammet blev den 26. juni 2012 godkendt af Sundhedskoordinationsudvalget. Endvidere besluttede Sundhedskoordinationsudvalget at anbefale, at kommunerne foretager en politisk behandling af forløbsprogrammet.\nSom opfølgning på den tværsektorielle administrative sundhedsstyregruppes behandling af forløbsprogrammet har en arbejdsgruppe belyst økonomiske og kapacitetsmæssige konsekvenser af dele af forløbsprogrammet. Arbejdet har især haft fokus på konsekvenser for kommunerne, og anslår udgiften til henholdsvis et åbent rådgivningstilbud (ca. 50.000 kr. årligt) og et patientuddannelsestilbud (ca. 10.500 kr. pr. forløb). Endvidere foreslås det, at en tværsektoriel gruppe skal følge udviklingen på rygområdet, særligt udviklingen på genoptræningsområdet. Notatet er vedlagt som bilag.\nImplementering af forløbsprogrammet planlægges opstartet i 2. halvår 2012.\nOpsummering af høringsbemærkninger\nMindretalsudtalelse fra kiropraktorerne\nØkonomi- og kapacitetsvurdering\nOpklarende spørgsmål vedr. forløbsprogram for lænderygsmerter\n20. DNU: Referat fra kvartalsmøde med "det tredje øje" vedrørende 1. kvartal 2012\nNIRAS har i sin rolle som "tredje øje" på DNU-projektet udarbejdet et referat fra det seneste kvartalsmøde mellem "tredje øje" og regionen. På mødet drøftedes aktuelle emner og problemstillinger omkring DNU-projektet.\nat NIRAS' referat fra kvartalsmødet med regionen vedrørende DNU-projektet i 1. kvartal 2012 tages til efterretning.\nNIRAS er "tredje øje" på DNU-projektet. Vedlagt er NIRAS´referat fra kvartalsmødet med regionen vedrørende 1. kvartal 2012.\nRegionsrådet har besluttet, at der fremadrettet skal findes et andet "tredje øje" til DNU. På den lukkede dagsorden til nærværende møde er der en sag om godkendelse af nyt "tredje øje". Det er forventningen. at det nye "tredje øje" tiltræder umiddelbart efter regionsrådets godkendelse. I august afholdes det sidste møde med NIRAS vedrørende betragtninger angående 2. kvartal 2012. Derefter vil det være det nye "tredje øje", som varetager opgaven.\nI forhold til punkt 4 i vedlagte referat skal bemærkes, at de forudsatte 5 % til uforudsete udgifter i underprojekt N1 opretholdes til anvendelse i forbindelse med udførelsesfasen. Dermed følger regionen NIRAS´anbefaling.\nNIRAS' referat fra møde vedr. 1. kvartal 2012\n21. Rapport fra "det tredje øje" på Regionshospitalet Viborg, 1. kvartal 2012\nKPMG har i sin rolle som "det tredje øje" på kvalitetsfondsprojektet på Regionshospitalet Viborg udarbejdet en statusrapport for 1. kvartal 2012. KPMG blev valgt til opgaven i januar 2012, og denne rapport er derfor den første rapportering fra "det tredje øje". I rapporten afgives en række vurderinger og anbefalinger til både de enkelte delprojekter og til styringen af projektet generelt. Det er administrationens vurdering, at rapporten viser, at styringen af projektet er tilfredsstillende.\nat rapporten fra "det tredje øje" om kvalitetsfondsprojektet på Regionshospitalet Viborg for 1. kvartal 2012 tages til efterretning.\nFormålet med "det tredje øje" er at sikre en uvildig vurdering af tid, økonomi og kvalitet i de store byggeprojekter. Det er derfor vigtigt, at "det tredje øje" er uafhængigt af projektets byggeorganisation. "Det tredje øje" kan ikke træffe beslutninger i projektet, men kan rådgive og orientere regionsrådet om projektets udvikling.\nKPMG påbegyndte arbejdet i marts 2012 og har nu udarbejdet deres første rapport. Rapporten er vedlagt som bilag. Rapporten er behandlet på et kvartalsmøde mellem administrationen, KPMG og Projektafdelingen og Hospitalsledelsen på Regionshospitalet Viborg. På mødet er rapporten blevet drøftet, og der er aftalt konkrete handlinger i forlængelse heraf.\nKonkrete bemærkninger til delprojekterne\nFase 0-projektet (den nye patologiske afdeling og den midlertidige fælles akutmodtagelse) forventes helt færdiggjort i efteråret 2012. KPMG anbefaler, at der med fordel allerede nu kan påbegyndes en evaluering og regnskabsafgørelse af underprojekterne i delprojektet.\nDelprojekt 1 (det nye parkeringshus) bliver efter den nuværende plan gennemført 4 mio. kr. under det oprindelige budget. KPMG vurderer projektet som robust og uden væsentlige risici.\nFor delprojekt 2 (Akutcenteret) er arkitektkonkurrencen i sin afsluttende fase. På grund af projektets tidlige stadie har KPMG endnu ikke gennemført en granskning af delprojektet.\nDelprojekt 3 (ombygning og renovering af det nuværende hospital) omfatter projekter for i alt 340 mio. kr. Der er foreløbigt gennemført enkelte projekter inden for budgetrammen, men projekteringen af den øvrige del er endnu ikke påbegyndt. KPMG anbefaler, at der skabes klarhed over den tidligere sygeplejeskoles fremtidige funktion, når kvalitetsfondsprojektet er afsluttet.\nDelprojekt 4 (Vestdansk Center for Rygmarvsskade, VCR) er ca. 7 måneder forsinket i forhold til den oprindelige tidsplan, hvilket skyldes processen om den fremtidige organisering af området i Region Midtjylland i foråret 2011.\nDet er KPMG's vurdering, at projektafdelingen baseret på de nuværende arbejdsopgaver er bemandet med passende ressourcer og med de rette kompetencer.\nKPMG anbefaler, at der opbygges centrale økonomistyringssystemer til at styre projektet på overordnet niveau og delprojekt niveau.\nKPMG konstaterer, at flere af delprojekterne er forsinkede i forhold til den oprindelige realiseringsplan, som regionsrådet godkendte på mødet den 23. marts 2011. KPMG anbefaler, at der udarbejdes en revideret hovedtidsplan, hvor delprojekternes indbyrdes afhængighed er identificeret i en ”kritisk vej”.\nDet er KPMG's vurdering, at de nuværende økonomiske rammer vanskeliggør opfyldelse af energikravene til 2020. Et eksempel herpå er VCR-projektet, hvor energikravene til 2015 og Agenda 21 opfyldes, men ikke energimålene til 2020.\nDe overordnede processer og værktøjer til risikostyring er gode. KPMG anbefaler dog, at projektet bør justere i ansvarsfordelingen for risikostyringen samt gennemgå risikoregistrene for at sikre fuldstændigheden i de identificerede risici.\nDer forventes aflagt regnskab for fase 0-projektet i efteråret 2012. Regnskabsaflæggelsen har afventet udbetalingen af midler fra kvalitetsfonden, som først er endelig godkendt af Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse i juni 2012.\nDen tidligere sygeplejeskole blev købt for at spare de løbende udgifter til genhusning, for eksempel i midlertidige pavilloner eller leje af andre bygninger. Når kvalitetsfondsprojektet er gennemført, vil lokalerne hensigtsmæssigt kunne bruges til eksempelvis administration og undervisning. Det er derfor hensigten, at sygeplejeskolen også vil indgå i hospitalets samlede bygningsmasse, når kvalitetsfondsprojektet er afsluttet.\nDer arbejdes på at opbygge fælles-regionale værktøjer til at sikre en sammenhængende økonomistyring. For projektet i Viborg er der udarbejdet en ny kontoplan, som forventes implementeret i efteråret 2012.\nProjektafdelingen vil i august-oktober 2012 udarbejde mere detaljerede tidsplaner for de tre delprojekter VCR, Akutcenter og Ombygninger.\nI økonomiaftalen med regeringen for 2013 indgår en lånepulje på 1 mia. kr. til energiinvesteringer i kvalitetsfondsstøttede sygehusbyggerier. Puljen skal give mulighed for at prioritere opgradering til de energimæssige bygningskrav i 2020. Administrationen vil for de resterende delprojekter vurdere muligheden for at søge midler fra puljen til projektet i Viborg. Lånerammen udgør op til 2,3 % af projektets samlede budget.\nAnsvarsfordelingen for risikostyringen i projektet vil blive revurderet i efteråret 2012.\nRapport fra KPMG, 1. kvartal 2012\n22. Status for implementering af diagnostiske enheder for patienter med uspecifikke symptomer på kræft\nDer gives en orientering om status for gennemførelse af regionsrådets beslutning om at etablere diagnostiske enheder for patienter med uspecifikke symptomer på kræft ved hospitalerne i Randers, Horsens og Vest.\nSom led i den nationale Kræftplan III skal "Diagnostisk pakkeforløb for patienter med uspecifikke symptomer på alvorlig sygdom, der kunne være kræft" implementeres i Region Midtjylland.\nPå regionsrådsmødet den 25. april 2012 blev det besluttet, at der skal være diagnostiske enheder for disse patienter på alle hospitalsenheder i regionen.\nDet indebærer, at der skal være etableret diagnostiske enheder i Randers, Horsens og Vest med udgangen af januar 2013. Der vil herefter være diagnostiske enheder på disse hospitaler samt på hospitalerne i Silkeborg og i Aarhus. Af hensyn til at sikre den igangværende forskning, som er bygget op omkring Center of Excellence i Silkeborg, er der ved at blive:\nudarbejdet en fælles forskningsprotokol for de diagnostiske enheder,\nudarbejdet fælles retningslinjer for, hvordan det diagnostiske pakkeforløb kan se ud samt\nudarbejdet en plan for udredningen\nI vedlagte notat redegøres der for status for arbejdet og den hidtidige aktivitet omkring det diagnostiske pakkeforløb.\nStatusnotatet er lavet efter ønske fra forretningsudvalget på deres møde den 26. juni 2012.\nStatus for implementering af diagnostiske enheder\n23. Sundhedsberedskabs- og præhospitalsplan arbejdet igangsættes\nDer skal udarbejdes en ny sundhedsberedskabs- og præhospitalsplan. Opgaven går ud på at sikre, at sundhedsvæsnet kan fungere under ulykker, katastrofer, terror og krig. Planen forelægges regionsrådet i foråret 2013 med henblik på en høringsfase, inden den fremlægges til godkendelse i efteråret 2013.\nRegionsrådet skal én gang i hver valgperiode udarbejde og vedtage en plan for sundhedsberedskabet og den præhospitale indsats. Inden planen vedtages, skal den sendes til rådgivning i Sundhedsstyrelsen og Lægemiddelstyrelsen.\nSundhedsberedskabet skal sikre, at sundhedsvæsnet kan udvide og omstille sin behandlings- og plejekapacitet mv. udover det daglige beredskab ved ulykker og katastrofer, herunder terror og krig. Planerne for dette skal tage udgangspunkt i det daglige beredskab og muliggøre en fleksibel tilpasning til den aktuelle situation.\nBeredskabet i den primære sundhedstjeneste, som er beredskabet i den del af sundhedsvæsenet, som ikke er en del af sygehusberedskabet. For kommunernes vedkommende bl.a. hjemmepleje, hjemmesygepleje og plejecentre og for regionernes vedkommende bl.a. praksisområdet.\nLægemiddelberedskabet, herunder lægemidler, medicinsk udstyr og utensilier i regioner og kommuner. Regioner og kommuner skal inden for alle delelementerne planlægge for håndtering af såvel konventionelle som CBRNE-hændelser (hændelser med kemisk, biologisk, radiologisk, nuklear smitsomt stof eller eksplosivstoffer). Begrebet biologiske hændelser omfatter i denne vejledning også smitsomme sygdomme. De skal ligeledes planlægge for henholdsvis et kriseterapeutisk og et krisestøttende beredskab.\nArbejdet med sundhedsberedskabs- og præhospitalsplanen giver anledning til, at hospitalerne og Præhospitalet får opdateret og set deres beredskabsplaner igennem. Derudover ligger der bl.a. også en opgave i at få koordineret kommunernes sundhedsberedskabsplaner med regionens behov for at kunne aktivere kommunernes sundhedsberedskabsplaner. Dette vil ske via Sundhedsstyregruppen.\nDet skal præciseres, at der ikke er tale om, at der skal laves en ny plan for det præhospitale område, men at der alene vil blive udarbejdet en beskrivelse af området, jævnfør betænkningens bestemmelser fra ”Bekendtgørelse om planlægning af sundhedsberedskabet og det præhospitale beredskab samt uddannelse af ambulancepersonale”.\nDer vil blive afholdt en temadag for regionsrådet i foråret 2013 om sundhedsberedskabs- og præhospitalsplanen. Planen vil blive sendt i høring i løbet af foråret 2013 og skal vedtages af regionsrådet inden udgangen af 2013.\n24. Statusrapport 2012 for Sundhedsaftalen 2011 - 2014\nDer er udarbejdet statusrapport 2012 for Sundhedsaftalen 2011 - 2014. Statusrapporten er den første ud af tre i denne aftaleperiode og giver et kort indblik i, hvordan udviklingen er i de politisk udpegede målsætninger i sundhedsaftalen. Statusrapporten viser generelt, at Region Midtjylland er godt på vej i opnåelse af målsætningerne, men der er også plads til forbedringer og en målrettet indsats i den næste del af aftaleperioden.\nSundhedsaftalen 2011–2014 er indgået mellem Region Midtjylland og kommunerne i Region Midtjylland. Sundhedsaftalen består af aftaler på ni fastsatte områder samt to frivillige områder – hjerneskadeområdet og elektronisk kommunikation.\nI denne aftaleperiode skal temagrupperne for de enkelte delaftaler følge op på en række politiske mål, hvor temagruppen for økonomi og opfølgning samler disse opfølgninger i denne statusrapport.\nDer kan blandt andet fremhæves følgende konklusioner fra statusrapporten:\nDer er i aftaleperioden sket et i fald i antallet af genindlæggelser fra 18.634 til 16.161.\nPatienter og pårørende i Region Midtjylland føler sig i høj grad inddraget og velinformerede i forbindelse med indlæggelse og udskrivning, dog er der et større forbedringspotentiale, hvad angår skriftlig information til patienter vedrørende den pågældende sygdom og/eller behandling.\nDer er i aftaleperioden sket et fald i antallet af dage, patienter ligger færdigbehandlede på hospitalerne. Dette har dog fortsat fokus hos både hospitaler og kommuner for at forbedre dette yderligere ved endnu bedre kommunikation og samarbejde.\nPå træningsområdet ligger Region Midtjylland over gennemsnittet, hvad angår antallet af specialiserede genoptræningsplaner i forhold til samtlige genoptræningsplaner.\nDer er i aftaleperioden blevet implementeret forløbsprogrammer for flere patientgrupper, men på baggrund af tallene for andelen af henvisninger til programmerne, tyder det på, at der fortsat i aftaleperioden skal være fokus på overgange mellem sektorer og patientflow.\nPå psykiatriområdet ses en positiv udvikling, og særligt på området for voksenpsykiatri er der igangsat mange initiativer for at opnå de politiske målsætninger i sundhedsaftalen.\nDer har i aftaleperioden været foretaget både lokale og regionale opgaveoverdragelser, hvorfor der i henhold til de politiske mål for aftalen om opgaveoverdragelse den 12. oktober 2012 afholdes en tværsektoriel arbejdsdag for en evaluering af aftalen.\nDer er på hjerneskadeområdet blevet afholdt en række kurser for at give kommunale medarbejdere et kompetenceløft i forhold til denne patientgruppe. En lang række kommunale medarbejdere har været igennem kurset, men flere kurser er blevet aflyst, hvorfor regionen opfordrer kommunerne til at sende medarbejdere på de kommende kurser i 2012.\nYderligere har Sundhedskoordinationsudvalget bedt temagrupper og klynger om følgende handlinger på baggrund af statusrapportens konklusioner:\nDer skal foretages et litteraturstudie af begreberne "genindlæggelse", "uhensigtsmæssig indlæggelse" og "forebyggelig indlæggelse", så man på tværs i regionen kan målrette indsatserne på området ud fra samme definitioner.\nI forbindelse med at temagruppen for børn, unge og gravide er blevet lagt under temagruppen for sundhedsfremme og forebyggelse, skal temagruppen lave en kortlægning af behovet for indsatser på børne- og ungeområdet, blandt andet i forbindelse med for eksempel akutte indlæggelser.\nDer skal i næste del af aftaleperioden være et yderligere fokus på børnepsykiatrien og sammenhængende patientforløb.\nDer skal generelt ses på, hvor godt de selvstændige afsnit i sundhedsaftalen er implementeret helt ud til frontpersonalet i kommunerne og på hospitalerne. I den forbindelse opfordrer Sundhedskoordinationsudvalget kommunerne til at behandle statusrapporten politisk i enten fagudvalg eller kommunalbestyrelse og ikke blot administrativt.\nStatusrapporten er den første ud af tre i denne aftaleperiode. Statusrapporten giver et indblik i, hvordan udviklingen er på de politisk udpegede målsætninger for de enkelte aftaleområder. Mange af målene har først måletidspunkt senere i aftaleperioden, hvorfor man skal være opmærksom på, at denne status blot giver en indikation af udviklingen på det enkelte område og ikke det fulde billede.\nEn egentlig afrapportering for alle mål følger i 2. kvartal 2013, hvor det vil være muligt at få et mere nuanceret billede af, hvor langt man er i Region Midtjylland på de mange politiske målsætninger. Endelig følger en statusrapport, svarende til denne, i 2. kvartal 2014, som giver en afsluttende status på hele aftaleperioden.\nTemagruppen for økonomi og opfølgning har blandt andet indtil nu i denne aftaleperiode udarbejdet en række indikatorer, som indgår i opfølgningen på en række af de delområder, der er i sundhedsaftalen. Samtidig er der på nationalt niveau ved at blive udarbejdet en række indikatorer, som temagruppen for økonomi og opfølgning naturligvis vil indarbejde i det arbejde, der allerede foregår i Region Midtjylland.\nHenvisninger fra almen praksis og hospital til kommunale tilbud vedr. forløbsprogrammer - Bilag 1\nStatus vedr. implementering af forløbsprogrammer i Region Midtjylland - primo 2012 - Bilag 2\nHorsens klyngen - Bilag 3\n25. Udtalelse til Statsrevisorernes beretning om indkøb af sygehusmedicin\nDen 16. maj 2012 offentliggjorde Statsrevisorerne beretning nr. 13/2011 om indkøb af sygehusmedicin. I den forbindelse har Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse anmodet om regionernes eventuelle bemærkninger til beretningen. Administrationen har udarbejdet forslag til bemærkninger til regionsrådets godkendelse. Sammenfattende indstilles det, at Region Midtjylland tilslutter sig Statsrevisorernes beretning.\nat bemærkningerne til Statsrevisorernes beretning nr. 8/2011 godkendes.\nStatsrevisorerne har på baggrund af Rigsrevisionens beretning om indkøb af sygehusmedicin den 16. maj 2012 offentliggjort deres beretning om indkøb af sygehusmedicin.\nMinisteriet for Sundhed og Forebyggelse har anmodet om regionernes eventuelle bemærkninger til beretningen.\nAdministrationen har udarbejdet vedlagte forslag til bemærkninger fra Region Midtjylland.\nHeraf fremgår blandt andet, at Region Midtjylland er enige i betragtningen om, at regionerne har etableret et tilfredsstillende grundlag for at opnå rabatter ved fælles indkøb af lægemidler og derved lavest mulige priser. Således er der gode perspektiver for den fremtidige indsats i forhold til fælles indkøb af sygehusmedicin på tværs af regionerne.\nDet bemærkes, at Region Midtjylland fortsat er opmærksomme på nødvendigheden af, at der også fremover er fokus på tværregional koordinering, for eksempel i forhold til at tage nye behandlinger, herunder medicinpræparater, i brug. Rådet for Anvendelse af Dyr Sygehusmedicin (RADS) spiller i den forbindelse en central rolle. Region Midtjylland er i øvrigt enige i betragtningen om, at der fortsat ligger et besparelsespotentiale ved mere ensartet brug af sygehusmedicin på tværs af regionerne.\nRegion Midtjylland noterer sig Statsrevisorernes konklusion om, at Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse bør analysere og overveje fremtidige rammer, der kan sikre lavere priser på sygehusmedicin.\nRegionsrådet blev på mødet den 25. april 2102 orienteret om udkastet til Rigsrevisionens beretning om regionernes indkøb af sygehusmedicin. Den endelige beretning fra Statsrevisionen kan ses på http://www.ft.dk/samling/20111/almdel/suu/bilag/322/1121535/index.htm\nRegionsrådets bemærkninger til statsrevisionens beretning_sygehusmedicin\n26. Benyttelsesaftale for 2012 mellem Region Nordjylland og Region Midtjylland\nDet foreslås, at der i lighed med tidligere indgås en benyttelsesaftale på sundhedsområdet mellem Region Nordjylland og Region Midtjylland. Benyttelsesaftalen gælder for 2012.\nat benyttelsesaftalen godkendes.\nDen vedlagte benyttelsesaftale omfatter patientbehandling på sundhedsområdet, ligesom aftalen generelt skitserer rammerne for samarbejdet mellem de to regioner.\nBenyttelsesaftalen indeholder endvidere beskrivelser af nye behandlinger, som kan være relevante for naboregionen. Her indgår også en konkret aftale om højt specialiseret behandling inden for psykiatriområdet. Således varetager behandlingspsykiatrien i Region Midtjylland behandlingen af soldater fra Region Nordjylland, der som følge af udstationering lider af Posttraumatisk belastningsreaktion (PTSD).\nDet overordnede formål med benyttelsesaftalen er at fremme samarbejde og udvikling på sundhedsområdet på tværs af de to regioner. Aftalen indeholder således hensigtserklæringer om koordineret udvikling af sundhedsområdet på tværs af regionerne. Samlet set medvirker dette til at sikre en god planlægning og administration indenfor sundhedsområdet.\nBenyttelsesaftalen angiver nogle retningslinjer for behandling og afregning af behandling på tværs af regionerne. Det er væsentligt, at regionerne samarbejder om at sikre, at patienterne gives den bedst mulige service og behandling på tværs af regionsgrænserne.\nDet indgår i benyttelsesaftalen, at al afregning vedrørende patienter sker ved fremsendelse af regninger de to regioner imellem.\nBenyttelsesaftale for 2012 mellem Region Nordjylland og Region Midtjylland\n27. Regionsrådets redegørelse for aktivitetsbestemt finansiering 2011\nRegionsrådet skal senest den 1. september 2012 afgive en redegørelse til kommunalbestyrelserne og Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse vedrørende indberettet aktivitet for 2011.\nat redegørelsen vedrørende aktivitetsbestemt finansiering for 2011 godkendes.\nIfølge reglerne omkring aktivitetsbestemt finansiering skal regionsrådet senest den 1. september 2012 afgive en redegørelse til kommunalbestyrelserne og Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse vedrørende indberettet aktivitet for 2011.\nRegionen modtager tilskud fra kommunerne for den aktivitet, som borgerne modtager. Det betyder, at der er aktivitetsafhængige indtægter fra ydelser leveret i somatikken, psykiatrien og i primær sundhed. Region Midtjylland modtager ligeledes statsligt tilskud baseret på regionens meraktivitet. Regionen har i 2011 modtaget aktivitetsafhængige tilskud på 2.928,5 mio. kr. Dette tilskud indeholder både et aktivitetsafhængigt tilskud fra statens aktivitetspulje på 556,5 mio. kr. og et aktivitetsafhængigt tilskud vedrørende kommunal medfinansiering på 2.372,0 mio. kr.\nRegionsrådets redegørelse vedrørende aktivitetsbestemte tilskud for 2011 vedlægges.\nAfstemninger af om den indberettede aktivitet til de Patientadministrative systemer (PAS) kan genfindes i den faktisk registrerede aktivitet hos Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse.\nFor den kommunale medfinansiering gælder, at den aktivitet, der registreres i hospitalernes Patientadministrative systemer indberettes til Landspatientregisteret (LPR), hvorefter Statens Serums Institut har ansvaret for videre bearbejdning af data samt opgørelse og fakturering til kommunerne.\nLøbende opgørelse af den udenregionale aktivitet i forbindelse med økonomirapporteringen.\nFor patienter behandlet på privathospitaler udføres en fuldstændig kontrol af, at der er indberettet aktivitet til Landspatientregisteret (LPR), inden der udbetales til privathospitalet.\nDer gennemføres hvert år registreringsaudit på hospitalerne, der er en stikprøvevis gennemgang af registreringerne i henholdsvis de stationære kontakter og ambulante besøg. I 2011 blev hospitaler, der var i gang med implementering af MidtEPJ fritaget fra registreringsaudit. Dette for at frigøre ressourcer til den generelle kvalitetssikring af registreringerne, der er ved overgang til MidtEPJ. Tidligere år er registreringsauditten foretaget på en stikprøve af de mere end to millioner registreringer af stationære kontakter og ambulante besøg, der finder sted på regionens hospitaler hvert år. Der var til eksempel udtrukket omkring 2.500 patientindberetninger i 2010. I 2011 er auditten gennemført på to hospitaler med knap 800 stikprøver og dertil har Regionshospitalet Randers gennemført en intern audit ud fra den samme metode og principper. Efterhånden som hospitalerne har færdigimplementeret MidtEPJ vil registreringsauditten få samme omfang som tidligere.\nRedegørelsen skal revideres og påtegnes af regionens revisor. Regionsrådet vil blive orienteret om revisionens påtegning, så snart denne foreligger.\nRedegørelse vedrørende aktivitetsafhængige tilskud 2011\n28. Godkendelse af anlægsregnskab for ombygning af Hospitalsapoteket, Aarhus Universitetshospital\nRegionsrådet besluttede i 2007, at der på Hospitalsapoteket, Nørrebrogade, Aarhus Universitetshospital skulle ske en udvidelse og forbedring af apotekets lokaleforhold. Projektet blev finansieret af Hospitalsapotekets eget budget og er nu afsluttet. Der fremlægges et revisionsgodkendt anlægsregnskab.\nAnlægsregnskabet viser, at der samlet set har været et forbrug på 12,29 mio. kr., svarende til et merforbrug på 1,3 mio. kr. Merforbruget skyldes en misforståelse omkring prisfremskrivningen af projektet. Merforbruget er finansieret af Aarhus Universitetshospitals eget budget, og er håndteret bevillingsmæssigt ved overførselssagen for 2011-2012.\nat anlægsregnskabet for ombygning af Hospitalsapoteket, Nørrebrogade, Aarhus Universitetshospital godkendes.\nPå regionsrådsmødet den 14. november 2007 blev det besluttet, at der skulle foretages en udvidelse og forbedring af lokaleforholdene for Hospitalsapoteket på Aarhus Universitetshospital. Baggrunden var, at der var sket en kraftig aktivitetsstigning i produktionen af medicin til kræftbehandling.\nProjektet blev gennemført ved, at produktionen af kræftmedicin blev flyttet fra kælderlokaler under Onkologisk Afdeling til apotekets bygning. Det var ikke muligt at udvide i kælderetagen, da lokalerne ikke var egnede til afdelingens behov, og det samtidig ville være meget omkostningstungt at bygge om i kælderetagen.\nBevillingen til projektet har været på 10,953 mio. kr., som er blevet finansieret af Hospitalsapotekets eget budget.\nProjektet er nu afsluttet, og der foreligger et revisionsgodkendt anlægsregnskab. Anlægsregnskabet viser, at der samlet set har været et forbrug på 12,293 mio. kr.\nMerforbruget på 1,340 mio. kr. skyldes en misforståelse omkring prisfremskrivningen af projektet, fordi hospitalet forventede et højere byggeindeks. Merforbruget er finansieret af Aarhus Universitetshospitals eget budget, og er håndteret bevillingsmæssigt ved overførselssagen for 2011-2012.\nAnlægsregnskabet og revisionserklæring er vedlagt som bilag. Anlægsregnskabet har ikke givet anledning til bemærkninger fra revisionen.\nRevisorerklæring - Apoteksombygning AUH\n29. Operationer for grå stær hos praktiserende øjenlæger\nRegionsrådet besluttede i september 2010, at aftalerne om operation for grå stær hos de praktiserende øjenlæger skulle opsiges med henblik på genforhandling. Baggrund herfor var, at honoreringen var større end den pris, som var gældende for privathospitaler og –klinikker, der havde aftaler med Danske Regioner om at operere patienter under udvidet frit sygehusvalg.\nSiden amternes tid har der været aftaler med de praktiserende øjenlæger om operationer for grå stær.\nRegionsrådet har i september 2010 besluttet, at aftalerne skulle opsiges med henblik på genforhandling som følge af, at honoreringen var større end den pris, som var gældende for privathospitaler og –klinikker, der havde aftaler med Danske Regioner om at operere patienter under udvidet frit sygehusvalg.\nAdministrationen fik på daværende tidspunkt mandat af regionsrådet til at indgå nye aftaler med øjenlægerne under forudsætning af, at prisen ikke oversteg den honorering, Danske Regioner har aftalt med privathospitaler og –klinikker\nHidtil har der været 12 praktiserende øjenlæger, som har haft de tidligere aftaler. Disse aftaler har forskellige datoer for, hvornår de tidligst kunne opsiges, og derfor udløber de løbende. Af de 12 aftaler er de syv udløbet. Fire af de sidste fem aftaler udløber i løbet af 2012 og 2013, mens den sidste udløber i 2015.\nDe syv øjenlæger, hvis aftaler er udløbet, har fået/får tilbudt at fortsætte med at operere til prisen, som er gældende under udvidet frit sygehusvalg, mens forhandlingerne om en ny aftale står på.\nI 2011 blev 1.485 af regionens borgere omvisiteret under udvidet frit sygehusvalg. I praksis er privathospitalerne de samme øjenlæger, som opererer efter regionens aftale, idet stort set alle de omvisiterede patienter blev opereret af øjenlæger, der både har ydernummer og aftaler med Danske Regioner om at operere for grå stær.\nAdministrationen er i gang med at forhandle en ny aftale med øjenlægerne, hvor regionens krav i hovedtræk er:\nHonorering på 4.829 kr. pr. operation som privathospitalerne under udvidet frit sygehusvalg, minus rabat på 158 kr. fordi øjenlægerne selv ønsker at stå for indkøb af linsen = 4.671 kr.\nEn kvote på 500 operationer pr. øjenlæge (svarende til den tidligere aftale).\nAftalen er fra Region Midtjyllands side uopsigelig i 1 år efter dens godkendelse. I forhold til praktiserende øjenlæger, der i forbindelse med tiltrædelse af aftalen nyetablerer sig som katarakt kirurger (grå stær kirurger), er uopsigeligheden fra Region Midtjyllands side 4 år efter tiltrædelsen.\nØjenlægernes krav til aftalen er:\nHonorering på 5.300 kr. pr. operation.\nTidligst opsigelse fra regionens side efter 3 år.\nBehandling af efterstær med YAG-laser bliver en del af aftalen.\nDet er administrationens opfattelse, at overvejelserne om behandling af efterstær bør indgå i arbejdet med revideringen af praksisplanen på speciallægeområdet. Administrationen forventer, at delpraksisplanen på øjenområdet er færdig i løbet af efteråret 2012.\nAdministrationen fortsætter forhandlingen i henhold til det oprindelige mandat fra regionsrådet om, at prisen for en operation ikke må være højere end den pris, privathospitaler og –klinikker får under udvidet frit sygehusvalg.\n30. Salg af rækkehuse på Nattergalevej i Skive\nRegionsrådet har på mødet den 24. august 2011 godkendt, at syv rækkehuse på Nattergalevej i Skive blev sat til salg ved et offentligt udbud. Der er efterfølgende foretaget særskilt udmatrikulering af ejendommene og et offentligt udbud fandt sted med en budfrist den 27. juni 2012.\nDer er indgået aftale med højestbydende for hver ejendom. For Nattergalevej 26 benyttede højestbydende sig af fortrydelsesretten og der er i stedet indgået aftale med den næsthøjest bydende.\nRegionsrådet har på mødet den 24. august 2011 godkendt, at syv regionalt ejede rækkehuse på Nattergalevej i Skive blev sat til salg ved et offentligt udbud. Boligerne har indtil nu været anvendt som lægeboliger for Hospitalsenheden Midt.\nAdministrationen blev på regionsrådets møde bemyndiget til at indgå aftale om salg ved en salgspris på minimum 870.000 kr. for husene på 150 m2 (Nattergalevej 14 og 16) og minimum 748.000 kr. for husene på 129 m2 (Nattergalevej 18-26).\nDet offentlige udbud blev afholdt med en budfrist den 27. juni 2012 kl. 12.00.\nDer indkom i alt 23 bud fordelt på de enkelte rækkehuse. Der er indgået salgsaftale med højestbydende for hvert rækkehus:\nKøbsaftalerne er - jævnfør gældende regler - fra regionens side underskrevet af regionsrådsformanden (næstformand) og regionsdirektøren.\nHøjstbydende på Nattergalevej 26 har benyttet sig af fortrydelsesretten og der er indgået aftale med den næsthøjest bydende.\nFortrydelsesfristen er udløbet og handlerne dermed endelige.\n31. Orientering om årsberetning vedrørende mangfoldighedsindsatsen for Region Midtjylland 2011\nDer er udarbejdet en årsberetning vedrørende mangfoldighedsindsatsen 2011. Den indeholder blandt andet oplysninger om køns- og aldersfordelingen, ansatte fordelt efter herkomst og konkrete eksempler på mangfoldighedsindsatsen i Region Midtjylland.\nat orienteringen om årsberetning vedrørende mangfoldighedsindsatsen 2011 tages til efterretning.\nMangfoldighedsindsatsen i Region Midtjylland blev vedtaget af regionsrådet den 20. april 2009. Regionsrådet har ønsket at følge udviklingen vedrørende mangfoldighedsindsatsen, herunder statistisk og måltal for etnisk ligestilling.\nHermed følger årsberetning for mangfoldighedsindsatsen 2011 til orientering.\nMangfoldighedsindsatsen skal medvirke til at styrke Region Midtjylland som en attraktiv, mangfoldig og rummelig arbejdsplads. Mangfoldighedsindsatsen har tre hovedindsatsområder; kønsligestilling, etnisk ligestilling og handicapområdet.\nRegion Midtjylland har i forbindelse med den årlige evaluering af mangfoldighedsindsatsen opgjort køns- og aldersfordelingen samt antal ansatte fordelt efter herkomst på Region Midtjyllands arbejdspladser, som kort refereres i årsberetningen. Årsberetningen indeholder endvidere gode eksempler på, hvordan mangfoldighed for eksempel kan føre til bedre pleje af patienterne.\nÅrsberetningen udsendes kun som printvenlig version til arbejdspladser og stabe i Region Midtjylland samt relevante eksterne samarbejdspartnere. Årsberetningen vil desuden være tilgængelig på Koncern HR's hjemmeside, når den har været forelagt regionsrådet.\nSom bekendt har Region Midtjylland modtaget MIA-prisen 2012 som en anerkendelse af arbejdet med mangfoldighed.\n32. Orientering om DNU's anvendelse af sociale klausuler\nDNU har udarbejdet et notat, hvor der orienteres om anvendelse af arbejdsvilkårsklausuler og klausuler om andel af lærlinge under udførelse af anlægsarbejderne.\nI forbindelse med forretningsudvalgets behandling af revideringen af Byggeregulativ for Region Midtjylland på mødet den 7. februar 2012 blev der rejst spørgsmål om krav om praktikpladser ved regionens større byggeopgaver og spørgsmål om overholdelse af danske overenskomster for beskæftigede på Region Midtjyllands byggepladser. Til forretningsudvalgets behandling af byggeregulativet på mødet den 13. marts 2012 blev der derfor udarbejdet et notat, der kommenterede på, hvordan der var taget højde for disse spørgsmål i byggeregulativet.\nI forlængelse heraf er der arbejdet med spørgsmålene om arbejdsvilkårsklausuler og klausuler om andel af lærlinge under udførelsen af byggeprojekterne på DNU. Der er blevet udarbejdet et notat, der redegør for DNU's anvendelse af disse klausuler under udførelsen af anlægsarbejderne. Dette notat er vedlagt til orientering.\nArbejdsvilkårsklausulen kræver, at løn- og arbejdsvilkårene samlet ikke er mindre gunstige end de vilkår, der i almindelighed gælder under tilsvarende forhold for den pågældende branche. Ifølge klausulen kræves det hverken, at danske overenskomster tiltrædes eller overholdes, idet det ville være mere byrdefuldt for udenlandske tilbudsgivere end indenlandske tilbudsgivere og derved i strid med ligebehandlingsprincippet i EU-retten.\nHåndhævelsen sker ved, at det i udbudsmaterialet fremgår, at bygherren har ret til fuld indsigt i ansættelsesvilkår for samtlige personer, tilbudsgiveren anvender til at udføre arbejdet, herunder også personer ansat af andre end tilbudsgiveren. Dette vil give mulighed for at foretage en tilbundsgående undersøgelse, hvis der opstår mistanke om overtrædelse af klausulen. Det vil også give mulighed for at foretage stikprøvekontrol. Det må antages, at fagforeningerne vil være de primære til at opspore overtrædelser af klausulen, hvorefter bygherre vil skulle foretage den egentlige kontrol.\nDet stilles som et krav i entreprisekontrakter i forbindelse med byggerier af en vis størrelse, at entreprenøren skal sikre, at mindst 3-6 % af de stillinger målt på årsværk, der anvendes til at opfylde en kontrakt, besættes med praktikanter/lærlinge.\nRetningslinjerne om social klausul om lære- og praktikpladser ved indgåelse af bygge- og anlægskontrakter, som blev vedtaget af regionsrådet den 16. november 2011, skal evalueres inden udgangen af 2013.\nDNU- Notat om sociale klausuler\n33. Orientering om udmøntning af rammebevilling til bygningsvedligeholdelse af sociale tilbud i 2012 *\nI budgettet for 2012 er der afsat en rammebevilling til bygningsvedligeholdelse af sociale tilbud på 15,237 mio. kr.\nRegionsrådet har i forbindelse med budgetvedtagelsen afgivet anlægsbevilling. Rammebevillingen kan udmøntes af bevillingshaveren med orientering til forretningsudvalget.\nRammebevillingen til bygningsvedligeholdelse udmøntes til projekter, som er valgt ud fra registreringer af bygningsmassens vedligeholdelsesbehov.\nRegionsrådet har i forbindelse med budgetvedtagelsen afgivet anlægsbevilling. Anlægsbevillingen er givet som en rammebevilling, der kan udmøntes af bevillingshaveren med orientering af forretningsudvalget.\nRammebevillingen til bygningsvedligeholdelse på det sociale område er møntet på at vedligeholde og genoprette bygningsmassen i forbindelse med forskellige typer sociale tilbud - undtaget er dog boliger opført i henhold til lov om almene boliger.\nI 2012 er der nu udmøntet 7,181 mio. kr. til vedligeholdelsesprojekter. Der resterer således 8,056 mio. kr. i rammebevillingen til eventuel senere udmøntning. Forslaget til udmøntningen af rammebevillingen til bygningsvedligeholdelse af sociale tilbud fordelt på enkeltprojekter fremgår af tabellen nedenfor.\n34. Orientering om resultater for kvaliteten i behandlingen af patienter med lungekræft 2011\nDen seneste årsrapport fra Dansk Lungecancer Register viser, at Region Midtjylland samlet set opfylder ti ud af 13 indikatorer i 2011. Region Midtjylland havde i 2011, ligesom resten af landet og som i de foregående år, problemer med at overholde standarderne for varighed af det samlede forløb fra udredningsstart til behandlingsstart, men der er sket fremskridt siden sidste år. Region Midtjylland opfylder alle øvrige indikatorer vedrørende overlevelse, vurdering af sygdommens omfang og operationsraten.\nDe årlige resultater fra Dansk Lungecancer Register (tidligere NIP) blev offentliggjort den 12. juni 2012. Resultaterne dækker perioden 1. januar 2011 til 31. december 2011.\nResultaterne viser, at Region Midtjylland samlet set opfylder ti ud af 13 indikatorer i 2011, mens der på landsplan er opfyldt syv ud af 13 indikatorer. Region Midtjylland havde i 2011, ligesom resten af landet og som i de foregående år, problemer med at overholde standarderne for varighed af det samlede forløb fra udredningsstart til behandlingsstart, men der er sket fremskridt siden sidste år. Region Midtjylland opfylder nu alle øvrige indikatorer vedrørende overlevelse, vurdering af sygdommens omfang og operationsraten.\nI vedlagte bilag vises målopfyldelsen for indikatorerne for lungecancer for seneste og foregående årsrapport.\nPå den afholdte regionale audit blev resultaterne drøftet, herunder særlige problemområder samt planlagte/allerede iværksatte forbedringstiltag på de enkelte hospitaler. Desuden blev de tilbageværende flaskehalse i patientforløbene drøftet, og der blev indgået aftaler med henblik på at få problemerne løst. Denne orientering fremgår ligeledes af bilaget.\nResultater for kvaliteten i behandlingen af patienter med lungekræft 2011\n35. Orientering om resultater for kvaliteten i behandlingen af patienter med urologiske kræftformer\nAfdelingerne i Region Midtjylland overholder generelt standarderne i de to kliniske kvalitetsdatabaser vedrørende kræft i prostata og kræft i nyre, og har stort set fuld målopfyldelse (mindst 90 %) på udredningstiderne for pakkeforløbene for de urologiske kræftformer, det vil sige, når først patienten er kommet i gang med udredningen, går forløbet hurtigt. Udfordringerne er primært at overholde de fastsatte henvisningstider, at få løst kendte kapacitetsproblemer og sikre en bedre udnyttelse af kapaciteten på tværs i regionen.\nDe urologiske pakkeforløb (kræft i blære og nyre samt mandlige kønsorganer) har været en udfordring både nationalt og i Region Midtjylland, siden pakkeforløbene blev indført. Der er tale om en betydelig patientgruppe blandt kræftpatienterne, som skal sikres den bedst mulige udredning og behandling uden unødig ventetid. De urologiske kræftformer er derfor udvalgt som særligt fokusområde fra 2012 i Region Midtjylland og indgår desuden i Region Midtjyllands budgetmål for perioden 2013-16.\nDer blev den 30. april 2012 afholdt en regional audit med det formål at gennemgå resultaterne i de relevante kliniske kvalitetsdatabaser, få kortlagt årsager til manglende målopfyldelse af forløbstiderne i de urologiske pakkeforløb samt at få fastlagt fremadrettede handleplaner. Bilag 1 orienterer om den afholdte regionale audit.\nBilag 2 viser, at afdelingerne i Region Midtjylland generelt overholder standarderne i de to eksisterende kliniske kvalitetsdatabaser på området, Dansk Prostata Cancer Database og Dansk Renal Cancer Database.\nBilag 3 viser, at hospitalerne stort set har fuld målopfyldelse (mindst 90 %) på udredningstiderne for pakkeforløbene vedrørende urologiske kræftformer, det vil sige, når først patienten er kommet i gang med udredningen, går forløbet hurtigt.\nUdfordringerne er primært at få løst kendte kapacitetsproblemer, så patienterne kan starte på udredningen inden for de vedtagne målsætninger på 3-5 hverdage. Desuden oplever afdelingerne en stærk vækst i aktiviteten vedrørende prostata- og nyrekræft, ofte på bekostning af behandlinger for inkontinens og urinvejsskader. Der er derfor behov for at sikre en rimelig prioritering mellem forskellige patientgrupper, ligesom der er behov for mere komplette informationer på henvisningerne, så den visiterende læge bedre kan vurdere patienternes behov. Administrationen har besluttet at etablere et urologisk visitationssamarbejde for at sikre en bedre udnyttelse af kapaciteten på tværs i regionen.\nBilag 1_ Orientering om regional audit vedr. urologisk cancer\nBilag 2_ Resultater fra urologiske cancer databaser\nBilag 3_Målopfyldelse for urologiske kræftformer\n36. Orientering om styrket indsats i MarselisborgCentret\nI forbindelse med en styrkelse af MarselisborgCentret er der oprettet en toårig projektlederstilling med det formål at styrke samarbejdet og synergieffekten mellem organisationerne i Rehabiliteringsparken.\nI forbindelse med en styrkelse af MarselisborgCentret er der oprettet en toårig projektlederstilling med det formål at styrke samarbejdet og synergieffekten mellem organisationerne i Rehabiliteringsparken. Fokus vil være på at videreudvikle og konsolidere rehabiliteringsparken og afdække og udvikle projekter på tværs af organisationerne i Rehabiliteringsparken. Der vil eksempelvis være fokus på at styrke det faglige og tværfaglige miljø om rehabilitering med udgangspunkt i borgeren og dennes rehabiliteringsbehov.\nUdgifter til projektlederstillingen beløber sig til 500.000 kr. pr. år i to år og finansieres af puljen for fælles projekter/aftaler med kommunerne.\nRegion Midtjylland ejer i fællesskab med Aarhus Kommune MarselisborgCentrets rehabiliteringspark, hvis bygninger lejes ud til aktører indenfor rehabilitering, og samtidigt rummer MarselisborgCentrets Forsknings- og Udviklingsfunktion.