Historien om Ans van Dijk - Blev Anne Frank angivet af lesbisk Jødinde? » Balder Blog\nDe centrale spørgsmål er, hvorfor en jødisk kvinde blev henrettet efter befrielsen, og hvordan hun blev involveret i sit samarbejde med Tyskerne under krigen. Et kig på litteraturen og kilder vedrørende dette emne, afslører nogle forbavsende kendsgerninger, der sætter de hollandske Jøders skæbne under Anden Verdenskrig i et nyt perspektiv.\nAnna (kaldenavn 'Ans') van Dijk blev født i 1905 i en jødisk familie i Amsterdam. I 1927 blev hun gift med Bram Querido, og i 1940 fik hendes liv en dramatisk vending, da hendes far døde på et psykiatrisk hospital, og hun blev skilt fra sin mand. I mellemtiden havde Tyskerne besat Holland, og Ans involverede sig i et lesbisk forholdt med Miep Stodel. Stodel forlod hende for at flygte til Schweiz, og Ans van Dijk besluttede sig for at gå under jorden for at undgå at blive deporteret til Polen.\nI 1943 blev Ans van Dijk arresteret af den tyske 'Sicherheitsdienst' (SD - sikkerhedstjeneste), og efter at hun lovede at arbeide for SD, blev hun løsladt. Hun gav sig ud for at være et medlem af modstandsbevægelsen der kunne skaffe skjulesteder og falske identitetspapirer, men i virkeligheden angav hun Jøder der skjulte sig til sikkerhedstjenesten (SD). Van Dijk undgik ikke kun selv at blive deporteret ved at samarbejde med den tyske besætter, men blev også belønnet med en præmie for alle som hun stak. Hun var den perfekte agent, fordi hendes jødiske udseende fik hende til at se troværdigt ud i modstandsbevægelsens øjne.\nI begyndelsen arbejdede hun alene, men efter et stykke tid omgav hun sig selv med jødiske kvinder der hjalp hende. I mellemtiden fortsatte hun med at leve livet, og begyndte et lesbisk forhold med Mies de Regt fra Rotterdam, der vidste alt om hendes arbejde for den tyske sikkerhedstjeneste men tav. Efter befrielsen gik de to kvinder under jorden i Rotterdam, men blev opsporet og arresteret. Ans van Dijk blev anklaget for at have forrådt omkring 700 mennesker.\nMest berygtede Jødejager\nHvordan skal vi vurdere disse 700 personer i jødeforfølgelsernes større perspektiv? Den mest berygtede 'Jødejager' C.J. Kaptein, en ikke-jødisk politimand, tog selv æren for at have opsporet 600 Jøder, da han kom for retten efter krigen, og lige som Ans van Dijk blev han dømt til døden. Kaptein-sagen har fået meget omtale, som et vidnesbyrd om, at det hollandske politi var impliceret i forfølgelsen af Jøder under krigen, mens sagen om Ans van Dijk blev så godt som glemt.\nKoos Groen - Als slachtoffers Daders worden\nVogelvrij - af Sytzke Van der Zee\nJagten på Jøderne der gik under jorden\nIkke før i 1994 blev sagen om Ans van Dijk beskrevet i detaljer i en udgivelse skrevet af Koos Groen med titlen 'Når ofre bliver forrædere'. Groen stiller spørgsmålet om hvorfor Anne Frank er verdensberømt som offer, mens Ans van Dijks forræderi er blevet slettet fra den kollektive bevidsthed. Udover omfanget af hendes forræderi, burde det faktum at hun var den eneste kvinde der blev henrettet efter krigen, være nok til at skabe opmærksomhed.\nGrunden til at Ans van Dijk er gået i glemmebogen, kan findes i det faktum at historieskrivningen om Anden Verdenskrig i Holland for en stor del er blevet udført af Jøder. Den jødiske journalist Loe de Jong blev ansat som direktør af det hollandske 'Statens Institut for Krigsdokumentation', og det var ham der skrev den officielle historie om Holland under Anden Verdenskrig.\nI denne beretning, der fylder flere end 15.000 sider, nævnes Ans van Dijks forræderi ikke med ét eneste ord. Hendes forræderi nævnes heller ikke i andre publikationer der anses som standardværker som fokuserer på jødeforfølgelsen, som eksempelvis 'De Ondergang', skrevet af den jødiske professor Jacques Presser.\nFlere Jøder involveret i stikkervirksomhed\nI 2010 publicerede Sytze van der Zee sin bog 'Vogelvrij' (lovløs) om jagten på Jøder i skjul, og forårsagede betydeligt postyr i medierne.\nBaseret på sin undersøgelse af arkiver fra Statens Institut for Krigsdokumentation, fandt Van der Zee at der var flere Jøder som havde været involveret i opsporing og indfangning af andre Jøder, end man tidligere havde vidst.\nDette betyder, at denne viden blev holdt skjult for det store publikum under de Jongs ledelse, indtil hans interpretation af krigen og jødeforfølgelser havde sat sig godt fast i den kollektive bevidsthed. Loe de Jong døde i 2005.\nI sin bog, samt ved en optræden i hollandsk TV (25 januar 2010), forsøgte Van der Zee også at besvare det ubesvarede spørgsmål, om hvem der forrådte den mest kendte Jødinde i skjul; Anne Frank.\nVan der Zee er fascineret af Ans van Dijk-sagen, og siger at jo mere han forsker i hendes sag, jo mere bliver han overbevist om at Ans van Dijk er den mest sandsynlige kandidat som den der angav Anne Frank. [?] Han peger på at Van Dijks dække var at hun blev støttet af Jøder i skjul, og hun opererede tilfældigvis i netop det samme kvarter (Prinsengracht, Keizersgracht) hvor Frank-familien boede.\nKraften af den jødiske forfølgelsesfortælling ligger i den skarpe skelnen mellem jødiske ofre og ikke-jødiske gerningsmænd, hvor den sidstnævnte gruppe helst portrætteres som mandlige hvide kristne patrioter. Den jødiske fortællings svaghed ligger i den komplekse realitet, hvor loyaliteter er skiftende og rollerne af ofre og gerningsmænd bliver vendt. Man kan forestille sig, hvad der ville være tilbage af denne fortælling, hvis historiske optegnelser viste, eller blot antydede, at dets ikon; Anne Frank, faktisk blev angivet af en lesbisk Jødinde?\nMinoriteter som homolobbyen2) er gået til det yderste for at sidestille deres lidelser under krigen med jødernes skæbne. I 2002 undskyldte Tyskland overfor de homoseksuelle, og det europæiske parlament antog en resolution om holocaust, der inkluderer homoseksuelle som ofre. Det hollandske mindesmærke for forfulgte homoseksuelle under krigen, befinder sig bag Anne Frankhuset, en ironisk kendsgerning, set i lyset af Van der Zees teori.\n1) Fort Bijlmer - Ironisk nok er Bijlmer eller Bijlmermeer, nu et kæmpestort indvandrerghetto, takket være de mange år med den forløjede holocaustpropaganda, der gødede jorden for at iværksætte den masseindvandring der i dag truer med at udslette de europæiske folkeslag. Som den hollandske / jødiske journalist Micha Kat skrev forleden: Lad os punktere gaskammer-myten først. Derefter resten, hvorved Kat tyder på ting som 9/11, klimasvindlen og resten af de løgne der opretholder den nye verdensordens styring. Jeg skal lige præcisere, at jeg ikke ønsker at tage Kats argumentation til indtægt for mine nationalistiske og relaterede synspunkter.\n2) I teksten stod der faktisk LGBT-bevægelsen (LGBT = lesbian, gay, bisexual, transgender)\nOccidental Observer 4 december 2011 - On Traitors and Victims: The Ans van Dijk Story\nPosted af Balder 08 Dec 2011 under Holland , Holocaust , Semitisme , Tyskland , Undervisning | | Direkte link | English Translation | Deutsche Übersetzung |\nTags: anne frank ans van dijk henrettet historie jødeforfølgelser koos groen loe de jong stikker sytzke van der zee\n« England: Parlamentsmedlem Paul Flynn risikerer fyring - Tvivl angående britisk Israel ambassadørs loyalitet | DR støtter åbenlyst terrorisme - Syriske bombemænd er nu ‘aktivister’ »\nRespond\tto “ Historien om Ans van Dijk - Blev Anne Frank angivet af lesbisk Jødinde? ”


100 år tilbage i tiden på blot 20 minutter - VisitVejle Blog\n100 år tilbage i tiden på blot 20 minutter\nSmå 20 minutters kørsel fra hjertet af Vejle bliver du ført mere end 100 år tilbage i tiden. Midt i den smukke Vejle ådal ligger den stadig aktive Bindeballe Købmandsgaard, som har drevet forretning samme sted siden 1897.\nTilbage i 1897 øjnede den driftige købmand, Jeppe Kristensen, en god forretningsmulighed i at åbne en købmandsgård lige dér, hvor den nyanlagte Vejle-Vandel jernbane ville passere.\nIdéen var fremragende, også efter Vejle-Vandel banen blev nedlagt i 1957. I 1973 overtog Maja og Reinholdt Jensen købmandsgården, og som en hyldest til fordums tider, hvor reklamer var noget man printede på emalje, og vejning af varer foregik med blylodder, genetablerede de den gamle købmandsgård, som den så ud lige omkring 1900-tallet.\nI dag er købmandsbutikken ikke blot et slaraffenland for sukkerglade småunger og nostalgiske pensionister. Det er et museum og en købmandsbutik i én herlig smeltedigel.\nBlue Hors og bestikkelse\nLige noget for mine to døtre på knap 11 og 13 år, tænkte jeg. Ikke at det umiddelbart genlød af ubehersket lykke, da jeg foreslog, at vi drog derud en lørdag eftermiddag – uden elektroniske gadgets. Men med et højtideligt løfte (læs: bestikkelse) om en kop varm kakao i den tilhørende café lykkedes det da at få de to præ-teenagere med i bilen.\nAt vejen derud betød, at vi passerede forbi stutteriet Blue Hors, var en ekstra bonus for bilens yngste, der hellere spenderer al sin fritid i selskab med firbenede hovbærende dyr end sin familie.\nDet var dog ikke Blue Hors og deres imponerende faciliteter, vi skulle besøge denne lørdag, så vi rullede videre mod Bindeballe.\nI det øjeblik du træder ind i købmandsgårdens dunkle indre, sendes du 100 år tilbage i tiden. Træreoler fyldt med både nutidige varer og produkter fra dengang, oldemor var ung – i alt 5.000 forskellige slags – knirkende træplankegulve og et kasseapparat med store trætal, der skal trykkes hårdt ned – og som fik øjnene på stilke hos min yngste – fuldender den illusion.\nHer er hold-kæft-bolcher, lakridsrod og snurretoppe, for legetøj, service og andet godt er også til salg i den rummelige købmandsgård.\nTræder du op af hønsestigen til første sal, venter et museum fyldt med gamle artefakter. Et besøg på første sal koster kun en 10’er og er en helt igennem autentisk oplevelse – inklusiv lugten af hengemt.\nCykeltur og shelters\nBag ved købmandsgården ligger caféen. Her kan du forsyne dig med søde sager lige fra tørkager til hjemmelavet æblekage med flødeskum. Og der er kaffe, te og kakao på kanden.\nVed siden af caféen ligger en legeplads, der byder på lidt af hvert for købmandsgårdens yngste gæster.\nI øvrigt ligger Bindeballe Købmandsgård klods op ad Bindeballe Stien, der fører dig hele vejen ind til Vejle, hvis du foretrækker en smuk cykeltur på en snorlige strækning uden bakker.\nHar du mod på at overnatte under åben himmel, kan du leje shelters, som ligger bag caféen. Foretrækker du tag over hovedet, kan hytter også lejes. Det er købmandsgården, der står for udlejning af både shelters og hytter.\nLæs mere om Bindeballe Købmandsgård: www.bindeballekoebmandsgaard.dk\nTour de France på afveje i Vejle\nNedtællingen til årets Tour de France er begyndt, og i dag lanceres kampagnen ”Detour de France”, som skal få flere tyskere, hollændere, italienere, franskmænd og briter til at holde ferie i Vejle og omegn.\nDe 3 smukkeste bygninger i Vejle – og én ekstra du ikke må overse\nVejles arkitektur er præget af fortiden som industriby – og af den velstand, det førte med sig. Men ...


Langdysse, 2 x 42 (Ø-V) x 22 (N-S) m. Ved midten et hul, 2 x 6 x 8 m. Langs nordsiden i V en lav fure, 1,5 m bred. Ved vestlige ende et hul af oval form, 0,8 x 2,5 x 4 m. I den østlige del af sydsiden en indgravning, 1 x 2 x 3 m. Intet kammer bevaret. Bevokset med bøg i "sletteskov".\nRest af Langdysse. 2 M. høj, 42 M. lang i Ø.-V., 22 m. bred i N.-S. Ved Midten er et Hul, 8 M. langt, 6 M. bredt, til Bund, hvori har været et Gravkammer, hvis Sten efter Kong Frederik VI's Befaling blev borttagne for at bruges til Gudsø Bro. Indenfor Højfoden dybe Ringgrøfter, hvoraf Randsten optagne. Ingen Sten er nu synlige. Bevokset med Bøg og Krat i Skoven "Slettespids" tæt Syd for et Engdrag (med gl. Vad?). Bevoksning: 1996: Græs, Løvkrat og Løvtræer\n1908 Graveaktivitet (ikke antikvarisk)\nLangdyse, 2 x 42 (ø-v) x 22 m (n-s). Ved midten et hul, 2 x 6 x 8 m. Langs nordsiden i v. en lav fure, 1,5 m bred. Ved vestlige ende et hul af oval form, 0,8 x 2,5 x 4 m. I den østlige del sydsiden en indgravning, 1 x 2 x 3 m. Intet kammer bevaret. Bevokset med bøg i "Sletteskov".\nLangdysse i "Sletteskov", orienteringen drejende mod NØ-SV. 42 m lang, selve langhøjen antaglig 16 m bred på naturlig bakke, der er 22 m bred. Bakken udenfor de 16 m kan bestå af udsmid fra hullerne i top og evt. opgravning af randsten. I øvrigt som fritekst af 1954 og nyberejsertekst af 1979 med den tilføjelse at den lave fure langs nordsiden i "vest (1954)" er suppleret af en fure, i S-siden fra midten mod Ø, ca 1,5 meter bred og ca 6 meter lang. Kan være nedgravninger fra fjernelse af randsten. NV bevokset med store bøgetræer, store stød, opvækst af forskellige løvtræer, græs, bregner og andre urter, i bøgeskov. Bevoksning: 1996: Græs, Løvkrat og Løvtræer


Medlemmer ansat på EUD, EUX, AMU, TAMU, HHX, HTX og erhvervsakademier er organiseret i foreninger. Læs mere om foreningernes arbejde og vilkår.\nE-udvalget (Udvalget for erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelserne) består af tillidsrepræsentanter, som regionerne vælger til E-udvalget, samt HB-medlemmer fra erhvervsskoleområdet\nGitte Bech Larsen\nBirgit Vind Madsen\nMette Rojas Morales\nOpgaverne for Udvalget for erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelserne (E-udvalget)\ner fastsat af hovedbestyrelsen:\nOpgaverne for Udvalget for erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelserne (E-udvalget) er fastsat af hovedbestyrelsen:\nFungere som kollektiv vidensbank inden for udvalgets område\nHave kontakt til og dialog med erhvervsskoleområdets regioner således at der fra hver region opnås en samlet tilkendegivelse af holdninger, behov, ønsker mv.\nVære baggrundsgruppe for HB\nBidrage til forbundets strategi- og politikudvikling, på baggrund af viden og erfaringer fra institutionerne for erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelserne\nUdvikle forslag til inddragelse og involvering af Uddannelsesforbundets bagland inden for erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelsesområdet.\nArbejde for fastholdelse og hvervning af medlemmer og arbejde for områdets organisatoriske udvikling.\nUdarbejde indstillinger til HB vedr. opgaver, initiativer og kampagner.\nBistå regionerne ved planlægning og afholdelse af åbne medlemsmøder\nArrangere TR-kurser for foreningsområdet\nprioritere opgaverne således at Uddannelsesforbundets ressourcer hos politikere og sekretariat bruges professionelt, og således at opgaverne løses på de rigtige tidspunkter\nOpgaver for de 5 regionalt udpegede medlemmer af E-udvalget\nDe 5 regionalt udpegede medlemmer (udpeget af foreningsregionerne) af E-udvalget har den overordnende opgave at være bindeled mellem E-udvalget og deres region, herunder:\nfå sat E-udvalget på dagsordenen i regionerne, herunder:\n- orientere om E-udvalgets arbejde i regionen\n- få sat punkter på dagsordenen i regionerne, som E-udvalget opfordrer regionerne til at behandle\nvidereformidle feedback og forslag fra regionerne til E-udvalget\nE-udvalget indsatsplan i 2021:\nLøbende opgaver 2021\nKobling til andre aktiviteter i forbundet\nAfholde 1 TR-kursus\nOverordnet har kurset til formål at sikre løbende uddannelse af målgruppen. Derudover fungerer kurset som et bindeled, dels mellem Uddannelsesforbundet på centralt niveau og TRer fra de respektive skoler, dels mellem de pågældende TRer.\nDer afholdes TR-kursus i september/oktober.\nTR-kurserne omhandler aktuelle emner og knytter således an til forbundets uddannelses- og fagpolitiske aktiviteter.\nFølge arbejdet i AMU-netværket, herunder:\n- at overvåge og forholde sig til udviklingen i AMU-aktiviteten, herunder AMU-programmet\n- Identificering og organisering af medlemmer med AMU-interesser for at forbedre dialogen indbyrdes og med Uddannelsesforbundet, herunder identificere AMU-interesser.\n- Test- og prøveproble-matikker på AMU\nNetværkets formål er at drøfte alle relevante spørgsmål (fagpolitiske såvel som uddannelsespolitiske) af betydning for AMU-området med henblik på gensidig inspiration, koordinering, mv. samt udformning og implementering af Uddannelsesforbundets politik.\nAMU-netværket afholder løbende møder blandt andet med henblik på planlægning af en AMU-konference\nNetværket kan indgå som sparringspartner i forhold til Uddannelsesforbundets ageren i VEU-rådet og AMU-området generelt\nOvervåge og forholde sig til udviklingen i aktiviteten på merkantile område og den organisatoriske integration i Uddannelsesforbundet\nDer er behov for at afklare om merkantile tillidsrepræsentanter har særlige udfordringer og behov, som E-udvalget skal forholde sig til.\nDer til et virtuelt netværksmøde for merkantile tillids-repræsentanter, hvor man blandt andet kan drøfte, om der er barrierer i forhold til, at merkantile TR’ere kan deltage i regionsmøder, samt om der i øvrigt er særskilte problemstillinger på det merkantile område, som E-udvalget bør forholde sig til.\nAktivitetspuljens midler udmøntes til 4 hovedformål:\n1. Til støtte efter ansøgning fra foreninger (initiativpuljen)\n2. Støtte til regionsarbejde\n3. Støtte til åbne medlemsmøder\n4. Støtte til AMU-netværket\nE-udvalget behandler ansøgninger fra lokalforeninger og prioriterer i øvrigt midlerne i aktivitetspuljen.\nAktivitetspuljen understøtter blandt andet medlemsrettede aktiviteter og det regionale samarbejde.\nDet styrker sammenhængskraften samt den politiske formidlings- og udviklingsproces inden for Uddannelsesforbundet.\nFølge op på OK21 og implementeringen på erhvervsskoleområdet\nHensigten er at sikre, at resultaterne fra OK 21 omsættes til virkelighed på skolerne.\nEt væsentligt element i bestræbelserne på at skabe bedst mulige løn- og arbejdsvilkår\nOverveje om organisationen i Uddannelsesforbundet kan udvikles.\nLøbende fokus på områder som optimering af samarbejdet mellem regioner og E-udvalget, område, de små områder, den organisatoriske håndtering af nye krav via GDPR, organisering mv.\nEn del af det løbende arbejde med at optimere Uddannelsesforbundets organisation.\nTemaer for E-udvalgets arbejde 2021\nSom en del af OK 21, skal der tages stilling til forliget om en ny arbejdstidsaftale på statens område. Uanset hvorledes afstemningen om OK falder ud, vil der være behov for vejledning til TR’erne om, hvorledes drøftelser og forhandlinger om arbejdstid kan tilgås lokalt.\nEt væsentligt i arbejdet for at optimere medlemmernes arbejdsvilkår\nAt udarbejde en indstilling til HB om at oprette en fagpolitisk og uddannelsespolitisk vidensbank, der kan være tilgængelig for alle. Herunder at følge udkomme af arbejdet i videnscentrene\nIndsatsen skal understøtte, at tillidsrepræsentanterne principielt bliver lige så opdaterede på undersøgelser og statistikker, som lederne er det.\nFormålet er mere systematisk at opsamle den viden, der løbende produceres og opsamles.\nUdvikling af nye kursusformer i samarbejde med regionerne\nKurser bliver ofte udbudt i de større byer. Derved afskæres de samme medlemmer ofte fra at deltage Et eksempel på en ny kursusform kunne være at kombinere fysiske møder med virtuelle indslag. Man kunne eksempelvis samtidigt afholde møder i flere lokalforeninger, hvor der gives et fælles virtuelt oplæg, som kan danne grundlag for en lokal debat.\nDer var enighed om, at forslaget bør præsenteres for regionerne samt at regionerne opfordres til at give deres bud på, hvad nye kursusformer bør rumme.\nI samarbejde med regionerne at udvikle nye kursusformer, hvor man blandt andet kan arbejde med virtuelle indslag på lokale kurser og møder.\nOpdatering og drøftelse af TR-bogen i samarbejde med regionerne.\nTR-håndbogen er væsentligt redskab for den enkelte tillidsrepræsentant.\nDet skal være så enkelt som muligt for tillids- repræsentanterne at finde relevante oplysninger i TR-håndbogen\nE-udvalget foreslår, at der udarbejdes en video om, hvorledes hjemmesiden er bygget op og hvilke overvejelser har man haft omkring opbygning af hjemmesiden.\nHvordan håndteres ny ansættelser. Får man den oplæring, som arbejdstidsaftalen lægger op til?\nArbejdsmiljøet på skolerne. Hvilke tilbud har skolerne til lærere, der oplever psykiske arbejdsmiljøproblemer.\nHvordan udvikler sygefraværet sig?\nTidligere års indsatsplaner\nLøbende opgaver 2020\nAfholde 2 TR-kurser\nOverordnet har kurserne til formål at sikre løbende uddannelse af målgruppen. Derudover fungerer kurserne som et bindeled, dels mellem Uddannelsesforbundet på centralt niveau og TRere fra de respektive skoler, dels mellem de pågældende TRere.\nDer afholdes TR-kursus henholdsvis i februar og september.\nFølge arbejdet i AMU-netværket\nArbejder blandt med planlægning af AMU-konference.\nTil støtte efter ansøgning fra foreninger (initiativpuljen)\nStøtte til regionsarbejde\nStøtte til åbne medlemsmøder\nStøtte til AMU-netværket\nOvervåge og forholde sig til udviklingen i AMU-aktiviteten, herunder AMU-programmet\nOpgaven løses i vidt omfang gennem AMU-netværket, der formidler og sætter udviklingen inden for AMU på E-udvalgets dagsorden efter behov.\nMed afsæt i AMU-netværkets anbefalinger at indstille tiltag inden for AMU-området.\nFølge op på OK18 og implementeringen på erhvervsskoleområdet\nHensigten er at sikre, at resultaterne fra OK 18 omsættes til virkelighed på skolerne.\nFølge arbejdet i videnscentrene\nFormålet er at forholde sig til uddannelses- og fagpolitiske konsekvenser af arbejdet i videnscentrene.\nEt led i indsatsen omkring, at TR’erne lokalt er opmærksomme på muligheder og udfordringer i forbindelse med eksempelvis videnscentrene.\nFølge implementeringen af EUD-aftale 2018\nFormålet er løbende at forholde sig til, hvorledes EUD-aftalen implementeres på ministerielt niveau og i praksis på skolerne\nSekretariatet orienterer om status på E-udvalgsmøderne.\nGensidig orientering mellem E-udvalget og lokalforeningerne om, hvorledes de politiske aftaler omsættes i praksis på skolerne.\nLøbende fokus på områder som optimering af samarbejdet mellem regioner og E-udvalget, integration af det merkantile område, de små områder, den organisatoriske håndtering af nye krav via GDPR, organisering mv.\nTemaer for E-udvalgets arbejde 2020\nDer skal udtages krav til OK 21. E-udvalget skal dels inspirere til drøftelser i regioner og lokalforeninger, dels opsamle tilbagemeldinger derfra.\nOK-forhandlinger er en afgørende ramme for medlemmernes løn- og arbejdsvilkår\nOpfølgning på lærerkommissionens afrapportering\nLærerkommissionen offentliggjorde i december 2019 sin rapport om lærerarbejdstid på det kommunale område. E-udvalget drøfter om rapportens konklusioner og anbefalinger kan oversættes til EUD-området.\nE-udvalget følger på processen i forlængelse af, at det er besluttet, at dataansvaret er placeret i forbundet.\nDer afholdes kursus som et element på TR-kurset i februar 2020.\nUndersøgelse af vilkår for lærernes kompetenceudvikling\nI 2010 blev det obligatorisk for nyansatte lærere at gennemføre DEP’en. Vi oplever i stigende grad, at vores lærere vilkår i den forbindelse er under pres. Fx vurderes det, at lærerne tildeles færre og færre timer til gennemførelse af uddannelsen.\nI 2015 blev et kompetenceløft på 10 ECTS-points et krav til alle ”gamle” lærere, der ikke har gennemført en PD.\nFokus på lærerkompetencer, knytter an til målet om kvalitet i erhvervsuddannelserne. Derudover er der fagpolitiske aspekter omkring tilstrækkelig tid til at gennemføre uddannelsen og lærernes oplevelse af, at være klædt på til at løse opgaven.\nVidenscentre og digitalisering\nVidenscentrene udløber i 2020, men ledelserne har meget fokus på fortsat vidensdeling, som også rummer det et digitaliseringsperspektiv.\nE-udvalget drøfter konsekvenserne ud fra uddannelsesmæssige, pædagogiske og fagpolitiske perspektiver.\nHvordan håndteres ny ansættelser. Får man den oplæring, som arbejdstidsaftalens bilag 1 lægger op til?\nTest- og prøveproblematikker på AMU\nLøbende opgaver 2019\nDer afholdes TR-kursus henholdsvis i februar og oktober.\nBegge kurser er gennemført.\nAfholde møde med en region om året\nFormålet med møderne er blandt andet, at E-udvalget kan få regionens budskaber om, hvilke temaer E-udvalget bør behandle, ligesom E-udvalget kan formidle sine budskaber til regionen.\nDer er afholdt møde med Midtregionen den 25. april 2019 og med Sydregionen den 29. oktober.\nEmnerne, der drøftes med regionerne, afspejler den aktuelle politiske dagsorden i Uddannelsesforbundet og de forhold, der er væsentlige for regionerne.\nDer er afholdt møder Midtregionen og Sydregionen.\nI 2019 er indkommet en ansøgninger fra hen-holdsvis Nordregionen og lokalforeningerne ved EUC Syd og Rybners\nDer er afsat midler til regionerne, der løbende anvender deres trækningsret.\nDer er ikke planlagt åbne medlemsmøder i 2019.\nP.t. har AMU-netværket ikke anvendt midler fra aktivitetspuljen\nAMU-netværket har afholdt møder, men der har ikke været aktiviteter målrettet TR’ere e.a.\nDer er afholdt møder i AMU-netværket, ligesom E-udvalget har drøftet problematikker i forbindelse med, at de private udbydere fylder stadigt mere på området.\nArbejdstid- og tilrettelæggelse var hovedtemaet på TR-kurset i oktober 2018. Siden har E-udvalget ikke fulgt op på implementeringen af OK 18.\nDer er ikke direkte fulgt på implementeringen. Medlemsundersøgelsen af arbejdsmiljøet på erhvervsskolerne rummer dog elementer af opfølgning.\nArbejdet i videnscentrene var et tema på TR-kurset i februar.\nEt led indsatsen omkring, at TR’erne lokalt er opmærksomme på muligheder og udfordringer i forbindelse med eksempelvis videnscentrene.\nBlandt andre på Uddannelsesforbundets foranledning er der udarbejdet en modelaftale mellem UBVA og DEG i forhold til ophavsretten. Link til aftalen\nEUD-temadagen 02.09.19 for EUD-lærere har bl.a. en status fra ministeriet og udvalgte initiativer fra EUD-aftalen på dagsordenen.\nDer er løbende blevet orienteret om implementering på E-udvalgsmøder.\nUddannelsesforbundet deltager i en række ministerielle arbejdsgrupper i forbindelse med aftalens initiativer. Link til Uddannelsesforbundets høringssvar\nOverveje om organisationen i Uddannelsesforbundet kan udvikles, fx integration af det merkantile område\nLøbende fokus på områder som optimering af samarbejdet mellem regioner og E-udvalget, integration af det merkantile område, den organisatoriske håndtering af nye krav via GDPR mv.\nE-udvalget har blandt andet arbejdet for at udbyttet af TR-kurserne mere direkte anvendes i regionernes arbejde. Integrationen af det merkantile område og håndteringen af GDPR har været tilbagevendende temaer.\nIntegrationen af det merkantile område var et tema på møderne med begge regioner, ligesom E-udvalget løbende har fået tilbagemeldinger og behov og status i regionerne. På den baggrund var der tilrettelagt et kursus målrettet de merkantile TR’ere på temakurset.\nTemaer for E-udvalgets arbejde 2019\nHvervning og organisering\nDer er en fortsat nedgang i medlemstallene for foreningsområdet.\nNedgangen på foreningsområdet kan ikke længere alene tilskrives afskedigelser på skolerne. Ligesom at der er behov for hvervning både på det tekniske og det merkantile område.\nHvervning har været et hovedtema på TR-kurserne i 2018.\nE-udvalget har opfordret til, at regionerne arbejder videre med emnet.\nE-udvalget følger op resultaterne på Tr-seminaret i september.\nHB følger og drøfter medlemstallene på hvert HB-møde.\nDer er af daglige ledelse nedsat to sekretariatsgrupper, der på foreningsområdet der bl.a. skal arbejde videre med de gode erfaringer med hvervning fra FGU.\nDer tale om en vedvarende proces.\nStyrkelse af rammerne for det lokale foreningsarbejde og TRs rolle\nTemaet blev videreført fra 2018. Blandt områderne, der skulle være i fokus blev nævnt:\n· Samarbejdet ml. TR og AMR\n· Presset på TR-rollen\n· Den vanskelige samtale med medlemmer\nE-udvalget har endnu ikke behandlet temaet.\nGenerelt har Uddannelsesforbundet fokus på TR’ernes rolle og vilkår, der på flere fronter er under pres på en række skoler.\nDer iværksat en medlemsundersøgelse af arbejdsmiljøet på skolerne. Her er E-udvalgets forventning, at en del af løsningerne på problemerne vil være et styrket samarbejde mellem TR og AMR.\nBehov for krisehjælp til TR’ere?\nEmnet var til debat i E-udvalget i 2018, hvor spørgsmålet blev sendt videre til regionerne for at få en vurdering af, om der er behov for en ordninger, der sikrer krisehjælp til TR’erne.\nSpørgsmålet har været drøftet i regionerne, men der ikke været entydig efterspørgsel efter en krisehjælpsordning.\nEt muligt tiltag for at støtte op TR’ernes udfordringer.\nDer er ikke taget initiativer i 2019\nE-udvalget har drøftet, hvilke konsekvenser GDPR har for forbundets sagsbehandling på lokalt og centralt niveau\nDer er afholdt et formandsmøde 14.08.19, hvor netop dette emne var på dagsordenen.\nEn del af de løbende drøftelser af, hvorledes arbejdsdelingen mellem det centrale og lokale niveau optimeres.\nMeldingerne på formandsmødet 14.08.19 var på dagsordenen på HB-mødet 20.08.19, her blev der truffet beslutning om placeringen af dataansvaret. Link til materiale om persondata\nUdvikling af nye læringsformer gennem kulturforandringer\nTemaet havde til hensigt at formidle udkommet af det såkaldte KUSK-projekt, der fokus på nye læringsformer gennem kulturforandringer.\nProjektet blev formidlet på TR-kurset i februar 2019\nEt bud på, hvorledes læringsformer kan optimeres og udvikles.\nAfsluttet. Link til materiale om KUSK-projektet\nElektronisk undersøgelse blandt foreningsformændene, som primært adresserer spørgsmålet om tid til gennemførelse af uddannelserne.\n3 grupper af undervisere fra henholdsvis KP og VIA er blevet interviewet. Fokus har været på lærernes rammevilkår, tilrettelæggelsesmodeller samt lærernes udbytte.\nDe foreløbige resultater blev præsenteret på TR-kurset i oktober 2019.\nDer kan være mange didaktiske og pædagogiske følgeproblemstillinger, når det kommer til digitalisering af undervisningen.\nDer bør også rettes en opmærksomhed mod, hvad digitaliseringen betyder for lærernes arbejdsvilkår\nDet nye videnscenter for it i undervisningen (CIU) deltager med et oplæg om deres Learning Factories på E-udvalgsseminaret september 2019.\nFyraftensmøder 2019 – Århus, Ålborg, Kolding og Lyngby (gratis for medlemmer)\nUdvikling af forslag til tværgående politikpapir vedr. digitalisering.\nUddannelsesforbundet har tidligere samarbejdet med DEG om den digitale erhvervsskole.\nDet afklares, hvilke skoler der deltager i projektet og der gives en orientering om projektet via TR-posten.\nUnge og ungdomskultur\nViden omkring unge og ungdomskultur har betydning for arbejdet med at etablere fællesskaber og ungdomsmiljøer på uddannelserne.\nDCUM er på programmet på E-udvalgsseminaret den 4.-5. september.\nSekretariatet har indledt en dialog med DCUM. Formålet er at afdække de fælles interesseflader.\nUddannelsesforbundet er medlem af CEFU og følger centrets arbejde.\n(DCUM) har lavet en undersøgelse om Mobning og Fællesskaber på EUD - set fra et elevperspektiv.\nDCUM har orienteret E-udvalget om undersøgelsen.\nE-udvalget har besluttet, at der orienteres via TR-posten og medlemsposten og eventuelt medlemsbladet med henvisning til rapporten samt oplysninger om de lovgivningsmæssige forpligtelser omkring mobning.\nDerudover formidles debatten til regionerne.\nEndelig bør det overvejes, om emnet kan danne grundlag for et kursustilbud målrettet medlemmer. Link til materiale fra DCUM\nArbejdsmiljøet på skolerne\nMange lærere er pressede. Kan E-udvalget give bud handlingsorienterede initiativer, der kan medvirke til afhjælpe problemerne?\nDer er gennemført en medlemsundersøgelse af arbejdsmiljøet på erhvervsskolerne. Med afsæt i undersøgelsen og erfaringerne med professionel kapital er der på TR-kurset i oktober givet en beskrivelse af status, samt forslag til, hvorledes arbejdsmiljøet kan forbedres.\nEmnet blev behandlet på TR-kurset i oktober med henblik på, at give TR’ere redskaber og dokumentation, som kan anvendes til at sætte emnet på den lokale dagsorden.\nE-udvalget følger på, om undersøgelsen skal afføde yderligere initiativer.\nE-udvalget indsatsplan i 2018:\nAfholde møder med 1 region i løbet af året (det foreslås, at der ikke holdes møde en region i foråret, da selve opstartprocessen efter kongressen fylder en del)\nFølge og komme med input til forbundets arbejde med EUD-reformen. Emner, der ønskes behandlet under dette tema indsendes til sekretariatet forud for møderne\nOvervåge og forholde sig til udviklingen i AMU-aktiviteten herunder AMU-programmet\nFølge forhandlingerne om OK 18 og efterfølgende tage initiativer til implementeringen på erhvervsskoleområdet.\nOverveje hvorledes organisationen i Uddannelsesforbundet kan udvikles.\nBud på emner til tematisk behandling:\nAnvendelsen af timelærere på erhvervsskoleområdet\nStyrkelse af rammerne for det lokale foreningsarbejde og TRs rolle, herunder\n* Samarbejdet mellem TR og AMR\n* Presset på TR-rollen\n* Den vanskelige samtale med medlemmer\n* Er der behov for Krisehjælp til TR’ere?\nOK 18, herunder\n* Arbejdstilrettelæggelsen på skolerne\n* Eventuelle nye seniorordninger - – konsekvenser bør beskrives (pension, a-kasse)\nHL i Uddannelsesforbundet\nPersondataforordningens konsekvenser for Uddannelsesforbundets sagsbehandling på det lokale og centrale niveau.\nDatavarehuset – (Undervisningsministeriet indsamler en lang række oplysninger om EUD-aktiviteten mv. Hvilke oplysninger bør indsamles og hvilke formål bør indsamlingerne tjene? Hvad bør man på den enkelte skole være opmærksom på i forhold til dataindsamlingen og dens formål?)\nKonsekvensen af nedlæggelse af VEU-centre\nKonsekvenser af FGU for erhvervsskoleområdet\nFortsat fokus på ophavsret\nE-udvalget har en aktivitetspulje, hvor foreningerne kan søge støtte til aktiviteter. Puljens midler udmøntes til fire hovedformål:\nDer er ikke på forhånd fastlagt bestemte krav til aktiviteternes form og indhold. Det er dog en betingelse, at aktiviteten ligger inden for Uddannelsesforbundets formål, og det ses gerne, at aktiviteterne understøtter Uddannelsesforbundets politiske initiativer\nDer kan søges til f.eks.:\nTilskud til medlemsrettede aktiviteter på lokalt og regionalt niveau\ndriftstilskud til små foreninger (behov)\naktivitetsbestemte tilskud til enkelte foreninger, udover hvad der opfattes som normal foreningsaktivitet\nlokale kurser, konferencer, seminarer (formål)\nstøtte til helt nye bestyrelser (behov)\nstøtte til bestyrelser i vanskelige forhandlinger mm. (behov)\nstøtte til lokal organisationsudvikling (formål)\ntilskud til kursusdeltagelse (behov)\ntilskud til aktiviteter afholdt af flere foreninger i fællesskab\ntilskud til aktiviteter, der har til hensigt at styrke samarbejdet med andre organisationer.\nAnsøgninger om driftstilskud til små foreninger vurderes ud fra behov for at få tilskud, og hvilke formål og aktiviteter pengene skal bruges til. Medlemstal, antal med tillidsrepræsentantbeskyttelse, lokalt kontingent samt antal uorganiserede kan inddrages i vurderingen.\nAnsøgninger om støtte til aktiviteter skal indeholde både en beskrivelse og et budget for aktiviteten.\nAnsøgninger til initiativpuljen behandles løbende.\nDer anvendes følgende normer for bevillinger fra initiativpuljen:\nSom hovedregel ydes der maksimalt støtte til 50 % af eventuelle omkostninger til mad og drikke. Støttebeløbet kan som hovedregel ikke overstige kr. 250 pr. dag pr. deltager.\nDer ydes som hovedregel maksimalt støtte til 75 % af eventuelle yderligere omkostninger.\nEn bevilling fra Initiativpuljen vil normalt blive givet som en trækningsret, hvor forbundet betaler dokumenterede udgifter inden for den udmeldte ramme. Efter aktivitetens gennemførelse fremsendes et regnskab.\nEfter afslutningen af aktiviteten skal der ske en kortfattet afrapportering til E-udvalget.\nDer udmeldes årligt en trækningsret til regionerne.\nForbundet yder et tilskud på max. 770 kr. pr. fremmødt deltager til åbne medlemsmøder, der tilrettelægges som et to-dages arrangement med en enkelt overnatning, og max. 385 kr. pr. dagmøde.\nDer ydes årligt op til kr. 30.000 i støtte til AMU-netværket.\nValg af kursussteder\nHovedbestyrelsen har fastlagt en politik for valg af kursussteder til kurser, møder o. lign. Politikken gælder for alle niveauer i forbundet. Dvs. at regioner og foreninger fremover bør vælge kursussteder inden for rammerne af forbundets politik.\nVed valg af kursussteder skal alle 3 følgende kriterier være opfyldt:\nKursusstedet må ikke være ejet af et af de gule forbund. Kursusstedet må heller ikke være ejet af forbund, der driver aktiv strandhugst af medlemmer inden for andre forbunds forhandlings-/faglige område. Det er hovedbestyrelsens vurdering, at det i dag kun er Lederne, der ejer Ledernes Konferencecenter, der tilhører sidstnævnte kategori af forbund.\nKursusstedet skal have indgået overenskomst for personalet med det forhandlings-berettigede forbund inden for området. Det kan anbefales at tjekke på 3F’s hjemmeside, om et kursussted (hoteller og restaurationer) har overenskomst med 3F\nForbundet må ikke have kendskab til elevsager for det pågældende kursussted.\nForeningerne i region Midt-Nord, Syd og Sjælland afholder hvert andet år åbne medlemsmøder.\nVedtægter for lærerforeningerne\nHovedbestyrelsen fastsætter en rammevedtægt for foreningerne. Inden for denne fastsætter foreningerne selv deres egne vedtægter.\nRammevedtægter for Uddannelsesforbundets lærerforeninger\nFind din foreningsformand eller tillidsrepræsentant\nValgte typer: EUD og AMU\n+(__IndexType:arrangement OR __NodeTypeAlias:event) +(category:"forbundets møder" category:"kurser og konferencer" category:"møder" category:"tr-uddannelse" ) +(types:"EUD og AMU" )


Ovn - BE200002SM | AEG\nEnkelt multifunktionsovn med stort ovnrum, store bageplader og lavt energiforbrug. Føres hos udvalgte forhandlere.\nMed Isofront® Plus-ovnlågen forbliver ovnlågen forholdsvis kølig - maksimalt 30°C varmere end rumtemperaturen - så du undgår risikoen for at brænde dig, når du bruger ovnen.\nSammenlignet med standardbageplader er denne ekstra store MaxiTray™ bageplade 20 % større, så du kan tilberede endnu flere lækre portioner af lifligt bagte lækkerbiskener.\nEnergiforbrug traditionel ovn, kWh/cyklus:\nThermiC°Air varmluftssystem : Ekstra godt varmluftssystem. Den varme luft bliver jævnt fordelt i hele ovnrummet. Maden bliver tilberedt ensartet med den ønskede temperatur, uanset hvor maden placeres i ovnen. Temperaturen kan sænkes med 20% og det sparer både tid og energi.\nProduktnummer (PNC): 944 187 244\nTekstfarve i display: No\nKvlaitetsovn med stort ovnrum og indbygget stegetermometer. Ovnen betjenes nemt med trykknapper og pop-ud knapper i det store betjeningspanel. Ovnen har desuden en ovnlåge med SoftMotion™, så lågen aldrig smækker. Føres hos udvalgte forhandlere.\nMultifunktionsovn med ægte varmluft og enkel betjening med pop-ud knapper. Ovnen har display samt integreret stegetermometer med autosluk. Klassisk indbygningsovn med stort ovn med clean emalje og soft lukning på ovnlågen. Føres hos udvalgte forhandlere.\nSelvrensende pyrolyseovn i den elegante BlackLine serie. Multifunktionsovn med stort ovnrum med store bageplader og ensartet. Ovnen har integreret stegetermometer med visning af resttiden, stort display med touch betjening mange funktioner. En kvalitetsovn med pyrolytisk selvrens og stor kapacitet. Føres hos udvalgte forhandlere.


Europæisk Middelalder Festival 2019 | Kalender for Vikingemarked - Middelaldermarked - Renæssancemarked - markeder for gæst og aktører\nLars S. Hansen 17. januar 2018\n23. august 2019 kl. 10:00 – 23:00\nEuropæisk Middelalder Festival - Horsens\nProgrammet for 2019 vil være klar omkring sommerferien 2019. Indtil da kan du se, hvad programmet for 2018 bød på.\nSå er programmet for 2018 klar. På grund af afbrændingsforbuddet er der fortsat lidt usikkerheder. Programmet er derfor med forbehold for ændringer.\nNye oplevelser på festivalen\nPorten til middelalderen\nIndgangene til festivalen og de forskellige områder er i år blevet tydeligere, og har fået nye navne.\nIndgangene bærer det samme navn som det område det leder ind til. Der er fire indgange og områder.\nMarkedspladsen: Her ligger handelsliv og madboder samt diverse middelalderlige aktiviteter tæt. Børneområdet finder du også i Markedspladsen.\nBorggården: I området Borggården finder du Ridderarenaen og kamparenaen samt spændende boder.\nKlosterhaven: I det nye område finder du middelalderkirken og en klosterhave, munke og nonner.\nBuen: Feltlejrenes og reenactornes område med spændende formidling om levevis i middelalderen, bueskydningsbane og saluteringer fra en ægte middelalderkanon.\nPå dette års festival kan du for første gang opleve den helt nye kampturnering Tournament of The White Horse. Gennem hele festivalen vil erfarne kæmpere, iført middelalderlige rustninger og med sværd, økser og skjolde, dyste i hold på fem. I hver runde vil to hold kæmpe mod hinanden indtil det vindende hold er fundet.\nDu kan opleve flere af verdens bedste hold i kamparenaen i Borggården. Turneringen afholdes som en del af ligasystemet Buhurt League, og bliver en af de største af sin art i Europa.\nOplev disse hold i Tournament of The White Horse:\nBears Paw (RUS), Brotherhood 1 (DK), Nørskov Falcon Knights (NO), Prague Trolls (CH), Brotherhood 2 (DK), White Company (UK), Ramstäk-Frisia (DE), Memento Mori (DK), Buhurt Tech Team (UA), Copenha-gen Medieval Fighting Club (DK) and Taurus UA (UA)\nLiv og død bag portene\nEr navnet på det store totalteater du kan opleve rundt omkring på pladsen i år. Komediehuset står bag totalteatret hvor op mod 70 skuespillere river publikum med ind i dramatiske fortællinger om alt fra hverdagslivet til byportens vogtere. Din chance for at opleve nogle af disse optrin er størst ved indgangen til Markedspladsen og indgangen til Borggården. Liv og død bag portene er det største totalteater som festivalen har præsenteret i mange år.\nI vores levende historielejr i området Buen, kan du møde nogle af de dygtigste reenactorer, personer der brænder for at genskabe en historisk tid ned til mindste detalje. Du bliver ført helt tæt på middelalderen med talks og miniforedrag. Mød blandt andet en bager og en skomager eller hør om middelalderens vå-ben, madtraditioner, smykker eller kosmologi. Desuden kan du se en ægte middelalderkanon blive fyret af.\nNordgårdens nye Klosterhave\nKlosterhaven er et helt nyt område på festivalen i sammenhæng med middelalderkirken. I Klosterhaven kan du lære om de urter og blomster, man såede i middelalderen. I haven er der også et særligt fokus på lægeurter, og hvordan de blev brugt som medicin i middelalderen. Munke og nonner passer haven.\nRidderturnering med Torneamentum\nI år kan du opleve fuld fart på riddere og heste da det er den dygtige svenske riddergruppe Torneamentum, der besøger festivalen. Der er shows både fredag og lørdag i Ridderarenaen i Borggården.\nBillederne er lån fra Europæisk Middelalder Festival, Horsens


Dansk undervisningsrobot indtager verden\nRobotterTop01. 11. 2018 | Helle Friemann Nielsen\nRobotterTop01. 11. 2018 By Helle Friemann Nielsen\nIværksætterkometen Shape Robotics fejrer sin forrygende start med en ny, rullende udgave af den populære undervisningsrobot, Fable. Efter blot halvandet år på markedet bruges Fable i over 200 skoler og uddannelsesinstitutioner i mere end 20 lande og går nu efter det amerikanske marked.\nKun 18 måneder efter den første undervisningsrobot, Fable, blev sendt ud til kunder, er iværksættervirksomheden vokset til dobbelt antal ansatte, nemlig 20. Der er etableret fast forhandlernet i hele Europa, og interessen er så overvældende, at den unge virksomhed nu går ind på det lukrative undervisningsmarked i Amerika og Canada. Det sker gennem en helt frisk kontrakt med ingen ringere end Pitsco Education, som i mange år har været eneforhandler af Lego Mindstorms i USA og har mere end 40 års erfaring med praktiske STEM-uddannelsesværktøjer.\nShape Robotics rejste sidste år DKK 15 millioner til udvikling af Fable og er nu i gang med en ny investeringsrunde med henblik på at skalere salget yderligere op i Europa og USA.\n-Interessen fra investorerne er meget stor. Vores økonomi ser fornuftig ud, og alt går som planlagt, fortæller David Johan Christensen, CEO og co-founder i virksomheden, som blev startet som en spinout-virksomhed fra DTU i slutningen af 2015.\nI disse dage lancerer Shape Robotics en ny robot, Fable Spin, der som noget nyt kører på hjul og kan programmeres af eleverne til at spille fodbold, rydde op, være social, overvåge et rum eller transportere emner fra A til B. Det nye Fable-modul har desuden en række sensorer indbygget.\n-Vi har lyttet til vores kunder, som ønskede sig, at Fable skulle kunne køre og have flere sensorer, samtidig med at den fortsat skulle kunne tåle hverdagen i skolen. Fable Spin udvider feltet rigtigt meget og giver mulighed for at inddrage programmering, innovation og kreativitet i undervisningen, forklarer David Johan Christensen.\nBåde grundskoler, ungdomsuddannelser og erhvervsskoler har taget rigtigt godt imod Fable, som tilbyder læring på alle niveauer fra teknologiforståelse i folkeskolen over matematik og informatik i gymnasiet til erhvervsuddannelser inden for industri og byggeri.\n-Fable kan bruges til at undervise alle – fra helt uerfarne børn til robotforskere. Det er, fordi robotten er nem at gå til og hurtigt kan bringes i spil. Samtidig har den stor lighed med professionelle robotter, så den kan bruges på erhvervsuddannelserne til træning i programmering, automation, computervision, CAD-design og kunstig intelligens. Fable dækker hele spektret, og vores kunder ligger pænt fordelt over hele uddannelsessektoren i ind- og udland, forklarer Moises Pacheco, CTO og co-founder.\nCTO og co-founder, Moises Pacheco, chief commercial officer Rikke Møgelvang og David Johan Christensen, co-founder og CEO.


Vejledning for downstreambrugere - PDF\nDownload "Vejledning for downstreambrugere"\n1 Vejledning for downstreambrugere Januar 2008 Vejledning om gennemførelse af REACH\n2 JURIDISK MEDDELELSE Dette dokument indeholder en vejledning om forpligtelserne i REACH-forordningen og beskriver, hvordan de opfyldes. Brugernes opmærksomhed henledes imidlertid på, at REACHforordningen er den eneste autentiske juridiske referencetekst, og at oplysningerne i dette dokument ikke udgør juridisk rådgivning. Det Europæiske Kemikalieagentur påtager sig ikke noget ansvar for indholdet af dette dokument. ANSVARSFRASKRIVELSE Dette er en oversættelse til arbejdsbrug af et dokument, som oprindeligt blev udarbejdet på engelsk. Det er oversat og kontrolleret for fuldstændighed af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer. Den videnskabelig/tekniske formulering vil blive opdateret. Bemærk venligst, at det udelukkende er den engelske udgave, der også findes på denne hjemmeside, som er originaludgaven. Det Europæiske Kemikalieagentur, 2008 Gengivelse af indholdet heri er tilladt med kildeangivelse. 2\n3 FORORD Denne vejledning beskriver kravene til downstream-brugere i henhold til REACH. Vejledningen er en af en række vejledninger, som har til formål at hjælpe alle interessenter med deres forberedelser til at opfylde deres forpligtelser i henhold til REACH-forordningen. Disse dokumenter indeholder detaljeret vejledning om en række grundlæggende REACH-processer samt om visse specifikke videnskabelige og/eller tekniske metoder, som industrien eller myndighederne skal bruge i forbindelse med REACH. Vejledningerne er blevet udarbejdet og drøftet inden for rammerne af REACHgennemførelsesprojekterne (RIP), som Kommissionens tjenestegrene står i spidsen for, og som omfatter alle aktører: medlemsstaterne, industrien og ikke-statslige organisationer. Disse vejledninger kan erhverves via Det Europæiske Kemikalieagenturs hjemmeside ( Yderligere vejledninger vil blive offentliggjort på denne hjemmeside, når de foreligger i deres endelige eller opdaterede form. Dette dokument vedrører Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om REACH af 18. december Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af ). 3\n5 VEJLEDNING FOR DOWNSTREAM-BRUGERE INDHOLD FORORD... 3 INDHOLD SÅDAN BRUGES DENNE VEJLEDNING SAMMENFATNING Downstream-brugeres primære forpligtelser Hvornår er downstream-brugere underlagt REACH? Hvad skal du gøre, når du modtager et sikkerhedsdatablad? Kontrol og gennemførelse af eksponeringsscenariet Hvad skal du gøre, når du ikke modtager et sikkerhedsdatablad? Virksomheder, der fremstiller kemiske produkter Importører af stoffer, kemiske produkter eller artikler fra uden for EU ROLLER OG FORPLIGTELSER De primære aspekter ved REACH af relevans for downstream-brugere Konsekvenser af registrering for downstream-brugere Registreringsfrister for producenter og importører Registrering og downstream-brugere Fastlæggelse af roller og forpligtelser Hvem er downstream-bruger i henhold til REACH, og hvordan får jeg fastlagt mine roller? Fastlæggelse af producenters/importørers roller Fastlæggelse af downstream-brugeres roller Andre roller i REACH Oversigt over mulige forpligtelser FORBEREDELSE TIL REACH Indledning Fordelene ved at forberede sig tidligt Hvad er fordelene ved at kontakte dine leverandører tidligt? Hvad er fordelene ved at kontakte dine kunder tidligt? Konsekvenserne af at undlade at forberede sig til REACH Hvad sker der, hvis et stof ikke registreres? Hvad sker der, hvis et stof er registreret, men eksponeringsscenariet ikke omfatter din anvendelse? Hvilke konsekvenser har godkendelse? Påkrævede oplysninger Hvilke oplysninger skal jeg bruge, og hvordan kan jeg forberede mig? Hvad med fortrolige forretningsoplysninger? Kendskab til, hvilke stoffer du anvender, og hvordan du anvender dem Kendskab til det stof, du anvender... 33\n6 VEJLEDNING FOR DOWNSTREAM-BRUGERE Informationskilder Indsamling af data Videregivelse af oplysninger til leverandører TILTAG UDLØST AF OPLYSNINGER, DER MODTAGES MED STOFFER, KEMISKE PRODUKTER ELLER ARTIKLER Indledning Procedure for tiltag udløst af oplysninger om stoffer eller kemiske produkter Procedure for tiltag udløst af oplysninger om artikler KONTROL AF OVERHOLDELSEN AF EKSPONERINGSSCENARIET Krav til overholdelse af eksponeringsscenariet Forklaring af nøglebegreber Anvendelse Betingelser for anvendelse Anvendelsesforhold Risikohåndteringsforanstaltninger Graduering Kontrol af overholdelsen af eksponeringsscenariet Procedure ved kontrol af overholdelsen af eksponeringsscenariet Stoffer eller kemiske produkter, der er inkorporeret i artikler TILFÆLDE, HVOR ANVENDELSEN IKKE ER DÆKKET AF EKSPONERINGSSCENARIET Indledning Procedure og forklaringer vedrørende beslutninger, hvis anvendelsen ikke er dækket af eksponeringsscenariet UDARBEJDELSE AF EN KEMIKALIESIKKERHEDSRAPPORT FOR DOWNSTREAM-BRUGERE Hvad er en kemikaliesikkerhedsvurdering for downstream-brugere Krav til en kemikaliesikkerhedsvurdering for downstream-brugere Vurdering af enkelte stoffer Vurdering af et kemisk produkt Tilfælde, hvor formuleringsvirksomheder kan vurdere kemikaliesikkerheden Påvisning af sikker anvendelse Procedure for kemikaliesikkerhedsvurderinger for downstream-brugere Proces for kemikaliesikkerhedsvurderingen for downstream-brugere Titel/titler i eksponeringsscenarierne Indsamling af oplysninger til eksponeringsscenarier Eksponeringsscenarier for processer Eksponeringsscenarier for artikler Eksponeringsscenarier for affald\n7 VEJLEDNING FOR DOWNSTREAM-BRUGERE 7.7 Kvantificering af eksponeringsniveauer "Ubetydelige" eller "usandsynlige" eksponeringsveje Relevante eksponeringsveje Måledata Modellerede data Indsamling af oplysninger om farer Risikokarakterisering Gentagelse af vurderingen Udbygning af fareoplysningerne Udbygning af eksponeringsvurderingen Dokumentation af kemikaliesikkerhedsvurderingen for downstream-brugere Kemikaliesikkerhedsrapport for downstream-brugere for et kemisk produkt Procedure for en kemikaliesikkerhedsrapport for downstream-brugere for kemiske produkter ANMODNING OM AT GØRE EN ANVENDELSE TIL EN IDENTIFICERET ANVENDELSE Indledning Procedure og forklaring anmodninger om at gøre en anvendelse til en identificeret anvendelse Modtagelse af oplysninger fra kunder, som underretter om en anvendelse INDSAMLING AF OPLYSNINGER OM ANVENDELSER Oplysninger om din egen anvendelse Oplysninger om kunders anvendelser Procedure og forklaring om fremskaffelse af oplysninger om anvendelser UNDERRETNING AF LEVERANDØRER OM NYE FAREOPLYSNINGER Indledning Procedure og forklaring videregivelse af nye fareoplysninger OPLYSNINGER OM TILSTRÆKKELIGHEDEN VED RISIKOHÅNDTERING Indledning Hvornår kan risikohåndteringsforanstaltninger betragtes som utilstrækkelige Risikohåndteringsforanstaltninger angivet i et eksponeringsscenarie Risikohåndteringsforanstaltninger, der videregives i henhold til punkt 8 i sikkerhedsdatabladet Hvilke oplysninger skal videregives Procedure for videregivelse af oplysninger, der anfægter tilstrækkeligheden af risikohåndteringsforanstaltninger OPFYLDELSE AF KRAV VEDRØRENDE GODKENDELSE Indledning\n8 VEJLEDNING FOR DOWNSTREAM-BRUGERE 12.2 Ansøgninger om godkendelse Procedure for opfyldelse af godkendelseskrav OPFYLDELSE AF KRAV VEDRØRENDE BEGRÆNSNINGER Indledning Procedure og forklaring sikring af overholdelse af begrænsninger OPLYSNINGER OM KEMISKE PRODUKTER LEVERET AF FORMULERINGSVIRKSOMHEDER Retlige forpligtelser vedrørende kemiske produkter i henhold til REACH Modtagne oplysninger og oplysninger, der skal videregives Procedure for fremskaffelse af oplysninger om det kemiske produkt, der skal videregives nedad i leverandørkæden DISTRIBUTØRERS OVERHOLDELSE AF REACH Indledning til kapitlet om distributører Kort overblik over REACH for distributører Distributørers forpligtelser Forpligtelse til at videregive oplysninger Hvad sker der, hvis et stof ikke er registreret for en af dine kunders anvendelse/anvendelser?\n9 VEJLEDNING FOR DOWNSTREAM-BRUGERE TABELLER Tabel 1 Kontrol af eksponeringsscenariet Tabel 2 Fastlæggelse af roller producenter/importører af stoffer som sådan, i kemiske produkter eller artikler Tabel 3 Fastlæggelse af roller downstream-bruger af stoffer som sådan eller i kemiske produkter (alle roller i nedenstående tabel er downstream-brugere i henhold til REACH) Tabel 4 Fastlæggelse af roller andre roller end downstream-bruger eller producent/importør Tabel 5 Fastlæggelse af mulige forpligtelser for forskellige roller Tabel 6 Vigtige datoer for forberedelserne til REACH Tabel 7 Angivelse af anvendt kemisk input (stoffer og kemiske produkter) Tabel 8 Eksempel på en stof fortegnelse Tabel 9 Oplysninger i sikkerhedsdatabladet af relevans for opfyldelsen af downstream-brugeres forpligtelser Tabel 10 Oplysninger om stoffer i artikler Tabel 11 Type oplysninger i eksponeringsscenarie vedrørende graduering Tabel 12 Forhold mellem eksponeringsdeterminanter og eksponering Tabel 13 Kontrol af, om undtagelserne fra forpligtelsen til at udarbejde en kemikaliesikkerhedsrapport for downstream-brugere finder anvendelse Tabel 14 Muligheder, hvis eksponeringsscenariet ikke dækker anvendelsen Tabel 15 Opgaver og ekspertise i en kemikaliesikkerhedsvurdering for downstream-brugere Tabel 16 De stadier i livscyklussen, der skal overvejes i forbindelse med vurderingens afgrænsning Tabel 17 Indsamling af faredata Tabel 18 Risikokarakterisering for alle eksponeringsveje Tabel 19 Kilder til oplysninger om din egen anvendelse til udfyldelse af et spørgeskema fra din leverandør Tabel 20 Videregivelse af oplysninger om farlige stoffer og kemiske produkter Tabel 21 Undtagelser fra godkendelseskravet Tabel 22 Undtagelser afhængigt af koncentration i et kemisk produkt Tabel 23 Undtagelser i specifikke situationer Tabel 24 Liste over data for hvert farligt stof, for hver anvendelse og hvert stadie i livscyklussen Tabel 25 Nye oplysninger i et sikkerhedsdatablad (flere oplysninger i bilag II i REACH) Tabel 26 Informationsflow i leverandørkæden FIGURER Figur 2-1 Registreringsfrister og konsekvenser for downstream-brugere Figur 3-1 Faktorer i proceduren for prioritering af kommunikationen Figur 3-2 Vigtige datoer for forberedelserne til REACH Figur 4-1 Tiltag udløst af oplysninger om stoffer eller kemiske produkter Figur 4-2 Tiltag udløst af oplysninger om artikler Figur 5-1 Procedure ved kontrol med overholdelsen af ES Figur 6-1 Beslutningsgang, hvis anvendelsen ikke er dækket af ES Figur 7-1 Proces for kemikaliesikkerhedsvurderinger for downstream-brugere Figur 7-2 Kemikaliesikkerhedsrapport for kemiske produkter Figur 7-3 Procedure for en kemikaliesikkerhedsvurdering for downstream-brugere Figur 7-4 Ekstruderingsproces med emissionsveje og risikohåndtering Figur 7-5 Kemikaliesikkerhedsrapport for kemiske produkter Figur 8-1 Procedure for anmodning om at gøre en anvendelse til en identificeret anvendelse Figur 9-1 Procedure for fremskaffelse af oplysninger om anvendelser Figur 10-1 Procedure - nye fareoplysninger Figur 11-1 Videregivelse af oplysninger om risikohåndteringsforanstaltninger Figur 12-1 Opfyldelse af godkendelseskrav Figur 13-1 Procedure for kontrol af overholdelsen af begrænsninger Figur 14-1 Oplysninger, som formuleringsvirksomheden skal videregives nedad i leverandørkæden Figur 14-2 Fremskaffelse af oplysninger om kemiske produkter, der skal videregives nedad i leverandørkæden Figur 15-1 Distributøren og leverandørkæden\n10 VEJLEDNING FOR DOWNSTREAM-BRUGERE EKSEMPLER Eksempel 1 Eksempler på anvendelser Eksempel 2 Eksempler på anvendelsesforhold Eksempel 3 Sammenligning af den identificerede anvendelse med din anvendelse Eksempel 4 Kontrol af processer og aktiviteter Eksempel 5 Kontrol af anvendelsesforhold Eksempel 6 Kontrol af risikohåndteringsforanstaltninger Eksempel 7 Anvendelse af beskrivelsessystemet Eksempel 8 Måledata for acetone på arbejdspladsen Eksempel 9 Anvendelse af måledata fra andre stoffer BILAG BILAG 1: REFERENCEOPLYSNINGER OM EKSPONERINGSSCENARIER Hvad er et eksponeringsscenarie? Hvem skal udarbejde eksponeringsscenarier i henhold til REACH? Hvad betyder det, at et eksponeringsscenarie dækker et stofs livscyklus? Hvad bruges et eksponeringsscenarie til? Hvad oplyses i eksponeringsscenariet langs leverandørkæden? Omhandler eksponeringsscenarier altid et specifikt stof? Hvad betyder eksponering helt præcist? Hvordan er eksponeringsscenariet opbygget? Hvorfor skal eksponeringen vurderes? BILAG 2: EKSPONERINGSSCENARIETS FORMAT OG FORKLARING BILAG 3: DOKUMENTATIONSFORMAT FOR EKSPONERINGSSCENARIER, HVOR BETINGELSERNE FOR ANVENDELSE SOM MINIMUM OPFYLDES BILAG 4: EKSEMPLER PÅ EKSPONERINGSSCENARIER FOR KEMISKE PRODUKTER - RENGØRINGSPRODUKTER BILAG 5: EKSEMPEL PÅ EKSPONERINGSSCENARIE FOR KEMISK PRODUKT - FORSKØNNELSESMALING BILAG 6: EU-LOVGIVNING MED KRAV, DER ER RELEVANTE FOR REACH BILAG 7: STRUKTURERET OVERSIGT OVER KOMMUNIKATIONSBEHOV LANGS LEVERANDØRKÆDEN\n11 SÅDAN BRUGES DENNE VEJLEDNING 0 SÅDAN BRUGES DENNE VEJLEDNING Denne vejledning er rettet mod downstream-brugere af kemiske stoffer. En downstream-bruger er en person, der anvender et stof, enten som sådan eller i et kemisk produkt, som led i sine industrielle eller erhvervsmæssige aktiviteter. Mange forskellige virksomheder kan være downstreambrugere, herunder virksomheder, der formulerer kemiske produkter, producenter af artikler, håndværkere, værksteder og tjenesteudbydere eller påfyldningsvirksomheder. Denne vejledning er også rettet mod andre aktører i leverandørkæden, som ikke er downstreambrugere, producenter eller importører, men som stadig er underlagt forpligtelser i henhold til REACH. Disse omfatter distributører, forhandlere og oplagringsvirksomheder. Denne vejledning er inddelt i en række kapitler: De indledende kapitler (kapitel 1, 2 og 3) beskriver baggrunden (oversigt over REACH, roller og forpligtelser for downstream-brugere, og hvordan downstream-brugere kan forberede sig til REACH) og henviser dig til de hovedkapitler i vejledningen, hvor du kan finde oplysninger om dine forpligtelser. Hovedkapitlerne indeholder flere oplysninger, der kan hjælpe dig med at opfylde netop dine forpligtelser i henhold til REACH. Disse afsnit har alle den samme opbygning: 1) resume af indhold og forklaring af kravet, 2) diagrammer og procedurebeskrivelser, som beskriver de overordnede processer (overholdelse af REACH, kommunikation opad og nedad i leverandørkæden), 3) forklaringer af procedurebeskrivelserne med yderligere vejledning, herunder henvisninger til kilder til flere oplysninger. Denne vejledning omhandler alle de forpligtelser, du kan blive underlagt i henhold til REACH som downstream-bruger, samt de forskellige situationer, du kan komme ud for. Nogle af disse oplysninger vil have lille eller slet ingen relevans for dig. Bemærk at du kan finde generelle oplysninger om REACH samt et værktøj til at bestemme din rolle og dine forpligtelser i henhold til REACH med hensyn til de stoffer, du anvender, på Denne vejledning er opbygget således, at du kun behøver at læse de kapitler, der er relevant for dig så du behøver ikke at læse hele vejledningen igennem. Nedenstående spørgsmål kan henvise dig til de relevante kapitler i vejledningen. 1. Hvad er REACH, og hvad betyder den for mig? Kapitel 1 indeholder et resume af REACH og kravene deri. 2. Er jeg downstream-bruger, og hvilke forpligtelser har jeg? Ved du, om du er downstreambruger? Forstår du, hvilke forpligtelser du er underlagt i henhold til REACH, og hvornår du skal opfylde dem? Hvis ikke, skal du læse kapitel Hvordan forbereder jeg mig til REACH? Ved du, hvilke foranstaltninger du eventuelt skal træffe for at overholde REACH, og hvornår? Ved du, hvilke oplysninger du skal bruge, og hvor du kan finde dem? Er du klar over, hvordan og hvornår du skal kontakte dine leverandører i forbindelse med REACH? Hvis ikke, skal du læse kapitel Hvad skal jeg gøre, når jeg modtager oplysninger fra mine leverandører? Hvis du har modtaget oplysninger med de stoffer, du anvender, enten som sådan eller i et kemisk produkt eller en artikel, skal du bruge disse oplysninger. Gå til kapitel Hvad sker der, hvis oplysningerne indeholder et eksponeringsscenarie? Et eksponeringsscenarie beskriver, hvordan et stof kan anvendes på en sikker måde. Du skal kontrollere, om du overholder eksponeringsscenariet. Gå til kapitel Hvad sker der, hvis eksponeringsscenariet ikke dækker min anvendelse? I dette tilfælde skal du finde ud af, hvordan du skal forholde dig. Gå til kapitel 6.\n12 VEJLEDNING FOR DOWNSTREAM-BRUGERE 7. Hvordan udarbejder jeg en kemikaliesikkerhedsvurdering for downstream-brugere? Hvis du beslutter dig for at gennemføre en kemikaliesikkerhedsvurdering, skal du læse kapitel Hvordan underretter jeg min leverandør om min anvendelse? Hvis du beslutter, at din leverandør skal kende til din anvendelse, så denne eller en anden aktør i leverandørkæden kan medtage det i sit eksponeringsscenarie, skal du gå til kapitel Hvilke oplysninger skal min leverandør bruge, og hvordan finder jeg dem? Hvis du beslutter at underrette din leverandør om din anvendelse, skal denne bruge oplysninger om, hvordan du anvender et stof. I kapitel 9 forklares det, hvilken type oplysninger du skal bruge, og hvor du kan finde dem. 10. Hvad skal jeg gøre, hvis jeg har nye oplysninger om farerne ved et stof? Du skal give disse oplysninger videre til din leverandør, se kapitel Hvad skal jeg gøre, hvis jeg har oplysninger, som drager risikohåndteringsforanstaltningerne i sikkerhedsdatabladet eller eksponeringsscenariet i tvivl? I henhold til REACH skal du give sådanne oplysninger videre til din leverandør. Gå til kapitel Hvad er godkendelse, og hvad betyder det for mig? Hvis et stof skal godkendes, er der særlige krav, der skal opfyldes. Gå til kapitel Hvad er begrænsninger? Der kan være begrænsninger for fremstilling, markedsføring og anvendelse af visse stoffer. Gå til kapitel Jeg formulerer kemiske produkter hvad skal jeg gøre? Der findes specifikke krav til kemiske produkter. Gå til kapitel Jeg er distributør hvilke forpligtelser har jeg i henhold til REACH? Selv om distributører ikke er downstream-brugere, har de stadig forpligtelser i henhold til REACH. Gå til kapitel\n13 SAMMENFATNING 1 SAMMENFATNING REACH 2 er den nye kemikalieforordning, som har til formål at sikre en høj grad af beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet mod kemiske stoffer, samtidig med at konkurrenceevnen og innovationen styrkes. Et af de vigtigste elementer af REACH er registrering af stoffer, hvilket betyder, at producenter og importører af stoffer er forpligtet til at tilvejebringe visse oplysninger, i form af et registreringsdossier, til Kemikalieagenturet. Disse oplysninger omhandler farerne ved stofferne, og hvorvidt de kan udgøre en risiko under anvendelse. Producenter og importører af visse farlige stoffer skal vurdere sådanne risicis præcise indhold og omfang i en "kemikaliesikkerhedsvurdering". Visse meget farlige stoffer kræver godkendelse, før de kan anvendes, og der kan gælde begrænsninger for anvendelsen af visse stoffer. I henhold til REACH må downstream-brugere ikke markedsføre eller anvende nogen stoffer, der ikke er registreret i overensstemmelse med REACH. Downstream-brugere vil modtage oplysninger om farlige stoffer og kemiske produkter, herunder risiciene ved anvendelsen deraf og foranstaltninger til at styre sådanne risici, i sikkerhedsdatablade, ligesom det sker i dag. Nogle sikkerhedsdatablade indeholder et bilag, som kaldes et eksponeringsscenarie. Dette eksponeringsscenarie indeholder mere detaljerede oplysninger om, hvordan stoffet eller det kemiske produkt kan anvendes sikkert, og hvordan du kan beskytte dig, dine kunder og miljøet mod risici. Hvis din anvendelse ikke er dækket, skal du henvende dig til din leverandør for at sikre, at din anvendelse medtages i et eksponeringsscenarie, eller du bliver eventuelt nødt til selv at udarbejde en kemikaliesikkerhedsrapport. Du skal overholde risikohåndteringsforanstaltningerne samt eventuelle begrænsninger for anvendelsen af stoffet. Downstream-brugere skal også videregive visse oplysninger opad og nedad i leverandørkæden. 1.1 Downstream-brugeres primære forpligtelser Som downstream-bruger er dine primære forpligtelser i henhold til REACH: 1. Du skal følge instruktionerne i de sikkerhedsdatablade, du modtager, samt i de eksponeringsscenarier, der er vedhæftet nogle sikkerhedsdatablade. Hvis din anvendelse ikke er dækket af et eksponeringsscenarie, skal du henvende dig til din leverandør for at sikre, at din anvendelse medtages i et eksponeringsscenarie, eller du bliver eventuelt nødt til selv at udarbejde en kemikaliesikkerhedsrapport. 2. Du skal kontakte dine leverandører, hvis du har nye oplysninger om faren ved et stof eller et kemisk produkt, eller hvis du mener, at risikohåndteringsforanstaltningerne ikke er tilstrækkelige. 3. Du skal give dine kunder oplysninger a. om farer, sikker brug og passende risikohåndtering vedrørende dine kemiske produkter, hvis du er en formuleringsvirksomhed, b. hvis indholdet af visse meget farlige stoffer, som indgår på kandidatlisten over stoffer, der kræver godkendelse, overstiger en koncentration på 0,1 vægtprocent i de artikler, du fremstiller. 2 Registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier. Der findes flere oplysninger på 13\n14 SAMMENFATNING Hvornår er downstream-brugere underlagt REACH? REACH trådte i kraft den 1. juni 2007, og fra den dato fandt forpligtelserne vedrørende kommunikation i leverandørkæden anvendelse, f.eks. med hensyn til forpligtelsen til at levere sikkerhedsdatablade sammen med farlige stoffer og kemiske produkter. Forpligtelserne vedrørende registrering af stoffer finder imidlertid først anvendelse fra den 1. juni Forpligtelsen til at overholde det eksponeringsscenarie, som leverandøren udarbejder, (eller til at udarbejde et eksponeringsscenarie for anvendelser, der ikke er dækket) finder anvendelse 12 måneder efter, at downstream-brugeren har modtaget et sikkerhedsdatablad med et registreringsnummer. I henhold til REACH må downstream-brugere ikke markedsføre nogen stoffer, der ikke er registreret i overensstemmelse med REACH. Det betyder, at dine produkter kun må indeholde stoffer, som enten: er produceret/importeret af leverandøren i mængder på mindre end 1 ton pr. år eller er undtaget fra registrering (som fastlagt i anvendelsesområdet og undtagelserne i bilag IV og V i REACH), eller som er blevet præregistreret og har en senere registreringsfrist eller er blevet registreret. I praksis bør du sikre dig, at din leverandør er bekendt med REACH og opfylder kravene. Du bør bede om en erklæring, der bekræfter, at din leverandør er bekendt med sine krav, følger dem og kontrollerer, at hans leverandører overholder REACH, samt om en bekræftelse på, at præregistrering har fundet eller vil finde sted. Det er tilrådeligt, at du begynder at forberede dig på REACH ved at spørge dine leverandører, om de agter at præregistrere og registre deres stoffer, og ved at drøfte dine anvendelser, således at de kan indgå i registreringen. Endvidere bør du eventuelt kontakte Kemikalieagenturet, hvis du har oplysninger om stoffer, f.eks. testdata, med henblik på at deltage i forummet for udveksling af oplysninger om stoffet (der findes flere oplysninger i vejledningen om datadeling) Hvad skal du gøre, når du modtager et sikkerhedsdatablad? I henhold til REACH skal du opfylde de betingelser, der er beskrevet i sikkerhedsdatabladet eller de eksponeringsscenarier, der er vedhæftet nogle af sikkerhedsdatabladene. Hvis din anvendelse ikke er dækket, eller hvis det er en anvendelse, der frarådes, skal du endvidere eventuelt selv udarbejde en kemikaliesikkerhedsrapport Kontrol og gennemførelse af eksponeringsscenariet Nogle sikkerhedsdatablade omfatter også et eksponeringsscenarie. Dette er et nyt tiltag i REACH. Det afhænger af, hvorvidt stoffet er farligt, samt af den mængde, som fremstilles af den producent eller importør, der registrerer stoffet. Hvis du modtager et eksponeringsscenarie med sikkerhedsdatabladet, skal du kontrollere, om du overholdet det. De vigtigste trin i proceduren er beskrevet i tabel 1 nedenfor. Du bør bemærke, at du ud over at overholde REACH også fortsat skal overholde den eksisterende lovgivning om beskyttelse af arbejdstageres sundhed og miljøet Hvad skal du gøre, når du ikke modtager et sikkerhedsdatablad? Hvis dit stof ikke har et sikkerhedsdatablad, skal du stadig træffe (og give oplysninger om nedad i leverandørkæden) de risikohåndteringsforanstaltninger, som du modtager oplysninger om fra leverandøren eller på anden måde. 14\n15 SAMMENFATNING Tabel 1 Kontrol af eksponeringsscenariet 1. Læs beskrivelsen af anvendelsen i den første del af eksponeringsscenariet. Denne er orienterende. Hvis denne beskrivelse er meget langt fra den måde, hvorpå du anvender produktet, bør du kontakte din leverandør og drøfte den med ham. 2. Eksponeringsscenariet indeholder oplysninger om, hvordan stoffet eller det kemiske produkt kan anvendes. Du skal sammenligne det med, hvordan du anvender stoffet eller produktet. Hvis du anvender stoffet eller det kemiske produkt på en måde, som medfører højere eksponering, f.eks. hvis du anvender det oftere, i større mængder eller på en anden måde end det, der er beskrevet, er det ikke sikkert, at du overholder eksponeringsscenariet, så du skal kontakte din leverandør. 3. Risikohåndteringsforanstaltninger er også beskrevet i eksponeringsscenariet. Disse skal sammenlignes med, hvordan du beskytter arbejdstagere, forbrugere og miljøet. Du skal afgøre, om dine foranstaltninger er lige så, eller mere, effektive end dem, der anbefales i eksponeringsscenariet. Du bør også underrette din leverandør, hvis du mener, at de risikohåndteringsforanstaltninger, denne anbefaler, er utilstrækkelige. 4. Hvis din anvendelse af stoffet eller det kemiske produkt er forskellig fra eksponeringsscenariet, kan det udgøre en risiko for arbejdstagerne, forbrugerne eller miljøet. Du har en række forskellige muligheder. Du kan f.eks. kontakte din leverandør og bede ham om at udarbejde et eksponeringsscenarie, der passer til dine anvendelsesforhold, ændre dine arbejdsprocedurer, vurdere nærmere, om der faktisk er en risiko, eller forsøge at finde mindre farlige stoffer eller kemiske produkter. 1.2 Virksomheder, der fremstiller kemiske produkter Hvis din virksomhed fremstiller kemiske produkter, skal du udarbejde sikkerhedsdatablade i henhold til REACH, nøjagtigt som det er tilfældet i dag. Disse sikkerhedsdatablade skal indeholde de relevante oplysninger fra det sikkerhedsdatablad og eksponeringsscenarie, du modtager fra din leverandør. Det er vigtigt, at oplysningerne i eksponeringsscenarierne følger oplysningerne i sikkerhedsdatabladene. Dette er en ny opgave, idet du ikke kun skal tilvejebringe oplysninger om farerne ved stoffer og kemiske produkter i dit sikkerhedsdatablad, men også tilvejebringe og fremsende oplysninger om eksponering og betingelserne for anvendelse til dine kunder. 1.3 Importører af stoffer, kemiske produkter eller artikler fra uden for EU Uanset hvilken type erhvervsvirksomhed, du udøver, bør du kontrollere, hvorvidt du køber kemiske stoffer eller produkter (herunder f.eks. rengøringsmidler, opløsningsmidler og lignende produkter) fra uden for EU. Hvis du er ansvarlig for den fysiske indførsel af stoffer eller kemiske produkter i EU, er du importør i henhold til REACH og skal måske registrere stofferne. Hvis du importerer artikler, skal du eventuelt opfylde nogle krav i REACH. Hvis du køber fra en leverandør i et andet EU 3 -land, er du ikke importør og skal ikke registrere stoffet. Hvis du køber stoffer eller kemiske produkter fra en leverandør uden for EU, som har en "enerepræsentant" 4, er du downstream-bruger i henhold til REACH og skal ikke registrere. 3 Østrig, Belgien, Bulgarien, Cypern, Tjekkiet, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Nederlandene, Det Forenede Kongerige. Leverandører i Schweiz er ikke EU-leverandører. Leverandører i Norge, Island og Liechtenstein vil blive betragtet som EU-leverandører, når disse lande har gennemført REACH. 4 Spørg dine leverandører uden for EU, om de har en enerepræsentant. 15\n16 ROLLER OG FORPLIGTELSER 2 ROLLER OG FORPLIGTELSER Dette kapitel beskriver de primære aspekter af REACH af relevans for downstream-brugere. Det indeholder beskrivelser af konsekvenserne af registrering for downstream-brugere og vejledning om, hvordan de fastlægger deres roller og forpligtelser med hensyn til REACH. Downstream-brugere kan også få fastlagt deres roller og forpligtelser med det webbaserede Navigator-værktøj ( 2.1 De primære aspekter ved REACH af relevans for downstream-brugere De vigtigste elementer i REACH for downstream-brugere er beskrevet i afsnit V i REACH (artikel 37-39). De er følgende: 1. Hvis du anvender farlige stoffer og kemiske produkter, vil du stadig modtage sikkerhedsdatablade, som kan omfatte et eller flere eksponeringsscenarier i henhold til REACH. Et eksponeringsscenarie beskriver, hvordan et stof eller et kemisk produkt kan anvendes sikkert, samt de risikohåndteringsforanstaltninger, der skal træffes for at styre risiciene mod mennesker eller miljø. Hvis du modtager et eksponeringsscenarie, skal du kontrollere, om din nuværende anvendelse er dækket, og hvorvidt du overholder de betingelser, der er beskrevet i eksponeringsscenariet. Hvis du anvender et stof eller et kemisk produkt, som ikke opfylder betingelserne i eksponeringsscenariet, eller hvis din anvendelse ikke er dækket af eksponeringsscenariet, har du flere muligheder: Du kan underrette din leverandør om din anvendelse/dine betingelser for anvendelse, således at leverandøren kan udarbejde et eksponeringsscenarie, der omfatter dine betingelser for anvendelse, du kan ændre dine betingelser for anvendelse, så de opfylder leverandørens eksponeringsscenarie, du kan finde en anden leverandør med et eksponeringsscenarie, der dækker dine betingelser for anvendelse, du kan udarbejde din egen kemikaliesikkerhedsrapport 5, eller du kan finde et andet stof, kemisk produkt eller en anden proces og stoppe med at anvende det pågældende stof/kemiske produkt. 2. Hvis du markedsfører et farligt stof (formuleringsvirksomhed), skal du stadig udstyre dine kunder med sikkerhedsdatablade. I nogle tilfælde kan dette betyde, at du skal samle eller udarbejde eksponeringsscenarier for anvendelser af stoffer i dine kemiske produkter længere nede i leverandørkæden og vedføje dem sikkerhedsdatabladet (artikel 31 i REACH). 3. Kommunikationen i leverandørkæden om anvendelsen af stoffer og kemiske produkter vil blive stærkt forøget med REACH: I REACH øges den mængde oplysninger, der skal gives til dig fra dine leverandører, således at du sikkert kan vælge kemikalier. Endvidere skal du i henhold til REACH give dine leverandører eventuelle nye oplysninger om farer og mulig utilstrækkelighed ved anbefalede risikohåndteringsforanstaltninger. Du skal kommunikere både nedad og opad i leverandørkæden, når du f.eks. proaktivt identificerer dine anvendelser for en leverandør eller indsamler oplysninger om kundernes anvendelser. 5 Medmindre nogen af undtagelserne i artikel 37, stk. 4, litra a)-f), gælder for dig. 16\n17 ROLLER OG FORPLIGTELSER Du kan også blive bedt om at fremsende oplysninger, f.eks. opad i leverandørkæden, når en kunde har nye oplysninger om et stofs egenskaber, eller nedad, når registranter ønsker oplysninger om deres stoffers slutanvendelse. 4. Anvendelsen af nogle stoffer kan være underlagt et krav om godkendelse. Dette vil blive oplyst af din leverandør, normalt i sikkerhedsdatabladet. Du kan bruge stoffet, hvis anvendelsen er i overensstemmelse med betingelserne for en godkendelse, der er udstedt til en aktør opad i din leverandørkæde. Hvis din anvendelse ikke er dækket af en sådan godkendelse, og du ønsker at fortsætte anvendelsen, skal du ansøge om en godkendelse for din egen anvendelse og, hvis det er relevant, for dine kunders anvendelser (artikel 56 i REACH). 5. Nogle stoffer kan være underlagt begrænsninger for deres anvendelse eller markedsføring, eller de kan være underlagt forbud (artikel 67 i REACH). De begrænsninger, der fandt anvendelse i henhold til direktivet om markedsføring og anvendelse (76/769/EØF), er ført med over i REACH. 6. Hvis du fremstiller eller importerer artikler, skal du måske registrere de stoffer, der er beregnet til at blive frigivet fra artiklerne. Dette er ikke nødvendigt, hvis anvendelsen af stoffet allerede er registreret. Hvis artiklen indeholder mere end 0,1 vægtprocent af visse særligt problematiske stoffer, skal du måske underrette Kemikalieagenturet samt oplyse dine kunder om sikker anvendelse af artiklen, men det afhænger af, hvilken mængde af stoffet der anvendes, og hvorvidt eksponering kan udelukkes (artikel 7 og 33, stk. 1, i REACH). Forbrugere af artikler kan også anmode om oplysninger om disse stoffer (artikel 33, stk. 2, i REACH). Denne liste er forenklet for at give dig en general forståelse for REACH. Du kan finde flere og mere detaljerede oplysninger om REACH på Kemikalieagenturets hjemmeside ( De nye forpligtelser, du er underlagt, og hvordan du kan opfylde dem, bliver beskrevet nærmere i de følgende kapitler. Navnlig kapitel 3 indeholder vejledning om, hvordan du kan forberede dig på dine forpligtelser i REACH. De fleste af de nuværende retskrav, der gælder for din anvendelse af stoffer og kemiske produkter, f.eks. vedrørende beskyttelse af arbejdstagere, forbrugere og miljøet, vil fortsat finde anvendelse parallelt med REACH Konsekvenser af registrering for downstream-brugere Du behøver ikke at registrere de stoffer, du anvender, men producenternes og importørernes registrering af disse stoffer vil berøre dig på en række måder: Stoffer, som ikke er registreret, vil ikke længere være tilgængelige på EU-markedet. Klassificeringen og mærkningen af nogle stoffer kan blive ændret, og, hvis du er en formuleringsvirksomhed og anvender sådanne stoffer, skal du revidere klassificeringen af dine produkter og deres sikkerhedsdatablade i overensstemmelse dermed. Sikkerhedsdatablade bliver også opdateret eller udvidet med de oplysninger, der er genereret under registreringsprocessen. Hvis du modtager et eksponeringsscenarie sammen med et sikkerhedsdatablad, vil det udløse yderligere forpligtelser for dig. 6 I en indledende periode på fem år vil registreringsforpligtelsen ikke finde anvendelse på stoffer fremstillet eller importeret med henblik på anvendelse til produkt- og procesorienteret forskning og udvikling af en producent/importør af stoffer eller producent af artikler. I sådanne tilfælde skal producenten/importøren eller producenten af artikler underrette agenturet. Der findes flere oplysninger herom i vejledningen om registrering. 17\n18 ROLLER OG FORPLIGTELSER 2.3 Registreringsfrister for producenter og importører Producenter/importører af stoffer begynder at registrere de stoffer, der fremstilles eller importeres i mængder på over 1 ton pr. år og pr. producent/importør, den 1. juni Stoffer, der er anmeldt i henhold til direktiv 67/548/EØF, som kan kendes ved deres ELINCS-nummer, betragtes som allerede værende registreret 7 i henhold til REACH. I henhold til REACH kan producenter/importører registrere de fleste stoffer senere, mellem 2010 og 2018, hvis de har præregistreret dem. Når de foretager præregistrering, oplyser de Kemikalieagenturet om stoffets navn og den planlagte frist for registrering. Præregistreringsperioden starter den 1. juni 2008 og slutter den 1. december Præregistreringsprocessen omfatter følgende stoffer, som betegnes "indfasningsstoffer: Alle EINECS-stoffer (undtagen polymerer) (der blev anmeldt ca stoffer til fortegnelsen over stoffer på EU-markedet i 1981, men kun ca af disse stoffer markedsføres i en mængde på over 1 ton pr. år). Alle stoffer, der er produceret i EU (herunder de nye medlemsstater), men som ikke er markedsført på EU-markedet siden 1. juni 1992 det betyder, at de kun er fremstillet til eksport. Dette skal dokumenteres. "Ikke længere polymerer", som er anmeldt i henhold til direktiv 67/ Stoffer, som ikke er indfasningsstoffer, skal registreres fra den 1. juni 2008, før de kan fremstilles, importeres eller markedsføres videre. Stoffer, som ikke er indfasningsstoffer, skal præregistreres mellem den 1. juni 2008 og den 1. december 2008 for at drage fordel af de udsatte frister for registrering i artikel 23 i REACH 9. Fristerne for registrering af indfasningsstoffer, som er blevet præregistreret, afhænger af mængder og klassificering. Mængdetærsklerne knytter sig til den samlede mængde af et stof, som fremstilles eller importeres af én producent eller importør pr. år. Fristerne er følgende: 30. november 2010: - stoffer, der fremstilles/importeres i mængder på ton pr. år eller derover - kendte CMR-stoffer (kategori 1 og 2) i mængder på 1 ton pr. år eller derover - stoffer, der er klassificeret som R50/53, i mængder på 100 tons pr. år eller derover 31. maj 2013: alle andre stoffer, der fremstilles/importeres i mængder på 100 tons pr. år eller derover 7 Producenter/importører skal eventuelt fremsende yderligere oplysninger, hvis mængdetærsklerne overskrides. Aktive stoffer, der anvendes i biocidholdige produkter og plantebeskyttelsesprodukter, betragtes også som allerede værende registreret. 8 Polymerer var underlagt særlige regler i medfør af direktiv 67/548/EØF. Begrebet "polymer" blev nærmere defineret i den syvende ændring af direktiv 67/548/EØF (direktiv 92/32/EØF). Som en følge deraf blev nogle stoffer, som i henhold til rapporteringsbestemmelserne vedrørende EINECS, blev betragtet som polymerer, ikke længere betragtet som polymerer i den syvende ændring af direktivet. Ministerrådet gjorde det klart, at disse tidligere polymerer ikke med tilbagevirkende kraft skulle være underlagt et anmeldelseskrav. 9 Hvis en virksomhed undlader (eller ikke ønsker) at foretage præregistrering inden for fristen, skal den indstille sine aktiviteter med de pågældende stoffer og straks registrere dem. Hvis sådanne stoffer fremstilles eller markedsføres mellem starten af præregistreringsfristen og datoen for indstilling af aktiviteterne, kan der idømmes bøder i henhold til den nationale lovgivning. Det betyder også, at downstream-brugerne af stofferne kan blive berørt. Aktiviteter, der omfatter de pågældende stoffer, kan først genoptages tre uger efter datoen for indsendelse af et fuldstændigt registreringsdossier. 18\n19 ROLLER OG FORPLIGTELSER 31. maj 2018: alle andre stoffer, der fremstilles/importeres i mængder på 1 ton pr. år eller derover 2.4 Registrering og downstream-brugere Du rådes til at kontakte dine leverandører, før fristen for præregistrering udløber, for at sikre, at de foretager præregistrering af de stoffer, du anvender. Kemikalieagenturet offentliggør inden den 1. januar 2009 en fortegnelse over præregistrerede stoffer på sin hjemmeside. Der kan du finde ud af, om og hvornår et stof, som du anvender, som sådan eller i kemiske produkter, vil blive registreret. Hvis et stof, som du anvender, ikke står i fortegnelsen, kan du anmelde din interesse i stoffet til agenturet (se kapitel 3 i denne vejledning). Kemikalieagenturet offentliggør derefter navnet på stoffet på sin hjemmeside 10. På anmodning fra en potentiel registrant fremsender agenturet dine kontaktoplysninger. Bemærk: Som downstream-bruger er du i henhold til REACH ikke forpligtet til at registrere stoffer, medmindre du fungerer som producent eller importør af et stof som sådan eller i et kemisk produkt eller som producent eller importør af stoffer, der forekommer i artikler, og som er beregnet til at blive frigivet, i mængder på 1 ton pr. år eller derover. Parallelt med REACH vil det globalt harmoniserede system til klassificering og mærkning af stoffer og kemiske produkter blive gennemført i EU. Dette erstatter klassificerings- og mærkningsbestemmelserne i direktivet om farlige stoffer (67/548/EØF) og direktivet om farlige præparater (99/45/EF). Der vil blive udarbejdet en særskilt vejledning om det globalt harmoniserede system, så det beskrives ikke yderligere i denne vejledning. 10 Enhver enhed, der for første gang fremstiller eller importerer et indfasningsstof, kan foretage registrering i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 23, selv om denne ikke har foretaget præregistrering før den 1. december 2008, hvis den indsender oplysningerne til agenturet inden seks måneder efter første fremstilling eller import af stoffet, dog ikke senere end 12 måneder før den relevante registreringsfrist i artikel 23 (artikel 28, stk. 6, i REACH). Hvis en downstream-bruger vælger at gøre dette, bliver denne producent eller importør. 19\n20 ROLLER OG FORPLIGTELSER Registreringsfrister for M/I Ikke-- indfasning - Indfasn -ing REACH esds Registrering Præ-registrering > 1000 t/a t/a t/a Konsekvenser for DU Forkortelser: DU = downstreambruger ES -= eksponeringsscenarie SDS -= sikkerhedsdatablad t/å = tons pr. år Og ESs udløser forpligtelser DU (frivillig) DU oplyser leverandør om anvendelse (frivillig) DU sender oplysninger til leverandør på anmodning Nye stoffer Indfasningsstoffer Specifikke farlige stoffer Kemiske produkter Figur 2-1 Registreringsfrister og konsekvenser for downstream-brugere Før registrering skal du oplyse dine leverandører om dine anvendelser og de betingelser, under hvilke du anvender stoffet, herunder risikohåndteringsforanstaltninger, således at disse kan komme med i det dossier, din leverandør skal indsende i forbindelse med registrering. Dette er ikke obligatorisk, men det er en stor hjælp, når du skal opfylde dine forpligtelser, at din leverandør dækker din anvendelse. Endvidere kan du forvente spørgsmål fra dine leverandører om dine anvendelser. Der findes flere oplysninger om forberedelse til REACH i kapitel 3 i denne vejledning. 2.5 Fastlæggelse af roller og forpligtelser Hvem er downstream-bruger i henhold til REACH, og hvordan får jeg fastlagt mine roller? En downstream-bruger defineres i REACH som enhver 11, bortset fra producenten eller importøren, "der anvender et stof, enten som sådan eller i et kemisk produkt 12, som led i sine industrielle eller erhvervsmæssige aktiviteter" (artikel 3, stk. 13, i REACH). Dine forpligtelser i henhold til REACH afhænger af den aktivitet, du udøver i forbindelse med et specifikt stof, som du anvender, enten som sådan, i et kemisk produkt eller i en artikel. Følgende tabeller indeholder spørgsmål, som kan hjælpe dig med at få fastlagt din(e) rolle(r) i henhold til 11 Enhver fysisk eller juridisk person etableret i Fællesskabet. 12 Et kemisk produkt er en blanding (fast, flydende eller luftformig), der er sammensat af to eller flere stoffer. 20