I 2003 var første gang jeg i Peru, denne gang kom jeg ind over grænsen sydfra fra Chile og så mange af de vigtige Inkasteder i den sydlige del af landet. Året efter gik turen til Peru igen, men denne gang startede jeg i Equador og kom altså ind i landet nordfra. Den første del af rejsen i Peru brugte jeg tiden på at studerer de gamle kystcivilisationers ruiner ude ved kysten. Der er stort set ørken hele vejen fra Ecuadors grænse og til Chile og landskabet er præget af store sanddyner og ruinerne bærer da også præg af, at de er bygget i noget der næsten mest af alt minder om en sandørken.\nJeg fik bl.a. taget et nærmere kig på ruinen Chan Chan som er på Unescos liste over truede steder i verden, der er i fare for at eroderer og gå til grunde, fordi den ligger meget tæt på havet. Vejrfænomenet El Niño har f.eks. været meget hård ved ruinkomplekset gennem årerne. Spændende var det også, at studere den gamle Mochegrav Sipán og se Brüning museet med mange af de imponerende mocheskatte fundet i området.\nSenere tog jeg til hovedstaden Lima, hvor jeg kunne gå rundt i gaderne og tage gamle koloniale bygninger i øjesyn. Utrolig smuk by og med masser at se. Men jeg begyndte, at savne Andesbjergene lidt og besluttede mig for at tage bussen længere nordøst i landet. Her ligger den lille bjergby Huaraz i ca. 3300 meters højde. Det tog det meste af en dag, at nå op til byen og bussen ankom sidst på eftermiddagen til den lille busstation i centrum af byen. Jeg havde jo forstået sådan, at byen lå midt i bjergene og kunne nok ikke helt sige mig fri for at være en lille smule skuffet. Det var nemlig fuldkomment overskyet og der var ikke skyggen af bjerge. Regnen stod ned i stænger og det hele var en smule trist og gråt. Jeg kravlede i seng på mit lille hostel, som jeg havde fundet lidt væk fra hovedgaden.\nNæste morgen vågnede jeg op til det smukkeste klare solskinsvejr og lyseblå himmel. Jeg kiggede ud af vinduet og kunne stadig ikke få øje på noget der mindede om bjerge. Jeg begyndte, at spekulere på, om der overhovedet var bjerge i området, måske kunne man bare ikke se dem – lå de for langt væk eller? Jeg havde læst om området og det var her Alpamayo lå. Alpamayo er et bjerg på omkring 5800 meters højde og det blev for nogle år siden kåret til verdens smukkeste bjerg. Jeg havde set adskillige billeder af bjerget og det er i sandhed også et fantastisk smukt bjerg. Det er meget svært at bestige Alpamayo har jeg læst mig til, de sidste nogle hundrede meter er næsten lodrette og volder alverdens bjergbestigere megen besvær, men bjergets skønhed er altså svært at modstå.\nDa jeg skal ud på badeværelset og børste tænder vil jeg lige kigge ud af vinduet i en yderdør der ligger ud til en udendørs terrasse ovenpå taget af huset. Der hænger vasketøj på snoren og solen skinner lunt. Jeg giver et gisp da jeg ser ud af vinduet mod øst. Hele horisonten er en stor kæde af de mest imponerende sneklædte bjergtinder der knejser mod den lyseblå himmel. Wow så er der altså bjerge! Det er et syn så fantastisk, at jeg bliver helt stille. Så er jeg altså kommet det rigtige sted.\nDagene går med små ture med lokale busser langs bjergene og den ene betagende udsigt efter den anden. Der ligger faktisk to bjergkæder parallelt med hinanden, den sydpå kaldes for den hvide bjergkæde fordi den er snedækket og den anden kaldes den sorte bjergkæde, da den består af gråligt bjergmassiv uden sne. Men lige betagende er de to bjergkæder.\nPå byens mange små rejsebureauer reklamerer Huaraz med, at have et af verdens højst beliggende gletsjere der vel at bemærke er til at køre op til med firehjulstrækker. Pastorale gletsjeren ligger i over 5200 meters højde og man kan komme helt op til selve iskappen og gå på gletsjeren. Jeg hopper på en endags tur op til stedet og er lidt spændt på hvordan jeg vil klare højden. Det vil nemlig være det højeste jeg har prøvet at være oppe i højden nogensinde. På rejsen i 2003 skulle jeg med bus fra Chile og ind over grænsen til Bolivia og her er man oppe at passerer et sted på over næsten 5000 m og der havde jeg det voldsomt skidt. Vi havde kørt hele natten og da jeg vågnede næste morgen var det med en voldsom hovedpine, kvalme og bare almen rigtig utilpas. Da jeg prøvede, at spise noget blev det endnu værre, så jeg var helt til rotterne. Jeg fik dog klaret grænseformaliteterne, selvom jeg havde en vanvittig hovedpine og var på grænsen til en opkastning.\nUnder mine prøvelser på Inkastien i Peru i 2003 havde jeg også godt kunnet mærke højdesygen, men normalt er jeg ok med højder op til ca. 4000 m, så jeg regnede med at jeg også nok skulle kunne klare 5200 m. Jeg var jo ganske godt afklimatiseret efter at have opholdt mig i Huaraz’ 3300 meter i nogle dage.\nVi kørte i nogle timer op til gletsjeren gennem et meget smukt, men også ret råt og brutalt landskab – nøgne klipper og en isnende kold blæst. Til tider regnede det også en smule, vejret var tåget og den iskolde blæst gik gennem marv og ben. Vi kunne se den enorme gletsjer lang tid før vi var der og de sidste par kilometer skulle man gå. Men helt op til iskappen nåede jeg dog, selvom jeg sagtens kunne mærke højden rive i lungerne. Jeg kunne ganske enkelt ikke gå ret mange meter før jeg havder brug for en pause for at få vejret.\nDet var første gang jeg prøvede at stå på en gletsjer, og det var naturligvis helt fantastisk at prøve. Kæmpestor lå den bare der midt i bjergmassivet som den enorme klump is det nu var. Vi brugte et par timer der, før turen igen gik ned af mod byen. Jeg havde det fint, kun en lille smule hovedpine og lidt træthed, men syntes ikke at det var noget at regne og nu havde jeg ovenikøbet fået et nyt højeste punkt på min liste. Det var dog inden jeg blev medlem af De Berejstes klub, men ligemeget hvad så var det min rekord mht. højder. Jeg blev fotograferet for sjov ved det skilt der markerer 5200 m, så jeg ihvertfald kunne bevise at jeg havde været der – og jeg så endda rimeligt frisk ud og ikke lignede en der var ved at gå til af højdesyge – men storhed stod for fald!\nVi kom tilbage til Huaraz, jeg spiste aftensmad og gik tidligt i seng, jeg var trods alt blevet træt af al den klare rene bjergluft. Jeg faldt også i søvn, men vågner så omkring kl 2.30 og har det aldeles besynderligt. Jeg lå lige så stille i min seng og havde gjort det i flere timer, og alligevel føltes det som om jeg lige havde løbet en maraton. Mit hjerte bankede vildt, jeg havde en hvilepuls på over 100, mit hoved var ved at sprænges og jeg troede, at jeg var ved at få hjertestop. Jeg blev rigtig forskrækket, men drak noget vand for at forsøge at blive en smule klar i hovedet og faldt også efterhånden lidt til ro. Det er svært at finde ro med et hjerte der galoperer afsted og jeg spekulerede på hvad der dog skete. Jeg troede ikke at højdesyge kunne komme med “tilbagevirkende kraft” – jeg var sikker på at man havde højdesyge mens man var i 5200 meters højde og ikke flere timer efter.\nI Sydamerika fungerer apotekerne næsten som lægeklinikker, så næste dag gik jeg hen på et apotek og forsøgte at forklare på mit ubehjælpsomme spansk hvordan jeg havde haft det om natten. En sygeplejerske målte mit blodtryk og sagde at det var højt, men ikke usædvanligt højt for området vi var i. Det var helt normalt, at folk reagerede sådan på højder og hun kunne jo berolige mig med at det gik væk, så snart jeg kom ned i højden igen. Det vidste jeg godt, sådan havde det også været alle de andre gange jeg havde været i højder. Men dette fænomen med at man først får det rigtig skidt flere timer efter at man har været langt oppe i højden, virkede rigtig spøjst på mig. Og lidt foruroligende faktisk, så vidste man jo aldrig hvornår man ville reagerer. De andre gange i 5000 meters højde havde jeg nemlig ikke reageret lang tid bagefter, men med det samme. Men måske ens krop kan udvise forskellige reaktionsmønstre.\nDe næste dage tog jeg den lidt med ro, jeg blev stadig en smule forpustet når jeg gik rundt i byen og helt godt blev det først den dag jeg tog tilbage til Lima. Så snart bussen begyndte at køre nedaf i højden kunne jeg mærke at min hovedpine og mit urolige hjerte begyndte at lette og opfører sig normalt igen og nede ved havet var min krop helt ok igen. En rigtig underlig oplevelse, som gør at man afgjort får respekt for højder. Nu ved jeg hvordan min krop opfører sig under disse ekstremer, for det er jo helt klart ekstremt at udsætte sin krop for en højde på over 5 km. Hjernen får ganske enkelt ikke ilt nok, og det er helt klart noget man kan mærke tydeligt. Folk reagerer meget forskelligt på højder, nogen kan intet mærke før ved 4000 – 5000 meter og andre kan tydeligt mærke den manglende ilt ved knapt 2000 meter. Men jeg tror, at man er nødt til at prøve det af, det er ihvertfald min erfaring – men samtidig skal man også virkelig passe på og ikke presse sig selv.\nEfter sådan en oplevelse hvor man på egen krop mærker ens organismes protester får man i den grad respekt for rigtige bjergbestigere. De må være i en fuldstændig ekstrem kondition, når man tænker på at de overnikøbet bærer på flere kilo tunge rygsække med udstyr og skal trække vejret i et miljø hvor der næsten ingen ilt er. Tænk på bjergbetigere som bestiger Mt. Everest og endda uden ilt – det er en fantastisk nærmest overmenneskelig præstation. Jeg ved ihvertfald godt ( i mindre målestok) nu hvordan de må have det. Men jeg kan også godt forstå deres begær efter bjergene og den evige rislen i kroppen efter at stå på en bjergtop. Det er en fantastisk betagende oplevelse, så jeg forstår fuldt ud hvad der driver dem og bøjer mig i støvet i beundring for disse mennesker.\nBlog, Destinationer, Peru, Sydamerika, Vildeste rejse bedrifterChan Chan, Huaraz, Inka, Lima, Pastorale, Peru, Sydamerika\nPlejaderne, Chile →


Bog anmeldelser | Læs boganmeldelse fra Dorte M.P. her (side 1)\nBoganmeldelser fra Dorte M.P.\n23 anmeldelser i alt, 0 i november\naf Dorte M.P.,\nBogen havde svært ved at fange mig før i den sidste 1/4 del, hvor spændingen for mig blev intakt. Laila modtager en mystisk besked fra sin far, som hun ikke har set og har været vred på i mange år. Efter han atter forlod hende og hendes mor, da Laila var teenager. Inden afrejsen får hun at vide, hun har en russisk halvbror Tor. En til tider langtrukket historie, som man alligevel er nysgerrig på at vide mere om.\nPerfekte tusser til f.eks indbydelser eller hjemmelavet kort. De gør sig bedst på mørkt papir. Gode at skrive med. Vil sige, det er voksen-tusser.\nFarvekridt, som sendte mig tilbage til min barndom, duften af farvekridt. Gode farver, dækker godt. Det eneste minus efter min smag er, at jeg gerne ville have, de var spidse i stedet for flade.\nBørnetusser, som også kan bruges af voksne. F.eks i malebøger. De er rigtige gode, da de ikke går igennem bladene i malebogen. Gode dækkende farver.\nRigtige gode farveblyanter i gode farver. Er rigtige gode til malebøger. Den 6-kantet form gør, at man har et godt greb om dem.\nAlt i alt en rigtig god, hyggelig og indimellem lidt sørgelig bog. I starten mindede den mig om min ynglings film; P.S. I Love You. Vi følger Brett's kamp for sin arv fra sin mor. Hun gennemgår mange overraskende, rørende, men også livsbekræftende ting. Efterhånden bliver det også kampen for et lykkeligere liv. Kan bestemt anbefales.\nEn super god bog! En af de bedste, jeg har læst i år. Efter at ha' forbyttet mobiltelefoner efter et sammenstød i lufthavnen, vikles Madeline og Jonathan' s liv ind i hinandens. Og på samme tid blandes en 3 år gammel historie den forsvundne teenager Alice ind i deres. Kan klart anbefales. Bogen drager en og er svær at ligge fra sig. Spændingen er intakt hele bogen.\nEn længe ventet bog, som lever fuldstændig op til mine forventninger. Svært at vente på fortsættelsen om Ikla og arven efter sin far.\nVil gerne kunne give 1 stjerne mere. Spændingen forbliver hele bogen igennem. Til tider meget voldsomt, men man drages mod næste side. Svær at ligge den fra sig. De 2 søstre Claire og Lydia genforenes efter mange år, da Claire gør uhyggelige fund omkring sin mand Paul. Samtidig er en teenager Anna Kilpatrick forsvundet, og der opstår ligheder med søstrenes ældre søsters forsvindingen 20 år tidligere. Kan kun sige en ting; LÆS DEN.\nMit første bekendtskab med Wilbur Smith - kendte ingen af personerne. Måske derfor den første 1/3 del af bogen var en smule træg at komme igennem. Det opvejes til fulde af de sidste 2/3 dele, hvor den ene side tog den anden. Meget svær at lægge fra sig, Bogen har det hele: had, kærlighed, kamp for overlevelse og ikke mindst spænding. Kan varmt anbefales. Man bør virkelig give den chancen.


Erklæring om databeskyttelse – Officiel hjemmeside for The Mouth Resort | Resorter i Khao Lak\nDenne erklæring om databeskyttelse gælder for www.themouthresort.com, der er ejet og administreres af The Mouth Resort. Erklæringen om databeskyttelse beskriver hvordan vi indsamler og anvender de oplysninger, herunder personlige oplysninger, som du udfylder på vores website: www.themouthresort.com. Den beskriver også de valgmuligheder du har hvad angår vores brug af dine personlige oplysninger samt hvordan du kan få adgang til og opdatere disse oplysninger.\nHvis du ikke ønsker at oplysningerne bliver anvendt som beskrevet i afsnit C-F, og du ikke har mulighed for at fravælge det direkte (f.eks. i dine kontoindstillinger), bedes du kontakte themouthresort@gmail.com .\nVi er afhængige af din hjælp til at sikre at dine personlige oplysninger er fuldstændige, opdaterede og aktuelle. Du bedes informere os med det samme hvis dine personlige oplysninger har ændret sig eller ikke er korrekte. Det kan du gøre ved at kontakte themouthresort@gmail.com . Vi behandler din henvendelse i overensstemmelse med gældende lovgivning.\nHvis du har spørgsmål eller bekymringer angående vores håndtering af dine personlige oplysninger, eller du ønsker at udøve nogen af dine rettigheder i forbindelse med denne meddelelse, er du velkommen til at kontakte os via themouthresort@gmail.com . Du kan også rette spørgsmål og klager til din lokale datatilsynsmyndighed.


Hvordan man spørger en pige ude - Dating\nHvordan man spørger en pige ude\nMadeleine Holden 29. marts 2021 Del Tweet Vend 0 aktier\nHvor finder man datoer online:\nKaffe opfylder bagel\nAt nærme sig en kvinde for at bede hende ud på en date er nervepirrende for de mest stålnervede blandt os. Der er potentialet for forlegenhed og afvisning, og det er nok til at sætte de fleste af os væk fra udsigten helt. Desværre, ligesom ture til tandlægen, er det noget der har gøres. At lægge dig selv derude er en risiko, men der er ingen anden måde at finde den søde, søde belønning på.\nOg som din far sandsynligvis var glad for at sige: Intet vovede sig, intet opnåede. Hvis du vil gå på datoer, bliver du nødt til at køre handsken på et eller andet tidspunkt i dit liv.\nDu kan selvfølgelig ikke garantere succes, men der er visse strategier, som du kan bruge for at maksimere dine chancer for at få et 'ja', når du beder nogen ud på en date. Uanset om du er ansigt til ansigt eller over tekst / i en app, handler det om fremgangsmåden (og skiller sig ud på en sød, ikke uhyggelig måde). Nedenfor finder du et par enkle trin for at give dig den bedst mulige chance for at lande en date med din drømmepige.\n1. Udfør grundlæggende due diligence for at se, om hun selv er tilgængelig\nNår du spørger nogen ud, er dette det første felt, du skal kontrollere.\nHvis den kvinde, du håber på at gå på en date med, ikke engang er single, bliver du skudt ned ret hurtigt, og det er spild af tid for alle (dog ikke dårlig praksis!). Det er ikke altid muligt at finde ud af på forhånd, om hun er single eller ikke, især hvis hun er en fremmed i en bar, men hvis det er nogen, du kender gennem venner, eller en person, der åbenbart er single, siden du matchede i en app, er det et tydeligt tegn hun er interesseret i dating.\nNår det er sagt, er hun måske ikke nødvendigvis interesseret i at gå sammen du . Ja, som nævnt ovenfor betyder matchning i en app i det mindste, at hun kan lide dig ved første øjekast - men føl det ud. Hvis samtalen går forældet hurtigt, er det muligvis ikke et perfekt match. Gå hen med forsigtighed, vær den klasseshandling, du er, og se bare, hvor tingene går.\n2. Mål hendes interesse\nDet er muligt at få en ide om, hvor godt tingene vil gå for dig, før du har så meget som talt et ord. Det er bedst ikke at gå forkølet, når man beder en pige ud, så brug lidt tid på at måle hendes niveau af interesse på forhånd ved at være opmærksom på hendes kropssprog og ikke-verbale signaler.\nHar du talt med hende før, og hvis ja, hvor godt gik interaktionen? Hvordan var dit niveau af rapport? Får hun vedvarende øjenkontakt med dig og rører dig på en legende måde? Dette kan alle være tegn på, at hun er interesseret i dig på et eller andet niveau, så prøv at være opmærksom på disse detaljer, inden du gør din tilgang.\n3. Sørg for, at scenen bidrager til succes\nNår du beslutter dig for at nærme dig den pige, du har valgt, skal indstillingen bidrage til succes. Det kan for eksempel være pinligt at spørge en kvinde, om hendes venner eller familie er omkring og inden for høreværnet, og ligeledes om hun har travlt med at gøre daglige aktiviteter som pendling eller indkøb af dagligvarer. Det er sandsynligt, at hun ikke vil blive forstyrret i dette tilfælde, og du er mere tilbøjelig til at blive irriteret 'nej tak', når du spørger i ubelejlige indstillinger.\nDen ideelle indstilling vil afhænge noget af, hvor godt du allerede kender denne pige, og hvor du har tendens til at løbe ind i hende oftest (gennem en vennekreds versus lejlighedsvis støder på hende på din lokale bar, lad os sige). Prøv at være opmærksom på at spørge hende ud i et miljø, hvor romantiske fremskridt sandsynligvis vil være velkomne.\nHvis du får hende til at føle sig godt tilpas og være respektfuld, er det meget mere sandsynligt, at hun vil bruge mere tid sammen med dig.\n4. Se bedst ud\nDette er et grundlæggende trin, men et som mænd nogle gange glider over. Du vil drastisk øge dine odds for succes personligt, hvis du har en frisk klipning, klipte negle og lugter godt. Overvej også dit tøj; der er ingen grund til at være iført en tredelt jakkesæt, men sørg for at du er pænt klædt.\nPå trods af dine indledende tanker er det ikke kun en overfladisk overvejelse, hvordan du ser ud. Faktisk ser det bedst ud, en indikation af dit niveau af selvrespekt og opmærksomhed på detaljer, og dette er vigtige tegn, som kvinder vil tage op. Igen behøver du ikke være klædt som nionerne og til enhver tid ligne en mandlig model.\nPointen her? Vær frisk, ren og udstrålende selvrespekt.\n5. Gå hen med tillid\nVi ved, at det ikke altid er let, men hvis du nærmer dig en pige med snurrende hænder og øjne, der peger nervøst rundt om stedet, har du ikke så meget held med at bede hende om, som om du spadserer op med tillid og med åbent kropssprog og stærk kropsholdning. Hvis du kæmper inden for dette område, gælder det 'falske det' indtil du gør det '.\nAt spørge nogen ud er normalt i det mindste en smule akavet på begge sider, så det behøver ikke at være en perfekt sømløs interaktion, men prøv at have et niveau af god troshumor, hvis samtalen bliver lidt ujævn. Grundlæggende skal du prøve at tale med kvinder med den samme lethed, som du vil tale med dine kolleger eller venner, men med en mere flirtende tone .\nOg hvis du spørger dem om en app eller over tekst, så brug det til din fordel. Pace dig selv, brug ikke ord, du ikke er bekendt med, og slå ikke rundt om bushen. Sikker på, i stedet for at se deres ansigtsreaktioner, er du tvunget til at vente på et svar, der måske aldrig kommer overhovedet, men det er bare en del af dating-spillet.\nDu kan kun gøre så meget, og hvis en person ikke passer til dig, går den videre til den næste.\n6. Har et grundlæggende script klar\nDer er ikke behov for at have hver eneste linje, du vil sige, poleret og øvet, men det er en god ide at have en grundlæggende idé om, hvad din tilgang vil være forud for tiden. Skriv en mental note om, hvordan du skal åbne, hvad du vil sige i mellemtiden, og hvordan du kommer til at sætte spørgsmålstegn ved hende.\nVær ligefrem og høflig med dine intentioner klare. Der er ingen mening med at pile rundt om, at du leder efter en dato, så brug bare ligefrem sprog i stedet for at fumle over ufuldstændige sætninger, der ikke giver mening. På den måde er der mindre plads til forvirring, og mere chance for at du får et positivt svar.\n7. Har en opfølgningside til din oprindelige plan\nLad os sige, at hun siger 'ja', når du beder hende ud på en date. Tillykke! Det er det ideelle resultat, men nu bliver du nødt til at tænke over, hvad du skal sige næste. Hvis du efterlader stammen, når hun spørger, hvad du vil gøre på den aktuelle dato, vil det være klart, at du ikke har overvejet det.\nRELATEREDE: Alt hvad du behøver at vide om at gå på første date\nMiddag eller drinks på en dejlig bar er en temmelig sikker tilbagevenden, men undgå at sige noget som: 'Jeg ved ikke, hvad vil du gøre?' Det får dig til at se flaky, ubeslutsom og lægger arbejdet på hende til at tænke på en idé, selvom det er dig, der har anmodet om datoen.\nForeslå en aktivitet, og indstil et tidspunkt, og lad resten spille naturligt. Sikker på, du kan interagere før den første date, men forvent, at meget af den indledende samtale finder sted på selve datoen.\n8. Vær afslappet over afvisning\nFingre krydsede det kommer ikke til dette punkt, men afvisning er en normal (og sund) del af at bede kvinder ud på datoer. Hvis hun ikke tænker på at gå ud med dig af en eller anden grund, bliver du nødt til at tage det på hagen.\nDu må ikke plage hende eller gentagne gange spørge som en treårig, der får at vide, at han ikke kan have en ven over eller lege med sit legetøj. Blink hende et smil, sig noget høfligt og lavmælt, og gå væk. Prøv heller ikke at tage afvisning for personligt - det sker for alle, og der er en god chance for, at det ikke handler om dig. Jo mere afslappet du er ved at håndtere det, desto mindre virker det som en frygtelig, selvværd-knusende skæbne, når den sker.\nIngen af disse trin er raketvidenskab, men de vil hjælpe interaktionen med at gå så glat som muligt og maksimere dine chancer for at lande en dato. Husk, det er et talespil, så giv ikke op efter din første afvisning.\nHun er derude, det kan bare tage lidt tid at finde hende.\nBONUS: Prøv online dating\nIkke alle datoer stammer fra at bede nogen ud personligt, og mens mange af ovenstående tip også gælder for online dating, kommer de dig ikke meget tættere på at bede nogen ud online. Her er de bedste AskMen-valg til datingwebsteder, du skal prøve:\nAskMen anbefaler: Du har måske ikke hørt om det før, men Zoosk er en slags den lille motor, der kunne online dating. Med den højeste vurdering af ethvert websted i AskMens online dating-anmeldelser er Zoosk vores bedste valg, hvis du leder efter det bedste sted derude. Godt designet, nem at bruge og fyldt med singler, det er en solid mulighed, uanset hvad du leder efter.\nAskMen anbefaler: Hvis du er den type person, der trækker hen mod navnemærker, skal du overveje Match. Det velkendte datingside har eksisteret siden 90'erne, hvilket gør det til måske det mest succesrige datingside nogensinde. Og langt fra at sidde fast i fortiden, har Match udviklet sig med tiden og tilbyder dig en god, moderne online dating oplevelse.\nAskMen anbefaler : Coffee Meets Bagel er meget belønningsbaseret og giver dig et begrænset antal kampe hver dag, baseret først på de fælles venner, du deler på Facebook, hvor antallet af kampe øges hver på hinanden følgende dag, du logger på. Konceptet med at matche mennesker baseret på fælles venner er ikke nyt, men på grund af hvordan datingplatformen er designet fungerer det simpelthen godt - som i uden at være uhyggelig eller alt for fremad. Og med den begrænsede pool, du tilbydes, betyder det, at du ikke smider de rigtige swipes på indfald. Kvalitet frem for kvantitet er deres spil, og det er et, der er sjovt at spille.\nTjek Coffee Meets Bagel\nAskMen anbefaler: Hvis du leder efter nogen seriøs at blive seriøs med, kan EliteSingles være muligheden for dig. Webstedet regner sig som værende for ambitiøse og succesrige mennesker, så hvis du f.eks. Er en læge eller en advokat på udkig efter en som dig at slå sig ned med, kan det være lige hvad lægen (heh) beordrede.\nAskMen anbefaler : Humle hjælper med at fjerne stress fra herrer, da det er damerne, der skal foretage det første træk. Det sparer dig besværet med at skabe den perfekte åbningsbesked, der i sidste ende kan blive ignoreret. Bumble har også opbygget en formidabel brugerbase med over 50 millioner registrerede brugere , med skøn, at næsten halvdelen er kvinder. Med andre ord? Den app er din dating østers.\nTjek ud Humle


atsil.livetsmukt.com Sund krop Udflåd overgangsalder\nOvergangsalderen - Symptomer og tegn på klimakteriet/menopausen Infektioner i skeden viser udflåd oftest overgangsalder udflåd. Det kan dog være vanskeligt at afgøre, om udflåddet har naturlige årsager eller skyldes infektion i skeden. Overgangsalder at bruge hjemmesiden accepterer du samtidig vores brug af cookies. Find apotek Chat med apoteket. Medicin Medicinsk behandling Brug udflåd medicin Hvordan virker medicin?\nUDFLÅD OVERGANGSALDER Overgangsalderen (klimakteriet)\nUdflåd fra skeden Udflåd overgangsalder Symptomer og årsager\nProdukter der anbefales til kvinder i overgangsalderen, overgangsalder ses her. Udflåd — eller klimakteriet — er den livsperiode, som afslutter den overgangsalder alder. Den er en overgang, der kan trække sig over år og er forårsaget af udflåd hormonelle ændringer, der indtræder på dette tidspunkt i livsforløbet. Menopausen er defineret som permanent ophør af menstruationsblødning på grund af ophør af hormonproduktion i æggestokkene. Klimakteriet er de symptomer, der er relateret til menopausen. Mange kvinder (men ikke alle) i overgangsalderen, får forskellige symptomer eller gener. Hvorfor får man symptomer på overgangsalder? Kløe og udflåd. 2. aug Udflåd er det samme som slim eller væske (sekret), som udskilles fra skeden. på grund af østrogenmangel ses især efter overgangsalderen. Hvorfor får man symptomer på overgangsalder? I forbindelse med overgangsalderen holder æggestokkene op med at producere de to kvindelige kønshormoner østrogen og progesteron. Når menstruationerne bliver uregelmæssige skyldes det, at ægløsningen ikke fungerer, som den skal. Udflåd fra skeden. Hvad er udflåd fra skeden? Tegning af det kvindelige underliv; Udflåd er det samme som slim eller væske (sekret), som udskilles fra skeden . Udflåd fra skeden er ganske normalt hos kvinder før overgangsalderen. Ændrer udflåddet lugt eller udseende, kan det være tegn på sygdom, atsil.livetsmukt.com betændelse eller . grøn tang Selvom de fleste årsager til unormalt udflåd – såsom gærsvampen candida, bakteriel vaginose eller symptomer på overgangsalder – er relativt ufarlige, kan de være ekstremt ubehagelige. Et unormalt udflåd fra skeden kan også være et symptom på visse kønssygdomme, hvoraf nogle kan sprede sig til livmoderen, æggestokkene og . Overgangsalder er ikke en sygdom men en helt normal fysiologisk proces. Kvinden kommer i overgangsalderen, fordi kroppen med alderen løber tør for de mange tusinde æg, hun blev født med. Det sker som regel, når kvinden er mellem 45 og 55 år. En god veninde, en del år forbi overgangsalderen, er glad for sin mand og deres sexliv. De har dejlig sex sammen, men desværre er hun begyndt at få blærebetændelse bagefter.\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Udflåd. Til Dig, der har problemer med udflåd. Dette afsnit er skrevet til Dig, som Surhedsgraden vil således ændre sig efter overgangsalderen, ja faktisk er en. Overgangsalderen indebærer en række symptomer såsom hedeture, nattesved, Resultatet kan blive smerter ved samleje, øget udflåd og gener fra urinvejene. Hvis dit udflåd ændrer lugt, farve eller konsistens kan det være tegn på infektion i skeden. I forbindelse med overgangsalderen udtyndes slimhinden i skeden. Overgangsalderen strækker sig som udflåd mellem og års alderen. Det hele starter med, at menstruationerne bliver uregelmæssige, nogle bløder hver 14 dage, andre får kun menstruation hver anden eller hver tredje måned. Begge dele overgangsalder lige normalt. jun Skedekatar efter overgangsalderen skyldes, at østrogenniveauet falder. Hvis man bløder eller har udflåd efter overgangsalderen, bør man. Udflåd. Til Dig, der har problemer med udflåd. Dette afsnit er skrevet til Dig, som Surhedsgraden vil således ændre sig efter overgangsalderen, ja faktisk er en.\nOvergangsalderen indebærer en række symptomer såsom hedeture, nattesved, Resultatet kan blive smerter ved samleje, øget udflåd og gener fra urinvejene. Hvis dit udflåd ændrer lugt, farve eller konsistens kan det være tegn på infektion i skeden. I forbindelse med overgangsalderen udtyndes slimhinden i skeden. dec At blive blussende rød i kinderne som en anden teenager kan være noget, du må døje med i overgangsalderen – selv længe efter, at din. Få svar på alle de typiske spørgsmål om overgangsalderen inkl. almindelige tegn på overgangsalder, til hårtab, udflåd, vægt, rygning mv. Se mere her! Få svar på alle de typiske spørgsmål om overgangsalderen inkl. almindelige tegn på overgangsalder, til hårtab, udflåd, vægt, rygning mv. Hej. Jeg er skrækslagen for at sige det mildt - er i overgangsalder og har ikke haft en blødning i 2 år. Det kan være blandet med udflåd fra livmoderen, blod og/eller urin. Udflåddet kan ændre udseende og lugt afhængigt af alder, seksuel aktivitet, medicin, hormonforhold, bakterier og pH. I forbindelse med overgangsalderen udtyndes slimhinden i skeden, og bakteriesammensætningen ændres.\nHer er 5 tegn på, at du er i overgangsalderen udflåd overgangsalder Hvad er ildelugtende udflåd et tegn på? Ildelugtende udflåd er for mange kvinder et pinligt og tabubelagt emne. En skede har en naturligt lugt, men hvis lugten bliver for overvældende og ubehagelig er det er det ofte et tegn på en infektion. Ildelugtende udflåd er et kendetegnende symptom på mange former for infektioner i skeden. ændret udflåd, både i lugt og farve. kløe, svie eller smerter ved vandladningen og samleje. blødningsforstyrrelser. tyngdefornemmelse i underlivet. Hvorfor får man skedekatar? Man har normalt et surt miljø i skeden med en pH mellem 3,8 og 4,2. PH-værdien i skeden er afhængig af menstruationscyklus, og ændres derfor hele tiden.\nUdflåd er det hyppigste symptom ved infektioner i skeden. Alle kvinder I forbindelse med overgangsalderen udtyndes slimhinden i skeden (bliver ”atrofisk ”). apr En god veninde, færdig med overgangsalderen for en del år siden, har Slimhinderne i skeden bliver tyndere, og det normale udflåd, man. Dette afsnit er skrevet til Dig, som i perioder har problemer med udflåd og kløe eller svie fra skeden. Afsnittet er på ingen måde en erstatning for konsultationen og den gynækologiske undersøgelse hos Din egen læge, som forestår behandlingen af Dig.\nUdflåd er det hyppigste symptom ved infektioner i skeden. Alle kvinder har udflåd af varierende mængde, lugt, farve og konsistens. Ofte udflåd det vanskeligt at afgøre overgangsalder udflåddet har naturlige årsager eller skyldes infektion i skeden. Symptomer og gener i overgangsalderen\nSelvom de fleste årsager til unormalt udflåd – såsom gærsvampen candida, bakteriel vaginose eller symptomer på overgangsalder – er relativt ufarlige, kan de.\n2. aug Udflåd er det samme som slim eller væske (sekret), som udskilles fra skeden. på grund af østrogenmangel ses især efter overgangsalderen. jun Skedekatar efter overgangsalderen skyldes, at østrogenniveauet falder. Hvis man bløder eller har udflåd efter overgangsalderen, bør man.\nDet kan dog være vanskeligt at afgøre, om udflåddet har naturlige årsager eller skyldes infektion i skeden. Ved at bruge hjemmesiden accepterer du samtidig vores brug af cookies.\nUdflåd overgangsalder Det kan dog være vanskeligt at afgøre, om udflåddet har naturlige årsager eller skyldes infektion i skeden. Ved at bruge hjemmesiden accepterer du samtidig vores brug af cookies. Hvad er overgangsalderen?\nhvor længe kan en sæd lever i en kvinde\nUdflåd fra skeden er ganske normalt hos kvinder før overgangsalderen. Ændrer udflåddet lugt eller udseende, kan det være tegn på sygdom, atsil.livetsmukt.com betændelse eller . Selvom de fleste årsager til unormalt udflåd – såsom gærsvampen candida, bakteriel vaginose eller symptomer på overgangsalder – er relativt ufarlige, kan de være ekstremt ubehagelige. Et unormalt udflåd fra skeden kan også være et symptom på visse kønssygdomme, hvoraf nogle kan sprede sig til livmoderen, æggestokkene og .\nPenis vækst før efter\nFølge: Fleggaard åbningstider kruså » »\nTidligere: « « Ingen netværksforbindelse windows 10\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Udflåd overgangsalder atsil.livetsmukt.com


Kriterier for diagnosen "NT"\nA. Kriterierne, som er opført under Kvalitative afvigelser i socialitet og kommunikation, og under Kvalitative afvigelser i aktivitet, og under Kvalitative afvigelser i forholdet til emotionelle og kognitive funktioner skal være opfyldte.\nKvalitative afgivelser i socialitet og kommunikation\nMindst 6 af følgende symptomer på hypersocialitet og afvigende kommunikativ adfærd er forekommet i mindst 6 mdr. i en grad, der er utilpasset og i uoverensstemmelse med personens udviklingsniveau.\n•Søger kontinuerligt og vedvarende andres selskab og accept.\n•Har ofte svært ved at være i eget selskab, og kan endog udvikle depression som følge af dette.\n•Svag fornemmelse af selv, identificerer sig ofte med grupper og foretager idealiseringer af andre personer\n•Grænseløs og/eller upassende adfærd, berøring af andre, berøring i det offentlige rum, udover hvad der er konventionelt, eller anden grænseløs berøringsadfærd.\n•Overdreven brug af øjenkontakt, kan forekomme invaderende, og direkte aggressiv\n•Manglende erkendelse af egne motiver og hensigter, virker "blind" i forholdet til sig selv.\n•Manglende evne til at bruge sproget præcist, har svært ved at forstå de nuancerede og betydelige forskelle i korrekt sprogbrug. Kompenserer ofte for denne afvigelse ved upræcis anvendelse af gestik eller andre kropslige udtryk.\n•Ukoncentreret og ufokuseret sammen med andre - hyppige emneskift i samtaler, og udviser meget ofte manglende evne til dybdegående kommunikation\n•Afbryder ofte andre eller overskrider andres grænser (f.eks. trænger sig på i andres samtale, leg eller spil).\nKvalitative afvigelser i aktivitet\nMindst 6 af følgende symptomer på svært afvigende aktivitetsformåen. Er forekommet i mindst 6 mdr. i en grad, der er utilpasset og i uoverensstemmelse med personens udviklingsniveau.\n•Tendens til fysisk udtrætning ved mental anstrengelse.\n•Behov for mange pauser i forbindelse med aktiviteter.\n•Kan sidde stille i meget lang tid uden nogen form for indre eller ydre aktivitet.\n•Tendens til at søge passiv underholdning, viser sig ofte ved en form for "tilskueradfærd" i livet.\n•Stærkt nedsat evne selvberoligende, eller selvstimulerende fysisk adfærd.\n•Overdreven brug af mimik og gestikulation ved samtale.\n•Afvigende og forhøjet aktivitetsniveau i forbindelse med samvær, vil ofte forsøge at arrangere samvær udelukkende med henblik på udøvelsen af fælles social aktivitet.\nKvalitative afvigelser i forholdet til emotionelle og kognitive funktioner\nMindst 6 af følgende symptomer på emotionel og kognitiv funktionsnedsættelse er forekommet i mindst 6 mdr. i en grad, der er utilpasset og i uoverensstemmelse med personens udviklingsniveau.\n•Misforstår andre, føler sig afvist hvis der ikke er aktivt/responderende samvær.\n•Har store vanskeligheder ved at skelne mellem egne reaktioner og omgivelsernes handlinger.\n•Dramatisk tænkning - vil ofte holde meget af symbolbærende genstande, lege og forestillinger.\n•Tendens til perseverende oftest forvrængede forestillinger omkring andres hensigter og motiver.\n•Har forestilling om at andre vil misbruge deres følelser, hvorfor de ofte skjuler dem for omgivelserne, og til tider for sig selv.\n•Kan ikke sundt håndtere alment uundgåelige ting, skal ofte have meget støtte til at acceptere død, ulykke, angst osv.\n•Fungerer godt med tvang.\n•Buser ofte ud med konklusioner, før forklaringen er formuleret til ende.\n•Har ofte svært ved at tage initiativ.\n•Har overordentlig vanskeligt ved at følge selv en simpel plan, og kan forekomme højst uorganiserede og sjuskede.\n•Lærer med nedsat hastighed, og skal ofte have ting gentaget mange gange, og prøve dem mange gange.\n•Bliver utryg under indlæring af nyt stof, og er afhængig af megen beroligelse og anerkendelse.\n•Har store vanskeligheder ved metakognition.\n•Har tendens til at opfatte alt gennem et emotionelt filter, og kan eksempelvis ikke erkende ved logisk deduktion.\n•Kan ikke motivere sig selv, skal pålægges læring og uddannelse.\n•Har store vanskeligheder med indlevelsesevne, og forestiller sig ofte at andre tænker og handler præcist lige som de selv gør.\n•Kan forekomme som indsnævrede og stereotype, med repetitive tanke og handlemønstre og/eller interesser.\nB.Nogle af de symptomer på Kvalitative afvigelser i socialitet og kommunikation, og Kvalitative afvigelser i aktivitet, og Kvalitative afvigelser i forholdet til emotionelle og kognitive funktioner, som har medført funktionsnedsættelse, har været til stede før 7-års alderen.\nC.Funktionsnedsættelse forekommer i to eller flere sammenhænge (f.eks. skole/arbejde og hjemme)\nD.Der skal være klart bevis for klinisk signifikant funktionsnedsættelse socialt, uddannelsesmæssigt eller beskæftigelsesmæssigt.\nE.Symptomerne optræder ikke som et udslag af anden psykiatrisk og/eller neurologisk forstyrrelse og/eller dysfunktion


Nedbrydning i Kankbølle ⇒ Indhent tilbud hurtigt! | Faabyggetilbud.dk\nnedbrydning Kankbølle, Spar tid og penge\nHvis du skal bruge en nedbrydning i Kankbølle eller omegn, har du sikkert allerede tænkt over mulighederne for, hvordan du nemmest kan komme til at spare penge på din opgave. Det er faktisk super nemt, at spare penge på nedbrydningsarbejde i Kankbølle. Det kan du nemlig gøre ved at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på din opgave. Det er let og hurtigt, og så tager det faktisk ikke meget længere tid en 5 minutter. Ud over at du for eksempel sparer penge, så sparer du egentlig også en masse tid, fordi du ikke selv skal bruge tid på at indhente tilbud fra de forskellige nedbrydere i Kankbølle. Her skal du blot give en opgavebeskrivelse, hvor efter det firma som vi arbejder sammen med klare resten for dig. Det er let og hurtigt klaret, og det tager ikke specielt lang tid. Her på siden har vi beskrevet nogle af de andre tanker, som du måske kunne overveje, inden du indhenter tilbud på en nedbrydning i Kankbølle.\nHvis du har erfaring med den byggeopgave, som du skal have lavet, er det meget naturligt at overveje, om du selv kan udføre arbejdet billigere, end det vil koste at hyre en nedbryder i Kankbølle. Dette kræver dog stor viden, da el er en svær og kan være en farlig størrelse. Derfor skal du virkelig være sikker på, at du kan udføre arbejdet godt og rigtigt, og også så det ikke skal laves om. Det kan nemlig godt komme til at koste nogle penge, hvis man laver en ærgerlig fejl. Vælger du derimod at hente et eller flere tilbud på en nedbrydning i Kankbølle, kan du komme til at spare tid på din opgave, og du er sikker på, at arbejdet bliver udført godt og korrekt. Det firma som vi samarbejder med benytter nemlig kun de bedste af de bedste nedbrydninger, og det er altså din garanti for, at arbejdet bliver udført ordenligt. Kunne du tænke dig at vide mere eller har spørgsmål, er du altid meget velkommen til at kontakte os eller vores samarbejdspartner, så vil vi gøre vores bedste for at besvare dine spørgsmål så godt som muligt. Vi vil nemlig gerne være det sted, hvor en god oplevelse med en nedbrydning i Kankbølle begynder, og derfor tager vi det yderst seriøst. Sidst vil vi gerne ønske dig mange gange vind i sejlene med dit nye nedbrydningsprojekt.\nNedbrydning Kongens Lyngby Enghave\nNedbrydning Høbjerg Gribskov\nNedbrydning Torpe Slagelse


Skrevet af Jacob Spangenberg og Charlotte F. Reusch\nDer sker rigtig meget på dagtilbudsområdet. Både omkring pædagogiske læreplaner, tidlig skriftsprogspædagogik, sprogvurderinger og nye pædagogiske organisationsformer.\nNationalt Videncenter for Læsning har valgt at omtale nogle af disse bøger her, da det kan være lidt af en jungle at finde rundt i. Desuden omtales også andre tidligere udkomne bøger, som du kan have lyst til at finde frem og måske (gen)læse. De omtalte materialer kan måske inspirere til udvikling af den pædagogiske praksis i dagtilbuddet og inddrages på pædagoguddannelsen.\nLæsemagasinet (2012): Læseleg med små børn. DK4, Folkeskolen.dk og Nationalt Videncenter for Læsning, Professionshøjskolerne. Film: 26 min.\nHør læseforsker Kjeld Kjertmanns opfordring til og argumenter for at bruge skriftsproget omkring barnet, så barnet naturligt tilegner sig skriftsproget på samme måde, som barnet lærer talesprog. Pædagogisk konsulent Lena Bülow-Olsen viser i praksis dette, når hun blandt andet leger med ordkort med sit barnebarn. Se filmen her.\nLæsemagasinet (2012): De læser i børnehaven. DK4, Folkeskolen.dk og Nationalt Videncenter for Læsning, Professionshøjskolerne. Film: 25 min.\nI filmen besøger pædagog Jeanette Mater børnehaven Parkhøj i København, for at se hvordan børnehaven arbejder med at vække/stimulere barnets nysgerrighed for skriftsprog og derved barnets læsning og skrivning – uden ‘at det bliver skole’. Desuden opfordrer Helle Iben Bylander, SprogIn, til at lege med bogstaver og ord på samme måde, som der leges med legoklodser. Caroline Sehested, lektor, pointerer, at børnene gennem oplæsning får en fælles referenceramme, når der læses bøger op. Se filmen her.\nLæsetips (2012): Ordforråd.\nDet bedste råd, du kan give dit barn, er et ordforråd. DK4, Folkeskolen.dk og Nationalt Videncenter for Læsning, Professionshøjskolerne. Film: 5 min.\nI filmen sætter tidligere videncenterleder Klara Korsgaard fokus på ordforrådets betydning for barnets læse-og skriveindlæring, og hun giver ideer til, hvordan barnet kan udbygge sit ordforråd sammen med de voksne. Se filmen her.\nAlfherim, I. & Fodstad, C. D. (2014): Skal vi leke en bok? Språktilegnelse gjennom bildebøker. Universitetsforlaget\nLyst, leg læseglæde og læring er denne bogs 4 magiske grundbegreber. Bogen er fyldt med kreative ideer og sproglege knyttet til at læse bøger. Disse sproglege kan også overføres til andre billedbøger. Hvert kapitel præsenterer konkrete og uafprøvede legeopskrifter som giver gode læseoplevelser. Denne bog lægger op til, at bøger og billeder bruges til at udvikle børns sprogkundskaber. Den foreslår bl.a. at overføre disse sproglege til børnenes favoritter, så børnene finder endnu større glæde ved at læse og lytte.\nAarre, T. & Blom, K. (2012): Samfunnet i barnehagen och barnehagen i samfunnet. Fagbokforlaget\nBogen behandler temaer som fx barnets rettigheder, barndom og opvækst, køn, ligestilling og moderne familieformer. Hver kapitel består af en faglig redegørelse, som følges op af didaktiske refleksioner om, hvordan temaet kan formidles i dagtilbuddet.\nAndersen, D. (2015): Pædagogen som leder af børnegrupper og læringsmiljø. Akademisk Forlag\nDenne bog tager udgangspunkt i to centrale dagsordener i dagtilbud: En inklusionsdagsorden og en læringsdagsorden. Bogen handler således om pædagogens daglige arbejde med at skabe gode betingelser for trivsel, udvikling og læring i børnegruppen.\nDen inkluderande förskolan indeholder teorier og praktiske redskaber, som pædagoger kan anvende i det inkluderende og sprog- og læringsudviklende arbejde med alle børn. For at daginstitutioner skal kunne give alle børn de bedst mulige forudsætninger for udvikling bidrager bogen med viden om et interkulturelt perspektiv, hvordan man møder nyankomne børn og børn på flugt, hvordan børnenes forkundskaber og interesser kan kortlægges samt forældresamarbejdet, ligesom den giver viden om flersproglighed og andetsprogsudvikling samt teoretiske modeller, som er vigtige for, at daginstitutionerne kan opfylde sine pædagogiske opdrag.\nVed at bruge refleksion som læringsredskab i studietiden, kan du få en kompetence, som er nyttig for dig i dit arbejde som pædagog. I denne bog vises hvordan denne kompetence kan opnås.\nDenne bog handler om dagtilbuddenes sprogarbejde og sprogpædagogik. I bogens første del gives der ideer til 5 konkrete forløb til sprogarbejdet. Aktiviteterne kommer rundt om samtlige sprogpædagogiske mål og understøtter dermed det enkelte barns sprogtilegnelse og sprogudvikling. Bogens anden del beskriver det teoretiske fundament og argumentationen for sprogarbejdet.\nBøe, M. & Thoresen, M. (2015): Å Skape og studere endring. Universitetsforlaget\nPædagoger og andre ansatte i børnehaven, er betydningsfulde voksne i barnets hverdag. I børnehaven mødes mennesker med forskellige baggrund, kultur og holdninger. Der ses fornyet fokus på at øge kvaliteten og indholdet i børnehaven, og denne opmærksomhed, gør ifølge denne bogs forfatter, en ændring mulig. Bogen retter sig mod pædagogstuderende, samt ledere der vil bruge aktionsforskning til at forbedre og udvikle børnehaven.\nBogen sætter fokus på barnet og peger på, hvordan de voksne omkring barnet kan støtte barnets forudsætninger for at tilegne sig alsidige kommunikative færdigheder. Bogen sammenstiller og formidler viden om børns typiske kommunikative udvikling – både talesproglige og skriftsproglige. Den viser, hvordan det er muligt at intensivere og integrere sprogarbejdet i de gode aktiviteter, der allerede finder sted i dagtilbud og skole.\nBrostrøm, B., López, K. J. & Løntoft, J. (2012): Dialogisk læsning i teori og praksis. Dafolo\nBogen redegør for teorien bag dialogisk oplæsning. Den giver en konkret vejledning til at bruge metoden og her inddrage æstetiske og narrative læreprocesser. Dialogisk læsning er en dynamisk og kvalitativ oplæsningsform, som tildeler barnet en aktiv rolle.\nBylander, H. I. (2012): Leg med skrift og sprog, lær med leg. DK4, Folkeskolen.dk og Nationalt Videncenter for Læsning\nI sin artikel giver Bylander inspiration til, hvordan forældre og pædagoger kan støtte og stimulere små børns læseleg og legeskrivning. Leg med både det talte og skrevne sprog giver gode fælles oplevelser og styrker børnenes sprogtilegnelse og intellektuelle udvikling. Artiklen kan evt. læses i forbindelse med filmen Læsemagasinet (2012): Læseleg med små børn. Download artiklen her\nEVA (2017): Tendenser i Årets Dagtilbud 2017. Danmarks Evalueringsinstitut\nArtiklen handler om Årets Dagtilbud 2017, hvor der er fokus på temaet Pædagogiske læringsmiljøer med inddragelse af børneperspektiver. Der er identificeret fem tendenser i dagtilbuddenes arbejde med børneperspektiver: Læringsmiljøer, der følger barnets spor, læringsmiljøer med fokus på forældresamarbejde og overgange, læringsmiljøer med fokus på børns deltagelsesmuligheder, læringsmiljøer med forudsætninger for fordybelse samt læringsmiljøer med en stærk evalueringspraksis. Der er nomineret tre dagtilbud til prisen: dagplejer Vibeke Lundgaard Clausen, Silkeborg Kommune, den integrerede institution Grangård, Vejle Kommune og vuggestuen Corneliusmindevej 4, Tårnby Kommune. Læs artiklen her.\nFisker, H., Jensen, H. G. & Jørgensen, L. T. (2016): Pædagogen i skolen – en værktøjskasse i trivsel og læring. Akademisk\nFriis, K. & Østergreen-Olsen, D. (red.) (2016): Literacy og læringsmål i dagtilbud og børnehaveklasse. Dafolo\nBogen sætter fokus på forskning og praksis i dagtilbud og børnehaveklasse ud fra UNESCOs definition af literacy og ud fra en forståelse af læringsmål som retningsgivende for barnets læring og præmisser.\nGjems, L. & Løkken, G. (red.) (2012): Barns læring om språk og gjennom språk. Samtaler i barnehagen. Cappelen Damm Akademisk\nDenne bog sætter fokus på samtalens betydning for barnet udvikling og læring. Det gælder både de pædagogisk intenderede samtaler, men netop også den uformelle snak, som foregår, når børn og voksne ’bare’ er sammen. Forfatterne forholder sig med reference til konkrete samtaler til betydningen af denne læringsarena og retter opmærksomheden mod, hvordan barnet tilegner sig viden og sprog.\nHansen, O. H. (2013): Vuggestuen som læringstilbud. Dafolo\nBogen sætter fokus på vuggestuens betydning for det lille barns udvikling og læring. Vuggestuen er først og fremmest et læringsmiljø, hvor barnet i trygge rammer kan opleve samhørighed med empatiske omsorgsgivere, der formår at planlægge og gennemføre aktiviteter og samvær, som er tilpasset barnets funktionsniveau, så barnet via relationen lærer og udvikler sig. Den professionelle må reflektere selvkritisk over vuggestuens processer, læreplanernes intentioner og institutionens fysiske rammer. Bogen skitserer således rammerne for et vuggestuedidaktisk perspektiv.\nHaugen, S., Løkken, G. & Röthle (red.) (2013): Småbarnspedagogikk. Fenomenologiske og estetiske tilnærminger. Cappelen Danm Akademisk\nI 14 bidrag sættes fokus på småbarnspædagogik, idet det handler om at skærpe interessen for, indsigten i, glæden over og viljen til at se og forstå små børns perspektiver, deres væremåder, deres signaler og ytringer. Udfordringen for pædagogen er at veksle mellem at være deltagende, støttende og opmærksom observerende.\nHedefalk, M., Almqvist J. & Lundqvist E. (2015): Teaching in preschool. Nordic Studies in Education, 35, s. 20-36\nArtiklen præsenterer et studie om læring i de svenske daginstitutioner. Studiet har undersøgt, hvordan lærere/pædagoger har deltaget i børnene aktiviteter med henblik på at give aktiviteter mening. Resultatet viser, at selvom læringsmål ikke er formuleret af pædagogerne, arbejder pædagogerne med børnene i bestemte retninger. Og børnene lærer de centrale principper om læring i daginstitutionen gennem leg og omsorg og ikke direkte lærer-centreret-undervisning.\nHerholdt, L., Lund, H. R. & Korsgaard, K. (red.) (2012): Viden om Literacy: Literacy, nr. 12, Nationalt Videncenter for Læsning\nLiteracy forstås som læsning, skrivning og sprog i forskellige modaliteter, der tilegnes, udvikles og anvendes af børn i og udenfor skolen. I denne udgave af Viden om Læsning giver forskellige skribenter et overblik over begrebets betydning i hverdagen og i skolen. Download tidsskriftet her.\nHoel, T., Oxborough, G.H.O. & Wagner, Å. K. H. (2012): Læsefrø. Dansk Psykologisk Forlag\nDen norske bog er nu oversat og bearbejdet til danske forhold. Bogen tager udgangspunkt i ny viden om sprogudvikling og sprogstimulering – også i forhold til tosprogede børn. Den bygger på erfaringer fra fire børnehaver og viser et bredt spektrum af aktiviteter med børnebøger i centrum – til inspiration for egen praksis. Der er således fokus på læseaktiviteter, men gives også ideer til, hvordan skrivning kan inddrages i praksis.\nJensen, R. & Kranmo, A. L. (2010): Å utforske praksis – barnehagen. Cappelen, Akademisk Forlag\nI bogen diskuteres eksempler for pædagogisk praksis ud fra teori om leg, samspil og læring, og læseren opfordres til at at analysere egen praksis eller videosekvenserne på forlagets hjemmeside. Bogen sætter fokus på dagtilbuddets rolle i dagens vidensamfund og uddannelseskontekst.\nJohansson, E. m.fl. (2015): Verdipedagogikk i barnehagen. Universitetsforlaget\nBogen formidler resultaterne fra et norsk forskningsprojekt, hvori det blev diskuteret, hvilke værdier som præger børnehavehverdagen og hvilke dilemmaer kan opstå i pædagogernes værdipædagogiske arbejde. Bogens forfattere er interesseret af kommunikationen af værdierne melelm barn og voksen i børnehaven. en kommunikation som er tilstede i mange aspekter i børnehaven, f.eks. i garderoben og legen.\nJæger, H. & Torgersen, J. K. (red.) (2012): Medialisert barndom. Digital kultur i barnehagen. Universitetsforlaget\nBogen diskuterer, hvad det indebærer, at børn i dag vokser op i en globaliseret mediekultur. Hvilke kompetencer har pædagogen brug for, når nye digitale medier indtager dagtilbuddet? Leg og læring påvirkes også af ’medialiseringen’ i samfundet, og barnet har der for brug for voksne med digitale kompetencer, så de kan støtte barnets udforskning af og eksperimenter med digitale medier. Bogen sætter fokus de muligheder og udfordringer digitale medier skaber for barn og voksne i dagtilbuddet.\nKjertmann, K. & Thejsen, T. (2012): Læs med børn, fra de er helt små. DK4, Folkeskolen.dk og Nationalt Videncenter for Læsning\nArtiklen giver konkrete forslag til, hvordan der i hjemmet og i dagtilbuddet kan leges med skriftsproget. Artiklen kan læses alene eller i forbindelse med filmen: Læsemagasinet (2012): Læseleg med små børn. Download artiklen her\nPædagogens grundfaglighed – grundbog til pædagoguddannelsen er et forskningsinformeret, litterært bidrag ind i de kompetencemål, der er opstillet for uddannelsen. Bogen er inddelt i dele efter grundfaglighedens kompetenceområder. Hver del består af en række kapitler, der indledningsvist giver en generel beskrivelse af viden inden for et specifikt tema (”hvad ved vi om dette tema?”) samt peger på erfaringer med handlemuligheder, metode og didaktik i forhold til pædagogisk arbejde generelt. Sidste del af hvert kapitel giver eksempler fra praksis.\nKorsgaard, K. (2016): Læs og skriv med små børn. Dafolo\nBogen peger på, hvordan tidlig literacy er en vigtig del af dagtilbuddets hverdag. Der gives mange eksempler på, hvordan pædagogen kan understøtte alle børns udvikling uden de store ændringer i hverdagens daglige aktiviteter.\nbogen sætter fokus på barnets opdagelse af og kommunikation med skriftsprog. Teori gennemgås overskueligt og relateres til elevarbejder i 0.-2. klasse, men der er god mulighed for transfer til dagtilbuddet.\nKousholt, D. (2011): Børnefællesskaber og familieliv. Dansk Psykologisk Forlag\nDenne bog handler om, børns fælles liv i daginstitutionen og om børn og forældres hverdag sammen. Børn lever både i hjemmet og i institutionen og dette har ifølge bogens forfattere, betydning for børns udvikling og hele familiens hverdag. Denne bog tager udgangspunkt i, at den moderne familie får sin betydning i relation til børn og familiens liv andre steder.\nBogen henvender sig til professionelle, der arbejder med børn og familier, og til studerende inden for pædagogik og psykologi på mellemlange videregående uddannelser.\nLyhne, J. & Nielsen, A. M. L. (2016): Dansk pædagogisk udviklingsbeskrivelse – 0 til 6 år. 3. udgave. Dansk Psykologisk Forlag\nBogens formål er at understøtte pædagogernes samarbejde om det enkelte barn i dets sociale kontekst. Med bogen ønskes der at opnå den højst mulige kvalitet i den pædagogiske indsats, herunder at kvalificere arbejdet med læreplanens seks temaer, ligesom dens udviklingsbeskrivelse kan anvendes i forbindelse med dokumentation og evaluering. Bogen er baseret på udviklingspsykologi og neuropsykologi og er tilpasset nutidens arbejdsformer i førskolepædagogikken.\nI bogen argumenterer forskere og praktikere for, at skrivelyst, leg og læring er nært sammenknyttede begreber, og bogen giver konkrete forslag til, hvordan skriftsprog naturligt kan indgå i børnehavens og skolestartens pædagogiske praksis. Denne tidlige indsats styrker alle børns (skrift) sproglige udvikling her og nu – og på længere sigt.\nMark, K. (red.) (2011): Pædagogers arbejde med sprog og billeder. Akademisk Forlag\nI bogen beskriver en række eksperter, hvordan pædagoger kan støtte børns sproglige og sociale udvikling ved at arbejde med fortællinger, film, læsning og skrivning. Den har en moderne og praksisnær tilgang, og er skrevet af praktikere og teoretikere med stor indsigt i de enkelte områder. Læs fx Kirsten Marks og Anette Sørensens artikel om Når pædagoger skriver eller Klara Korsgaards om Opdagende skrivning i børnehaveklassen.\nMarquardsen, A. M. (red.) (2011): Sprogmiljøer i børnehøjde. Dansk Psykologisk Forlag\nSprogmiljøer i børnehøjde formidler viden og ideer til udvikling af et stimulerende sprogmiljø. Bogen tydeliggør nytten af et nuanceret læringssyn, hvor mening, nydelse og kreativitet er i højsædet. Her peges på et læringssyn, som inkluderer og skaber de bedst mulige udviklingsbetingelser for alle børn.\nMørch, I., Wrang, L. K. & Brink, M. E. (red.) (2011): Levende fortællinger. Dansk Psykologisk Forlag\nMed udgangspunkt i fortællingen gives enkle, teoretisk begrundede redskaber til, hvordan du som professionel kan stimulere børns sprogudvikling, og hvordan der kan arbejdes med sprogvurdering. Materialet viser, hvordan du i din praksis kan arbejde med fortællingen i forhold til de seks temaer i Læreplaner for børnehaven og børnehaveklassen samt Fælles Mål i indskolingen.\nNæsby, T. (2015): Evidens i pædagogisk praksis. Dafolo\nEn evidensinformeret pædagogisk praksis vil sige, at pædagoger foretager pædagogiske og didaktiske refleksioner og handlinger på baggrund af professionel erfaring og dømmekraft – informeret af forskningsviden. Formålet med denne bog er at introducere til evidensbegrebet. Hvad ved vi om det, hvilken betydning har det, og hvordan kan vi forholde os til det og arbejde med det i pædagoguddannelsen og i pædagogisk arbejde?\nNordahl, T., Qvortrup, L. m.fl. (2012): Fra pasning til udvikling af børnenes kompetencer. Paideia nr. 4 – november. Aalborg Universitet og Dafolo\nTemanummeret diskuterer dagtilbuddets funktion: Fra pasning til udvikling af børnenes kompetencer. Norddahl og Qvortrup spørger i deres artikel børnene om, hvad der er kvalitet i dagtilbuddet, mens Næsby i sin artikel indkredser, hvad forskningen viser. Andre artikler rejser et kønsperspektiv og et flersprogligt perspektiv. Alle artikler ledsages af fyldige litteraturlister til videre læsning.\nPoulsgaard, K. & Liberg, U. (red.) (2012): Forskning i pædagogisk praksis. Akademisk Forlag\nBogens hensigt er at vække og stimulere læserens nysgerrighed for den viden, som er udviklet gennem pædagogisk praksis. Bogens sidste artikel samler op på de forskellige forskningsmetoder og giver tips til, hvordan nysgerrigheden kan blive drivkraften til at udforske egen praksis. Artiklerne handler om den pædagogiske hverdag i vuggestuer, børnehaver og skolefritidsordninger.\nSehested, C. (2012): Sådan kan du læse sammen med barnet. DK4, Folkeskolen.dk og Nationalt Videncenter for Læsning\nI artiklen giver Sehested gode råd om, hvordan den voksne kan læse sammen med barnet, ligesom deres gives forslag til oplæsningsbøger – såvel nyere bøger og klassikere. Her er også inspiration til at indrette et læsemiljø i dagtilbuddet. Artiklen kan læses i relation til filmen Læsemagasinet (2012): De læser i børnehaven. Download artiklen her.\nSehested, C. (2013): Billedbogen i børnehaven – en praksisguide. Gyldendal\nI den teoretiske del af bogen gives en kort indføring i dialogisk, og i hvorfor (op)læsning er så vigtig i børnehaven. I praksisdelen gives forslag til, hvordan teorien kan omsættes i praksis, idet der er forslag til det pædagogiske arbejde med fem billedbøger. Desuden rummer bogen en gedigen litteraturliste med forslag til videre læsning.\nSigmund, P. (2016): Børneringen i 75 år. En ring til værn om Københavns smaabørn. Klim\nI bogen fortælles 75 års Danmarkshistorie (1941-2016). Der fortælles om, hvordan danske institutioner har udviklet sig siden 1940'erne, om tendenser og temaer og det politiske syn på børns pasning, udviklingen af selvejende institutioner og pionererne bag.\nSigsgaard, E. & Hansen, H. L. (2016): Ha' en god dag, skat - dit barns hverdag i dagpleje, vuggestue og børnehave. People's Press\nI denne bog hjælper børneforsker Erik Sigsgaard og sundhedsplejerske Helen Lyng Hansen dig med at se dit barns liv, sådan som det opleves i børnehøjde.\nSommer, D. (2012): Barn i senmoderniteten. Barndomspsykologiske perspektiver. Fagbokforlaget\nDenne bog må ses i forlængelse af forfatterens populære Barndomspsykologi (2005), og den sætter fokus på, hvordan senmodernitetens forandringer får betydning for barnets opdragelse og læringsprocesser.\nSöderbergh, R. (2011): Læse, skrive, tale – barnet erobrer sproget. Akademisk Forlag\nIfølge Ragnhild Söderbergh lærer børn det skrevne sprog at kende i samvær og i samspil med læsende og skrivende mennesker, og hun giver i sin bog anvisninger på, hvordan pædagoger, lærere og forældre kan invitere børn ind i skriftsprogets verden. Læs anmeldelsen i Viden om Læsning nr. 8, 2012\nSunesen, M. S. K. (2018): Didaktionslæring i praksis. 21 forslag til det pædagogiske teamsamarbejde. Dafolo\nBogen handler om den refleksive samspilsform: medieret læring. Bogens titel refererer til ordene didaktik, aktion og læring, og den har til hensigt at skabe tætte forbindelseslinjer mellem den didaktiske refleksion og det pædagogiske relationsarbejde i dagtilbud og skole.\nSvinth, L. & Ringmose, C. (2012): Læring og udvikling i daginstitutioner. Dansk Psykologisk Forlag\nBørns muligheder for at deltage i meningsfulde aktiviteter har afgørende betydning for deres læring og udvikling. Bogen præsenterer udfordringer, som findes i danske daginstitutioner, fx inklusion samt udvikling af det sproglige, fysiske og relationelle læringsmiljø i institutionen. Der gives konkrete eksempler på, hvordan sociokulturelle aspekter og børns deltagelsesmuligheder kan udspille sig i praksis.\nThomsen, P. (2012): Det fortællende barn – sådan gør du børnehavebørn til fantastiske fortællere. Dafolo\nI bogen sættes fokus på, hvordan barnet kan udvikle sit ordforråd, når barnet kommunikerer og lærer i et sammenhængende, funktionelt og levende sprog. Sådanne narrative praksisformer udvikler barnets sociale, kognitive og sproglige kompetencer på en måde, og de giver barnet en bedre forståelse af sig selv, sine egne intentioner og andres.\nTidsskriftet 0-14 (2016): Gode dagtilbud kan løfte de udsatte og sårbare børn.\nTidsskriftet 0-14, nr. 2, Dansk Pædagogisk Forum\nTidsskrift om, hvordan udsatte og sårbare børn bedst kan inkluderes i dagtilbud, herunder indføring i, hvad det er, de har brug for. En beskrivelse af, hvem disse børn er og hvordan man genkender dem i et dagtilbud. Eksempler og metoder til at arbejde med dem, herunder at skabe muligheder for både individuel og gruppemæssig inklusion.\nTorunn Eik, L., Steinnes, G. S. & Ødegård, E. (2016): Barnehagelæreres profesjonslæring - i barnehagens mulighetsrom. Fagbokforlaget\nWeitzman, E. & Greenberg, J. (2014): Sprog i samspil – en praksisnær guide til sproglig og social læring i dagtilbuddets fællesskaber. Dafolo\nDette er en håndbog der tilbyder en praktisk forskningsbaseret tilgang til, hvordan man fremmer børns sproglige og sociale læring. Bogen byger på den nyeste forskning indenfor feltet, og har masser af inspiration at hente i forhold til børn på alle udviklings stadier – fra børn der udtrykker sig nonverbalt til børn der kan udtrykke sig i komplekse sætninger. Bogen er bygget op omkring en række samspils værdier, der er letanvendelige i praksis.\nØdegaard, E. E. (red.) (2012): Barnehagen som danningsarena. Fagbokforlaget\nDagtilbuddet er et rum, hvor barnet skaber mening, betydninger og identitet, men vilkårene for barnets dannelse rammesættes af love, politiske og pædagogiske rammeplaner og ikke mindst pædagogens faglige viden og forståelse. Bogen sætter således fokus på dagtilbuddet kulturelle værdi.\nBrok, L. S. & Reusch, C. (2015): Pædagoger på gensidigt sprogvisit. Nationalt Videncenter for Læsning\nProjekt “Pædagoger på sprogvisit” udvikler pædagogers sprogstimulerende arbejde i børnehaven i Lolland Kommune. I efteråret 2015 kører et pilotprojekt i 1 daginstitution i kommunen. Målet er, at pædagoger ved at besøge en anden institution og observere andre pædagogers praksis skal finde inspiration til at udvikle egen praksis. Sprogvisit som metode til udvikling er inspireret af Forbløffende praksisser – en antropologisk metode, der går ud på at undersøge et felt med en åben og nysgerrig indstilling. Vigtige elementer i metoden er struktureret observation, efterfølgende reflekterende teamsamtale og afprøvning af nye tiltag. Download den afsluttende rapport og find materiale til teamsamtale og observationsskema her.\nDownload materiale til teamsamtale og observationsskema\nDansk Clearinghouse for uddannelsesforskning (2013): Skoleparathed – systematisk forskningskortlægning. IUP, Aarhus Universitet\nI Danmark blev børnehaveklassen gjort obligatorisk i 2009, og samtidigt trådte også reglen om, at børn skal begynde i skole, det kalenderår de fylder seks år, i kraft. Rapporten er derfor en systematisk forskningskortlægning om, hvilke virkninger indsatser i dagtilbud har på børns skoleparathed målt ved skoleparathedsvurderinger. Rapporten henvender sig især til pædagoger, undervisere på pædagoguddannelsen og børnehaveklasselærere. Download rapporten her.\nForskningsopsamlingen giver i kort form et overblik over centrale pointer om, hvad kvalitet i dagtilbud er. Opsamlingen bidrager til at omsætte forskning til beslutninger om pædagogisk praksis og kan dermed være med til at styrke styring, ledelse og praksis med henblik på udvikling af kvaliteten af dagtilbud nationalt såvel som i det enkelte dagtilbud. For at undersøge og beskrive begrebet kvalitet anvendes en analytisk skelnen mellem tre elementer af kvalitet: strukturel kvalitet, proceskvalitet og resultatkvalitet, som tilsammen udgør et dækkende kvalitetsbegreb. Download rapporten her.\nI denne guide har EVA gennemgået og vurderet fem konkrete sprogvurderingsredskaber med udgangspunkt i 10 spørgsmål, hvis vægt afhænger af hensigten og formålet med målingen og den lokale kontekst. Hver gennemgang indledes med en sammenfatning af redskabets kvalitet og anvendelighed. Det giver ikke blot et overblik over sprogvurderingsredskaberne, men kan samtidig være med til at kvalificere udvælgelsen og anvendelsen af redskaberne. De fem sprogvurderingsredskaber, som gennemgås, er Sprogvurdering 3-6, TRAS, PUB Sprog, CDI-sprogvurdering og Sprogets milepæle. Download rapporten her.\nEVA (2016): Læring. Bakspejlet' 16. Evalueringsinstituttet\nTemahæftet sætter fokus på lærerig leg og legende læring samt hvordan det 0-2-årige barns udvikling kan stimuleres. Download tidsskriftet her.\nEVA (2016): Forskningsinspireret pædagogisk praksis. Evalueringsinstituttet\nDette inspirationsmateriale er udviklet på baggrund af besøg i daginstitutioner. Pædagoger og ledere kan her få ideer til, hvordan de kan bringe deres viden i spil, blive klogere på børneperspektivet og organisere det pædagogiske arbejde på nye måder så den fælles faglighed og fællesskabet styrkes til gavn for børnenes udvikling og institutionens arbejdsmiljø.\nDownload redskaber til pædagogisk praksis her\nEVA (2015): Overgang fra børnehave til skole. Forskning og ny viden om dagtilbud. Bakspejlet ’15. 2015. Evalueringsinstituttet\nTemahæftet sætter fokus på børns trivsel og trivslens betydning for barnets læringsmuligheder. Den afhænger både af samarbejdet mellem institutionerne og hjemmet, men også af barnets trivsels i daginstitutionen og deres forestillinger om skolen. Download tidsskriftet her.\nEVA (2012): Læreplaner i praksis. Daginstitutionernes arbejde med pædagogiske læreplaner. Danmarks Evalueringsinstitut\nNy undersøgelse fra EVA viser, at brugen af pædagogiske læreplaner løfter pædagogernes faglighed og styrker børnenes sproglige udvikling. Men skal de pædagogiske læreplaner have større gennemslagskraft er der brug for ny inspiration og vejledning, både fra centralt hold og fra kommunerne. Download rapporten her.\nMiddelboe, N., Hansen, S. Ø., Storgaard, R. L., Brinck, S., Iversen, K., Pedersen, H. S. & Arendt, J. N. (2016): Midtvejsevaluering af familierettede og forebyggende indsatser i ”Tidlig Indsats – Livslang Effekt”. KORA\nProjektet har til formål at fremme udsatte børns trivsel, udvikling og læring ved at styrke kommunernes brug af forebyggende indsatser. Formålet med midtvejsevalueringen er at bidrage med viden om, hvilke forhold der kan fremme eller hindre implementeringen af de fire indsatser. Download rapporten her.\nNielsen, T. K., Tiftikci, N. & Larsen, M. S. (2013): Virkningsfulde tiltag i dagtilbud. Et systematisk review af reviews. Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning, IUP, Aarhus Universitet\nUndersøgelsen bygger på international forskning og giver viden om, hvad der virker i forhold til børns læring i dagtilbud. Det har fx positive indvirkning: når pædagoger anvender en læreplan, hvor leg og selvvalgte aktiviteter indgår meningsfuldt; når pædagoger integrerer it i både planlagte og spontane aktiviteter; når pædagoger læser højt for barnet, og barnet aktivt deltager i historiefortællingen eller højtlæsningen; når forældrene inddrages som vigtige, aktive og deltagende aktører og samarbejdspartnere; når der sættes fokus på børns overgang fra dagtilbud til skole; når børns venskaber understøttes. Download rapporten.\nRetsinformation.dk (2014): Bekendtgørelse for pædagoguddannelsen\nMed den nye pædagoguddannelse sigtes der specifikt på de pædagogstuderende, der har en ambition om at arbejde i skolen. Uddannelses- og forskningsminister Sofie Carsten Nielsen har godkendt bekendtgørelsen for den nye uddannelse. Reformen af pædagoguddannelse er baseret på en politisk aftale mellem alle folketingets partier. Læs bekendtgørelsen via linket til højre for artiklen. Download bekendtgørelsen her.\nBUPL er pædagogens fagforening. Foreningen har de senere år arbejdet med at integrere både leg og læring i barnets udvikling. Det er desuden muligt, at finde værktøjer ift. evaluering, udvikling og inspiration til at løse dagligdagens udfordringer.\nEMU - Danmarks læringsportal: dagtilbud\nEMU er en portal, der er udarbejdet af undervisningsministeriet. Portalen har til formål, at gøre det lettere for lærere og pædagogisk personale, ledere, studerende og elever at finde inspirationsmaterialer, konkrete aktiviteter, viden indenfor undervisning.\n"Kindergarten Tours" tilbyder guidede ture til vuggestuer, børnehaver og legepladser i Københavnsområdet - gode eksempler på inspirerende praksisser.\nHer finder du pædagogiske lærerpaner og love på dagtilbudsområdet.\nFagligt forum hvor forældre og børn kan få hjælp, og hvor der gives faglig vejledning.\nDu deler et link til siden: Læring i dagtilbud


Kommunen hjemsender administrative medarbejdere – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n9. SEP 2020 9. sep 2020 • 13:03 AF\nKommunen hjemsender administrative medarbejdere\nNej, det var ikke en decideret krisestab, der tirsdag aften mødtes for at diskutere den aktuelle coronasituation på Bornholm.\nDet pointerer borgmester Winni Grosbøll (S).\nDet pointerer borgmester Winni Grosbøll (S) vel vidende, at alene udtrykket “krisestab” potentielt vil kunne få advarselslamperne i folks hoveder til at blinke som et stroboskoplys, der gør det svært at tænke klart.\nDet sidste er der behov for, og borgmesteren opfordrer derfor også alle bornholmere til at stramme op og huske de gode takter, vi viste i begyndelsen af coronakrisen med afstand, afspritning og så videre.\nStatens Serum Institut oplyste tirsdag om 243 nye smittede med coronavirus i Danmark, og sundhedsmyndighederne har en bekymringsgrænse ved 20 smittede per 100.000 indbyggere. Kommuner, der overskrider den grænse, vil blive fulgt nøje, og det stod i går også klart, at Bornholm netop har sneget sig ind i den gruppe. Ud af de 29 kommuner, der har flere end 20 smittede per 100.000 indbyggere i den seneste uge, ligger Bornholm dog helt i bunden med 20,3 smittede.\nVi skal prøve at dæmpe smittetrykket, og vi skal som bornholmere give hinanden håndslag på, at vi alle sammen strammer op\nSå først og fremmest:\n– Vi taler ikke om en decideret krisestab endnu, siger borgmesteren.\n– Men i aftes holdt vi et udvidet direktionsmøde i kommunen, hvor sundhedschefen og jeg deltog for at finde ud af, hvad vi gør nu, og hvad vi skal sætte i værk. Vi besluttede at for forsøge at holde smittetallet nede, så det ikke eksploderer, at vi i løbet af i dag, onsdag, sender de administrative medarbejdere hjem til hjemmearbejde i de næste 14 dage.\nVi er ikke i en situation, hvor det er alarm-alarm, men vi har kigget på, hvilke små greb, vi kan gøre, og som også er de nemmeste, og de administrative medarbejdere kan godt arbejde hjemmefra, uden det er til stor gene, siger borgmesteren.\n– I kommunen omlægger vi også så vidt muligt mødeaktivitet til Skype, og i starten af næste uge skal vi overveje, hvad vi gør med kommunalbestyrelsesmødet torsdag.\nDet er vel alt sammen for at undgå, at der opstår en alarm-alarm-situation?\n– Netop. Jeg håber meget, vi kan undgå at genindføre besøgsrestriktioner på vores plejehjem og andre ting, som er meget gennemgribende. Vi skal prøve at dæmpe smittetrykket, og vi skal som bornholmere give hinanden håndslag på, at vi alle sammen strammer op. Det vil sige, Vi husker at holde afstand, overvejer om vi behøver at have gæster i weekenden, husker at spritte af, hver gang vi går i supermarkedet og så videre. På den måde håber jeg, vi kan holde smittetrykket nede, så vi ikke skal i gang med mere gennemgribende foranstaltninger. Det vil jeg gerne undgå.\nNår man ryger op over 20 smittede pr. 100.000, skal kommunen være i kontakt med Patientstyrelsen.\n– Og så er det den, der kan udstikke, hvad vi skal gøre, siger Winni Grosbøll.\nHvad kunne den finde på at sige af væmmelige ting?\n– Vi har set i andre kommuner, at den kan lave lokale restriktioner såsom at nedsætte forsamlingsantallet, lukke nattelivet yderligere ned og så videre. Det vil vi helst undgå, og derfor prøver vi nu med nogle af de mindre indgribende ting.\nMen vi har jo altså ikke lavet om på servicestandarder, lukket institutioner ned eller noget. Vi har lige håndteret et udbrud i en af vores børnehaver, Skatteøen i Rønne, og det er gået virkelig, virkelig godt. Der er blevet taget hånd om det, og forældrene er trygge. Der er taget rigtig mange test, og det ser ud, som om det er blevet inddæmmet, og at de har været rigtig gode til at håndtere procedurerne i institutionen, siger Winni Grosbøll.\nHen over weekenden var der fem nye tilfælde af smittede på Bornholm, mens der var én tirsdag og i løbet af de seneste syv dage i alt otte nye smittede, oplyser hun.\n– I sig selv er det jo ikke alarmerende, siger hun.\n– Det er bare ret mange i forhold til, at vi ikke har haft noget som helst hele sommeren. Og nu har vi altså rundet grænsen ved de 20, hvor man begynder at blive bekymret. Derfor har vi også over for alle vores institutionsledere genopfrisket alle retningslinjerne, som vi skal være helt skarpe på. De gør det rigtig godt derude, men der kan jo være et enkelt sted, hvor man lige skal stramme elastikken lidt igen. I foråret var vi nok alle sammen gode i forhold til alle procedurerne, men i takt med, at der ikke var nogen smittespredning hen over sommeren, kan der være blevet slækket lidt. Så nu strammer vi op over hele linjen.\nOnsdag klokken 11 var der igen møde i kommunens direktion for at se på de allernyeste smittetal.


Varenummer (SKU): 10510 Kategorier: 3 for 500 kr., B Swish, Fjernbetjent Sexlegetøj, Fjernbetjent Vibrator, Mærker, Vibrator Æg\nI løbet af de sidste år er forbruget af sexelegetøj steget markant i vores breddegarder. Når der skal leges med sexlegetøj og eksperimenteres lidt, der er mange steder, man kan udfolde sig, men soveværelset er stadig det foretrukne sted. Når der skal investeres i nyt sexlegetøj, kommer der nogle rigtig lækre produkter fra B Swish og folk er rigtig glade for denne B Swish Bnaughty Classic Fjernbetjent Vibrator Æg. Du behøver ikke bekymre dig for at handle sexlegetøj fra webshops, emballagen til din pakke er naturligvis neutral, og ingen kan se, om det er tøj, en boremaskine eller en dildo, der ligger i pakken.\nB Swish Bnaughty Classic Fjernbetjent Vibrator Æg er en af mange varer her på shoppen og findes i varegruppen Mærker,B Swish,Fjernbetjent Sexlegetøj,Vibrator Æg,Fjernbetjent Vibrator,3 for 500 kr.. Du får også hele hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber B Swish Bnaughty Classic Fjernbetjent Vibrator Æg ved den velkendte shop Sinful.dk, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også dette produkt. Når du handler online er varerne billigere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, er du stillet lidt bedre, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. når du har handlet dine varer, og du kan finde webshops der giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Derudover har du et meget større udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i de mange webshops der er på det danske marked. Din sammenligning kan du rent faktisk lave direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over køen er der slet ikke, når du handler online, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.


Akut dyrlæge - VETGRUPPEN dyreklinikker\nVETGRUPPEN består af to fællesejede dyreklinikker i Birkerød og Valby. Klinikkerne arbejder sammen for at sikre dig og dit kæledyr den bedste behandling og den højeste faglighed. Vi bestræber os på at skabe en behagelig og venlig atmosfære i vores klinikker – for både ejere og kæledyr. Det er vigtigt, at du føler, at dit dyr er i gode hænder, når du har brug for en akut dyrlæge.\nVi behandler ofte syge dyr fra hele Sjælland, Lolland og Falster. Er du bosiddende på Fyn, refunderer vi altid broafgiften ifbm. med dit besøg hos os, ved fremvisning af gyldig kvittering på broafgift. Ring gerne til os, for at høre mere om dette.\nHos VETGRUPPEN har vi et engageret og kompetent team af dyrlæger, veterinærsygeplejersker og medhjælpere. Dyrlægerne i VETGRUPPEN har forskellige specialeområder, og derfor samarbejder vores tre klinikker på kryds og tværs, så dit kæledyr altid kan få stillet den rette diagnose og modtage den nødvendige behandling.\nAlle dyrlæger og veterinærsygeplejersker hos VETGRUPPEN er forpligtede til løbende efteruddannelse. Dyrlægefaget er et fag i konstant udvikling, og vi stiler efter at holde vores faglige kompetencer opdateret løbende, så vi altid kan tilbyde en tidssvarende og optimal behandling af dit kæledyr.\nPå vores klinikker råder vi over indlæggelsesfaciliteter og operationsstuer med moderne udstyr – herunder tandpleje- og tandrøntgenudstyr, og vi tilbyder en bred vifte af behandlinger til dit kæledyr. Vi tilbyder blandt andet laserbehandling, ultralydsscanning og som de eneste på Sjælland, udfører vi laserkirurgi. Vi har egne laboratorier til rådighed, hvor vi selv analyserer blod,- afførings- og urinprøver.\nHvis du har brug for en akut dyrlæge udenfor klinikkernes almindelige åbningstider, kan du kontakte døgnvagten på tlf. 81818981. Konsultation udenfor åbningstid foregår på klinikken i Valby.\nVi tilbyder også hjemmekonsultation, hvis dit kæledyr har brug for at blive tilset af en dyrlæge i trygge og vante rammer.


Internetproblemer | Jellingnet\nVores kabelnet i Jelling er efter en komplet ombygning i 2018, idag “state-of-the-art” indenfor branchen og findes IKKE hurtigere eller bedre.\n2. Fejl i din Router\n3. Problemer med Wi-Fi\nVent med at fejlmelde indtil du har prøvet med “100% Wi-Fi appén”Vi har lavet en checkliste som du bør gennemgå, hvis du har problemer. Gennem Jelling Radio & TV, kan du få lavet et installationscheck hjemme hos dig selv, hvor de kan måle dit Wi-Fi signal, og kan give dig gode råd til hvor du alternativt kan placere din router, eller evt. investere i udstyr der kan forlænge signalet. Prisen for dette er Kr. 499,00\nYouSee´s automatiske fejlsøgning (Kun YouSee kunder)\nlæs mere og tag testen\nYouSee´s gode råd til bedre Wi-Fi:\nLæs mere og se videoerne\nFakta om Wi-Fi\nBrug 5Ghz netværk fremfor 2.4Ghz.\n5Ghz netværket er fremtidens netværk, og det har en større båndbredde, så du kan opnå hurtigere hastigheder.\nHvis du vælger fra kanal 100 og opefter, så sender modemet faktisk med 5% ekstra styrke = længere rækkevidde.\nWi-Fi er lige så hurtigt som kabel Internet\nDet er helt forkert. Der er mange faktorer der gør at dit Wi-Fi signal begrænses. Har du en gammel enhed på dit Wi-Fi, nedsætts hastigheden til alle dine enheder så den kan nå og betjene den ældre enhed du har.\nPå et 2Ghz Wi-Fi netværk, er det normen at du kan opnå mellem 40-50Mbit under gode forhold\nPå et 5Ghz Wi-fi netværk, er det normen at du kan opnå mellem 200-300Mbit under gode forhold.\nOplever du problemer med dit Internet gennem YouSee, vil vi gerne hjælpe dig videre, det kræver en lille indsats fra din side.\nDet er sådan at det abonnement du har med YouSee er en aftale mellem dig og YouSee, og vi har i vores kontrakt givet Yousee lov til at sende deres Internet signal gennem vores kabelnet. Jellingnet har derfor ikke noget at gøre med dit abonnement med YouSee.\nDerfor er det altid YouSee du skal fejlemelde til, når du har problemer med dit Internet.\nYousee har en aftale med Jelling Radio & TV, der kender vores kabelnet gennem 40 år, og har den nødvendige uddannelse og ekspertise for at påtage sig denne opgave. Når YouSee fejlmelder et problem der kræver en tekniker, beder de Jelling Radio & TV om at kigge på sagen.\nFør vi kan hjælpe dig skal du gøre flg.:\nEfter fejlmeldingen går der 2-3 dage, så får du besøg af Jelling Radio & TV, der vil kigge din installation igennem,\nDin interne kabelinstallation, vil blive fejlsøgt, og kan Jelling Radio & TV, ordne dit problem evt. ved udskiftningen af modem, så gør de det.\nYouSee medarbejderen vægrer sig i at sende den tekniker:\nHvis IKKE den pågældende medarbejder vil sende en tekniker, så skal du bede om medarbejderens navn og /eller medarbejdernummer, og fortælle vedkommende at du vil klage over den behandling vedkommende har givet dig.\nJamen jeg har tidligere fejlmeldt til YouSee, og jeg har stadigt et problem.\nDu skal fejlmelde igen i henhold til vores vejledning herover. fejlmelding til Tlf.: 7070 4040.


Vaskehal tog | Få en skræddersyet & unik tog vaskehal | NoviClean\nVaskehal til togMorten Merrild2021-01-12T09:30:49+00:00\nVASKEHAL TIL TOG\nNoviCleans fuldautomatiske vaskehaller håndterer al den tunge togvask, så I og jeres medarbejdere har mulighed for at fokusere på andre vigtige opgaver.\nOM VORES TOG VASKEHAL\nHos NoviClean har vi igennem mange år erfaret at toge har nødvendighed for at blive rengjort oftere, end man lige går og tror. Togene kører mange tusinde kilometer på skinnerne igennem årene, og det medfører dermed også meget skidt og snavs med sig. Alt dette skidt og snavs kan ofte sidde genstridige steder, hvor det ikke altid er let at komme til med en manuel vask på toget.\nVi har derfor i samarbejde med InterClean Equipment designet en tog vaskehal, der kan komme ind i de selv mest genstridige steder. Med en tog vaskehal er du og din virksomhed garanteret en grundig og effektiv togvask – hver gang!\nI tæt samarbejde med dig, designer og installerer NoviClean en tog vaskehal, der passer lige efter jeres ønsker og behov. Vores vaskehal til toge klarer alle størrelser på forskellige toge. Dertil er vores vaskehal til toge praktisk talt vedligeholdelsesfrie og tilmed miljøvenlige. Hos os får du ikke bare en standard tog vaskehal. Du får en skræddersyet løsning, der passer netop ind i din virksomhed. Vi har mange års erfaring med opbygning af professionelle vaskehaller.\nALSIDIGE TOG VASKEHAL\nVores tog vaskehal er udviklet på baggrund af vores erfaringer og indsigter i den nyeste udvikling. Vi kan derfor også garantere dig, at du får en tog vaskehal, der sørger for en fuldstændig grundig, effektiv og hurtig vask af jeres toge.\nVi kan derfor tilbyde dig en helt igennem fuldautomatisk tog vaskehal, som er designet 100% efter jeres ønsker og behov. Når du benytter dig af vores tog vaskehal, kan vi også garantere dig, at toget ikke tager skade, men kommer ud helt ren og skinnende.\nDEN SKARPESTE TEKNOLOGI\nVores vaskehal til tog bliver brugt i en lang række togsystemer over hele verden. Og årsagen er ret simpel: Det er ganske enkelt en af de mest effektive løsninger til vask af rullende materiel.\nMed strategisk placering af roterende vaskedyser, særlige børster og førende sæbeprodukter, vasker vores skræddersyede tog vaskehal alle udvendige områder på jeres tog og vogne — og det gælder selv de mest besværlige afkroge.\nEFFEKTIV OG NEM TOG VASKEHAL\nMed InterCleans state-of-the-art produkter, designer og installerer vi specialfremstillede tog vaskehaller, der gennem moderne sæbekemi og den nyeste teknologi gør jeres tog skinnende rene.\nLigegyldigt hvilken type tog, vi snakker om, har vi den erfaring og ekspertviden, der sikrer, I får den bedste tog vaskehal.\nYderst sjældent har to virksomheder brug for den samme løsning, og med det in mente opstarter vi altid et nyt samarbejde med at sætte jeres ønsker og behov forrest.\nVores mål er altid jeres fulde tilfredshed. Sådan garanterer vi, at I har jeres på det rene.\nINSTALLERING OG SERVICE AF TOG VASKEHAL\nHos NoviClean klarer vi det beskidte arbejde for dig. Når vi i samråd med dig, har fundet frem til den tog vaskehal, som du ønsker, sørger vi for at få installeret hele tog vaskehallen, så du kan komme i gang med at få rengjort dine toge.\nDertil kan vi også tilbyde servicering af vores tog vaskehal og alle vores medarbejdere er specialister i tog vaskehallen. Du er derfor garanteret, at hvis der skulle ske et uheld med din nye tog vaskehal, så kommer vi med det samme. Vi arbejder effektivt og grundigt, så du hurtigt kan komme i gang igen med tog vaskehallen.


Frank Andersen nærmer sig 100.000kr i Aalborg!! – 1stpoker.dk\nFrank Andersen nærmer sig 100.000kr i Aalborg!!\nVi kan ikke komme udenom at det går helt godt for den Nordjyske pokerspiller Frank Andersen inde på Casino Aalborg. Frank nærmer sig de 100.000kr i gevinster med hastige skridt og det ved vi fordi deres rangliste udgør hvad de har vundet i turneringerne.\nOpdateret 21-4-2016 kl 06:19 Der ikke rangliste på deres rebuy turneringer.\n(som vi har fået at vide så mange gange) 🙂 Så derfor kan vi vente længe på den opdatering.\nRanglisten er endda ikke opgjort siden 11 april, men vi har ikke haft held med at fange Jakob Damgaard denne søndag og høre om resultatet fra torsdagens turnering.\nArtikel foto: Fra en tidligere pokerturnering på Casino Aalborg\nInden torsdagens turnering 14 april havde Frank Andersen vundet hele 82.574kr så der skal ikke mange finaleborde til igen før han nærmer eller runder de 100.000kr i gevinster.\nRanglisten på Casino Aalborg (opdateret 11 april 2016)\n1 Frank Andersen 82.574\nMartin Lindholst 11.235\nMartin Olesen 10.683\nGrantas Naujokas 9.200\nNishanth Raymond 8.330\nRasmus S. Rasmussen 8.230\nLars Tversted 8.126\nRanglisten udgør hvad spilleren har vundet i (kroner/ører).


Umiddelbart er det meget enkelt: Hvis man vil vide, hvor stor en trussel COVID-19 er, er man nødt til at finde ud af, hvor mange der i alt har været smittet? Hvor mange der har været alvorligt syge? Og hvor mange der er døde?\nDer holder det enkle så også op. For lige så let det er at stille disse spørgsmål, lige så kompliceret er det at svare på dem. En ny rapport fra Statens Serum Institut (SSI) og PandemiX-forskergruppen på Roskilde Universitet (RUC) sætter fokus på mørketallet, og på hvordan man kan bestemme det.\nFokusrapport om mørketallet (pdf)\nHvorfor er mørketallet vigtigt?\nBag rapporten står Robert Skov, der leder SSI’s modelleringsarbejde, samt Lone Simonsen, professor i folkesundhedsvidenskab på RUC og leder af PandemiX gruppen.\n”Mørketallet er vigtigt, hvis man skal have et præcist overblik over alvorligheden af en ny sygdom som COVID-19. Tallene fra Kina i starten af COVID-19-epidemien, der antydede at dødeligheden var på 3%, overvurderede for eksempel risikoen”, siger Robert Skov og fortsætter:\n”Deres tal byggede kun på de kendte tilfælde i Kina, som var blevet diagnosticeret. Det viste sig imidlertid, at der også var en stor andel af COVID-19 smittede, der var asymptomatiske eller milde tilfælde, som hverken blev testet eller indlagt. Det betød, at dødeligheden i forhold til alle smittede derfor var meget mindre.”\nMørketallet er udtryk for, hvor mange, der har været smittet med en given infektion uden at være kendt og indgå i statistikkerne for sygdommen\nHvordan opgør man mørketallet?\nMan kan opgøre mørketallet i forhold til forskellige kendte størrelser. Det kan for eksempel være antal bekræftede tilfælde, antal indlagte eller antal dødsfald som følge af COVID-19. Kendskab til mørketallet i forhold til de enkelte størrelser er også interessante hver især, så derfor ikke kun ét mørketal.\n”På den måde er mørketallet helt afhængigt af, hvilken størrelse man ser det i forhold til. Men uanset hvad så gælder det, at for at mørketallet kan være gyldigt i en given population, skal det være baseret på repræsentative data, som indsamles konsekvent og systematisk”, siger Lone Simonsen.\nFor at kende det totale antal, der er smittet med en given sygdom og dermed mørketallet betyder det, at man i realiteten skal teste rigtig mange. Enten ved hjælp af massetestning, hvor alle i en afgrænset population testes (som i for eksempel den Italienske by, Vo), eller via en repræsentativ stikprøve, som man kan generalisere ud fra.\nPCR-test og blodprøver\nHvis man er smittet med COVID-19, kan infektionen diagnosticeres med en PCR-test, som man enten tager fra næse, svælg eller fra de dybere luftveje. Normalt tester man dog kun positivt i en PCR-test for COVID-19 1-2 uger efter, at man er blevet smittet.\nCOVID-19 infektioner kan også diagnosticeres ud fra en blodprøve, hvor man tester, om personen har specifikke antistoffer mod SARS-CoV-2 som tegn på tidligere infektion med COVID-19. Generelt tager det omkring 1-3 uger fra man bliver smittet, til man kan påvise antistofferne. Det varierer dog meget fra person til person. Og det afhænger også af, hvilken antistoftest der bruges, og hvor følsom den er. Antistofundersøgelser kan derfor bruges til at se, hvor mange der i alt har haft sygdommen.\nHvad ved vi indtil nu om COVID-19 mørketallet?\nAllerede i januar 2020 var den første PCR-test for SARS-CoV-2 klar. De første vurderinger af mørketallet kunne derfor kun baseres på PCR-tests med den usikkerhed, det medfører.\n”Man PCR-testede blandt andet hjemvendte udlændinge fra Wuhan. Disse tal kan opfattes som en mere eller mindre repræsentativ stikprøve af befolkningen i Wuhan. De bekræftede, at langt flere var smittet, end det som statistikkerne viste, og at mørketallet så ud til at være mindst en faktor 10”, siger Robert Skov.\n”Senere i april kom resultaterne fra de første internationale antistofundersøgelser fra Tyskland, USA og Schweiz. Dermed var der stigende evidens for, at de fleste infektioner går under radaren, og at dødeligheden i forhold til det totale antal smittede var langt lavere, end de første rådata havde antydet. På den måde har vi nu fået et lavere og mere realistisk indtryk af, hvor dødelig COVID-19 infektioner er”, uddyber Lone Simonsen.\nHvad ved vi om mørketallet i Danmark?\nI Danmark var man også tidligt ude. I starten blev der kun foretaget test af alvorlige tilfælde, og den mest stabile størrelse var derfor i forhold til antal indlagte.\nDet første indtryk af, hvor mange der havde været smittet i Danmark, kom fra en antistofundersøgelse blandt bloddonorer i starten af april. Den viste, at mindst 87.000 havde været smittet\nSiden har man blandt andet prøvet at gennemføre repræsentative undersøgelser via TestCenter Danmark, hvor man tester folk for antistoffer. Denne undersøgelse viste imidlertid, at kun cirka 60.000 havde været smittet.\nI den repræsentative undersøgelse var det kun 43% af de der mødte op, hvilket kan betyde at stikprøven ikke er repræsentativ. Desuden er de enkelte undersøgelser oven for så små, at der er stor statistisk usikkerhed med hensyn til resultaterne.\n”Forskellen på resultaterne i disse tidlige undersøgelser understreger vigtigheden af, at befolkningen medvirker i de repræsentative stikprøveundersøgelser for, at vi kan få troværdige tal for udviklingen af COVID-19-epidemien, siger Robert Skov.\nDen store og brede test aktivitet for COVID-19 (PCR undersøgelser), som foregår nu, giver et langt bedre billede af det antal, der bliver smittet. Mørketallet må således forventes at være betydeligt lavere nu i forhold til i foråret.\nI disse uger sendes der invitation ud til en gruppe danskere om at deltage i den repræsentative antistof undersøgelse. Den vil (forudsat at der opnås god tilslutning fra de adspurgte) give os ny viden om, hvor vi står på nuværende tidspunkt af COVID-19 epidemien.\nStørrelsen af mørketallet afhænger helt af, hvilken størrelse det ses i forhold til. I starten af epidemien var antal nyindlagte den største stabile størrelse, hvorfra man kunne udregne antal smittede og dermed mørketallet. I fremtiden vil det blive meget bedre bestemt ved undersøgelse af repræsentative undersøgelser, og det er derfor vigtigt, at befolkningen deltager i disse undersøgelser.\n”På baggrund af internationale og danske antistofundersøgelser kan vi dog antage, at der for hvert bekræftet sygdomstilfælde har været langt flere smittede end erkendt. Det vil sige, at både dødeligheden og risikoen for alvorlig sygdom ved COVID-19 er markant lavere, end de første rå tal fra Kina tydede på”, konkluderer Robert Skov.\nLæs fokusrapporten om mørketallet fra SSI og RUC\nLeder af SSI's modelleringsarbejde Robert Skov på rsk@ssi.dk eller telefon 32688348\nLeder af PandemiX-gruppen på RUC Lone Simonsen på lonesimo@ruc.dk eller telefon 46742606