Danskerne arbejder, når der er job - og det betaler sig. Tema: Det kan betale sig at arbejde - PDF\nDownload "Danskerne arbejder, når der er job - og det betaler sig. Tema: Det kan betale sig at arbejde"\n1 Danskerne arbejder, når der er job - og det betaler sig Tema: Det kan betale sig at arbejde\n2 TEMA: Det betaler sig at arbejde Forord Det skal kunne betale sig at arbejde! lyder det igen og igen fra politikere og debattører. Det er bl.a. en af de allermest brugte vendinger blandt politikerne på sociale medier (Ugebrevet A4 2014). På det seneste har der floreret utrolig mange tal og undersøgelser om, hvor mange der ikke har nogen økonomisk gevinst ved at arbejde eller kun har en lille gevinst. Samtidig er parolen om, at det skal kunne betale sig at arbejde nærmest blevet overskrift på ethvert nyt forslag om at skære i kontanthjælpen, nedsætte dagpengesatsen, genindføre kontanthjælpsloftet og give skattelettelser. Selvfølgelig skal det kunne betale sig at arbejde. Det kan det heldigvis også. Analyserne i denne publikation slår fast, at der er økonomiske gevinster ved at arbejde. Danskerne vil gerne arbejde og arbejder, når der er job. Vi arbejder imidlertid ikke kun for pengepungens skyld. Der er mange andre parametre på spil. For mange er arbejdet en vigtig del af selvforståelsen, en spændende faglig udfordring og et sted, hvor man er social med sine kollegaer. At reducere arbejdslyst til et spørgsmål om forskellen på kontanthjælpen og en lønindkomst, er en meget enøjet betragtning. Ud fra den offentlige og politiske debat om det danske arbejdsmarked kan man nemt få det indtryk, at arbejdsmarkedet fungerer dårlig. Det lyder næsten som om, at det er fordelagtigt at være på kontanthjælp. Der er dog ikke empirisk hold i disse påstande. Sammenligner man Danmark med andre lande, fremstår det danske arbejdsmarked meget velfungerende, fleksibelt og robust. Det er vigtigt, at debatten om det danske arbejdsmarked ikke føres på baggrund af fordomme og enkeltstående tilfælde, der eksempelvis skærer alle kontanthjælpsmodtagere over én kam. Det er utrolig vigtigt, at vi er opmærksomme på, at den danske arbejdsmarkedsmodel grundlæggende klarer sig godt. Hvis debatten om det kan betale sig at arbejde, drukner i misforståelser og grove generaliseringer, kan det i værste fald medføre indgreb, der mindsker fleksibiliteten af vores robuste arbejdsmarked og skubber flere ud i fattigdom. Mytedannelser og misforståelser kan nemt risikere at spænde ben for en sund arbejdsmarkedspolitik. Det er ingen tjent med.\n3 TEMA: Det betaler sig at arbejde Indhold TEMA: DET BETALER SIG AT ARBEJDE 1 DEL En forvirret debat om forskelsbeløb 3 Kontanthjælpen er tæt på fattigdomsgrænsen 4 De uden hypotetisk gevinst ved at arbejde arbejder faktisk med indkomst under kontanthjælpen er især selvstændige og på deltid 10 Dårlig idé at lave politik på hypotetiske øjebliksbilleder 12 2 DEL Det betaler sig at arbejde 14 Kasseassistenter har markant større indkomst end folk på kontanthjælp 15 Pæne gevinster for lavtlønnede ufaglærte ved arbejde kr. er ikke småpenge for kontanthjælpsmodtagere 19 Tvivlsom sammenhæng mellem ledighed og økonomisk incitamenter 21 Ledighed hænger nært sammen med uddannelse ikke med kompensationsgrad 24 Det kan betale sig at arbejde 26 3 DEL Arbejdslyst kan ikke kun måles på lønningsposen 27 Løn er én blandt flere motivationsfaktorer 28 Vi arbejder for at gøre en forskel og bidrage med vores kompetencer 30 Lavere ydelser får ikke flere i job 32 Arbejde er mere end løn 33 4 DEL Stor rift om jobbene på arbejdsmarkedet 34 Jobbene bliver effektivt besat 35 Hård konkurrence om jobbene blandt de arbejdsløse 37 Det danske arbejdsmarked er effektivt og robust 39 Uddannelse og jobfremgang kan sænke antallet af kontanthjælpsmodtagere 41 En skævvredet debat kan undergrave et velfungerende dansk arbejdsmarked 43 2\n4 En forvirret debat om forskelsbeløb 1 KAPITEL En forvirret debat om forskelsbeløb I den offentlige debat har det gennem længere tid været diskuteret, om det kan betale sig at arbejde. Især størrelsen på forskelsbeløbet mellem kontanthjælp og indkomsten for lavtlønnede har vundet meget spalteplads. Mange tal har svirret i debatten og er blevet brugt som politisk løftestang for bl.a. at sænke kontanthjælpen. Tallene hviler imidlertid på hypotetiske beregninger og rummer stor usikkerhed. Samtidig er det en fejltolkning af tallene, at kontanthjælpen skulle holde folk tilbage fra at arbejde. Danskerne vil hellere arbejde end være på kontanthjælp. I den politiske og offentlige debat er der gennem de seneste år skabt en stemning af, at det for et stort antal danskere ikke kan betale sig at arbejde. Ud fra debatten kan man nærmest få indtryk af, at ledige regner på de økonomiske gevinster ved at tage et job, før de skriver deres ansøgninger. Der er i Danmark skabt en stemning af, at det ikke kan betale sig at arbejde Der er blevet kastet rundt med tal i debatten. I det ene øjeblik var det mennesker, i det andet var det personer, og i det tredje øjeblik var det danskere, for hvem det ikke kunne betale sig at arbejde. Tallene stammer fra analyser fra bl.a. Finansministeriet og Skatteministeriet og bygger på hypotetiske øjebliksbilleder, særlige usikkerhedselementer og De tal, som debatten har kredset om, bygger på hypotetiske øjebliksbilleder og skøn tvivlsom information om arbejdstimer, som ministerierne selv formulerer det. 1 På trods af at der er tale om tankeeksperimenter og hypotetiske øjebliksbilleder, er analyserne i stor stil blevet koblet med politiske udmeldinger om dagpenge- og kontanthjælpssatser, forskelsbeløb og lofter for, hvor meget man bør kunne få udbetalt på understøttelse. I dette kapitel søger vi at skabe klarhed over debatten om arbejdsgevinster og ikke mindst over de beregninger, der har fungeret som byggeklodser for de mange politiske udmeldinger. 1 Finansministeriets svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 87 af 27. november Skatteministeriets svar på Skatteudvalgets spørgsmål 371 af 26. marts 2014.\n5 En forvirret debat om forskelsbeløb Den korte konklusion er, at der er økonomiske gevinster ved at arbejde. Danskerne vil gerne arbejde og arbejder, når der er job. At kontanthjælpsmodtagere skulle være mere interesserede i at modtage overførsler frem for at arbejde er et misvisende og forvrængende billede og det bidrager ikke til nogen konstruktiv debat. Der er økonomiske gevinster ved at arbejde i Danmark Uanset hvor høj eller lav kontanthjælpen er, vil der dog altid være en række personer, som indkomstmæssigt vil ligge lige på grænsen af kontanthjælpssatsen. Det kan skyldes mange ting. For eksempel at de er ved at starte egen virksomhed op, arbejder deltid eller har langt til arbejde og samtidig lav indkomst. I debatten om arbejdsgevinster og forskelsbeløb skal man passe på med at drage konklusioner og føre politik på baggrund af hypotetiske øjebliksbilleder, der ikke giver et faktisk billede af virkeligheden. Man skal passe på med at føre politik på baggrund af hypotetiske øjebliksbilleder Kontanthjælpen er tæt på fattigdomsgrænsen Det helt centrale spørgsmål i debatten om arbejdsgevinster har været, om det for lavtlønnede bedre kan betale sig at være på kontanthjælp end at arbejde. Det er dog vigtigt at understrege, at kontanthjælpen i Danmark ikke er en blankocheck. Størrelsen på kontanthjælpen afhænger af folks specifikke situation, og det er slet ikke alle, der er berettiget til at modtage kontanthjælp. Kontanthjælpens størrelse afhænger af folks specifikke situation, og ikke alle kan modtage kontanthjælp Om man har forsørgelsespligt over for børn eller ej, påvirker kontanthjælpens størrelse, ligesom ægtefælles eller samlevers indkomst og formue har betydning for, hvor meget man kan modtage i kontanthjælp. Ægtefælles eller samlevers indtægter trækkes som udgangspunkt fra i kontanthjælpen krone for krone. Jobmarkedet er ikke et tag-selv-bord. Det er et krav for at modtage dagpenge eller kontanthjælp, at man står til rådighed for arbejdsmarkedet og tager et job, hvis man bliver anvist et Har man indtægter fra arbejde, har Folketinget i 2014 givet mulighed for, at man kan beholde 25 kr. pr. time, dog maksimalt omkring kr. Det gælder både modtagere af kontanthjælp og uddannelseshjælp. 4\n6 En forvirret debat om forskelsbeløb Beløbet blev forhøjet pr. 1. marts 2014 fra 14,58 kr. pr. time til 25 kr. pr. time. 2 Man har ret til fradraget i maksimalt 160 timer, svarende til et fuldtidsarbejde. Det medfører, at gevinsten før skat af et fuldtidsarbejde er mindst kr. om måneden (hvis timelønnen er mindst 25 kr.). En kontanthjælpsmodtager med 2 børn, én i SFO og én i børnehave, hvis partner også medtager kontanthjælp, får således kr. ekstra hver måned ved at få et fuldtidsarbejde til en månedsløn på kr. Før 1. marts 2014 var gevinsten for samme par omkring kr., jf. svar fra bl.a. Beskæftigelsesministeriet (BEU Alm. del endeligt svar på spørgsmål 344). Beregningerne er baseret på de gamle regler for kontanthjælp, som det fremgår af svaret. Beregningerne udtrykker derfor ikke længere status quo. Yderligere har regeringen med skattereformen fra 2012 vedtaget at forhøje beskæftigelsesfradraget de kommende år. Det vil entydigt trække i retning af, at gevinsten ved at arbejde øges endnu mere. Man kan ikke modtage kontanthjælp, hvis man selv eller ens ægtefælle eller samlever har formue. Har man som enlig en formue på over kr. eller over kr. sammen med ens ægtefælle eller samlever, er man som udgangspunkt ikke berettiget til kontanthjælp. Man kan ikke modtage kontanthjælp, hvis man selv eller ens ægtefælle eller samlever har formue Unge under 30 år uden uddannelse får uddannelseshjælp på niveau med SU i stedet for kontanthjælp. Satsen for kontanthjælp er kun lige over fattigdomsgrænsen Endnu et forhold, som også ofte bliver overset i debatten, er, at kontanthjælpsmodtagere reelt ikke bare kan sige nej tak til et anvist job, fordi den økonomiske gevinst er lille. Jobmarkedet er ikke et tag-selv-bord. Det er et krav for at få dagpenge- og kontanthjælp, at man står til rådighed for arbejdsmarkedet og tager et job, hvis man bliver tilbudt det. For at få kontanthjælp skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet 2 LOV nr. 166 af 26/02/2014, Lov om ændring af lov om aktiv socialpolitikhttps:// 5\n7 En forvirret debat om forskelsbeløb Hvis man er ledig uden formue og i øvrigt lever op til kravene for kontanthjælp, kan man få udbetalt et månedligt beløb. Størrelsen på beløbet afhænger af ens familiekonstellation. I tabel 1 er kontanthjælpssatserne vist for forskellige familietyper efter skatter, husleje og eventuelt børnenes daginstitutioner er betalt. En enlig kontanthjælpsmodtager har et månedligt rådighedsbeløb på kr., mens en enlig kontanthjælpsmodtager med et barn i børnehave har kr. til at dække alt fra internet og varmeregninger til mad, tøj og sko. Kontanthjælpsmodtagere med børn har selvsagt et højere udgiftsbehov end enlige og får derfor også en højere kontanthjælp. En enlig kontanthjælpsmodtager har et månedligt rådighedsbeløb på kr. n enlig kontanthjælpsmodtager med et barn i børnehave har kr. Tabel 1. Månedlige rådighedsbeløb for kontanthjælpsmodtagere Familietype Enlig på kontanthjælp Par på kontanthjælp Indkomst efter skat (kroner) Ingen børn barn i børnehave barn i vuggestue børn i børnehave, SFO børn i vuggestue, børnehave Anm.: Disponibel indkomst er defineret som rådighedsbeløbet efter skatter, daginstitutionsudgifter og husleje. Beløbene for par på kontanthjælp er gældende for de første 6 måneder, parret er på kontanthjælp. Herefter er kontanthjælpen lidt lavere. Kilde: AE pba. Økonomi og indenrigsministeriets familietypemodel. Figur 1 viser satserne for kontanthjælp afhængig af, om man er forsørger eller ej. Som det fremgår, er satserne kun lige over fattigdomsgrænsen i Danmark. Figur 1. Disponible indkomster for kontanthjælp og fattigdomsgrænse kr. kr Uden børn med 1 barn 0 Fattigdomsgrænse Kontanthjælp Anm: I eksemplet med børn har begge familier et barn i børnehave. Lønindkomst er beregnet ekskl. ATP og arb.markedspension, og kontanthjælpen er inklusiv særlig støtte til fx høje boligudgifter. Kilde: AE på baggrund af Økonomi- og Indenrigsministeriet 6\n8 En forvirret debat om forskelsbeløb I diskussionen af, om det kan betale sig at arbejde, lyder det ind i mellem som om, at mange arbejdsløse hellere ville være på kontanthjælp end at tage et arbejde. Man kan selvfølgelig altid diskutere, om gevinsten ved at arbejde er for lav, og om kontanthjælpen er for høj. I diskussionen af arbejdsgevinster og forskelsbeløb er det bare vigtigt at have blik for størrelsesforhold og uddelingsprincipper for kontanthjælpen. Derudover skal det også huskes, at når man alene fokuserer på det økonomiske forskelsbeløb på kontanthjælpen og en lønindkomst, overser man andre væsentlige fordele ved at have et job. Eksempelvis betaler kontanthjælpsmodtagere ikke ind til en pension, som lønmodtagere gør. I Danmark har vi forsøgt at indrette vores samfund, så eksempelvis børn af kontanthjælpsmodtagere ikke skal vokse op i fattigdom I Danmark har vi forsøgt at indrette vores samfund, så eksempelvis børn af kontanthjælpsmodtagere ikke skal vokse op i fattigdom. Det er veldokumenteret, at fattigdom i børns liv har mærkbare og langvarige konsekvenser for deres evne til at klare sig i skolen og senere i livet. Det har også konsekvenser, som rammer tilbage på samfundsøkonomien. Kontanthjælpen er tæt på fattigdomsgrænsen. Det er veldokumenteret, at det har store konsekvenser for børns liv at vokser op i fattigdom De uden hypotetisk gevinst ved at arbejde arbejder faktisk En af de analyser, der virkelig satte gang i debatten, var Finansministeriets beregning af, hvor mange personer der ikke har en positiv økonomisk gevinst det første år, de arbejder. 3 Finansministeriet understregede, at der var tale om et hypotetisk øjebliksbillede. Og at hovedparten af personerne uden hypotetisk gevinst det første år, hurtigt ville øge deres indkomst så meget, at de efter to år ville have en kontant gevinst ved at arbejde. 4 I medierne blev der imidlertid ikke skrevet mange ord om hypotetiske øjebliksbilleder. Beregningen af de uden positiv øk. gevinst ved at arbejde var baseret på et hypotetisk øjebliksbillede Den 3. januar 2014 kunne man læse på Berlingske.dk, at danskere taber penge ved at arbejde (Berlingske Nyhedsbureau, 2014). Hos Ritzau lød det: danskere betaler for at gå på arbejde (Ritzau, 2014). Samtidig var arbejdsmarkedsordfører Hans Andersen (V) ude at kræve jobreform og kontanthjælpsloft, så det bedre kan betale sig at arbejde (Berlingske Nyhedsbureau, 2014). 3 Finansministeriets svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 87 af 27. november Finansministeriets svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 87 af 27. november\n9 En forvirret debat om forskelsbeløb Udover at beregningen var et hypotetisk øjebliksbillede, hvilket gør den til et usikkert fundament at lave politik på, viste tallene fra Finansministeriet ikke noget om, hvor mange af de personer uden hypotetisk gevinst, som rent faktisk arbejder. Ud af de personer uden hypotetiske gevinst ved at arbejde er kun 300 kontanthjælpsmodtagere Tabel 2 viser, at ud af de er over af de personer i job. Det er dermed næsten 16 ud af 17 personer, som arbejder, selv om de har et hypotetisk forskelsbeløb på mindre end 0 det første år. Som det også fremgår af tabel 1, er kun 300 af de kontanthjælpsmodtagere. Ud af de uden hypotetisk gevinst er i job. Kun 300 er på kontanthjælp I debatten har tallet på de personer uden hypotetisk gevinst ved at arbejde været brugt som løftestang til forslag om at reducere kontanthjælpen. Men det er åbenlyst ikke kontanthjælpen, der holder folk tilbage fra at arbejde. Tabel 2. Personer med et hypotetisk forskelsbeløb på mindre end 0 det første år Antal Beskæftigede Kontanthjælpsmodtagere, ikke arbejdsmarkedsparate Kontanthjælpsmodtagere, ledige Dagpengemodtagere Øvrige, sygedagpenge, efterløn mv I alt Anm: Beskæftigelsesstatus er baseret på Danmarks Statistiks definition af beskæftigelsesstatus, samt oplysninger om fagforeningskontingent, 2014-tal er fremskrevet fra Økonomi- og Indenrigsministeriets 2013-tal. Kilde: AE pba. Økonomi og indenrigsministeriet. Andel Blandt de beskæftigede, som udgør næsten hele gruppen, har hovedparten en meget lang transportafstand mellem hjem og arbejde. I beregningerne af gevinsten ved arbejde fratrækkes nemlig de skønnede udgifter til transport, og det reducerer gevinsten ved arbejde betragteligt. 9 ud af 10 af de beskæftigede med et hypotetisk forskelsbeløb på mindre end 0 kr. det første år har mere end 20 km mellem hjem og arbejde, og tre fjerdedele har mere end 40 km mellem hjem Tre fjerdedele af dem uden hypotetisk arbejdsgevinst har mere end 40 km til job 8\n10 En forvirret debat om forskelsbeløb og arbejde. Det fremgår af tabel 3, der viser transportafstand til arbejde for gruppen af personer uden hypotetisk gevinst det første år. Det er især udgifter til lange transportveje, der reducerer gevinsten ved at arbejde for de Økonomi- og Indenrigsministeriet har påpeget tilsvarende i deres publikation Fordeling og Incitamenter Nemlig, at for en stor del af de personer, som har lave gevinster ved arbejde, er forklaringen, at de har høje transportudgifter (OIM 2013). Tabel 3. Transportafstand til arbejde Antal Andel Over 60 km Over 40 km Over 20 km Alle Anm: 2014-tal er fremskrevet fra Økonomi- og Indenrigsministeriets 2013-tal. Kilde: AE pba. Økonomi og indenrigsministeriet. Foruden høje transportudgifter har en stor del af personerne uden arbejdsgevinst samtidig lave indkomster. Tre fjerdedele har lønindkomster under kr. På hele arbejdsmarkedet er det kun ca. en tredjedel, der har indkomster under kr. Det fremgår af tabel 4, der viser lønindkomsten for de beskæftigede med et hypotetisk forskelsbeløb på under 0 det første år. Mange af dem uden hypotetisk arbejdsgevinst har langt til job og samtidig lave indkomster Tabel 4. Lønindkomst for beskæftigede med forskelsbeløb under 0 kr. det første år 2014 Alle beskæftigede Lønindkomst Antal Andel Antal Andel under kr kr kr kr Over kr I alt Anm: 2014-tal er fremskrevet fra Økonomi- og Indenrigsministeriets 2013-tal. Kilde: AE pba. Økonomi og indenrigsministeriet. 9\n11 En forvirret debat om forskelsbeløb Finansministeriet peger dog på, at mange af de personer med et hypotetisk forskelsbeløb på mindre end 0 det første år hurtigt øger deres indkomst. Efter to år har 68 pct. af dem en kontant gevinst ved at arbejde. 5 Efter to år har 68 pct. af de en kontant gevinst ved at arbejde Det er altså ikke, fordi personer med et hypotetisk forskelsbeløb på mindre end 0 det første år ikke arbejder. Det er en fejllæsning af tallene, at de personer ikke arbejder, fordi de ikke har nogen gevinst ved det. Det gør 93 procent af dem. I realiteten er det heller ikke et reelt valg at sige nej til et anvist job. Langt hovedparten af personer uden hypotetisk gevinst arbejder alligevel Det er en fejllæsning af tallene, at personer ikke arbejder, fordi de ikke har nogen gevinst. Det gør 93 procent af dem Det faktum, at 16 ud af 17 arbejder, selv om de hypotetisk har et forskelsbeløb på mindre end 0 det første år, viser, at danskerne gerne vil arbejde, når der er jobmuligheder. Tallene tyder ligeledes på, at det ikke er kontanthjælpssatsen, der er problemet, når man taler om at få folk i arbejde. Kun 300 af de er kontanthjælpsmodtagere. Danskerne arbejder, når der er jobmuligheder. Det er ikke kontanthjælpen, der er problemet, når man taler om at få folk i arbejde med indkomst under kontanthjælpen er især selvstændige og på deltid En anden analyse, der satte gang i overskrifterne, kom fra Skatteministeriet og drejede sig om personer, som havde en indkomst efter skat, der var mindre end kontanthjælpen. 6 Igen var der tale om en hypotetisk beregning, men i den offentlige debat blev tallet oversat til, at det for danskere ikke kunne betale sig at arbejde, og at disse personer ville få mere ud af at gå på kontanthjælp. En anden analyse viste, at havde en indkomst efter skat, der var lavere end kontanthjælpen Berlingske bragte historien om, at Tusinder af danskere arbejder til mindre end kontanthjælp (Berlingske, 2014). Hos BT lød det: Choktal: danskere tjener mindre end hvis de gik på kontanthjælp (BT, 2014). 5 Finansministeriets svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 87 af 27. november Skatteministeriets svar på skatteudvalgets spørgsmål nr. 371 af 26. marts\n12 En forvirret debat om forskelsbeløb Liberal Alliances finansordfører, Ole Birk Olesen, fik hurtigt slået fast, at: ( ) uanset om det er eller personer, så skal det altid kunne betale sig at arbejde, uanset om det er på deltid eller som selvstændig. I Venstre var responsen, at alt for mange står udenfor arbejdsmarkedet, og at det er: ( ) den største udfordring overhovedet i Danmark. Som politisk ordfører Inger Støjberg (V) udtalte til Berlingske: Det handler ikke kun om kroner og øre, men også om ret og rimelighed. (Berlingske, 2014). Analysen om de førte til mange politiske udmeldinger om, at det skulle kunne betale sig at arbejde ud af de er deltidsansatte eller selvstændige. Det er misvisende at sammenligne dem med almindelige lønmodtagere At det for de personer bedre skulle kunne betale sig at gå på kontanthjælp frem for at arbejde, er imidlertid en misvisende tolkning af tallet. Graver man ned i, hvem de personer er, viser det sig for det første, at langt hovedparten slet ikke er berettiget til kontanthjælp. De fleste af dem har nemlig samboende eller ægtefæller med en indkomst eller formue, som gør, at de ikke ville kunne få kontanthjælp, hvis de blev arbejdsløse. Som det fremgår af tabel 5, er det under personer, der reelt ville kunne modtage kontanthjælp, hvis de blev ledige. Det er derimod kun ca. 200 af de , som er fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere med ret til kontanthjælp. Under af de personer ville kunne modtage kontanthjælp, hvis de blev ledige Tabel 5. Hvor mange er rent faktisk berettigede til kontanthjælp? Større indkomst efter skat ved at få kontanthjælp (overkantskøn) Heraf berettiget til kontanthjælp Selvstændige Deltidsbeskæftigede lønmodtagere Fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere <200 I alt <7.200 Kilde: AE pba. Lovmodellen. Derudover er hele ud af de personer enten deltidsansatte, der naturligt nok har en lav indkomst, eller selvstændige, der selv har indflydelse på, hvor meget de vil trække ud i indkomst. Som Skatteministeriet skriver om gruppen af selvstændige, har disse ( ) væsentlig indflydelse på driften ( ) og ( ) kan eventuelt vælge at aflønne sig selv meget lavt i et enkelt år og samtidig foretage en muligvis betydelig opsparing i virksomheden. (SAU 371, alm. del). Selvstændige kan aflønne sig selv meget lavt i et enkelt år og samtidig foretage en opsparing i virksomheden. 11\n13 En forvirret debat om forskelsbeløb Den forbipasserende lavere indkomst er dermed ikke noget, der i sig selv gør, at det ikke kan betale sig for de selvstændige at arbejde. Det kan i mange tilfælde betale sig i rigt mål - bare på lidt længere sigt. Hvad angår de deltidsansatte, skriver Skatteministeriet i sit svar, at hovedparten af de deltidsbeskæftigede lønmodtagere ( ) har en forholdsvis kort ugentlig arbejdstid og ville opnå en indkomst over de anførte grænseniveauer, hvis de havde arbejdet på fuld tid. For disse personer er det således ikke timelønnen, men beskæftigelsesomfanget, der er årsagen til, at de får en lav indkomst. (SAU 502, alm. del). Når de deltidsbeskæftigede lønmodtagere i nogle tilfælde ville kunne få mere ud af at modtage kontanthjælp, skyldes det altså, at de arbejder forholdsvis lidt. For disse personer kan det således økonomisk set betale sig at arbejde noget mere men de har af forskellige årsager et deltidsjob, der måske passer bedre i deres familiære situation. De deltidsansatte ville have markant højere indkomst, hvis de arbejdede fuldtid Det er en fejltolkning, at det for ikke betaler sig at arbejde. Skatteministeriet skriver selv i deres svar om de personer, der tjener mindre end kontanthjælpssatsen: Spørgsmålet kan dog under ingen omstændigheder besvares særlig præcist, og at i nogle situationer er det tvivlsomt, om disse (registrerede informationer om arbejdstimer, red.) giver et reelt billede af personens indkomstforhold. 7 Med denne undersøgelse er der altså igen tale om et tankeeksperiment uden direkte forbindelse til virkeligheden. Skatteministeriet påpeger, at der er stor usikkerhed i beregningerne Næsten alle de er deltidsansatte eller selvstændige, der ikke overraskende har en lav indkomst for en periode. Det giver ikke mening at sammenligne indkomsterne for selvstændige og deltidsansatte med kontanthjælpsmodtagere og bruge det som argument for at sænke kontanthjælpen. Som vist her, er det reelt kun omkring 200 lønmodtagere af de kr., der er berettiget til kontanthjælp. Næsten alle de er deltidsansatte eller selvstændige, der ikke overraskende har en lav indkomst for en periode Dårlig idé at lave politik på hypotetiske øjebliksbilleder Diskussionen om, hvorvidt det kan betale sig arbejde, har i høj grad været ført på et meget skrøbeligt datagrundlag. De analyser, som har fodret debatten, bygger på hypotetiske øjebliksbilleder, store usikkerheder og bør ikke bruges til at lave politik på. Diskussionen om arbejdsgevinster har været ført på et skrøbeligt datagrundlag For det første er forskelsbeløbet mellem at være i arbejde og uden for arbejde målt som førsteårsgevinsten ikke et dækkende udtryk for den økonomiske gevinst ved at tage et job. Her har man fuldstændig overset, at det ofte er en investering i at få en fod ind på arbejdsmarkedet, sikre en fast tilknytning og øge sin mulighed for kompetence- og lønløft. Finansministeriet viser således, Et lavtlønnet job kan være en investering i at få en fod ind på arbejdsmarkedet 7 Skatteministeriets svar på skatteudvalgets spørgsmål nr. 371 af 26. marts\n14 En forvirret debat om forskelsbeløb at 68 pct. af dem, som har en hypotetisk negativ første-årsgevinst, i løbet af bare to år øger deres indkomst efter skat ved at være i arbejde så meget, at der er en kontant gevinst ved at arbejde. Langt de fleste af dem, der ikke har en hypotetisk gevinst, er i job alligevel. Det er et fejlskud at bruge disse mennesker som argument for at sænke kontanthjælpen Dertil har der i debatten kun været tale om et forskelsbeløb, der dækker den månedlige kontante gevinst ved at arbejde. I det beløb er der ikke taget højde for, at arbejdsgivere indbetaler til pension mm. Værdiforskellen mellem at være i arbejde og på overførselsindkomst er således større end det, som forskelsbeløbet giver udtryk for. Det meget omtalte forskelsbeløb tager ikke højde for pensionsindbetaling For det andet er langt de fleste af dem, der har en et hypotetisk forskelsbeløb på mindre end 0 det første år, i job alligevel. At en lille gruppe mennesker har lave arbejdsgevinster skyldes især lange transportafstande, at de arbejder deltid eller er selvstændige og selv kan styre deres lønudtræk. Det er et fejlskud at bruge disse mennesker som argument for at sænke kontanthjælpen. Hermed risikerer man at ramme en række mennesker, som har hårdt brug for den kontanthjælp, de får. Hvis man vil øge arbejdsgevinsten for lavtlønnede, kunne man f.eks. øge transportfradraget. Dette skal dog ikke gøres med begrundelse i den generelle fejlslutning, at det ikke kan betale sig at arbejde for det kan det. At en lille gruppe mennesker har lave arbejdsgevinster skyldes især lange transportafstande, at de arbejder deltid eller er selvstændige og selv kan styre deres lønudtræk For det tredje er der faktisk allerede gennemført en skattereform i 2012, som skal gøre det mere attraktivt at arbejde. Skattereformen er ikke fuldt indfaset endnu. For det fjerde bliver størrelsesforhold og uddelingsprincipper for kontanthjælpen ofte helt glemt i debatten. Kontanthjælpen uddeles ikke hovedløst til højre og venstre. Det er langt fra alle med lav indkomst, som overhovedet er berettiget til kontanthjælp, hvis de skulle blive arbejdsløse. Kontanthjælpen er kun lige over fattigdomsgrænsen, og det er ikke et reelt valg at sige nej til et anvist job, hvis man er på kontanthjælp. Der er allerede gennemført en skattereform i 2012, som skal øge gevinsten Kontanthjælpen er kun lige over fattigdomsgrænsen, og det er ikke et reelt valg at sige nej til et anvist job, hvis man er på kontanthjælp. Analyserne her slår fast, at danskerne gerne vil arbejde og arbejder, når der er job. At kontanthjælpsmodtagere skulle være mere interesserede i at modtage overførsler frem for at arbejde er et misvisende og forvrængende billede og det bidrager ikke til nogen konstruktiv debat. 13\n15 Det betaler sig at arbejde 2 KAPITEL Det betaler sig at arbejde Både den typiske kasseassistent og andre ufaglærte arbejdere har hver måned en indkomst, der ligger pænt over kontanthjælpsgrænsen. En kasseassistent uden børn tjener for eksempel små kr. mere pr. måned end kontanthjælpssatsen. Beregninger viser ligeledes, at lavtlønnede ufaglærte har en indkomst på mindst kr. over kontanthjælpen. Samtidig er der ikke noget, der tyder på, at en lille forskel på lønindkomst og kontanthjælp skulle motivere folk til at forblive ledige. Ingen kan være uenige i, at det skal kunne betale sig at arbejde i Danmark. Selvfølgelig skal der være en økonomisk gevinst ved at gå på arbejde også for personer med lav indkomst. Selvfølgelig skal det kunne betale sig at arbejde Man skal imidlertid være varsom, når man laver analyser af, om det kan betale sig at arbejde. Som det er fremgået af de tidligere afsnit, er det svært at afgrænse en gruppe, for hvem det entydigt ikke kan betale sig at arbejde. Både udbetaling af kontanthjælp og løn afhænger ofte af folks specifikke situation og er svær at generalisere over. I dette kapitel er der til trods for forbeholdene regnet på de faktiske forskelle på lønindkomster og kontanthjælp. Udbetaling af kontanthjælp og løn afhænger ofte af folks specifikke situation og er svær at generalisere over For både kasseassistenter og andre ufaglærte er der pæne forskelle på lønindkomster og kontanthjælp mindst kr., viser de følgende analyser. For ufaglærte er der en forskel på mindst kr. mellem løn og kontanthjælp Samtidig tyder analyser på, at det næppe er den økonomiske forskel på lønindkomst og kontanthjælp, der styrer, om folk bliver ledige. Manglende uddannelse er derimod en stor risikofaktor, når det kommer til risikoen at havne på dagpenge eller kontanthjælp. Det er ikke den økonomiske forskel på lønindkomst og kontanthjælp, der styrer, om folk bliver ledige\n16 Det betaler sig at arbejde Kasseassistenter har markant større indkomst end folk på kontanthjælp Debatten om, hvorvidt det kan betale sig at arbejde, har fokuseret på gruppen af personer med en indtægt, som ligger tæt på kontanthjælpssatsen. I debatten er det ofte kasseassistenten, der er blevet hevet frem som skoleeksemplet på en lavtlønnet ufaglært. Forskellige beregninger af forskellen på kontanthjælp og lønindkomst har som oftest taget udgangspunkt i den teoretiske mindsteløn. Det er dog ikke retvisende, da man som eksempelvis nyansat kasseassistent udover mindstelønnen har krav på en række tillæg, hvis man arbejder om aftenen og i weekenderne. En sammenligning mellem kontanthjælp og mindstelønnen som udgangspunkt for vurderingen af, om det betaler sig at arbejde, afspejler således ikke de virkelige forhold særlig godt. Det er ikke retvisende at beregne forskelsbeløb på baggrund af den teoretiske mindsteløn I beregninger af forskelsbeløb bør man bruge den typiske startløn i stedet for den teoretiske mindsteløn. Det giver et bedre billede af virkeligheden Det er mere retvisende at bruge startlønnen, hvis man vil regne på det meget omtalte forskelsbeløb altså forskellen på en lønindkomst og kontanthjælp. HK oplyser, at den typiske startløn for butiksansatte det første år er på ca kr. uden pension. Kasseassistentens løn og de forskellige familietyper er forklaret nærmere i boks 1. Startlønnen giver et bedre billede af virkeligheden end den teoretiske mindsteløn Boks 1. Bag beregningerne Der er taget udgangspunkt i, at de sammenlignede bor i en 70 kvm. lejlighed. I børnetilfældet er der regnet med en enlig forsørger med et barn i børnehave. I eksemplerne med en kasseassistents startløn sammenlignet med en kontanthjælpsmodtager er der taget udgangspunkt i en bruttoløn på ca kr. om året eksklusiv pension. Lønnen er sammensat af en månedsløn på kr., plus nogle tillæg for bl.a. aftenarbejde og et tillæg på 1,3 pct. Der er taget udgangspunkt i 13 timers aftentillæg (24,4 kr./time), 6 timers lørdagstillæg (43,3 kr./time) og 8 timers søndagstillæg 49 kr./time) om måneden. Samlet giver det en årlig indkomst eksklusiv pension mv. på kr. Den årlige løn på kr. er oplyst af HK som den typiske startløn det første år. Hertil kommer pensionsindbetalinger arbejdsgivers del som udgør 7,7 pct. Pension og værdien af feriefridage mv. er ikke medtaget i beregningerne, da det som udgangspunkt ikke spiller ind på det umiddelbare disponible beløb. På det månedlige forskelsbeløb er disse værdier uden betydning, men de tillægger selvsagt arbejdet en større værdi end forskelsbeløbet umiddelbart giver indtryk af. I eksemplerne med en lavtlønnet ufaglært er der taget udgangspunkt i den 25. procentfraktil for fuldtidsbeskæftigede. Dette er gjort for at vise en relativt lavtlønnedes gevinst ved at arbejde. For sammenlignelighedens skyld er det antaget, at ingen af dem er medlem af fagforening eller A-kasse. Fsv. angår forskelsbeløbet er dette identisk med en antagelse om, at begge er medlem af A-kasse og fagforening. 15\n17 Det betaler sig at arbejde I tabel 1 er der set nærmere på en kasseassistents startløn i forhold til en kontanthjælpsmodtager. I sammenligningen har ingen af de to børn. Som det fremgår af tabel 1, så er der en forskel på kasseassistents startløn og kontanthjælpsmodtagerens indkomst på mere end kr. årligt. Efter skatter og faste udgifter til f.eks. bolig, er der en forskel i indkomsten på ca kr. om året. Der er et forskelsbeløb på kr. pr. måned på en kasseassistents løn og kontanthjælpen Tabel 1. Kasseassistents startløn og en kontanthjælpsmodtager uden børn Indkomst og tilskud: Kasseassistent startløn Kontanthjælp Forskel Kr Lønindkomst eller kontanthjælp Børnetilskud og normalbidrag Børnefamilieydelse Boligstøtte Samlet indkomst (inkl. ATP) Skat og faste udgifter: Indkomstskat Arbejdsmarkedsbidrag ATP, fagforening, mv Bolig Daginstitution Rådighedsbeløb Anm: Der er taget udgangspunkt i eksempler, hvor begge bor i en 70 kvm. lejlighed. Lønindkomst er beregnet ekskl. ATP og arb.markedspension, og kontanthjælpen er inklusiv særlig støtte til fx høje boligudgifter. Kilde: AE på baggrund af Økonomi- og Indenrigsministeriets Familietypemodel samt oplysninger fra Danmarks Statistik, En typisk kasseassistent tjener således efter skat kr. mere end kontanthjælpssatsen hver måned. En typisk startløn for en kasseassistent er lidt over kr. mere end kontanthjælpen hver måned efter skat I tabel 2 er der set på en kontanthjælpsmodtager og en kasseassistents startløn, hvor begge har børn. Her er der en forskel efter at diverse ydelser er indregnet på knap kr. årligt. Det svarer til lidt over kr. om måneden. Hvis kasseassistenten har børn, tjener vedkommende stadig kr. mere om måneden end kontanthjælpen 16\n18 Det betaler sig at arbejde Tabel 2. Kasseassistents startløn og en kontanthjælpsmodtager med børn Indkomst og tilskud: Kasseassistent startløn Kontanthjælp Forskel Lønindkomst eller kontanthjælp Børnetilskud og normalbidrag Børnefamilieydelse Boligstøtte Samlet indkomst (inkl. ATP) Skat og faste udgifter: Indkomstskat Arbejdsmarkedsbidrag ATP, fagforening, mv Bolig Daginstitution Rådighedsbeløb Anm:. Der er taget udgangspunkt i eksempler, hvor begge bor i en 70 kvm. lejlighed. I eksemplet med børn har begge familier et barn i børnehave. Lønindkomst er beregnet ekskl. ATP og arb.markedspension, og kontanthjælpen er inklusiv særlig støtte til fx høje boligudgifter. Kilde: AE på baggrund af Økonomi- og Indenrigsministeriets Familietypemodel samt oplysninger fra Danmarks Statistik, Uanset om man sammenligner en kasseassistent og en kontanthjælpsmodtager med børn eller uden børn, er der en indkomstforskel på mere end kr., når husleje og skat er betalt hvis man vel og mærke bruger den mere retvisende startløn i stedet for mindstelønnen som udgangspunkt for beregningen. Pæne gevinster for lavtlønnede ufaglærte ved arbejde Debatten handler naturligvis ikke kun om forskellen på kasseassistenters og kontanthjælpsmodtageres indkomst men mere bredt om forskellen på lavtlønnedes indkomst og kontanthjælp. I det følgende er der derfor set nærmere på lavtlønnede ufaglærte i det hele taget over for kontanthjælpen. Beregningerne tager udgangspunkt i de ufaglærte, som ligger i gruppen af de 25 pct. lavest lønnede af alle ufaglærte i Danmark (25 pct.-fraktilen for fuldtidsbeskæftigede ufaglærte). Det betyder, at den enkelte ufaglærte har en indkomst på ca kr. før fradrag af ATP. Ser man på en fuldtidsbeskæftiget ufaglært uden børn med en indkomst svarende til 25 procentsfraktilen, er gevinsten ved at arbejde sammenholdt med kontanthjælp på ca kr. årligt. Det svarer til lidt under kr. pr. måned. Det fremgår af tabel 3. Der er en forskel mellem løn og kontanthjælp på omkring kr. pr. måned for lavtlønnede ufaglærte uden børn 17\n19 Det betaler sig at arbejde Tabel 3. Lavtlønnet ufaglært sammenlignet med kontanthjælpsmodtager uden børn Ufaglært Kontanthjælp Forskel kr. Indkomst og tilskud: Lønindkomst Børnetilskud og normalbidrag Børnefamilieydelse Boligstøtte Samlet indkomst (inkl. ATP) Skat og faste udgifter: Indkomstskat Arbejdsmarkedsbidrag ATP Bolig Daginstitution Rådighedsbeløb Anm: Den anvendte indkomst svarer til 25 procentsfraktilen for fuldtidsbeskæftigedes grundlag for arbejdsmarkedsbidrag, 2012, fremskrevet med den procentvise stigning i årslønnen, jf. Økonomi- og Indenrigsministeriets Familietypemodel, og afrundet. Lønindkomst er beregnet ekskl. ATP og arb.markedspension, og kontanthjælpen er inklusiv særlig støtte til fx høje boligudgifter. Kilde: AE på baggrund af Økonomi- og Indenrigsministeriets Familietypemodel samt oplysninger fra Danmarks Statistik, Hvis begge har et barn i børnehave, er gevinsten ved arbejde omkring kr., svarende til ca kr. pr. måned. Det fremgår af tabel 4. Tabel 4. Lavtlønnet ufaglært sammenlignet med kontanthjælpsmodtager uden børn Ufaglært Kontanthjælp Forskel Indkomst og tilskud: kr. Lønindkomst Lavtlønnede ufaglærte med børn tjener ca kr. mere end konstanthjælpen hver måned Børnetilskud og normalbidrag Børnefamilieydelse Boligstøtte Samlet indkomst (inkl. ATP) Skat og faste udgifter: Indkomstskat Arbejdsmarkedsbidrag ATP Bolig Daginstitution Rådighedsbeløb Anm: Den anvendte indkomst svarer til 25 procentsfraktilen for fuldtidsbeskæftigedes grundlag for arbejdsmarkedsbidrag, 2012, fremskrevet med den procentvise stigning i årslønnen, jf. Økonomi- og Indenrigsministeriets Familietypemodel, og afrundet. I eksemplet med børn har begge familier et barn i børnehave. Lønindkomst er beregnet ekskl. ATP og arb.markedspension, og kontanthjælpen er inklusiv særlig støtte til fx høje boligudgifter. Kilde: AE på baggrund af Økonomi- og Indenrigsministeriets Familietypemodel samt oplysninger fra Danmarks Statistik,\n20 Det betaler sig at arbejde Sammenligner man lavtlønnede ufaglærte og kontanthjælpen i Danmark, som gjort ovenfor, er der mindst kr. i forskelsbeløb efter skat hver måned. Det kan naturligvis diskuteres, om kr. er mange eller få penge. Det kommer i høj grad an på, hvem man spørger. I det følgende er der set nærmere på, hvor meget kr. i virkeligheden betyder for personer på kontanthjælp. Sammenligner man lavtlønnede ufaglærte og kontanthjælpen, er der mindst kr. i forskel hver måned efter skat kr. er ikke småpenge for kontanthjælpsmodtagere Hvor stor forskel skal der være på et lavtlønnet job og kontanthjælpen, før det kan betale sig at arbejde? Det er svært at sætte en fast grænse, da f.eks kr. kan gøre stor forskel i det månedlige budget for nogle mens det kan betyde mindre for andre kr. kan gøre en stor forskel i det månedlige budget for nogle Som elektriker Rasmus Peter Henriksen sagde til dagbladet Information, kan kroner gøre en stor forskel i det månedlige budget: så må jeg bare fastslå, at kroner ville gøre en stor forskel for mig. Det kunne henover et år betyde 14 dages ferie til Thailand, en fjerdedel af den bil, vi lige har købt eller et nyt køkken. ( ) Det er de kroner, der er med til at betale vores fodboldkontingent, turen på stadion med brormand og børnenes is på strandturen. Det er også de kroner, der giver mulighed for at invitere kæresten på restaurant eller at invitere vennerne på grillmad hjemme i haven. (Information, 2014a) Rent objektivt kan man ved en simpel beregning se, hvor meget kr. udgør af det månedlige rådighedsbeløb for en kontanthjælpsmodtager. Det er gjort i tabel 5, der viser indkomsten for forskellige familietyper af enlige på kontanthjælp. 8 For en enlig kontanthjælpsmodtager svarer kr. til en forhøjelse af det månedlige rådighedsbeløb på 36 pct. For en enlig kontanthjælpsmodtager udgør kr. en forhøjelse af det månedlige rådighedsbeløb på 36 procent. For enlige kontanthjælpsmodtagere med børn udgør et løft af det månedlige rådighedsbeløb på mellem 14 og 17 procent. Dette er dog ikke udtryk for, at For en enlig kontanthjælpsmodtager giver kr. et løft af det månedlige rådigheds-beløb på 36 pct. 8 Det skal understreges, at analysen udelukkende belyser, hvor meget en hypotetisk stigning i rådighedsbeløbet på vil medfører i (relativ) stigning i rådighedsbeløbet for forskellige typer af kontanthjælpsmodtagere. Analysen belyser således ikke gevinsten ved at komme i arbejde for de forskellige typer af kontanthjælpsmodtagere. 19


Kommunikationsforum | Det er den samme historie om og om igen. Endnu en overstået modeuge og medfølgende overskrifter om for tynde modeller. Men modebranchens problem er langt større end tyndhed i sig selv. Modebranchens problem er, at der ikke er et alternativ. | | Moussa Mchangama\nKommentar til Niels Heilbergs artikel For tynd til virkeligheden\nTynde modeller er ikke modebranchens største problem\nDet er den samme historie om og om igen. Endnu en overstået modeuge og medfølgende overskrifter om for tynde modeller. Men modebranchens problem er langt større end tyndhed i sig selv. Modebranchens problem er, at der ikke er et alternativ.\nLad mig starte med at sige det med det samme: Jeg er ikke ude på at forsvare brugen af traditionelt tynde modeller. Jeg er ikke ude på at støtte op om fortællingen om, at de bare ”sælger bedre” eller ”ser pænere ud” eller bare ”er tøjstativer”. Jeg er heller ikke ude på at minimere eller nedtone de problemer, som både kvinder og mænd over hele verden har, med spise- og kropsforstyrrelser. Jeg har heller ikke tænkt mig at præsentere retningslinjer for, hvornår folk er for tykke eller tynde til noget som helst.\nJeg har tidligere arbejdet for Eva Kruse, direktør for Danish Fashion Institute og Copenhagen Fashion Week, og jeg er ikke ude på at løbe hendes ærinde (som jeg faktisk ikke ved, hvad er). Eller nogen andres. Overhovedet ikke. Og det er vigtigt at starte ud med at sige.\nWinnie Harlow, der på grund af en hudsygdom både er sort og hvid, er model i Diesels 2015-kampagne, der har fokus på tolerance, lighed og ubetinget kærlighed. Se mere her.\nMen alligevel kan jeg ikke lade være med at skrive dette. For jeg er faktisk lidt sur. Jeg er sur på den branche, jeg har arbejdet i og både elsket og hadet siden 2007, og jeg er sur på de mennesker, der har så travlt med kun at kritisere den for at bruge for tynde modeller. Kritikken kommer traditionsrigt frem i Danmark under den netop overståede modeuge – senest her på Kommunikationsforum, hvor indlægget ”For tynd til virkeligheden” er reklamemanden Niels Heilbergs gennemgang af, hvordan mode- og skønhedsbranchen konsekvent arbejder med for tynde piger og samtidig fornægter det og taler udenom. Et indlæg og argument, der er lige til højrebenet – men som også både er nemt og ikke rigtig kommer rundt om problemet. For mode- og skønhedsbranchens problem er ikke kun, at man bruger tynde modeller. Mode- og skønhedsbranchens problem er, at der ikke er nogen alternativer.\nHvornår er man for tynd?\nJeg lavede en statusopdatering under modeugen, hvor jeg roste Mads Nørgaards show. Mads Nørgaard holdt et fabelagtigt, fantastisk show og fik på poetisk vis sat sit tøj ind i en urban, mangfoldig kontekst ved både at hyre modeller og bruge et varieret street cast af almindelige mennesker (at stort set alle modellerne så var hvide, mens street castet var mere alsidigt, kan man jo så diskutere). En af de første kommentarer på opslaget (der for øvrigt kom fra en klog, dansk kultur- og teaterjournalist) gik på, at jeg skulle kommentere sæsonens modeugekampagne – adspurgt om en uddybning fremførte han: ’Er hun ikke meget tynd?’.\nMads Nørgaards show AW15 under Copenhagen Fashion Week.\nDet er en præmis for diskussion, som jeg nægter at gå ind på. Dels fordi man nemt kommer til at gøre det til et problem om den pågældende model i sig selv. Jeg synes ikke, det er produktivt at vende og dreje en ung piges krop på et billede og derpå konstatere, at hun enten er vejet for tyk eller tynd (til hvad?). Senest også i Kforums eget nyhedsbrev, hvor der står: ”Modeugen er en catwalk af udsultede skeletnips. Det er ikke okay.” Stakkels modeller, der skal omtales på den måde. Det, synes jeg faktisk, er over grænsen for, hvordan man skal tale om andre mennesker.\nOmvendt kan man dog absolut heller ikke se sig fri for, at der er nogle overliggende strukturelle udfordringer i modebranchen, som må og skal adresseres – hele tiden. Så lad mig prøve at gøre det.\nMeget mere end bare vægt\nMode- og skønhedsbranchen bliver ofte skudt i skoene, at den er med til at fastholde forstyrrede og usunde skønhedsidealer gennem brugen af konsekvent magre modeller og retouchering. Det er man helt sikkert også – lidt ligesom i reklamebranchen eller filmindustrien, hvor større skuespillere oftest kun castes som ’den sjove’ og sjældent har hovedroller – fuldstændig ligesom farvede skuespillere. Slanke, hvide mennesker styrer. På print, på billeder, i modebranchen, på film, i musik. That’s it. Jo yngre, jo slankere, jo hvidere, jo bedre.\nJo, nogle af modellerne er nærmest uhyggeligt tynde efter min egen, personlige smag og mening. Det handler ikke kun om kvinder – det franske modehus Saint Laurent (tidligere Yves Saint Laurent) har de sidste sæsoner konsekvent brugt mandlige modeller, hvis lår nærmest er tyndere end deres overarme. Hvor er mediernes kritik af dem? Ingen steder eksisterende. Kropsvægt er åbenbart kun kontroversielt, når det kommer til kvinder. Way to go for ligestillingen.\nSaint Laurents tynde mandlige modeller.\nMen tilbage til kritikken. Debatten om kropsvægt er udtryk for reelle problemer, men debatteres ud fra en privilegeret position, der viser en blindhed over for en række andre problemer angående repræsentation i brancherne.\nJeg synes ikke, det er et problem i sig selv at bruge tynde modeller. ”Man fremelsker et usundt kropsideal,” siger folk. Og syge piger (som der helt sikkert er, det kan ingen modebranche-bortforklaringer ændre på) skal tages langt mere seriøst. Men hvis man vendte den på hovedet og kun brugte overvægtige modeller, ville det så være bedre? Selvfølgelig ikke – ikke at der er nogen tegn på, at dét nogensinde bliver et realistisk scenarie. Det ville ”fremelske et usundt kropsideal” i lige så høj grad – svær overvægt eller svær undervægt. Ingen af delene burde vel decideret fremelskes eller dyrkes. Men begge dele samt det normalvægtige sammen? Så er historien en anden.\nDansk ELLE med en meget slank Lykke May på forsiden.\nProblematikken er nemlig langt større – og den handler om mangfoldighed og repræsentation. Så hvad med at bruge lidt af hvert og også bruge en helt normal str. 38? Sy samples og fitting-kollektionerne lidt større? Der sker et skub i kulturlandskabet lige nu, hvor det ser ud til, at der bliver en smule mere plads til både større, ældre og farvede. Det må modebranchen udnytte og gå forrest med.\nJeg tror fuldt og fast på, at branchen konsekvent kritiseres, fordi man endnu ikke har præsteret at præsentere ordentlige alternativer, selvom det burde være rimelig ligetil. Kvindelige modeller er typisk tynde, hvide og meget unge – med relativt få udsving. De ligner med andre ord ikke størstedelen af verdens befolkning. Det er da et problem i sig selv. Det er selvfølgelig en større matrix, end der her præsenteres: Det er en af verdens største industrier, den er gennemkommercialiseret, når ud til virkelig mange mennesker på verdensplan, handler om begær, fetichisme, fantasi, lyst – og der er masser af andre problemer også (som bæredygtighed, fx). Det er med andre ord en temmelig kompleks situation. Bortset fra at det er det egentlig ikke.\n80 pct. hvide\nDet amerikanske netmedie Jezebel har de seneste år foretaget optællinger af modellernes etnicitet i forbindelse med kvindemodeugerne i New York. De deler modellerne ind i kategorierne ’White’, ’Black’, ’Asian’, ’Latina’ og ’Other’, hvilket i sig selv er problematisk, ligesom det kan være svært at dechifrere, hvornår en model hører under en given kategori – fx er mange brasilianske topmodeller jo etnisk set latinas, men ”sælges” i branchen som hvide. Men sitet har konsekvent leveret en statistik, der viser, at den amerikanske modeuges designere viser deres tøj på ca. 80 procent hvide modeller.\nSorte modeller på forsiden af modemagasiner er en stor sjældenhed. Her Naomi Campell.\nDe fleste ikke-hvide er asiater (hvilket tilskrives boomet af luksusforbrugere i især Kina), herefter kommer sorte modeller, derefter latinas og til sidst de ’andre’ – fx modeller fra Mellemøsten. Naomi Campbell var forsidemodel på det første nummer af Cover for ti år siden i Danmark. Hvornår har du efterfølgende set en sort pige på forsiden af dét magasin – eller andre? Enkelte gange? Den sorte britiske topmodel Jourdan Dunn har netop landet forsiden af britisk Vogue. Hun er den anden sorte model i magasinets historie, der får en soloforside. Naomi Campbell havde den sidste i 2002. Jeg gentager: den anden sorte model i magasinets historie med en soloforside.\n”Det sælger ikke!”, siger de. Det kommer aldrig til at sælge, hvis det bliver så sensationspræget og sjældent, som det er lige nu. Hvorfor ikke bare gøre det til standarden, at man repræsenterer bredere? Hvis man kun kan se en ældre, større, helt normalvægtig eller farvet kvinde eller mand på forsiden af et magasin, hvis personen virkelig er blevet kendt (fx Adele, Lupita N’yongo og Lena Dunham på forsiderne af Vogue), har man netop problemet. Vi kan godt sætte outsidere på forsiden, når først de har bevist deres værd som mennesker ved at blive kendte, er rationalet. Øv.\nAdele er normalvægtig, men var velkommen på forsiden, da hun var blevet berømt nok.\nThure Lindhardt på forsiden af Euroman? Efter sigende et af magasinets dårligst sælgende numre til dato. Uha, en homoseksuel. Hvis man begyndte at blande lidt mere, brugte både tynde og større og helt normalvægtige, og som (novra!) kunne være både hvide og brune og gule og alle mulige andre sjove farver, kunne det være, man kunne nå en position, hvor tingene rent faktisk ville begynde at udligne sig selv. Men det kræver et push. Og det er på tide, at designerne selv tager ansvar. For jeg tror (ligesom Niels Heilberg), at forbrugerne faktisk er klar.\nKun repræsentation af eliten\nDer var nogle farvede modeller på catwalken herhjemme under denne modeuge samt et par enkelte ikoniske danske modeller over 35 (som kun gik, fordi de var – netop – ikoniske). Ikke nogen modeller, der er større end standard modelstørrelser.\n”Man er ganske enkelt nødt til at gøre op med sig selv som branche, fashion industry, brand eller label, om man ønsker at stå på mål for sin målgruppe,” skriver Niels Heilberg i Kforum-artiklen. Og det har han jo for så vidt ret i. Problemet med at reducere snakken om modebranchens idealer til et spørgsmål om kropsvægt og målgruppe handler bare netop om det – at modebranchen, skønhedsbranchen, reklamebranchen, mange brancher er blinde for deres egne positioner; at de i langt størstedelen af tilfældene er befolket af hvide mennesker, der ikke tænker på en mere mangfoldig målgruppe end sig selv – og som repeterer drømmen om fantasi, idealer og begær og vægter den højere end forbrugerne, der køber produktet.\nDerfor bør den vigtige diskussion om kropsidealer ikke kun være en diskussion om vægt på (hvide) modeller. Det er at reducere et større brancheproblem om bredere repræsentation og mangfoldighed for tykke, tynde, hvide, normalvægtige, farvede, gamle og unge til kun at handle om, hvad vægten siger for dem, der kan repræsentere den slanke, hvide majoritet og elite. Vi er i 2015. Skønhedsidealerne i modebranchen udvikler sig løbende. Hvert årti, hvert sit ideal. Det kunne være positivt, hvis det nye ideal snart kunne blive, at man kunne tænke lidt bredere og få lidt mere plads. Til alle.\nUrban Outfitters vælger et humoristisk take på debatten.


Om os - Insight Leadership\nJens Christian´s primære fokus er udvikling af bæredygtige processer i virksomheder, hvor fokus er at skabe en sund bundlinje & bæredygtighed. Han inspirerer ledere og medarbejdere til at tænke bæredygtighed ind i alle processer, ved at udvikle et mere bæredygtigt mindset i organisationen. Udgangspunktet er de 17 verdensmål.\nJens Christian har over 25 års international erfaring med udvikling og implementering af Change Management processer for større og mindre virksomheder der har haft behov for optimering af vitale processer. Hans speciale ligger indenfor udvikling og facilitering af Change Management træningsprogrammer for ledere, som har inkluderet flere tusinde ledere i forskellige lande. Målsætningen har været at skabe bedre ledelse og lønsomhed og et sundere arbejdsmiljø. Han har 2 ICF Business Coach uddannelser bag sig, og har coachet flere hundrede ledere i forhold til udfordringer de har haft i forbindelse med forandringsprocesserne.\nJens Christians´ s store erfaring med forandringsledelse har givet ham indsigt i hvad der kræves for at skabe succesfyldte forandringer.\nI vil få en kreativ facilitator der kan hjælpe jer med at se nye perspektiver og muligheder.\nI vil opleve en engageret leder og mentor i forhold til gennemførelsen af jeres bæredygtige proces.\nHENRIK LARSEN Sustainability Advisor & Coach, Prince2, Lean, INSEAD\nHenrik har over 25 års international erfaring med udvikling og implementering af Change Management processer for større og mindre virksomheder, samt udvikling af digitale strategier.\nMålet har altid været, at forbedre lønsomhed og indtjening gennem involvering af interessenter og samtidig reducere unødige arbejdsgange. Han har en række lederuddannelser bag sig, og har arbejdet med uddannelse og understøttelse af medarbejdere og ledere gennem workshops og coaching forløb. Således skabes der også bedre gennemsigtighed og dermed et højere forståelses niveau for deltagerne.\nI dag er hans primære opgave at sikre bæredygtige processer i virksomheder, hvor der er fokus på både indtjening og bæredygtighed, samt med fokus på digitalisering af forretningsprocesser, at skabe mulighed for disruption af hele eller dele af forretningsområdet. Gennem afholdelse af workshops og inspiration fra forskellige brancher, opnår Henrik at bibringe deltagerne bedre indsigt i de muligheder, der ligger i en højere anvendelse af bæredygtige løsninger.\nHenrik’s mangeårige erfaring fra en lang række brancher giver indblik og ofte opnås en mere holistisk løsning indenfor projektets rammer.\nI får en dygtig og medlevende facilitator, som kan hjælpe jer videre gennem indsigt og forståelse, og som evner at fastholde fokus på opgaven gennem længere forløb.\nFrank Stott sidder i Insight Leaderships Advisory board, hvor han bidrager med sin erfaring fra store og små organisationer, hvor han primært har siddet med produkt ansvar, herunder salgs- marketing opgaver, endvidere har han været med til en række opstarts og go-to market projekter. Frank har en lederuddannelse fra Forsvaret, er uddannet coach og har en Executive MBA fra Henley Management College.\nIf you want to build a ship, don’t gather the people to pick up timber, make tools or delegate tasks – teach them the longing for the open sea.”


Rie Helmer — Kier Communication Top\nRie Helmer er især kendt fra sine værtsroller på DRTV programmerne Sporløs og Aftenshowet, hvor hun viste sine evner som interviewer i årene 2011 til 2015.\nI en årrække herefter har Rie Helmer været kommunikationsrådgiver i forskellige organisationer. I dag er hun selvstændig og arbejder sideløbende med PR, kommunikation, præsentationsteknik og medietræning som interviewer og ordstyrer. Hendes speciale er det gode spørgsmål, den gode historie.\nHun skræddersyr gerne et foredrag eller forløb i medietræning eller præsentationsteknik. Send en forespørgsel, se nederst på siden.\nKan du i én sætning sige, hvorfor din målgruppe skal handle med dig?\nNår du først ved, præcis hvad du vil fortælle mig om dig selv eller dit produkt, bliver resten meget lettere. Det vil sige, du skal have styr på, HVAD du vil fortælle til HVEM og HVORFOR.\nMed gode spørgsmål og praktiske øvelser indkredser vi sammen, hvilket budskab deltagerne gerne vil brænde igennem med. Vi finder kernebudskaber, de gode vinkler og historier, der bakker op om budskaberne og identificerer målgrupper og de rigtige kanaler.\nVed du hvordan pressen arbejder, og kan du formidle dit budskab troværdigt, roligt og overbevisende?\nI dette oplæg får deltagerne indblik i, hvordan medierne arbejder og journalister tænker. Vi afdækker, hvad en god historie er, og hvordan man bedst kan formidle sit budskab i en presset situation overfor en nysgerrig og måske kritisk journalist.\nOplægget indeholder realistiske interviewøvelser, evt. med kamera på.\nHendes job som journalist, moderator og interviewer tæller udover diverse debatter på Folkemødet og Bogforum, konferencer og workshops for virksomheder som Morsing, DR, TV2 Lorry, TV2, Kirkens Korshær, Det Sociale Netværk/headspace, GirlTalk.dk, CapWorks, Vores Børn Junior, Coop, STV, TV Festival, Alt for Damerne, IN, Kanal 4, Bermuda Productions, Gavefabrikken, Gyldendal, Rosinante m.fl.\nVelforberedt, skarp, godt overblik og glimt i øjet. Rie Helmer var ordstyrer på vores medlemsarrangement for Irma, Region København. Det er tydeligt, at hun har mange års erfaring som journalist og interviewer. Hun får hermed mine varmeste anbefalinger som interviewer og ordstyrer.\nDavid E. Bastian-Møller, Irmas medlemsbestyrelse\nVi har haft den store glæde at have Rie Helmer som moderator både på en debat på Folkemødet på Bornholm og på Psykiatritopmøde 2017. Rie er altid velforberedt, topprofessionel og smilende, også hvis noget uforudset sker. Med sikker ro og uden selv at fylde for meget sætter hun fokus på indholdet og oplægsholderne og formår at få det bedste frem i alle. Rie har hele vejen igennem snor i tiden og overblik over den røde tråd. Man kan med andre ord trygt overlade rollen som tovholder og moderator til Rie Helmer!\nTrine Hammershøy, direktør for Det Sociale Netværk.


Bestil Frokost serviet – 20 stk. – 33 x 33 cm – Lyserød – 20 kr.\nFrokost serviet – 20 stk. – 33 x 33 cm – Lyserød\nNavn: Frokost serviet – 20 stk. – 33 x 33 cm – Lyserød\nMasser af internet virksomheder tildeler efterhånden diverse fragtformer. Den mest benyttede er i vore dage at få bragt ordren til en pakkeshop, hvor det er muligt at hente dine nye produkter lige når det passer dig. Fragtformen er nemlig meget enkel, samt desuden endda den prisbilligste leveringstype ved køb af Frokost serviet – 20 stk. – 33 x 33 cm – Lyserød.\nDu kan derudover foretrække at få produkterne leveret til dit hus eller til din arbejdsplads. Løsningen viser sig i mange tilfælde en tand mere pebret, men ligeledes vældig let. Den mest betalelige leveringsudgave er dog at hente varerne selv, men det forudsætter at du lever i nærheden af online forhandlerens adresse.\nFragttiden på Frokost servietter – Mønstrede kan i nogle tilfælde være ret så essentiel i tilfælde af at vi står og skal bruge varen inden for få dage, så med det formål er det altså relevant at man tjekker leveringstidspunktet ved det pågældende produkt.\nEn række firmaer på nettet præsterer levering på næste hverdag på de fleste af deres varer, eksempelvis Frokost serviet – 20 stk. – 33 x 33 cm – Lyserød, men vær obs på at det står og falder med at bestillingen gennemføres forinden et angivent klokkeslæt, så at de med sikkerhed kan nå at få produkterne sendt afsted inden de logistikansatte har fri.\nIndtil flere internet shops frembyder fragtfri levering, men oftest kun hvis der bestilles for en fastsat sum. Desuden burde du udse dig den billigste leveringsmulighed, der ofte – om man bor tæt på Helsingør, Slagelse eller Skælskør – vil blive at få fragtfirmaet til at køre din bestilling til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være rigtig smart for alle og enhver at sammenholde priser på forskellige netshops, og til gengæld har adskillige shops på nettet været nødt til at reducere priserne på produkterne – til piger og drenge, og endvidere også til mænd og kvinder – enormt, og endda nogle gange love gratis levering.\nDog kan det til hver en tid blive gavnligt at sammenholde indtil flere online forhandlere efter rabat på Frokost serviet – 20 stk. – 33 x 33 cm – Lyserød før du køber, så man er garanteret at modtage den billigste pris.\nMan skal alligevel ikke glemme, at ifald en e-butik forhandler et produkt for en pris som er utrolig fordelagtig, så burde det mange gange være et bevis på en fup e-shop. Betalinger med kort er imidlertid inkluderet i en bestemmelse, hvilket forsvarer os imod uægte internet shops.\nVi anbefaler generelt køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du vælge en afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du vil godtgøre omkostningerne over en periode.\nFør folk handler hos en internet forhandler kunne man altid gennemlæse deres betingelser, dog er det ofte et omfattende projekt.\nEt alternativt forslag kan derfor være at bemærke hvorvidt online firmaet er medlem af e-mærket, siden det burde være en indikator for at internet shoppen opretholder de danske love, samt at e-firmaet ofte kontrolleres af jurister som behersker bestemmelserne på området. Desuden tilbydes du mulighed for støtte, ifald du møder vanskeligheder i processen med dit køb.\nDerudover anbefaler vi at du er klar over de mest centrale retningslinjer der indvirker på bestillingen, til eksempel den ombytningsrettighed shoppen anvender. I den relation er det tilmed vigtigt, at man stadigvæk bevarer ens kvittering, så man en anden gang kan bevise købet af Frokost serviet – 20 stk. – 33 x 33 cm – Lyserød, uden hensyn til om du efterspørger produkter til en kvinde eller mand.\nTrustpilot resulterer i i højeste grad tiltalende løsninger til at studere en stor portion aktuelle forbrugeres evalueringer og derved foreslåes det, at du kigger på online butikkens kritik af Frokost serviet – 20 stk. – 33 x 33 cm – Lyserød forud for at du placerer din ordre.\nFacebook giver dig derudover nogenlunde ønskværdige muligheder for at få et kig ind i online virksomhedens pålidelighed. Desuden møder vi endda online butikker som giver kunderne mulighed for at formulere en bedømmelse af deres køb, som på samme måde burde bruges til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside finansieres af annonceindtægter. Vi har aftaler med en række internet shops i Danmark da vi annoncerer butikkernes varer, og tager godtgørelse når vores brugere laver en bestilling.\nViden vedrørende varer og online shops opretholdes løbende, men vi tager forbehold for rettelser der måtte være udført siden sidste opdatering af vores informationer.


The Undercard - uge 7 - Boksenyt\nThe Undercard – uge 7\n18. februar 2019 18. februar 2019 - by Hr\nNyheder fra hele verden i uge 7:\nI Hinckley, Minnesota, forsvarede Rob Brant (nu 25-1) fra USA WBAs VM-titel i mellemvægt ved at stoppe Khasan Baysangurov (nu 17-1) fra Rusland efter 1:42 af 11. omgang. Baysangurov var i gulvet i 2. omgang, og Brant dominerede med boksning i højt tempo, selv om Baysangurov kom lidt bedre med i midten af kampen. Da Baysangurov røg ned i 11. omgang, og Brant fulgte op, stoppede kampleder Mark Nelson kampen. Her er kampens afslutning:\nI Los Angeles, Californien. forscarede WBA Super mesteren i fjervægt, Leo Santa Cruz (nu 36-1-1) sin titel i et mexicansk opgør mod Rafael Rivera (nu 26-3-2). Alle tre sidedommere, Max DeLuca, Lou Moret og Zachary Young, havde klare 119-109. Santa Cruz holdt højt tempo med mange slag, Rivera fulgte egentlig hæderligt med i tempoet, men det var ikke nok. Her er highlights fra kampen:\nPå samme stævne tabte mexicansk-fødte Carlos Licona (nu 14-1) fra USA IBFs VM-bælte i minimumvægt, da han blev stoppet efter 2:16 af 12. omgang af DeeJay Kriel (nu 15-1-1) fra Sydafrika. Licona havde været i gulvet tre gange i den afsluttende omgang, inden kampleder Wayne Hedgpeth stoppede en helt færdig mexicansk-amerikaner. Men efter 11. omgang var Licona foran med syv points hos to af sidedommerne, og det var først omkring 10. omgang, at Kriel begyndte at få fat.\nI Liege i Belgien forsvarede Francesco Patera (nu 21-3) EBUs EM-bælte i letvægt mod Marvin Petit (24-1-1) fra Frankrig. Patera vandt efter de fulde 12 omgange på alle tre dommersedler.\nWBO-verdensmesteren i supermellemvægt, Gilberto Ramirez, rykker op i letsværvægt. Han vil først have en forberedelseskamp, og så vil han gå efter WBO-mester Sergey Kovalev. Her er et interview med Ramirez (på spansk):\nRamirez’ ryk op i letsværvægt kan give serbiske Shefat Isufi chancen for at bokse om den ledige titel, for han er nr. 1 på ranglisten, og Team Sauerlands Vincent Feigenbutz trak sig fra en eliminator mod Isufi, da Sauerland tabte purseofferet. Feigenbutz vandt i stedet den betydningsløse GBU VM-titel mod polske Przemyslaw Opalach.\nEngelske Dillian Whyte har tilsyneladende fået et plaster på såret, efter at rematchen mod Anthony Joshua ikke blev til noget. WBC vil have ham til at møde amerikanske Dominic Breazeale om Interim titlen i sværvægt. WBC-mesteren Deontay Wilder skal som bekendt møde Tyson Fury i en rematch, fremfor at bokse mandatory forsvar. Her er et tv-interview med Whyte, hvor han taler om mulighederne, og hans krav til promoter Eddie Hearn:\nDer forhandles stadig om Wilder vs. Fury, men et purseoffer er endnu en gang blevet udskudt, fordi parterne angiveligt nærmer sig enighed. Det har de nok også været presset til, for promoter Eddie Hearn agtede angiveligt at give et meget højt beløb for at få kampen på streamingtjenesten DAZN i USA – og dermed snyde Wilders og Furys promotorer. Her er lidt fra Furys træning i Marbella i Spanien:\nTeam Sauerlands kroatiske sværvægter Filip Hrgovic har fået ny co-promoter. Fremover har Eddie Hearn og Matchroom også andel i Hrgovic, så kroaten kommer fremover til at bokse ikke mindst på DAZN i USA.\nUkrainske Oleksandr Usyk, WBC/WBA/WBO/IBF-verdensmester i cruiservægt, skal efter alt at dømme bokse den 18. maj i Chicago i USA. Kampen bliver i sværvægt, og den russiske veteran Alexander Povetkin er nævnt som mulig modstander. Her er lidt fra Usyks træning:\nDe 87-årige veteranpromoter Don King vandt WBA purseofferet på en kamp mellem WBAs “almindelige” verdensmester i cruiservægt, Beibut Shumenov fra Kazakhstan, og Interim mesteren, armensk-franske Arsen Goulamiriam. King bød 821.000 dollars (knap 5,5 mio kroner). Den rigtige WBA-verdensmester er ukrainske Oleksandr Usyk.\nDet er nu officielt, at japanske Naoya Inoue (17-0) og puertoricanske Manny Rodriguez (19-0) skal mødes i en World Boxing Super Series semifinale i Glasgow. Inoue tager WBA VM-titlen i bantamvægt med sig til kampen, mens Rodriguez medbringer IBF-titlen.\nWBC-verdensmesteren i letsværvægt, Oleksandr Gvozdyk (16-0) fra Ukraine, skal forsvare titlen den 30. marts i Philadelphia, USA. Han møder Doudou Ngumbu (38-8) fra Congo. Her er lidt klip fra Gvozdyks træning:\nLørdag byder på en britisk storkamp i supermellemvægt, når James DeGale (25-2-1) i London møder Chris Eubank Jr. (27-2). Her er interviews med de to briter:\nI samme vægtklasse mødes Anthony Dirrell (32-1-1) fra USA og Avni Yildirim (21-1) fra Tyrkiet i Minneapolis, i en kamp om den ledige WBC VM-titel. Her er en præsentation af Dirrell:\nDen følgende tirsdag skal Vic Saludar (18-3) fra Philippinerne en tur til Tokyo, for at forsvare WBOs VM-titel i minimumvægt mod japanske Masataka Taniguchi (11-2).\nFredagen efter skal thailandske Chayaphon Moonsri (52-0, aka Wanheng Menayothin) forsvare WBC VM-bæltet i minimumvægt mod japaneren Tatsuya Fukuhare, som Moonsri allerede har besejret én gang. Kampen bokses i Thailand.\nFremme ved lørdag sætter Brian Castano (15-0) fra Argentina WBAs VM-titel i letmellemvægt på spil mod cubaneren Erislandy Lara (25-3-2).\nI Magdeburg skal tyske Agit Kabayel (18-0) forsvare EBUs EM-titel i sværvægt, mod ukraineren Andriy Rudenko (32-3). Kabayel skulle have mødt svenske Otto Wallin, men denne trak sig, da hans træner Joey Gamache blev skadet ved et overfald.\nTaggedBoksenytBoksningBoxingInternational BoksningThe Undercard\nPrevious Article Patrick Nielsen opgiver Abraham-kamp\nNext Article Patrick Nielsen på promoterkontrakt hos Forsman


Sommerhuskøb: Vær opmærksom på udlejningsaftalen | STORM Advokatfirma\nSTORM > Boligkøb > Sommerhuskøb: Vær opmærksom på udlejningsaftalen\nSommerhuskøb: Vær opmærksom på udlejningsaftalen\nOmråder: Boligkøb Nyheder\nEn udlejningsaftale har stor betydning for, hvornår du kan benytte dit nye sommerhus efter købet.\nDet er gang i boligmarkedet i Danmark, og markedet for sommerhuse er ingen undtagelse.\nNår du køber sommerhus, er der en række forhold, du bør være opmærksom på i forbindelse med handlen.\nMange sommerhuse udlejes enten gennem bureau eller direkte gennem ejeren af sommerhuset. Den seneste tids grænselukninger i forbindelse med udbredelsen af corona har gjort det endnu mere populært at leje et sommerhus i Danmark. Det betyder, at mange sommerhuse allerede nu er booket langt ud i fremtiden.\nNår du køber et sommerhus, skal du være særligt opmærksom på forholdene omkring udlejning. Som ny ejer er du ofte bundet af den lejeaftale, der er indgået med udlejningsbureauet, også i tiden efter din overtagelse af huset. Det vil variere fra aftale til aftale, hvilke muligheder, der er for at ændre eller opsige udlejningsaftalen.\nEn eventuel udlejningsaftale kan have stor betydning, da den kan gøre, at du ikke kan benytte dit sommerhus i de perioder, hvor det enten allerede er udlejet, eller hvor udlejningsaftalen kræver, at sommerhuset er til rådighed til udlejning.\nPris og overtagelsesdato\nDet er derfor en god idé at spørge ind til forhold omkring udlejning allerede inden købsaftalen underskrives. Du kan tage dette med i dine betragtninger, når der forhandles med sælger omkring pris, overtagelsesdato, mv.


De 10 bedste bed and breakfasts i Conwy County\nBedste bed and breakfasts i Conwy County, Wales\nB&B / kroer i Conwy County\nNr. 31 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 32 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 33 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 34 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 35 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 36 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 37 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 38 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 39 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 40 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 41 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 42 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 43 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 44 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 45 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 46 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 47 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 48 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 49 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 50 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 51 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 52 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 53 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 54 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 55 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 56 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 57 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 58 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 59 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene\nNr. 60 af 230 B&B'er i Conwy County med bedste værdi for pengene


Imagines (1D) - BESKED FRA MIG! - Movellas\n168. BESKED FRA MIG!\nOkay, det her er altså ikke en imagine xD\nJEG LAVER 3-4 PERSONLIGE IMAGINES I DAG! Måske flere, hvis jeg får tid.\nSå de første 4, som skriver en kommentar, får en ;D\nI skal bare skrive, hvem I vil have den med, og hvad I hedder. :-) Og hvis I har et specielt ønske til jeres imagine, må I også meget gerne skrive det.


Sven Tveskæg af Poul Skaaning - Indbundet Bog - Gucca.dk\nSven Tveskæg - Poul Skaaning - Bog\nTrelleborgenes bygherre & Englands erobrer. Sven Tveskægs eftermæle har været meget ´på-den-ene-side, på-den-anden-side´. Det afspejler sandsynligvis, at Sven har været et splidfyldt og... Læs mere.\nTrelleborgenes bygherre & Englands erobrer.\nPoul Skaanings bog om Sven er samtidig beretningen om Danmarkshistoriens største faderopgør, nemlig kampen mellem Harald Blåtand og Sven Tveskæg. Faderopgøret fik enorme konsekvenser og førte bl. a. til erobringen af England. Det er det dominerende tema i historikeren Poul Skaanings bog.\nNår man handler på Internettet er sikkerhed kolossal vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca prioriterer højt. NETS har godkendt vores løsning for Internetbetaling, og det fungerer som din garanti for sikkerheden bag din online betaling. Så når du handler og betaler via Internettet hos os, er det sikkert.\nDe 30 dages returret er selvfølgelig gældende for alle typer varer hos Gucca.dk. Kort sagt vil det sige, at fortryder du dit køb, kan du sende varen retur til os uden dårlig samvittighed, og efterfølgende sørger vi for, at dine penge bliver sendt retur til dig. Før du sender dit produkt tilbage, så har du altid den mulighed at tage kontakt til os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nFor Gucca er det vigtigt, at du modtager dit produkt så hurtigt og sikkert som muligt. Helt konkret modtager du varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Du kan altid se den nøjagtige lagerstatus på den enkelte vare. Er du i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus, er du altid velkommen til at tage kontakt til os.\nNår du køber hos os, har du mulighed for at vælge mellem forskellige muligheder for betaling. Der er selvfølgelig frit valg blandt betalingsmetoder - du benytter den, der passer lige til dig. Du handler altid sikkert og trygt, uanset hvilken af vores betalingsformer du vælger. Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Vær opmærksom på, at hvis du anvender kreditkort, trækkes pengene først den dag vi afsender din vare.\nOpstår der problemer med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, sidder vi på e-mail eller ved telefonen parat til at assistere dig. Alle hverdage mellem klokken 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi er klar til at yde dig den assistance, du efterspørger, med godt humør og et smil på læben.\nNår du har bestilt dine varer, kan du altid se din ordre, og vide hvornår du modtager den. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at få adgang til din egen personlige ordreside. Her har du mulighed for at følge med i, hvornår dit produkt afsendes. Vi sender en e-mail med leveringsinformation, i samme øjeblik vi har sendt din bestilling.\nBredde: 17.3Cm - Højde: 23.5Cm\nSven Tveskæg - Bøger\nVikingetiden, Vikingeborge, Danmark, England, 900-999, 1000-1009, 1010-1019, Sven Tveskæg, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Sven Tveskæg\nVores brugere har bedømt Sven Tveskæg Bog til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 2 bedømmelser og 0 anmeldelse\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__samfundoghistorie path__poulskaaning path__sventveskæg path__sventveskæg\n249,95 krKnud Den Store - Bog


Svømmedragt: Guide til våddragter til svømning. Test og anmeldelser 2019 Svømmedragt: Guide til våddragter til svømning. Test og anmeldelser 2019\nForside / Dykkerudstyr / Våddragter (alle) / Svømmedragt - våddragt til svømning\nSvømmedragt - våddragt til svømning\nDer findes to typer af dragter der kaldes for svømmedragter.\nEn svømmedragt er en neoprendragt der bruges til havsvømning og triathlon. Sådan en våddragt til svømning giver varme, opdrift og glid gennem vandet.\nEn anden type svømmedragt er nærmere en badedragt og bruges af konkurrencesvømmere til stævner, men også til træning. Dragten giver godt glid gennem vandet, men ikke nogen opdrift eller særlig varme og isolering. Læs mere om badedragter / stævnedragter\nSe udvalg af svømmedragter\n2.679,00 DKK Se mere\n2.223,01 DKK Se mere\n895,00 DKK Se mere\n3.468,83 DKK Se mere\n2.864,57 DKK Se mere\n6.199,00 DKK Se mere\nAqua Sphere Pursuit 2.0 Dame\nValg af våddragt til svømning\nNår du vælger en svømmedragt til havsvømning og triathlon skal du spørge dig selv hvilket niveau du er på som svømmer – og hvor ofte du kommer i vandet,og om du også kommer til at skulle bruge en dragt der kan holde dig varm i de mange kolde måneder vi har her i Danmark.\nDe fleste våddragter til svømning har en neoprentykkelse på 3-5mm og med et fornuftigt tempo giver det fin mulighed for at være i vandet en times tid med undtagelse af de allerkoldeste måneder, hvor man nok skal supplere med en neoprenhætte, handsker og sokker for at kunne holde det ud og holde varmen.\nHvad er en svømmedragt?\nEn svømmedragt er en heldragt der minder lidt om en surfdragt eller en “klassisk” våddragt. Der er ingen hætte på dragten og der er som regel en lynlås i ryggen. Nogle lynlåse er konstruerede på en særlig måde så der ikke slipper vand ind, det er dog sjældent at de er 100% vandtætte.\nI modsætning til surfdragter så er det MEGET afgørende at du kan bevæge dig frit i en svømmedragt og at den ikke sidder stramt eller ubehageligt nogle steder ellers risikerer man gnavsår.\nSvømmedragter til mænd/herre og damer\nDer er selvfølgelig forskel i pasformen på de forskellige dragter og derfor kommer de fleste modeller også i en både herre og dameversion. Uanset så er dragterne standardstørrelser med standardsnit og hvis man derfor afviger fra en standartstørrelse så kan man overveje at få målsyet sin svømmevåddragt. Det er langt fra alle firmaer der tilbyder dette, men det er en mulighed (omend lidt dyrere).\nVåddragter giver bedre position i vandet\nSvømmedragter til havsvømning skal holde dine underkrop oppe sådan at du ligger så vandret som muligt i vandet. Det betyder enormt meget for ens svømmeøkonomi at man skaber så lille modstand i vandet som muligt.\nDette ses blandt meget tydeligt illustreret ved at kigge på mænds og kvinders svømmeøkonomi, der igen afspejler sig i verdensrekordtiderne.\nGennemsnitligt har kvinder en anden fedtfordeling end mænd og en anden fedtprocent. Denne fedtfordeling og gennemsnitligt højere fedtprocent betyder at kvinders underkrop flyder bedre end mænds underkrop. Derfor ligger en gennemsnitlig kvindekrop altså bedre i vandet i forhold til gennemsnitlig mandekrop.\nDette afspejler sig i verdenrekorderne for begge køn. Procentuelt mindskes kønsforskellen mellem mænd og kvinders verdensrekorder i svømning jo længere distancen bliver. På en 50m fri er forskellen i verdens hurtigste tider altså langt større end på de meget lange svømmedistancer.\nDette tilskrives kvinders bedre svømmeøkonomi som altså stadig overgås af mænds gennemsnitlige større styrke og udholdenhed, men det er ikke utænkeligt at forestille sig at hvis man lavede endnu længere distancer så ville kvindernes tider overgå mændenes. Kurverne ser ihvertfald ud til at skulle krydse hinanden.\nEn svømmedragt gør til gengæld denne forskel og arbejder for dig på den samme måde, nemlig ved at give dig en bedre svømmeøkonomi godt hjulpet af den opdrift den skaber og på den måde gør at svømmeren ikke skal bruge så mange kræfter på at holde sig flydende.\nSvømmedragter holder dig varm\nSvømmedragter skal også kunne holde dig varm. Allerede ved en vandtemperatur på 15 grader vil man have problemer med at holde varmen selv om man svømmer godt til! En kold krop bliver også dårligere til at svømme og fordi kroppen nærmest “lukker ned” når man bliver kold så kan det være en ret farlig situation at bliver kold langt fra land. En svømmedragt skal give dig opdrift og varme så du sikkert kan dyrke din havsvømning.\nSvømmedragter skal give dig et glid\nHud glider ok gennem vand, men hår gør ikke. En svømmedragt er ofte beklædt med en overflade som giver dig et bedre glid gennem vandet end hvis du bare havde badetøj på.\nNogle dragter glider faktisk så godt at man kan måle flere procents længere glid per arbejdsindsats, og det bliver til rigtig meget forskel når man svømmer mange kilometer.\nHvor slidstærk er en svømmedragt?\nDe er selvfølgelig lavet til at blive brugt, men svømmedragter går alligevel ofte i stykker hvis man ikke er forsigtig. Det er ofte når man går langs stranden og skvatter på en sten, eller når man kravler op af en metaltrappe i en havn – eller når man tager dragter af og på at der kan komme en flænge.\nHeldigvis så er de ret nemme at lime igen. Man skal sørge for at neoprenfladerne er tørre og rene og så kan man påføre en tyndt lag neoprenlim. Vent derefter 5 minutter og sæt så fladerne sammen. Det kan være en fordel at have et spækbrædt som under (læg spækbrædtet ind i dragten) når man sætter fladerne sammen, sådan at det bliver mere præcist.\nMange fridykkere bruger svømmedragter (også kalder fridykkerdragter) til deres træning og konkurrencer. For en fridykker udmærker svømmedragten sig ved at hovedet er nøgent og at man derfor får en kraftig dykkerefleks. Samtidig er dragtens glideegenskaber også i højsædet hos fridykkerne da hver en meter tæller i den sport.\nPersonligt har jeg (Morten Rosenvold Villadsen) som fridykker gjort brug af meget tynde to-delte våddragter frem for svømmedragten (heldragt), da jeg som personlig præference foretrækker denne type dragt til fridykning.\nLæs om våddragter til fridykning


Trekkingtur i Thailand - Blog from Umphang, Thailand | Bukh og BS på afveje\nMad som paa Noma\nNu er der lige pludseligt gaaet en uge siden vores sidste blogindlaeg, og alt i alt har vi vaeret ude at rejse i to uger. To forrygende uger, der er droenet af sted. Vi er allerede blevet rigtig glade for at rejse og at opleve saa mange nye omraader af verden.\nI mandags ankom vi til Bangkok i Thailand. Der gik ikke lang tid, foer vi kunne maerke, at her var der en helt anden kultur end den kinesiske. Mange var smilende over for os, og pludselig var vi slet ikke de eneste turister, saa vi fik ikke helt lige saa meget opmaerksomhed og skjulte blikke, som vi gjorde i Kina - men det klager vi bestemt ikke over! Her er der i oevrigt heller ikke lige saa meget smog som i Shanghai, og det har vaeret en fornoejelse at faa et gensyn med solen. Gaderne er farverige med tuktuk'er (smaa aabne taxaer) i roede, groenne og gule farver, mennesker er der ikke lige saa mange af, folk er venlige, og priserne er meget billige. Det synes vi rigtig godt om.\nEr der noget, vi ikke synes saa godt om, saa er det, naar vi tirsdag aften vaelger at bestille en ellers velsmagende ret paa en restaurant paa New Road Guest House (som vi bor paa) og finder lidt af en overraskelse. Vi ved godt, at restaurant Noma forsoeger at saelge retter med myrere i, men der, hvor vi spiste, virkede myrere i maden ikke saa delikat. Foerst fandt Mathias et par stykker i risene, saa fandt Camilla en, og tjeneren undskyldte mange gange, da vi viste hende de myrekrybende insekter. Ud med denne portion, ind med en ny, og efter grundig inspektion af maden, kunne vi slaa fast, at ingen dyr var i sigte. Godt. Spise, spise, spise. Uhm, uhm, uhm. Men.. ved den andensidste skefuld ser vi til vores store aergelse endnu en myre. Hm. 'Its on the house' sagde den meget undskyldende thai-dame. Det var da trods en lille bonus ved det.\nAfsted paa trekking\nEfter den gratis aftensmad (og med tanke paa den netop kommende trekkingtur haabede vi paa, at myrerne kunne virke som proteiner) skulle vi afsted i en VIP luksus natbus mod en by i det nordvestlige Thailand, Mae Sot. At det var en VIP luksusbus lyder mere laekkert end det var. Aircondition, mulighed for at laegge saederne ned og toilet i bussen var aabenbart nok til at en bus kunne kalde sig for VIP luksus. I Mae Sot blev vi indlogeret hos Mr. T (spoerg os ikke, hvorfor han ville kaldes det). Da vi i alt var 17 mennesker i alderen 19 til 35 aar med paa trekkingturen (heraf 14 danskere), betoed det, at vi skulle ligge en smule taet paa nogle haarde madrasser.\nLidt radbraekkede i ryggen skulle vi nu koere i en saakaldt songaewen, en aaben ladvogn, hvor man faar luft om oernene, naar den koerer. Et kort besoeg hos et ikke videre interessant marked, et naeste besoeg ved et lille rislende vandfald og herefter 3 timers bjergkoersel, hvor vi i songaewenen var ganske enige om, at farten op og ned af bjergsiderne var lidt for hoej. Isaer fordi at ladvognen ikke var lukket bagtil, saa det var med at holde godt fast. Og, for at det ikke skal vaere loegn, saa var der intet mindre end 1219 haarnaalesving - jo, koeresygepillerne gjorde godt gavn. Til gengaeld var udsigten ud over bjerge, der var beklaedt med frodige jungler, formidabel. Endestationen hed Umphang, som var det omraade vi skulle trekke i. Camilla og jeg fik vores eget vaerelse med en seng, hvorover der var haengt et myggenet - det var naesten som en prinsesseseng. Om aftenen drak vi kaffe/oel i lunt vejr, lyttede til cikaderne og hyggesnakkede med de andre danskere paa turen. Hoerte om deres rejseplaner og deres oplevelser ind til videre. Kanon hyggeligt.\nDag 3 - rafting, varme kilder og haard trekking\nTidligt torsdag morgen skulle vi river rafte - eller, lad os kalde en spade for en spade, det var en stille og rolig sejltur i gummibaad. Ikke desto mindre var det afstressende, mediterende og smukt at blive sejlet af sted af to roere, mens vi kunne nyde synet af blomster, traer, sommerfugle, bjerge og klipper, krusningerne i soeen, skildpadder, froer, farverige fugle og sommerfugle, lyden fra eksotiske insekter, alt sammen i skoen forening. Guiderne, der sejlede baadene, var efter vores mening lidt for vilde nogle gange, drillede hinanden, skubbede til hinandens baade, sproejtede vand paa hinanden, og vi blev en gang i mellem lidt nervoese for om vores baggage, som laa i gummibaadene, ville ende i floden. Undervejs gjorde vi holdt ved nogle varme kilder. Da vi havde sejlet tidligt paa morgenen, var solen ikke rigtig staaet op endnu, og det var en smule koldt at sidde i t-shirts og shorts. Derfor var det at sidde i 40 graders varmt vand midt ude i naturen ikke helt daarligt.\nFire timers baadtur senere var det slut med at slappe af. Nu skulle der for alvor trekkes. Hoeje stigninger, masser af vand, et hoejt tempo og guider, der snittede bambuskopper til os i gave. Det var nogle af ingredienserne paa trekkingturen.\nGuiden sagde 13 km i alt, vi mente maksimum 10, men uanset hvad var det haardt i varmen. Vi ankom til den lejrplads, vi skulle sove paa, klokken lidt i fem, indlogerede os paa 'vaerelserne' (laes: teltene), og nogle af os hoppede derefter i en naerliggende og dejligt koelig flod. Om aftenen: Kaffe, stearinlys, og en lidt genert, hele tiden smaagrinende guide viste os, hvad han kaldte 'magic' med en snor. Det var han overraskende god til.\nDag 4 - Thailands stoerste vandfald og en primitiv bjerglandsby\nFoerst paa dagen skulle vi vandre 1,5 km hen til Thailands stoerste vandfald, som vist nok i alt har et fald paa 900 meter. Det var gudesmukt, og som at vaere i paradis. Klik, klik, masser af billeder. Terraennet, vi gik i heroppe, var ret udfordrende. Flere gange maatte vi tage fat i traeroedderne for at hive os op af nogle skraenter. Vi passerede smaa vandloeb og var sommetider ved at falde paa glatte sten. Men sjovt var det. Ekstra sjovt var det, da vi fik lov til at bade i en lille soe, som der var paa vandfaldet, og fik lov til at hoppe ud over et 7 m hoejt vandfald.\nVi skulle nu vandre i yderligere 7 km, knap saa haardt som dagen foer. Endestationen var en lille og meget primitiv bjerglandsby (300 indbyggere, 60 hytter) bestaaende af et stammefolk, og byen er den eneste i omraadet. Derfor er de noedt til at vaere selvforsynende. Der var dog en lille 'kiosk', eller det var egentligt bare en af indbyggernes aaben hytter, hvor der bagerst i hyttens eneste rum stod et par hylder med oel, cola og lidt snacks. Det var en kaempe oplevelse at se landsbyen, langt vaek fra vestens velstand. Beboerne boede i\ntraehuse/paelehuse, sorte grise, hoens og hunde loeber frit rundt, og masser af glade boern spaener rundt over det hele. Nogle fra vores gruppe spurgte et par nysgerrige boern, om de havde lyst til at proeve at tage billeder fra deres spejlreflekskamera. Det syntes de var vildt sjovt, og de smilede over hele deres ansigter.\nVi tog paa en lille 'sightseeing'-tur rundt i landsbyen, og saa blandt andet deres skole udefra. Den saa ganske stor ud. Det var paa denne lille gaatur, at vores guide fortalte, at han ogsaa var militaermand/sniperskytte. En fra gruppen vovede at spoerge ham, om han havde skudt nogen. Jep, det havde han. Ok, spaendende, taenkte vi....\nOm natten sov vi alle sammen i et stort rum paa nogle meget tynde madrasser. Vi kunne hoere ALT, hvad der skete i hele landsbyen. Babygraad, hundeslaassekampe, munke, der bad/sang, og lyde, vi ikke helt kendte (lidt skraemmende ogsaa). Toilettet her var ikke imponerende. Her, og faktisk ogsaa en del steder i Thailand, koeres der med principet selvskyl (at 'rulle ud' vil sige at haelde vand fra en kaempe spand over i toilettet) - ikke et princip, vi er store fans af.\nDag 5 og 6 - ridning paa elefanter og hjem igen:\nSaa var det blevet tid til et af hoejdepunkterne: at ride paa to-tre meter hoeje elefanter. Det var imidlertid ikke den behagelige oplevelse, vi havde regnet med. Traekurven, vi sad i, borede sig ind i ryggen, under knaehaserne og roeven gjorde ondt, naar den kaempe elefant trampede afsted. Elefanterne gik over stejle, stenfyldte skraenter og ned af mudrede bakker. Steder, vi aldrig havde troet, elefanter kunne gaa. Vi krydsede ogsaa aaer, der var 1-2 m dybe. Paa et tidspunkt tabte en fyr, der sad paa en elefant foran os, sine solbriller. Vores elefantfoerer steg af og hentede dem, og i mens sad vi fuldstaendig stille - i frygt for at vi ellers kunne forskaekke den. Selvom det gjorde ondt undervejs, og selvom vi stadig er lidt oemme i rygge, saa er det en oplevelse, vi ikke ville have vaeret foruden.\nEfter elefantturen fik vi frokost i Umphang, og saa gik turen tilbage til Mae Sot gennem bjergene i songaewenen.\nLige nu er vi i Chiang Mai. Paa et rigtig hyggeligt resort med en fint have, hvor der er lys om aften, med en dejlig swimmingpool og med fine vaerelser. Ren luksus, sammenlignet med de foregaaende naetter. Det er lige, hvad vi traengte til. I dag har vi svoemmet 1500 meter hver og daset i solen. Det er lige til at klare. I oevrigt ogsaa skoent at faa vasket toej her.\nDet blev en lang smoere, klokken blev 23.35, og vi maa hellere smutte i seng.\nNormann Skal love for, I oplever noget.Spændende at læse Camilla`s seneste blogindlæg. Men gad vide, hvad jeres forældre (læs mødre) tænker, når de læser om 3 timers kørsel i åben ladvogn, myrer i maden og ridning på elefant i vildt terræn. Mathias jeg skal nok holde et vågent øje med din mor og far. De synes, det er blevet lidt tomt i huset, siden i rejste. Jeg går af og til over og giver din mor et kram og din far et dunk i ryggen til opmuntring. Fortsat god tur til jer begge to\nKarin Hej med jer. Hvor er det fedt at læse om alle jeres mange oplevelser og se jeres billeder. Det lyder til I har det fantastisk. Skønt! Jeg talte i øvrigt lige med Mikael (Jeppes kammerat) som lige er kommet hjem fra Thailand. Han anbefalede Krabi, som et sted der er værd at besøge. Jeg var der selv, da vi var ude og rejse og vil egentlig give ham ret. Klipper ude i vandet og vildt flotte øer. Jeg glæder mig til at følge jer videre på bloggen og læse mere om jeres oplevelser. Her i Danmark sner det og er lige nu minus 2 grader. Uh ha, hvor blev foråret af. Mon ikke det kommer i påsken. Hav det godt og pas rigtig godt på hinanden. Og nyd det! Kærlig hilsen fra Karin\nFaster Inge Hej med jer - I to globetrotter! Hvor spændende at læse om samt se billeder fra jeres rejseeventyr. Lyder og ser ud til at være en fantastiske tur. Hvor I oplever denne del af verden, med alle dens facetter. Fantastisk natur samt en utrolig flink og sød befolkning. Også et sted, hvor sikkerhed og forholdsregler er på et helt andet plan end her i DK. Er spændt på om I skal en tur til Pai? - Den lille backpacker by, der ligger tæt på Chaing Mai. Vil ønske jer en fortsat rigtig god tur. Nyd livet og pas godt på hinanden. Nyd også solen og varmen! Her er det sne og minus 2 grader. De kærligste hilsner fra Arne og Inge