Poetens hode: 2011\nDer er en livbekræftende lighed mellem timeglassets dødsfigur og de forbundne hjerters evige bevægelse. Husk den tid der går med at elske langt overgår tiden brugt på at frygte døden. Glædelig jul.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 12.13 Ingen kommentarer:\nEtiketter: angsten for døden, evighed, jul, kærlighed, sandheder\nSTAND-UP'ERNE ER DANMARKS NYE TANTER\nAlle har, eller har haft en tante. Min hed tante Anna. Hun var vel 1,65, kompakt bygget, stram i masken, sølgråt hår samlet i knude og holdt ind til hodet med nåle, sorte kjoler og frakker - sidstnævnte af den slags der ligner en genanvendt puddelhund og en snert af cerut i auraen. Hendes stemme og håndtryk var en meget nøjagtig repræsentation af ovenstående - og hendes stående replik var, at man skulle se på den man sagde goddag til. Da jeg var barn alle de gange jeg sagde goddag til hende, skal jeg ikke med sikkerhed kunne sige om hun sagde sin replik som kritik eller kultur. Hovedsagen i denne sammenhæng er at placere hende up front på følgende:\nJeg kan desværre, desværre ikke huske hvad der fik min hjerne til at slutte sig til ovenstående påstand - at stand-up'erne er blevet Danmarks nye tanter - men v'ed ret præcist at tanken blev fuldendt ved gensynet med Andens 'på coke-show' forleden. Nu er Anden selvsagt en af de mere taknemmelige eksempler i denne sammenhæng, men jeg tror tantologien holder til mere end ham. Stand-up'ere er tanter fordi de altid prædiker om, hvad der er rigtigt og forkert. De peger fingre af det forkerte og roser det rigtige - de er med andre ord dybt moralske i deres analyser og konklusioner. Jeg ved godt de ikke nødvendigvis prædiker Emma Gads snerpede værker, men konstruktionen med eksempler på henholdsvis forkert og rigtig adfærd er 100% moraliserende. Og nu vi snakker om Emma Gad, er det jo ganske almindeligt, at de fleste stand-up'ere helst beskæftiger sig med perversionen - det udartede og dermed nye, som har vredet det gode gamle af led. Læg dertil den iøvrigt meget tankevækkende iagttagelse, at genren (som tanten) er ualmindelig fast og dermed traditionsbunden. Der findes ingen avantgarde! Ikke at det generer mig, det er endda både betryggende og berigende, at formen er så fungibel, men det er altså også lige tante-Tut-taler-altid-om-de-samme-ting-på-den-samme-måde agtigt.\nDen sidste pointe henter vi fra vanlig antropologisk/sociologisk senmoderne kilde: Familiernes op- og traditionernes nedbrud: Der ér ingen tanter mere! De unge møder ikke disse håbløst latterlige uldindpakkede snakkende kvinder ved hverken højtider eller eftermiddagste. Selvfølgelig er de familiestrukturelle tanter der stadig, men deres titler og især deres opdragende adfærd er forduftet af grunde jeg tør gisne om i en anden sammenhæng senere. Resultatet er under alle omstændigheder at 1) en flok komikere har indtaget og udfyldt tanternes plads som hysteriske, moralske og kærlige kællinger, og 2) vi har stadig brug for tanter til at udfodre vores selv- og sociale syn.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 23.26 Ingen kommentarer:\nEtiketter: analyse, Emma Gad, familie, kultur, moral, opdragelse, sandheder, stand-up, tanter, traditioner\nVI BLEV FØDT MED SKIBET\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 22.35 Ingen kommentarer:\nEtiketter: collage, hav, klip, livs-, Modest Mouse, skib, spind, symbol, tid - på alle måder\nMetaforisk a-sexistisk ventrikelidiomatik\nMaven er ofte i spil i talemådernes tyranni. Overskriften er et strålende eksempel på det - ifølge ordnet.dk har vi brugt det siden 1994 som udtryk for at have en slags vished for noget, hvis det er en 'god mavefornemmelse', hvad det oftest er. Jeg kan ikke mindes jeg har hørt om nogen, der havde en 'dårlig mavefornemmelse'; sammenstillingen af 'dårlig' og 'mave' kan bære noget af forklaringen, men som udgangspunkt er det nok fordi mavefornemmelsen er en slags måler til os, der ikke stoler på kiromantik og auralæsning. For dem der har den, bruger den - som udtryk helt sikkert, og måske også i praksis. Hvilket kan forklare, at der teknisk set dårligt nok tale om en metafor - vel nærmere en sammenligning.\nDet er imidlertid mavemetaforerne der skal handle om - og så det at talemåder har det med at være kønsneutrale på brugerniveau. Jeg blev inspireret af to ekstreme udtryk, et meget gammelt og et nyt, der som udgangspunkt må siges at høre til hver sit køn: "Pik" værende det ene - forekommer mig mere og mere at blive til et kraftudtryk, der selvfølgelig bærer en rudimæntær henvisning til det mandlige kønsorgan (lige så videnskabeligt det ord lyder, lige så primalt bliver det i brug), men ikke længere nødvendigvis. Man kan sagtens bruge "pik" som kvinde, hvis man vil understrege noget - hun kan fx have "pikketravlt" eller være "pikkefrustreret". Jeg antager pikken er blevet en dansk erstatning for "fuck"-ordet, der også udmærker sig ved sin fleksibilitet i brugen, har samme tabuiserede rod og tilkender brugeren en vis status og opmærksomhed. Det gamle udtryk er en graviditetsmetafor - og som sådan lige så knyttet til kvinden, som pikken til manden (hvis han er en knudemand!). Man kan nemlig sagtens være mænd og have en forfatter i maven - alternativt en gartner, en pilot, en smed eller en taber. Det vi har i maven har vi selvsagt som et potentiale for liv - måske som ønske eller håb, men jeg tror nu der skal være etellerandet at bygge på.\nOg da nu vinklen her er fundet, hvad ser vi så af vidundeligt ligestillede kønsspecifikke talemåder?\nMænd der griber i egen barm og kysser farvel? Kvinder der rejser sig til lejligheden og bryder igennem? Mænd der føder tanker og nærer dem ved deres eget bryst? Kvinder der er karle for deres (Derby?)hat og går på jagt? Ultimativt stiller det (ellers i andre sammenhænge meget kønsbevidste) vidunderlige sprog jomfruelige mænd op ved siden af kvinder bevæbnet til tænderne, og - tør jeg nok sige - udfordrer alfald dele af den feministiske kønsforskning, der selvfølgelig også har dekonstrueret sproget for at finde udertrykkelsen. Ikke at jeg ikke abonnerer på sprogets bevidsthedsdannende evne - men jeg synes nu at det er tankevækkende, at vi ikke har problemer med at betjene os af det andet køn (so to speak) i visse idiomatiske sammenhænge. Måske er det fordi jeg har en ræv bag øret. \nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 16.42 Ingen kommentarer:\nEtiketter: bevidsthed, billedsprog, idiomer, kognition, køn, metaforer, pik, ræve, sprog, talemåder\nReblik - i teatermørket\nDenne torsdag skete der noget mindeværdigt på aarhusteatret Svalegangens scene. Det sker der såmænd næsten hver aften - men det er tradtionelt set ikke overraskende, når der er tale om teaterstykker, der som al anden kunst a priori helst skal være til at huske. Det usædvanlige ved torsdagens scenesituation var, at der IKKE blev spillet - eller rettere, at der blev holdt op med at blive spillet. Sagen er næsten helt udfoldet (på godt og ondt) i medierne og blogosfæren, og jeg skal slet ikke dykke ned i dens konkrete sammenhænge, der hurtigt kan blive politiske og polemiske, men jeg skal derimod blot hefte mig ved tanken om at opleve et teaterstykke stoppet, fordi den virkelighed alle teaterstykker læner sig så kælent faretruende op ad, men aldrig ind i, blev for meget for publikum. Det er kalejdoskopet der pludselig træder frem. Det er ligemeget, at det var nogle skolebørn, der ødelagde det og koncentrationen for Signe A. Mannov og de andre (børnene kan tænke over, hvorfor det var en straf, at stykket blev afbrudt, til de bliver trætte af det) - det der er det afgørende er, at i det øjeblik spillet på scenen stoppes, så åbner det rum mellem virkelighed og fiktion sig tydeligere end ellers. På een og samme tid er tilbageråbet "Det kan I altså ikke være bekendt" en afmystificering og en trylleformular. Det er Brecht med turbo, for verfremdungen er ægte, ikke et greb - alt bliver teknisk og virkeligt på een gang. Vi mindes om at de spiller - men at de gør det i virkeligheden. Det eleverne gjorde inden de blev sendt ud i det virkelige mørke var det alle vi andre gør, når vi gribes af teatret: Vi ér der. Ikke for at råbe, men bare for at ånde.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 15.45 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Besættelse, kalejdoskop, Teater, verfremdung, virkelighed\nAlt hvad alfabetet kan\nLæs ikke længere, hvis du har de små timer kære og en svaghed for ord og ære. Pangrammet er en sætning sammensat af et alfabets bogstaver. Ultimativt KUN af de bogstaver, der er i alfabetet. Med det danske alfabet har Kenneth Rosenkilde (hil!), hvis navn i sig selv indbyder til et anagram, som jo er en beslægtet ordleg, gjort det med følgende sætning: "Høj bly gom vandt fræk sexquiz på wc." (29 bogstaver!) At sætningen er gjort med de 29 unddrager den kritik - men ellers ser man gerne pangrammet udført som en logisk (men da gerne sjov, for søren) sætning, uden fremmedord, forkortelser og egennavne. Som det engelske pangram: "The quick brown fox jumps over the lazy dog," som jo emmer af eventyr og jagtmarker. OG vil nogle nu have bemærket, flere ens bogstaver! Men se det er jo det smukke ved denne leg. Den slags slinger tolereres, hvis sætningen har andre kvaliteter - så længe den ikke bliver urimelig lang, selvsagt.\nOg ja, på denne smukt og svært udspændte line og i disse sene timer har deres øjen-, stum-, brok-, blog- og sprogtjener sammenflikket følgende pangram: Qua goms exces flød whisky jævnt på bazar. (34 bogstaver.)\nDen vil og kan diskuteres - men jeg er meget tilfreds. Ikke nødvendigvis færdig med pangrammet, men indtil videre godt brugt af det.\nKenneth Rosenkilde hedder Hinkened Enkelsort\npå www.h33.dk (hermed anbefalet - omend den er ikke er forfrisket) kan du finde mere om pangrammer, men også noget om 'autogrammer' (Dette autogram er skrevet for at stå i denne parantes) og Sallowsgrammer (Her er en sætning med 33 bogstaver og to tal) og meget mere af den slags, der går benærende nær en grænse i sproget.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 00.20 Ingen kommentarer:\nEtiketter: anagrammer, hemmeligheder, leg, neurose, ord, ordlege, pangram, sprog\nSANDHEDEN OM PARANOIA\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 23.13 Ingen kommentarer:\n25 SÆTNINGER DU SKAL SIGE INDEN DU DØR\nLingua longa - vita brevis\nNej, jeg vil hellere med ham dér.\nNej, du skal ikke komme i aften.\nNej, jeg hedder Pust.\nDén bog har forandret mit liv.\nDén person er jeg glad for ikke er dig.\nDén del af mit liv har jeg foræret til en anden.\nSandheden er at jeg aldrig har elsket dig.\nSandheden er at jeg altid har elsket dig.\nSandheden er at du altid har elsket mig.\nJeg har mistet mit kæreste eje.\nJeg er blevet blind.\nJeg siger denne sætning for at få den sagt inden jeg dør.\nDet smager som noget jeg aldrig har smagt før.\nDet gør ikke noget, det gør det virkelig ikke.\nDet var en engel.\nHvis jeg bliver mere lykkelig end jeg er nu, så dør jeg.\nHvis der ikke er noget jeg kan gøre ved det, så vil jeg gerne gøre noget andet.\nHvis jeg får dig til at føle dig tryg, hvad får du så mig mig til at føle?\nNår jeg er færdig med denne her, vil jeg gerne have een til.\nNår du siger den slags ting til mig, får jeg lyst til at græde.\nNår jeg kommer hjem vil jeg planlægge ikke at rejse.\nFaktisk har jeg glemt alt hvad jeg nogensinde har vidst.\nFaktisk mener jeg ofte ikke det jeg siger.\nFaktisk gør det ikke så ondt.\nEtiketter: arbitrær, citater, døden, Goethe, løgn, oneliners, sætninger\nAKTUEL LITTERÆR ANAGRAMMATIK Uge 45\nHanne-Vibeke Holst // VENEHIB ANKELSHOT\nJan Guillou // OGUN LILJA\nJo Nesbø // JENS ØBO\nJulie Hastrup // JURA SEPHILUT\nErik Valeur // UKI LAVERRE\nHaruki Murakami // UKHIKI KARMARAUM\nSøren Ulrik Thomsen // RUHENORM ILTSKØNNE\nTom Rachman // AMMON CHART\nJulian Barnes // SJUREIN BANAL\nTomas Tranströmer // MESTÖR STORMANTRA\nBestesellerliste Arnold Busck 13.11.11\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 00.27 Ingen kommentarer:\nEtiketter: anagrammer, haiku, lister, litteratur\nBare fordi - der kunne være en afgrund af litterær leg i dette greb, og så fordi jeg fandt inspiration i ovenfor gengivede stykke stof: "Ord:Nr: 22". Spillet er som følger: Jeg tog Tom Kristensens roman "Hærværk" og talte mig frem til det toogtyvende ord, som viste sig at være (det kedelige, men dog bestemte) "den", hvorefter jeg fandt frem til en roman, hvor ordet "den" indgik i titlen. Ikke nogen større opgave, der sagtens kunne løses på mine egne reoler. I Rifbjergs roman er det toogtyvende ord "de", som jeg uden besvær fandt i titlen på (en af mine største læseoplevelser, nemlig) Peter Høegs "De måske egnede". I den er ord nummer toogtyve "morgenens" - og da kunne reolerne ikke længere levere titler. Jeg har tænkt mig at fortsætte legen så længe det kan lade sig gøre - eller til den, på Svend Åge Madsensk vis - går i sig selv igen. Paragrafferne tilsiger det skal være dansk skønlitteratur, og at ordene først tælles, når vi går i gang med brødteksten.\nTom Kristensen: Hærværk (roman, 1930)\nHer er vi på kendt grund: En af de store romaner om danskens storhed og fald. En roman hvis storhed og skelsættende portræt paradoksalt blev rummet i et digt, fiktivt indlejret i fortællingen: Jeg har længtes mod skibskatastrofer og pludselig død. Ord # 22 er:\nKlaus Rifbjerg: Den kroniske uskyld (roman, 1958)\nHer er vi helt inde i den danske litteraturs DNA. Sproget og selvhadet som motor og endnu et stort menneske bragt til fald. Nerven eviggrønt spændt i tosomhedstrianglen. Ord # 22 er:\nPeter Høeg: De måske egnede (roman, 1993)\nEt værk der insisterer på både at være virkeligt og falsk som tallene, der aldrig kan være mere end noget abstrakt. Romanens fortæller hedder Peter - og han findes. Ord # 22 er:\n- morgenens -\nFrank Jæger: Morgenens trompet (digte, 1949)\nJæger ligger lidt ude i periferien i mit litterære landskab, men jeg har læst hans oversættelse af Goethes "Den unge Werthers lidelser" flere gange. "Den lyse digter" har dog fundet vej til manges ører - b.la. via Kim og kanonen. Ord # 22 er:\n- skorstene -\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 22.55 Ingen kommentarer:\nEtiketter: litteratur, mysticisme, postmodernisme, Sven Åge Madsen, tal og bogstaver\nSANDHEDEN OM HVIDVIN\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 23.55 Ingen kommentarer:\nSelvmodsigerske % Sandslugerske\nNu er det her! Det nye pendulord: At flække! Engang betød det at noget deltes - fx i et godt og dybt grin, fordi man dér starter med at smile bredt og siden åbne på vid gab og grine igennem - eller flække brød, som når pølsemanden åbner brødene lige inden man får sine grillhotdogs på geled og gled (man spiser da altid mere end een hotter).\nMen nu er der ikke mere at grine ad - for nu flækker man åbenbart tingene SAMMEN. Talemåden "at flikke noget sammen" er alfald langsomt blevet til "at flække noget sammen"."At flække noget sammen" er lige så logisk som "at lime noget åbent" eller "skære nogen fast." Jeg ved godt det ingen veje fører med dette sprogpolitisteri - men når nu ens ører er så sarte, så må man vel have lov at hælde lidt betændelse fra af og til.\nPå ezz.dk (hermed anbefalet, hvis man har god tid og er et nysgerrigt menneske) snakkes der om, om (hej! to om'er lige efter i hinanden) det er samme problem med "ligge" og "lægge" - men her er der dog tale om at noget befinder sig eller er på vej til at befinde sig i en hvilende tilstand. Der er ingen lighed mellem samle og dele. I så fald skal vi vist ud på et filosofisk overdrev, hvor genstandens potentielle delbarhed og derfor efterfølgende samlbarhed gør selve akterne beslægtede ... Nej, jeg tror bare det er med flikke som med skomageren - og gode, reperationsværdige sko, for den sags skyld: Færre kender til det, flere bruger og smider ud som det behager, uafhængigt at tid, sted og verber.\nSe, det var lige så let som at sutte en mandel at skrive dette indlæg. Nu vil jeg hvile på lavbærrene og vente på nyt fra fronten.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 23.52 Ingen kommentarer:\nEtiketter: røv, sko, sprog, sæderne, såler, talemåder, tiderne, tvivl\nSIN EGEN KLUB\nMønstergenkendelse er et drug. Det kører uafladeligt og vil have mere og mere - gi'r man det ikke noget, tager det selv. Denne blog er en virumental gummicelle, et lingvistisk skærmdump for det kulturelle giftaffald der hober sig op i min hjerne, fordi den ikke tror pladsen nogensinde slipper op. Jeg har opdaget et nyt mønster - dette næppe heller epokegørende; udover selvsagt at være tidstypisk og med til at sætte sociale og eksistentielle standarder for indviderne i vores verden og samfund. Mange andre har været her før mig - og helt sikkert med mere velunderbyggede påstande. Ikke desto mindre, så vil jeg dele følgende tanker om ungdommen og fællesskabet med Dem (jeg har besluttet mig for at anvende Klaus Lynggaards (hermed anbefalet) høfligste henvendelsesform overfor dem, kære læser. Det er et mønster).\nDet er en gammel sandhed, at fælleskabet er en opdragende autoritet - endda i sig selv, af egen kraft. Hvor forældre, officerer eller myndighedspersoner er autoriteter netop som personer, er fælleskabet det i kraft sit "skab": At man man er flere og mange, og derigennem synergisk enige om nogle rammer. Det behøver ikke være demokratisk i en forstand, hvor der er åben og afstemt enighed om, hvilke linier man retter ind efter, for i et fælleskab er der andre faktorer end det enkelte individ nu og her. Historie fx. Tradition. Fornemmelse. Det er blandt andet derfor fællesskabet er så fascinerende organisk, og alligevel intellektuelt en dragende størrelse. For nogen af os. Det er også en kulturel kerneværdi. Et indiskutabelt nødvendigt samvær - hvor man så kan diskutere resten af verden, eller bare bede den holde sig på behørig afstand. For andre af os.\nMen nu synes jeg at se flere og flere melde sig ud af - eller rettere undlade at melde sig ind i - fælleskaberne. Man vil hellere selv, og KAN meget bedre alene. Og det er ligemeget om man dyrker guitarspil, sport, gøgl, kunst eller verdensforståelse. Det kan man jo ligesågodt selv ordne, når nu internettet tilbyder komplette manualer (OG kanaler til tilbageløbet) for snart sagt hvad som helst på højeste niveau - hvorfor så i alverden prøve at tage det til sig i et læringsfællesskab, hvor man som præmis skal udstille sin egen uduelighed, nærmest rituelt, som et slags adgangstegn. Uha, nej Gud forbyde, at man træder frem på baggrund af nogen eller noget, der er funderet i andet end een selv.\nJavel, der er som De måske fornemmer, en snert af kritisk vinkel på "the selfmade succes", alfald som vi ser den fordrejet dyrket i alle mulige medierede sammenhænge, hvor viljen bolles op i en barok iscenesættelse, der desværre undlader at spejle det forgængelige. Ikke at jeg mener der er noget galt med at sætte sig mål og være viljestærk. Men jeg har noget imod, at succes eentydigt fremstår som noget man kun kan opnå, hvis man gør det på sine egne præmisser - against the world. Især da når man interesserer sig for aktiviteter, der traditionelt er båret af fællesskaber. Nu skal dette jo ikke være en skolelærerblog - men jeg må indrømme, at visse dele af den isolerede og egocentrerede navigation og selvrealisering også optræder hos elever, der ligesom foretrækker bare at sidde med tingene selv - uafhængige af almen viden og alle andres verden. Her kunne også godt lyde et hip til idoldyrkelsen af især sportsfolkene, som har en grim afsmag af afbrændt holdånd. Ikke nødvendigvis hos idolerne, men hos tilbederne. Her kunne også fremmanes et apokalytisk scenarie med politikere, der har fremelsket deres 'tæft' og veltalenhed alene foran spejlet med YouTube-manuals.com som et Hamlets kranium i den ene hånd. "Se mig! Jeg har selv lært at lyde som en politiker." Jeg kommer til at tænke på det danske band DeFilm, der forsøgte at sælge sig på, at de aldrig havde været et band eller spillet live, før de gik i studiet og indspillede deres første album ... ikke noget der gav den store respekt i mine kredse. Men måske er tiden moden til dem igen - hvem ved, hvad der kommer på http://www.defilm.dk/ ?\nJeg ved det - og undskylder. Indlægget blev alt for langt - og jeg kom ikke engang ind på web 2.0 eller crowdsourcing! Men emnet ligger mig meget på sinde. Og bør også ligge Dem på sinde. For pludselig er vi alene om fælleskabet - og hvad skal vi så blive enige om?\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 23.35 Ingen kommentarer:\nEtiketter: demokrati, ego, fremtid, Fællesskabet, samfund, selv, selvtilfredsstillelse, solipsisme\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 23.43 Ingen kommentarer:\nEt Herman Bang-blik\nEt sted i Max Kestners film 'Rejsen på ophavet' (hermed anbefalet) siger han om stjernerne, at det blik vi kaster på dem er et blik tilbage i tid - helt tilbage til før der var noget, der hed tid, fordi stjernernes lys er meget ældre end vi nogensinde bliver eller kan forestille os, for den sags skyld. Princippet findes i mindre form i de blikke Herman Bang kastede, eller nok nærmere faldt i, på sanatorier, togstationer og i byens vrimmel. I et koncentreret øjeblik - som vi gerne kan sammenligne med der, hvor en stjerne slukkes - så han ikke bare ind i sjælen på mennesket, men hele vejen ned langs linien af levet liv for dette menneske. Et liv der møder ham så klart og svimlende, at han kan drukne sig i det, og undfange en hel virkelighed komplet med skærmbrædder, tørrede blomster og hoste derfra. Det er ikke sådan det er svært at forstå, at det sker - og da slet ikke for et følsomt og nervøst menneske som Bang. Men hvad ér det der sker? Hvad er det, der får det til at ske? Et det 'scenen'? Er det fordi det menneske han har set, faktisk har forsøgt at kommunikere med ham? "Er det bare et spejlbillede?" skriger biografisserne vredt?\nUden sammenligning, hvor det er upassende og ulækkert at gøre det, oplevede jeg forleden aften, hvad jeg tror var et Herman Bang-øje-blik. Og jeg kan konstatere følgende i relation til de just stillede spørgsmål: INGEN betragtede mig. Jeg kunne på INGEN måde genkende mig selv i scenariet. Og der SKETE for så vidt egentlig slet ikke noget. Men det jeg så, var så uafvendeligt virkeligt og i værk, at ... ja, at jeg netop kun kunne betragte og betænke.\nFra venstre side i bus nr 13 på vej ind mod byen for at spise en middag med min gode ven med Four Tet meget højt i ørerne, ser jeg først tilfældigt, så helt fokuseret og ublu ind i en rød Peugeot 106, der nærmest triller ved siden af bussen, lidt i samme tempo, så langsommere, så op igen. Inde i bilen, på passagersædet ligger en ung mand med lukkede øjne. han ligger, fordi sædet er vippet bagover. Ikke helt, for han har noget af det der leddeløse udtryk, man har, når man sover siddende i tog fx. Han er syg. Ikke bare denne aften. Han er helt klart i et sygdomsforløb - som virker ekstra grusomt, fordi han er ung - måske 27 - fordi han er tynd og bleg i sit ansigt, og så fordi han har et tæppe over sig. Kombinationen af tæppet og søvnen og feberen i den lille bil på Søndre Ringgade er et voldsomt syn, fordi det er så skrøbeligt og intimt, og så lige for mine øjne. Men sønnen er et billede. Ikke statisk, men et billede af noget, jeg reagerer på nu og her. Historien sidder ved siden af.\nDet er en mand, der er væsentligt ældre end den unge mand. Omkring de 60. Strikketrøje, gråt skæg, stålbriller. Det er hans far. Og selv om hans ansigtsudtryk primært skyldes, at han fører bil og skal koncentrere sig om trafikken - blandt andet den store bus på hans højre side, som hele tiden bølgende bevæger sig i udkanten af hans blik - så fortæller det også hele historien om dette gamle liv, der nu på - hvad ved jeg - syvende år, kæmper for at skærme og varme det unge skrøbelige liv, han har vakt i sønnens krop. Hans optrukne skuldre, hænderne på klokken 10 og 2 på rattet, kroppens foroverbøjede holdning så træt og tung som en hængeklippe. Det er ham der har trukket tæppet op over brystet på drengen og forsigtigt lukket døren i den lille bil, og igen kørt mod hospitalet eller skadestuen. Med kræfter han ikke længere har, men alligevel kan hente ud af sønnens tomme hylster, som endnu en menneskelig tryllekunst i kampen for livet, der måske har været slut længe.'\nJeg har altid opfattet Herman Bangs blik som et empatisk blik. Det er det nok også - men jeg tror nu også det er nysgerrigt og nøjeregnende. Måske endda lystent. Fordi øjet er så suverænt og potent et redskab.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 23.41 Ingen kommentarer:\nEtiketter: blik, busser og biler, fiktion, frygt, Herman Bang, impressionisme, kunstnerisk skaben, syn, Tid, øje, øjemennesker\nBlev for et øjeblik siden, som det nu er blevet almindeligt i gogolsfæren, tilbudt at søge på noget, før jeg selv havde skrevet, hvad jeg ville lede efter. Mener også at have hørt netop tilbuddene omtalt som et slags parameter på, hvor meget det ene eller det andet er oppe i tiden. Hvilket jo er klart nok, og jo bare en teknikalitet på linie med "views" på 'YouTube' - men som så bliver brugt som kategoriseringsredskab af første grad. Altså INDEN man overhovedet får talt ud eller evt. da kigget på, hvad der så måtte gemme sig af konkrete resultater og sider på listen. Principperne og præmisserne skal midlertid ikke undersøges nærmere her - da det er et helt konkret, og derfor langt mere lærerigt, eksempel vi skal kigge på:\nJeg skulle bruge et billede af et indvandrerbarn til min undervisning, hvorfor jeg i søgefeltet taster "i n d v a n d r e" - og DER fik pushet følgende søgning: "Indvandre jokes"..\nOg den, kære maskine, lader vi stå ukommenteret.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 11.22 Ingen kommentarer:\nEtiketter: dansk kultur, fremtiden, google, indvandrere, indvandrerjokes, internettet, stavning, søgning\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 16.26 Ingen kommentarer:\nIntet i livet er [nemlig] gratis, og som tommelfingerregel kan man groft sagt sige, at hvis du ikke betaler for services på nettet, så er det fordi, du ikke er kunden. Du er det produkt, der handles med.\nTÆNK 14. oktober 2011 / Thomas Lemke\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 00.33 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Citat, gratis, internettet, Tænk\nKRONOSTALGI - KAMERAMAND\nJeg har tænkt meget over, hvad der får mig til at tage sådan et billede som det her ovenover. Hvad det er, der får mig til at kigge efter motiver så snart jeg har kameraet med (heldigvis sjældent uden). Hvad det er, der får mig til at glemme alt omkring mig, når jeg pludselig befinder mig et sted, hvor billederne kalder på at blive taget. Hvad det er der gør, at jeg kan blive urolig og stresset, når jeg kan se lyset skifter eller er ved at ramme dén tone, hvor alting bliver mere virkeligt. Hvad er det jeg vil med fotografierne - og hvad er det de vil med mig?\nMit ærligste og mest uoverlagte svar er, at jeg tager dem for en sikkerheds skyld.\nJeg vil bringe nu'et i sikkerhed, for den tid der truer i øjeblikket efter. Jeg vil sørge for, at der findes lakuner, hvor tiden ikke går. Hver gang. Hele tiden. Hvert fotografi er en provokerende standsning af bevægelsen mod døden. Sådan. Ha!\nHvis motivet har trængt sig nok på - så vil jeg også sikre en slags besked eller et budskab. Ikke at jeg ved, hvad det er. Det er som når spøgelsesjægerne sætter sig til rette i mørket og stilheden med kameraer og mikrofoner, og så regner med der er noget på mediet næste morgen. Jeg er sikker på, der følger noget med, som er for vigtigt til at gå tabt. Hver gang. Hele tiden. Hvert fotografi er en insisterende opsparing af mening med tilværelsen. Sådan. Ha!\nNår øjnene arbejder før hjernen - eller i værste fald med nogle helt banale regler om linier og proportioner - så taler jeg med en verden, hvor tid og mening ikke er fjender. De samtaler er det afgørende at gemme. Med mit kamera.\nSom sådan tror jeg egentlig ikke jeg er fotograf. Men ikke mindre afhængig af at tage billeder.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 23.10 Ingen kommentarer:\nEtiketter: at fortælle, billeder, blik, død, Fanø, fotografi, himmel, kreativitet, kunstnerisk skaben, lys, skønhed, Tid, æstetik, øje\nPå kredit eller kontant?\nDet begyndte med en anelse i valgkampenenes (amerikanske og lokale) italesættelse af "grøn vækst", som - udover det åbenlyst latterlige i pleonasmen - gav tanker om en fjendtlig overtagelse af noget der var forbeholdt mennesker, der ikke altid er lige glade for væksttankegangen. Som kom Robert Florida (og med ham jo et helt såkaldt kreativt segment - igen et sematisk skred) med termen "kreativ kapitalisme", der i endnu højere grad alarmerer mit indre kritiske segment. Senest hørte jeg så, hvordan Bordieus greb "kulturel kapital" blev bortført fra sit strukturalistiske hjemmebroderi af Danmarks Radios kulturredaktør i Lasse Jensens 'Mennesker og medier' (hermed anbefalet - P1), for at forklare vigtigheden af kulturelle nyhedstjenester.\nSammenstillingen af det kreative og det kaptalistiske får mig til at grine nervøst og labilt. Er det en sejr eller et nederlag vi (kreative, forvoksede humanister) oplever? Vi der aldrig har tænkt markedsøkonomi og kapitalisme som andet, end en dunkel religion man enten troede på eller ikke. Alternativt ikke troede på, fordi man ikke forstod den - og hvordan den kunne føre til noget humant (de overvejelser kan man læse mere om i Slavoj Zizeks tale til "Occupy Wall Street"-aktivisterne i Information 13.10.).\nFor hvad er det vi står med - hvis ikke andet end den sædvanlige udsultning og efterfølgende ydmygende udhuling af alt, hvad der godt og sundt og nødvendigt. Kapitalismens indbyggede voldtægstmentalitet som vi altid en gang for meget oplever fjerne alle rødder og næring fra smukke ideer, for nemmere at kunne skubbe dem ud på strøget i kasser med skilte, der står i vejen for en god Kierkegaardsk travetur - hvorfor man så på sin tur gennem byen kun får impulser om rigdommens og overflodens fattigdom, og ikke går sig til mental klar- og sundhed.\nHvad er "kreativ kapitalisme" andet end et knæfald for penge og økonomi, som den eneste tænkelige motor i et moderne samfund? Et begreb opfundet ef elendige anløbne overløbere, der ikke turde vente på kapitalens uundgåelige endeligt, når forslugenheden sprænger valutatarmen og seddelpressen privatiseres?\nHvad er "grøn vækst" hvis ikke et ynkeligt kloningsforsøg, langt fra lødigt landbrug og vedvarende energi?\nHvad er "kulturel kapital" andet end netop et marxistisk suk over den forfejlede fejlfordeling af goder blandt samfundets ellers ligestillede borgere?\nKunne det være en ny middelvej? Kunne man eventuelt med lidt husmandsrationalisme og en fleksibel humanisme se sammenblandingen af det pr. definition kalkulerede og kolde med det pr. definition kreative og kloge som en chance for at komme videre? Tør vi give køb på kreativitens patent og overlade (årelade) den til markedspladsens mørkemænd? Zizek siger vi ikke må miste demokratiet i opgøret med kapitalismen - og det er vel derfor vi måske skal prøve at arbejde den anden vej > mod demokratiet og fællesskabet. Med en kreativ (op)løsning af kapitalismen. Det ser ud som om sproget baner vejen for noget af det.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 21.04 1 kommentar:\nEtiketter: Bordieu, kapitalisme, kreativitet, middelvejen, Occupy Wall St., politik, Slavoj Zizek, sprog, sproget som detektor\nAktuel Litterrær anagrammatik Uge 40\n(1Q84) Haruki Murakami > URRIAH KUKIMAMA\n(Shadow Army) Thomas Rathsack > HATSK MACHOSTAR\n(Disciplen) Hjorth Rosenfeldt > JOHNRO THEFTROLDE\n(Det syvende barn) Erik Valeur > VIE UKLARRE\n(Dybt fald) Karin Slaughter > KIT LEGUANTRASH\n(Se på mig) Kirsten Hammann > AHNE KINNSTRAMM\n(Hviskeleg) Arne Dahl > REAL HAND\n(Et eventyr) Jonas T. Bengtsson > J. GASSTON BETON SN\n(Byen og øen) Benn Q. Holm > MOL QBENHN\n(Afrikas Horn) Wilbur Smith > RUSH WITLIMB\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 20.58 Ingen kommentarer:\nEtiketter: anagrammer, bestsellere, lister, litteratur, romaner, skønlitteratur\nStor fod i munden\nPå kulturnatten (den tager vi lige igen: KULTURnatten) valgte vi i Aarhus at bygge en kæmpe fod i det charmerede materiale ubehandlet fyrretræ, man kender fra så mange andre klassiske designsammenhænge, og opstille den på Store Torv, der efterhånden er blevet overraskelsernes plads i byen.\nMan valgte så også at opføre den ovenpå og udenom Elisabeth Toubros skulptur "Torvenes Brøndsløjfe" a.k.a. "Vanddragen". Skulle man tidligere have manglet synligt bevis for byens provinsmentalitet bliver det vist ikke tydeligere.\nJeg trøster med at Eliabeth Toubro, som leverer noget af det mest spændende og (ja, givet er det her den er gået galt et sted) intellektuelt udfordrende rumkunst i disse tider, må have lukket for boks Aaaarhus for længe siden; rækken af udhyrlige udsagn om hendes skulptur er lang og beskæmmende - men nu heldigvis vist ikke til at overgå ... sic.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 15.14 1 kommentar:\nEtiketter: debat, det offentlige rum, Elisabeth Toubro, kunst, provinsfims, replik, Store Torv Aarhus\nDet er både usmageligt og ubehageligt. Hvem lægger 100 romaner og 1000 DVD'er på hospitalsbordet hos den døende?\nHvorfor er lister blevet til 'lister over ting man skal nå inden man dør'?\nFordi vi er ved at erkende den grufulde sandhed, at der nu er så meget at nå, at 30 år ikke kan gøre det, eller 'før ægteskab' kan gøre det, eller ikke 'sålænge man er i stand til at gøre det' - dur?\nEller er det fordi den tidligere så udbredte infantilisme har forandret sig til en juvelisme, hvor den projekterende, sultne, modige, maniske ungdoms indstilling til byen og verden er blevet trukket baglæns ind i kraniekassen for dér, at garantere man aldrig bliver for gammel til noget. Så skidt med det helt utroligt tåbelige scenarie, hvor jeg som 80-årig skal have to kvinder og en boa i en fængselscelle i Venedig. Skidt med jeg som 19-årig skal nyde udsigten over Furesø klokken fire, en forårsmorgen med Fauré i foret på min øreklaphue. Skidt med jeg som 46-årig skal trækkes med ikke at gide og ville og kunne købe et ur fra Audemars Piquet, fordi man nu een gang i livet skal købe en svimlende dyr ting som mænd trygt kan bruge som smykke.\nEller er det bare fordi det lyder bedre, og sådan lidt kækt moderne memento mori på en Moby-agtig måde stikker til menneskets senmoderne sorg? Hvilket på sin vis er paradoksalt - al den stund, at memento mori-pointen alle dage har været, at du skal dø, og med dig dør alt du ejer og har - herunder dit banale bungyjump og din blændende Bugatti.\nJojo, selvfølgelig er der også den mulighed, at det er carpe diem-svineriet, der har sat sig på formuleringen - omend kun marginalt mere logisk, al den stund der sgu ikke bliver tid til at gribe meget andet end den næste liste, hvis man skal nå det hele. Hvad med en liste over "100 dage du IKKE skal lave noget"? (så må du for min skyld gerne gribe den i mangel af andet) - bogen bliver en af dem man også kan købe med titlen (tihi) "Hvad mænd ved om kvinder". Eller hvad med "365 ting du skal lade være med inden du dør"? Nr 1: Lad være med at stå op den dag du skal køres ned.\n- Alt dette fordi jeg på P2 (hermed anbefalet indtil udfald om fjorten dage! DRab) hørte at Anders Østergaards dokumentarfilm "Burma VJ" lå nr 40 på en liste over 100 dokumentarfilm man skulle se inden man dør. Og det skal man jo også! Nu skal jeg hvertfald. Ellers kan det jo være jeg dør!\nHEUREKA! Her var svaret: Listerne er blevet til "før man dør-lister", fordi de skal bære en illusion om at man netop IKKE kommer til at dø. Ikke så længe man har et projekt med at få kigget, læst, rejst, kneppet, spist, lyttet og drejet sig igennem 1.000.000 essentielle (og tada! livsforlængende) ting.\nHeld og lykke med det. Her er en liste over sandheder du skal konfronteres med inden du dør:\nDu skal dø.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 00.18 Ingen kommentarer:\nEtiketter: 100 ting, angsten for døden, død, lister, paradokser, projektsamfundet, sandheder, sex, sidste ord\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 16.33 Ingen kommentarer:\nEtiketter: fotografi, Lisbjerg, lys, morgenstemning, realisme\nEr du presset nu?\nMan kan aldrig vide hvornår sproget flytter sig. Sagen er jo den sproget er et bånd der taler, og dette bånd føres gennem hjerner på rækker og hjerner gang på gang og hjerner er som hjerner nu er - helt ens og meget forskellige. På de gamle vægmalerier og gobeliner kan man se, hvordan sproget er et helt (...) bogstaveligt bånd, der kommer ud ad munden på munke og modige mænd og djævle. Hvis du skulle være i tvivl om det passer hvad jeg skriver. Denne rulle tekst som indledning til at jeg overværede fødslen af en sådan hjernestyret sproglig forrykkelse forleden morgen: Johnny Krone (trafikvært på P4/morgen og tak for det) blev interviewet af en af de andre journalister på radioen. Hun spurgte ind til hans funktioner og vilkår - og i forbindelse med sidstnævnte var det han sagde: "Nogle gange har man så travlt, at man bare lever i nuet."\nNogle gange har man så travlt, at man bare lever i nuet. Nogle gange har man så meget at se til, at man er nødt til at være helt og holdent tilstede, der hvor man er. Bare leve i sine mange opgaver. Simon Kvamms mange forskellige "features" ufortalte, døbte for noget tid siden en bestemt slags mennesker "carpe diem-svin", hvad jeg helt kan tilslutte mig; altså forargelsen over, at nogle mennesker mener det er forsvarligt og måske endda klogt at kaste sig over det evigt saliggørende nærvær i nuet, uden tanke for historie eller konsekvenser. Hvor er Johnny Krone i denne sammenhæng - og hvad ved nu'et (og livet) er det hans hjerne piller ved?\nEr nu'et - og livet i nu'et ved at ændre status? Er det sådan fat, at vi har fået nok af carpe diem-svin, der som andre skovsvin ødelægger den udstrakte oplevelse og udsigten for os andre, der mener livet leves bedst som Kierkegaard siger: som "uno tenore" - i een sammenhængende tone? Betegnende nok fortalte Johnny Krone videre, at det først var når han fik fri og fx cyklede (tror jeg nok, måske var han ude og løbe, min hjerne har glemt det) hjem(ad), at han reflekterede over dagens forskellige begivenheder og meldinger. Nu'et er altså netop kendetegnet ved mangel på nærvær ... og vel ikke på en god måde, filosofisk set, men alligevel som en tilstand, hvor man er i en slags "flow" som Peter Bastian kalder det - blot er der altså ikke tale om det typiske carpe diem-flow (jeg får billeder ind af lange bardiske, hvor langstilkede glas flyder forbi, mens den nedgående sol varmer lænden), men et flow som man er PRESSET ud i.\nSelvfølgelig skal nu'et ændre status. Vi kan ikke blive ved med at tro nu er nu. Nu er jo netop aldrig nu. Nu'et er under ombygning. Du hørte det først i sproget. Tak for nu.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 00.01 Ingen kommentarer:\nEtiketter: eksistens, Johnny Krone, leve i nu'et, nu, refleksion, sprog, sproget som detektor, tale er sand\nIt's a bag world\nSikke mange tasker, hvor der står Fitness World, der er i min verden. I går kom jeg forbi en mand, der stod og fiskede i Egå Engsø ... over skulderen havde han en taske fra Fitness World. Det er selvfølgelig godt gået af deres markedsføringsafdeling OG enelleranden kinesisk syfabriks konsulent - men kombinationen af den massive tilstedeværelse af tasken og navnet giver mig efterhånden kuldegysninger.\nIkke så meget fordi der er noget lumpent forløjet i at friste folk med en taske, der giver dem et skær af trimmethed - ligemeget om de kun har taget en prøvetime eller ej. Heller ikke fordi taskens skrårem og det sort-hvide skriftlogo kunne associere til noget fascistoidt - selvom det snerper. Nej noia'en stammer fra dette begreb "WORLD".\nJo jo, jeg er helt godt med på, at "world" er et sprogbillede på, hvor MANGE muligheder man har, hvor nærmest paradisisk store træningshallerne er og hvor uendelig mange faciliteter man kan hive, skubbe, trække og løbe i. Vi genfinder det i mange andre sammenhænge - både ude og hjemme: Sea World, Petworld, PC World, Disneyworld ..., hvor det skal garantere det samme. Men det ér altså også som om der ligger noget mere i begrebet. Som om, at hvis man præsenterer sin vare som en verden - så er konceptet og ideologien mere end et tilbud. Det er en ultimativ løsning, det er en "verden" man træder ind i og lader sig omslutte af. Gode gamle Legoland er fx et sted man BESØGER, ikke forsvinder og bliver borger i. I Sea World bestemmer parkens generaler benhårdt, hvad der er 'havets verden'. Den styrer og indrammer påståeligt, hvad enhver lægmandoceanograf kan se kun er en brøkdel af verdenshavene, som om det er den rigtige "havverden" - og de sagesløse turister og gæster udstyres tilmed med badges og pins og flag og vimpler, som villige lejesvende og harpunføde.\nJeg kan simpelthen ikke lide ordet "world", når det kommer til butikker og forlystelsesparker og hvor det nu måtte optræde som alt andet end den rigtige verden - på engelsk. Jeg vil ikke ind i en PC world og miste grebet som en anden lawnmower man, ikke ind i Petworld og ... ikke kunne finde andet end store våde øjne og villige tunger, der tigger om at blive taget med hjem, ikke i Disneyworld, hvor ens rygrad og virkelighedssans langsomt bliver til pastelfarvede proteser (så heller Disneyland, som ligger fint på linie med den Columbus-døbte stats oprindelige originale status) og jeg vil ikke i Fitness World, hvor man forestiller sig tæskehold med tasker fyldt med tvang og steroider, patruljere endeløse rækker af kondicykler (det hedder det garanteret ikke mere) og andre torturmaskiner, camoufleret med skumgummi og sort vinyl. Jeg vil bare til min egen verden - og måske besøge et drømmeland.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 00.00 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Disneyland, Fitness, ideologier, Legoland, paranoia, sprog, taster, verden, world\nHvor er gåden konge? I spørgsmålet.\nFem gåder for poeter og andre sprogbrugere\n1) I forgårs ord blev brugt forkert, de sidder stadig i min mund. Hvad var de?\n2) Jeg taler aldrig nogen efter munden - dog heller aldrig med min egen tunge. Hvem er jeg?\n3) Jeg giver altid mit ord, men jeg får altid det sidste. Hvem er jeg?\n4) Hvilken sandhed skal både skrives og ses for at virke?\n5) For hvert ord der tilføjes, bliver sammmenhængen mindre?\nSvar langt længere nede\n2) Politikeren (idealet) ... måske endda demokratiet?\n4) Ceci n'est pas une pibe\nEtiketter: gåder, løgn, Magritte, paradokser, poesi, sprog, sprogspil\nLogan's lip #3\nDu er hvad du bestemmer dig for at købe\nLigheder mellem stemme- og indkøbssedler\nJeg kan umuligt være den eneste som har fået valgkvalme ved synet af hhv. føtex's og Kvicklys slogans de seneste uger? Det er som der skulle en national valgkamp med tilhørende slogans til at trække tøjet af supermarkedernes billige kneb. Før må jeg indrømme at jeg kun "læste" deres slogans, fordi det var bogstaver. Jeg har ikke tidligere orket forstå, hvad der stod, fordi tilbudskatalogernes tale på forhånd er så skinger og pekuniært fritskrabet, at refleksion er udelukket. Det ville svare til at nyde billederne for deres komposition og grafiske efterbehandling. Men valgkampens politiske virkelighed vakte en lydhørhed og opmærksomhed på alle 'oneliners', der lovede noget - fordi demokratiet er for vigtigt til at overhøre eller skimme bevidstløst. Det er trods alt med en anden frekvens vi stemmer end køber ind.\nSå derfor sprang de slemme slogans pludselig op og fri af det kulørte kødmarked og blev til tale. Kommerciel tale. Og den slags tale slog mig, som så ofte før, med undren. Hvordan i al verden skulle jeg finde føtex mere inviterende med et slogan som "Vi gør mere for dig"?! Hvad mere! for det første? Hvad mere kan de gøre end have varerne på hylden og rydde plads mellem dem? Det er da ikke at gøre mere for mig at lokke mig til at købe mere end det jeg kom efter, ved at rigge det ekstra appetitligt eller iøjnefaldende an? Hvorfor ikke have betjente hylder med folk, der høfligt spørger, om man er sikker på man har brug for netop dén vare - eventuelt henlede opmærksomheden på en billigere variant. Hvad mere er det føtex gør for mig, når jeg skal bruge ekstra tid på selv at scanne varerne ind og forklare en maskine, jeg bruger en pose, der vejer uhensigtmæssigt mange gram, fordi jeg ikke vil købe en af deres? Hvad mere kan de gøre end sige tak, fordi du handler hos os? Hvad de iøvrigt ALDRIG gør? Er dét mere de gør for mig, det samme som at have veludvalgte varer, bredt sortiment, god kundekontakt og en slags identitet, der ikke er decideret usympatisk - så er det kun "mere for mig", hvis alternativet er en discountbutik, hvor jeg ikke handler alligevel. Selvom den i dette lys nok er mere ærlig.\nKvicklys "frihed til at vælge" lyder ikke mindre hul og håbløs. Frihed til at vælge HVAD? Og ikke mindst i stedet for hvad andet? Alternativt frihed til at vælge frem for ikke at have muligheden for at vælge. Igen slår det mig, at hovedfjenden i direktionen eller anden godkendende instans må være discountbutikkerne, hvor man i dette slogan ikke har nogle valgmuligheder - hvilket for det første er løgn, for i de butikker (hvor jeg som bekendt ikke handler) er der altid mindst eet endnu ringere produkt og ofte også deres helt eget, og for det andet er der ALTID en frihed til at vælge IKKE at købe noget. Og det gælder i alle butikker, altid, for alle. Det er arrogant at sidestille et af menneskets fornemste muligheder med at rage varer ned fra en hylde. Faktisk er det så meget mere og værre end arrogant, men det tør jeg ikke skrive her. Dertil kommer det paradoksale i, at sloganet stammer fra en korporation, som sætter en ære i selv at producere deres varer.\nFolktingsvalget, resultaterne ufortalt, har vi meget at takke for. Demokratiet er ikke til salg, det er til handling og valg.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 16.05 1 kommentar:\nEtiketter: kødpølsedemokrati, løgn, politik, slogan, slogans, sprog, sprogspil, tilbudskataloger, varer\nTalemådernes tvetydige tyranni\nJeg er så tilpas forpisset træt af at høre talemåden "Det er ligesom at tisse i bukserne for at holde varmen" - og især er jeg da på grænsen til raseri træt af, at en ud af to talemådetalere, finder det nødvendigt at FORKLARE talemåden umiddelbart efter med "I starten er det varmt, men ...[resten udeladt af respekt for læseren]. Det er for det første ikke meningen med talemåder, at de skal forklares. De ER forklaringen! "Man kan jo ikke blæse og have mel i munden på samme tid - for med munden fuld af mel, vil noget af det jo smutte med, når man blæser." (Her skal ikke elaboreres videre over, hvad der er sket med ordet "blæse" i de senere års anglifissering af det danske sprog.) Jamen, "det er som at skyde gråspurve med kanoner. Man har en meget lille fugl man skal slå ihjel, og så er det helt unødvendigt at bruge så stor en kaliber..." I rest my case.\nMen jeg er også træt af, at man ikke varierer brugen af talemåder, når man står overfor at illustrere en sammenhæng, hvor en handling kan synes velegnet, men med sikkerhed vil vise sig at være uhensigtsmæssig. Kunne man istedet foreslå ... "Hastværk er lastværk"? Næ. "Man skal kravle før man kan gå"? Nix. "Gå over åen efter vand"? Nej. "Rette bager for smed"? heller ikke. Jeg er altså også træt af, at der ikke rigtig er andre muligheder end de oplagte - og derfor forventelige. Det er jo ikke noget man ikke kan vinkle med en smule kreativitet, og lave sin egen NYE variant: "Det er som at slå flasken i stykker for at få vinen ud. I starten kommer vinen jo ud, men man kan ikke nå at samle den i et glas, før det hele er spildt!" (Undskyld, men jeg kunne ikke nære mig.) Problemet med det er, at så kommunikerer man ikke på samme måde med sine medmennesker. Med tisse/blæse/bager/å-måderne, er vi (næsten) sikre på, at alle er ikke bare med, men faktisk inkluderet i billedet og illustrationen, fordi vi kender dem så godt. Jeg vil endda gå så vidt, som til at sige, at mange i landet føler sig trygge ved talemåder, de knap nok forstår (og selvsagt bruger med lempe - når det kommer til talemåder kan man ikke altid skue hunden på hårene, fordi en langhåret hund jo sagtens ...).\nSå selvom jeg også er træt af, at jeg ofte helt mekanisk hiver endnu en forblommet slidt talemåde op i en snæver vending - og egentlig slet ikke bryder mig om at høre mig selv sige "først til mølle", "kommer tid kommer råd" (som med et andet tryk på "råd" dog kan gøres filosofisk), "rønnebærrene er sure" og "sætte sit lys under en skæppe", så er jeg jo ikke imod at samtalen glider nemmere og tydeligere. Og jeg er endda stærkt fascineret af den underliggende samtale vi fører med fortidens sprogbrugere, når vi gør det. Senest erfaret med udtrykket "lige til øllet", som jeg opdagede kommer af, at når man kun havde ganske få penge på kistebunden, så havde man kun "lige til øllet" - i dag kan den jo kun forståes, hvis man forestiller sig det er en alkoholikers knibe (eller rettere, han redder sig akkurat?#@%§z!) men fra dengang, hvor talemåden stammer, var øl basisvarén. Det var det man altid skulle have - ved det, at vandet ikke var til at drikke. Tænk engang, at vi også taler videre med 17- og 1800-tallets danskere gennem de af talemåderne, der er opstået gennem kultur og praksis; og det er er en del - selvfølgelig. Talemåden er jo en kvalificeret rapport om skik og (mis)brug. "Der går jo ikke røg, hvis der ikke er ild." I dét lys kan een måske bedre bære en enkelt talemåde eller to. Men ikke en forklaring, tak. Vi er jo ikke dumme som døre i sprogets hus.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 10.16 Ingen kommentarer:\nEtiketter: at fortælle menneskene de lever, atavisme, betydning, fakta, fortid, fortolkning, historie, lingvistik, metaforer, mæle, nostalgi, omvendt fjernbetjening, sprog, talemåder\nJeg var død før skibet overhovedet sank\nEtiketter: angsten for døden, collage, ironi, Modest Mouse\nNæstekærlighed og næste kærlighed\nSplinter og bjælker i menneskets hus\nLige siden tekst (Luk 6:36-42) og prædiken fjerde søndag efter trinitatis har den uhyggelige lydlige sammenhæng mellem begrebet 'næstekærlighed' og det at 'næste kærlighed' rumsteret i mine tanker. I de samme dage (medio juli 2011) både læste jeg i Don Miguel Ruizs "The Four Agreements" og forsøgte hårdt at løse problemstillingerne omkring, hvad vi mennesker egentlig og forhelvede vil og gør med hinanden. Da ramte B.S. Christainsens uhyggelige credo mig som en dårlig ånde, og følgende blev mine (velovervejede) tanker:\nEgentlig er forskellen mellem de to indstillinger det samme som forskellen på "glæde" og "selvglæde" - og den er vel til at få øje på - men det afgørende i "næstekærlighed overfor næste kærlighed" er, at det er meget svært at se forskel i praksis. At 'næste kærlighed' betyder at man 'bygger' sin kærlighed. Man kan næsten (...) høre ligheden til det engelske substantiv 'nest' = rede, men ordet fungerer alså også i en verbumform. I dag vil jeg ikke postulere, at der er en lingvistisk-fatalistisk pointe i, at de to ord ligner hinanden, men bare hefte mig ved den sorte ironi.\nDet jeg frygter er, at vi i forsøget på at dyrke næstekærligheden kommer til at trække den til os, frem for at sprede den. Der er så mange der taler om, hvor vigtigt det er at beskytte og dyrke kærligheden, at vi ender med at ville kontrollere den - gøre den risikofri. Men hvor meget er den da værd? Hvor er næstekærligheden, hvis vi kan overskue den og selv bo i den - ultimativt (kun) starte med at elske os selv, for overhovedet være i stand til at elske andre. Jeg ved godt, at man først skal tage iltmasken på selv, når flyet styrter, før man hjælper sit barn - men gælder det også for næstekærligheden? Der findes ikke nogen meningsdannere i dag (jo, der er helt sikkert nogen, men de er få) som udpeger andet end familien som det vigtigste i deres liv - selv i disse valgkamptider kan det nok blive svært. Og det er fordi det er der kærligheden findes, og der vi har lært den at kende (hvis vi er heldige i to omgange - som barn og siden i sin egen familie). Men familie som en kærlighedsrede er jo en dysfunktionel familie i den store sociale sammenhæng. For når man prøver at veksle sin familiekærlighed til næstekærlighed, bliver det jo ikke til andet end endnu en tur rundt på den hæklede grydelap - vi elsker den nære omverden, den lille verden, og vi gør det ofte ved hjælp af de mure vi bygger for at holde det næste bekendtskab ude. Ja, det er dumt at gøre noget dumt, og det er dumt at satse noget så dyrebart som kærlighed - men hvornår ved man om har noget, før man har prøvet om det kan mistes?\nJeg mener selvfølgelig alt dette handler om, at det da for pokker må være muligt at starte et andet sted end i bankboksen og underbuksen; at al den coachkultur og selvopbygning, som så vidt jeg kan se i vid udstrækning bygger på - IKKE at være eller gøre noget for eller med DE ANDRE, er ved at trætte mig til døde i sit ensidige syn på, at mennesket a priori er uden for fællesskabet - i værste fald, fordi fællesskabet er en fælde og noget som truer dig. Jeg tror ikke det passer - og jeg tror ikke man bliver et mindre (dueligt) menneske af at tænke på fællesskabet - og jeg tror ikke vi for alvor kommer videre, før næste kærlighed bliver til næstekærlighed.\nAmen. (Havde jeg ikke een længevarende uddannelse skulle jeg klart overveje teologi.)\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 09.41 Ingen kommentarer:\nEtiketter: fremtid, gerninger, hele og halve mennesker, kærlighed, Lukas, næstekærlighed, samfund\nPress pause press play press foreplay\nSaussure la route 2\nI dag - netop i dag, da jeg sad uden min iTunes-sang-bank og derfor havde søgt nye veje - nærmere bestemt Last.fm (hermed anbefalet) så jeg det frygteligt klart! Jeg blev nærmest chokeret over det åbenlyse og vulgære ved det. Senere kom overvejelserne og eftertanken. Og alle dele kommer her:\nFallossymboler og penisattrapper er der der ved Gud nok af. Og det både i den tingslige så vel som den repræsentative og (ikono)grafiske verden: Pilene, våben, nøgler, paraplyer, knive, tuber - det er til at gå til i og af over, hvor banalt, genitalmimetisk manden har udformet sine redskaber og tegn.\nDe kvindelige vaginasymboler er ofte mere abstrakt-metaforiske: "Vi må dybere ind", "der er huller i hans argumentation", "han er helt opslugt af det" og lignende. Og uden at være (alt for) kønskonservativ, så finder jeg denne forskel ganske logisk: det konkrete penetrerende på den ene side, og det reflekterende absorberende abstrakte på den anden.\nMen så skulle jeg lige trykke på pauseknappen på min (apropos!) "Florence and the Machine-radio" på Last.fm-grafikken - og hvad så jeg så ved siden af play-pilen (penishodet)? Jeg så to velvoksne, ja svulmende "labia majora" - som jeg tilmed var tvunget til at føre min (repræsentative ganske vist, men alligevel) finger hen på! Har andre ikke set dette?! Har den oprindelige designer af pauseknappen overhovedet været intellektuelt i nærheden af dette ursymbol? Eller har han tænkt i musikalsk, kronologisk interval-symbolik?\nFra nu af aldrig mere en pauseknap uden denne association - og næsten værre: Hvorfor pause og vagina? Hvor passer pause ind i den genitalikonografiske logik? Er det pause som i modkronologisk 'tilbage' - 'ind i skødet igen'? Eller er det mere pause som i tid til en 'frugtbar' overvejelse af det man er i gang med at afvikle?\nVi er nok nødt til at have alle tegnene med, for at retablere logikken. Afviklingsikonerne repræsenterer selvfølgelig kønsorganerne, fordi al afvikling er at sammenligne med samlejet og det lystfyldte. Om det er musik, billeder eller en tale af Lenin - så bliver det til en leg og et forløb, hvor man kan navigere sin lyst, sin interesse og sin hengivelse. Selvfølgelig via sin kontrol, som altid er sexet og stimulerende. Og hvad med stopknappen, siger du. Firkanten er materien, stoffet; et kendt symbol - knappen er således både en påmindelse og en bevidstgørelse af, AT der afvikles og elskes noget. Det konkrete - som så ganske rædselsfuldt forræderrisk bliver lig med den virkelighed, der omgiver de to legesyge knapper - der altså igen fremstår som grafiske repræsentationer. Voila. Og tak for i aften. Nu skal jeg lige spille noget af på min pc.\n21.12.12 - Vil du sammenligne billeder og ikonografi kan jeg anbefale følgende website fra den kinesiske kunstner Chin Chin Wu. Hendes projekt byder på en del billedmateriale, som for altid vil ændre dit syn på kvindes skamlæber:\nEtiketter: chokolade, fortolkning, grafik, ikonografisk fatalisme, køn, last.fm, Logo, sex, signifiant og signifié, sprog, symbolik, tegn\nDen lille verden\nDen lille verden er i sagens natur en verden som trænger sig ind på dig og strammer til. Den lille verden er befolket med mennesker som du kender eller har en mening om på forhånd. Den lille verdens værdisæt er velsmurt og redebon. Det rummer udelukkende rimelige og rettelige værdier og holdninger - og næres af en uudslukkelig ild af foragt.\nDen lille verden er som en diamant, fremkommet af noget snavset man har presset meget hårdt sammen over meget lang tid. I den lille verden er alle enøjede, blinde og konger på samme tid - og så skeler man i øvrigt konstant. I den lille verden kan man ikke lide modetøj og mad, der smager af for meget. Den lille verdens energi hentes fra tændte tv'er, hvis varme og flimren føres ind i kraftværkernes turbiner, der således kører på en blanding af bedrag og naive drømme.\nDen lille verden vil altid gerne have nye borgere at være enige i at være sure på. I den lille verden tilbeder man paradokserne fordi. I den lille verden er man enig med de andre om at man er en idiot, men altid en mindre end de andre idioter. Kærlighed findes i den lille verden. Men kun når tilfældet lader et øje stå åbent mens et andet kommer til at udtrykke sig selv.\nDen lille verden har intet med himmel og helvede at gøre - for selvom der er lige så mange kirker som hospitalssenge tror man ikke på Gud og efterliv - evt. syndefaldet - den lille verden er i sig selv en slags brugt og sammenfoldet snotklud af paradis og purgatorie på samme tid. Håbet er lysegrønt.\nHvis man bor i den lille verden, hvad mange gør, og rigtig mange uden at vide det, tænker man altid sin hoveddør udefra, fordi man egentlig helst vil hjem og sidde lidt. Hvis man lever i den lille verden er andre mennesker dybest set det samme som problemer - alle andre mennesker. Hvis man lever i den lille verden klynger man sig til minder fra engang, hvor man glemte sig selv og fx kørte ind i en hæk, eller kyssede en vildtfremmed pige bare fordi man var glad. Minder man pudser op som lænker.\nÅh den lille verden! Den lille, lille verden, som på de dårlige dage krymper sig så meget i den bitre vind af selvmedlidenhed og storhedsvanvid, at den faktisk kan krybe ind i sin egen formindskelse. Man skal lige dukke hovedet en gang, men så er man der. Virkeligt betryggende, selv demokrati og hungersnød bliver overskuelige og ekspederet med et fnys og et kast med det bøjede hode.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 23.54 Ingen kommentarer:\nEtiketter: antropologi, at fortælle menneskene de lever, dystopi, Fenway Bergamot, hverdagens små billeder, kødpølsedemokrati, politik, verden\nTIDERNE SKIFTER ALDRIG\nblind mand må stadig ikke skrive synlige ord\nog kun de seende kaste retfærdigt med knive\nde stumme knæler stadig rømmende sig ved stemmens dør\nog kun de rådnende lugter\nde fleste er og forbliver rejsende i kor og kontrakter\nassurerede til langt ned i halsen\nman lader til hinandens tilfredsstillelse\nsom om alle de andre er ensomme\ningen stoler på folk uden ben\nde tandløses smil\nog klovne med skovle\nder fylder huller med huller\nog selv falder i\ndueller er kun på hurtighed\ndeviser synges på sprog ingen nogensinde kan nå op til\nsår bli’r lukket med lak og med kæder\nstår aldrig fremme og størkner i solen\nhandsker er til hænder der gemmes\nikke til kuldens kærlige greb\ningen stoler på poeter der larmer\nbørn af fraværende forældre\nog tåreløse fanger i nystrøgne skjorter\ningen elsker een der griber om sig\nog påstår han lever i mørke\nman samles om sandhederne\ntrøster hinanden ved fastlåste fyrtårne og brændende biblioteker\nslikker på stive tegn som kun skal læres og aldrig åbnes\ningen ønsker da eksplosioner i sit ansigt\nkom giv mig din snor\nog lad os gennemgå de tusind verdner før vi går ud\nog smiler til kukkeren kukke usynligt i skoven\nse denne sti vi betræder og beskider\nhelt ude i kanten så ukrudtet kun lige kan nippe til vores lort\nbliv taget i skole\nvent ved døren adamant\nvent ved døden ignorant\nvarmt og trygt hvor livet siver lunkent ud\nog gudernes vinde går henover hodets rynkede hangar\nbliv ved din lemlæstelse og løgn\nog puds vingerne op med oliedrømme\nom sikker vinding\nsentimentale testamenter fortæller stadig bedst om nuet\nrader af sygdomme flås og sys om som beviser på hudløs ærlighed\nGud har forladt os døende for ikke livet skulle stige os til hodet\nhans søn spildte\nikke kan finde vej i naturlovenes paradis\nhulspejle holdes op så Vorherre endelig kan komme i Tivoli\nog ingeniøren gemme sig syg af latter i skyggen fra solkongen\ningen stoler på ham der peger på mellemrummet\nhvor han snubler rituelt\npå taleren der tøver\nog spilleren der ikke udfylder rollen\ningen vil kendes ved gamle hoteller og steder\nhvor man var da man var fattigere på sig selv og sin sæd\ngi’ mig din tro og din jomfrudom\nbegge dele kan tappes for strøm og blinke i min slaglygte\nse denne vej vi rejser hegnet ind og stiller til ansvar\nhvis vi utænkeligt engang skulle få brug for den slags ting\nlad os nu bare komme af sted\ningen stoler på dem der tragisk nok med glæde vist ikke stoler på sig selv\nog vælter forvirrede og kødelige rundt på scener fulde af alvor og ironi\nog råber tak for i aften, tak for i aften\nvi spiller igen i morgen\nnår vi er tapet sammen igen\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 16.42 4 kommentarer:\nEtiketter: kunst, kunstnerisk skaben, kødpølsedemokrati, paradokser, tiderne, vrede\nHelt nye ord i dansk\nAllebefindende - en slags social angst, hvor man synes man forsvinder i mængden; det være sig holdningsmæssigt, økonomisk, visuelt og/eller hipt.\nBetalingsrensning - variant af det katolske aflad, men helt verdsligt begreb, som dækker køb af forskellige artikler alene for at styrke sin selvfølelse.\nChancement - [ikke at forveksle med 'changement' s.d.] evnen til at administrere sine chancer og tilbud med stil og kynisme.\nDruideisme - [sammensat af 'druide' og 'deisme' s.d.] ifølge sociologen G.W.F. Hindringer en adfærd, hvor man tror 100% på sin coachs filosofi, og netop derfor er i stand til at klare sig selv. Se også 'næste kærlighed'.\nEssenstiel - ynkeligt men tidsbesparende forsøg på at barbere eksistentiel erkendelse ned til at spørgsmål om noget essentielt.\nFærromenal - karakteristik af en overvældende, men delvis kunstigt frembragt og hypet kvindelig eller transseksuel seksualitet; typisk indenfor musikindustrien.\nGyropyro - [slang, sammensat af ordene 'gyroskop' og 'pyroman' s.d.] person som med fuldt overlæg destruerer den gode stemning.\nHilisme - dannet ved at fjerne første stavelse i det filosofiske begreb 'nihilisme' [se intet]. Betydning usikker.\nInspedition - at lade sig inspirere af konkrete og forvalgte kilder.\nJobrogging - sammensat af ordene 'jogging' og 'job'. Betegner adfærd, hvor indvider udmatter sig selv ved at løbe efter jobs de ikke kan få.\nKlatreeufori - følelsen af at avancere.\nLallipati - empati på baggrund af indtagelse af rusmidler. Medicinsk betegnelse "sympathetic rush".\nMobilisering - kendes oprindeligt i betydningen 'gøre bevægelig', men her som beskrivelse af mobiltelefonernes stadig voksende funktionsområder.\nNippoton - udtryk for japansk/asiatisk prægning: "Hans opførsel er meget nippoton."\nOogle - [låneord fra engelsk slang] beskriver det stive blik man får når man har 'googlet' [s.d.] for længe på sin pc.\nPlasticsol - [slang, oprindeligt, men ikke i samme betydning, møntet af Michael Strunge i digtet af samme navn] solarium.\nReaduktion - fornemmelsen af at virkeligheden er kedeligere end de virtuelle spil og 3d-film.\nStrategipels - opstået som betegnelse for 'fake fur' båret i offentlige sammenhænge, hvor man gerne vil fremtræde 'politisk korrekt' [s.d.] senere er begrebet udvidet til også at dække skægvækst, frisurer og (sjovt nok) voksede områder.\nTelemor - forældrerolle (begge køn), hvor kontakten med barnet primært er understøttet af mobiltelefoni.\nUffervillig - [slang, ordspil med brug af UFF, frivillig og offervillig] person som udfører frivilligt arbejde.\nVaredepression - følelsen af ikke at kunne finde noget at købe, når man nu har sådan lyst.\nWorklag - dannet af de engelske ord for arbejde og underskud. Beskriver følelsen af ikke at kunne slappe af, når der faktisk ikke ER mere arbejde. Kendes også fra begrebet 'jetlag' [s.d.]\nYmerdage - [slang; en slags parallel til 'hvedebrødsdage' [s.d.] betydning usikker, muligvis en beskrivelse af perioden efter en langvarig druktur.\nZeusificering - mere eller mindre frivillig accept af, at hvis bare der er nogen der kigger, så skal man nok opføre sig ordentligt.\nÆblefælde - [slang med konkret henvisning til Apples produkter, men kan også bruges generelt] betegnelse for at blive lokket af noget lækkert udseende grej, som senere viser sig på alle måder inkompatibelt eller mindre funktionsdygtigt.\nÅmennesker - [slang] udtryk der skal karakterisere folk der holder fast i bolleå'et - og andre soon to be uddøde regler; henvisningen til folkeeventyrlige væsner er sikkert tilsigtet.\nIndsendt af Klaûs Rød Frederiksen kl. 13.46 Ingen kommentarer:\nEtiketter: betydning, fiktion, ord, ordlege, sprog, spådom\nIntet i livet er [nemlig] gratis, og som tommelfin...


Forside Videnscenter Bærende konstruktioner Brandmaling med hærdetid på under 8 timer\nRynkede overflader, store lagtykkelser, transportskader og lang hærdetid? Nullifire SC902 gør det meget nemmere.\nArtikel 6 min\nVi samarbejder med certificerede brandmalere\nScandi Supply samarbejde med en lang række certificerede brandmalere. I samarbejde med disse, bistår vi med kontrolmålinger iht. Sikkerhedsbranchens vejledning herfor.\nNår arbejdet er godkendt, udstedes certifikat som dokumenterer at målingerne overholder den korrekte brandklassifikation og kritiske ståltemperatur.\nNår bærende stålkonstruktioner udsættes for varme mister de gradvist bæreevnen. Derfor er det nødvendigt at brandisolere stålkonstruktionen. Til det formål leverer Scandi Supply f.eks. FireFree® ScandiBoard eller Nullifire® Brandmaling.\nNår man brandbeskytter stålkonstruktionerne med brandmaling, kan man bibeholde det rå stål-udtryk som de bærende elementer har. Det giver ikke blot en æstetiske flot finish, men har i mange byggerier en række praktiske fordele.\nNår brandmaling udsættes for varmepåvirkning, ekspanderer materialet op til 40 gange den påførte lagtykkelse. Ekspansionen skaber et isolerende lag på stålets overflade, der beskytter stålet således at den fulde bæreevne bibeholdes i tilfælde af brand.\nDet er nemt at påføre en topmaling i den ønskede dekor og derved skabe den individuelle finish, bygherre og brugere af bygningen måtte ønske.\nBrandmaling kræver ingen vedligeholdelse\n2-komponent brandmaling til brandbeskyttelse af bærende stålkonstruktioner.


Ridning med hjertet / dvd | HorseConsult\nForside / WEBSHOP / BØGER & FILM / Ryttere, trænere & beridere / Rytterfitness, sæde & opstilling / Ridning med hjertet / dvd\nMed udgangspunkt i den klassiske hestetrænings principper har forfatteren Jenny Rolfe formået at vise, hvor vigtigt det er, at rytteren bygger sin kommunikation med hesten på egen mental- og åndedrætstræning. Oplev nye dimensioner i din ridning med ’Ridning med hjertet’.\nRidning med hjertet / dvd antal\nVarenummer (SKU): 9780956367808 Kategori: Rytterfitness, sæde & opstilling Tags: Åndedræt, Crowood, Dressur, Film, Jenny Rolfe, Klassisk dressur, Øvelser, Selvdisciplin, Sportspsykologi, Vejrtrækningsøvelser\nRidning med hjertet\nDenne film er baseret på de teknikker, der er beskrevet i Jenny Rolfes inspirerende bog Ridning med hjertet (Ride from the heart).\nMålet med træningen er at opnå en særlig form for samhørighed mellem hest og rytter; en form for lethed, en ’dans’. Grundlaget for træningen er, at rytteren tager lederskabet på sig, men med lydhørhed og dyb respekt for hesten som individ.\nJenny Rolfe arbejder ud fra de klassiske principper, men forsøger at bringe mere lethed og harmoni ind i ridningen.\nEt vigtigt udgangspunkt for et vellykket samspil mellem hest og rytter er rytterens grundlæggende kontrol med åndedrættet.\nBliver du som rytter bevidst om din åndedrætsteknik, vil du kunne opnå større balance i krop og sjæl, hvilket vil afspejle sig i din ridning.\nSe afsnittene om:\nKapitel 1: Kunsten at kommunikere og forstå floksprog og kraften af kerne vejrtrækning til at blive ét med din hest.\nKapitel 2: Opmærksomhed opløsning fra top til tå af, spænding, træthed og tillade fluiditet. Udvikle stabilitet, energiflow og ro.\nKapitel 3: Pust liv i din træning; kommunikér med din hest gennem bevidsthed om kerne vejrtrækning både fra jord og i sadlen.\nDenne film tager dig med på en rejse for at opdage selvdisciplin, som vil forvandle dit forhold til din hest.\nManuskript: Jenny Rolfe\n1 anmeldelse af Ridning med hjertet / dvd\nMeget lærerig film.\nNaturlig gødning i haven / bog\nTerrænridning med Chris Bartle / dvd


Taylor of Old Bond Street Mr. Taylor Cologne (100 ml) tilbud - pris DKK 259.00 - Personlig Pleje til mænd\nForside / Gaver Under 300 Kroner / Taylor of Old Bond Street Mr. Taylor Cologne (100 ml)\nEn elegant og klassisk cologne, som er lavet på den originale opskrift fra Taylor of Old Bond Street og deres familie. … læs mere her\nVarenummer (SKU): 696770060131 Kategori: Gaver Under 300 Kroner\nForkæl dig selv med Taylor of Old Bond Street Mr. Taylor Cologne (100 ml)\nMange leder efter den billigste Taylor of Old Bond Street Mr. Taylor Cologne (100 ml) på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nTaylor of Old Bond Street Mr. Taylor Cologne (100 ml) – god pleje\nPersonlig pleje til mænd er meget forskellig fra bare for 10 år siden. Tidligere var det fimset , når der blev shoppet skønhedsprodukter, og der blev ofte gjort lidt grin med det. Ville man bare pleje sig selv og, fik fat i Taylor of Old Bond Street Mr. Taylor Cologne (100 ml), blev man ofte genstand for kritik. men det var bare tidlligere end andre. Det er siden blevet meget anderledes, og mange bruger produkter fra Taylor of Old Bond Street i plejen af dem selv, som er ret almindelig. Den store forskel på mænd og kvinder er ikke så stor, når vi snakker hudpleje – mænds ligner kvinders, og der skal ikke meget pleje til, før du kan se en forskel. Forkæl dig selv, det kan ses, og det styrker dig og dit image.\nTaylor of Old Bond Street Mr. Taylor Cologne (100 ml) ligger på hylden i det store sortiment der er i den populære kategori Gaver Under 300 Kroner. Du får oven i købet lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Taylor of Old Bond Street Mr. Taylor Cologne (100 ml) i den kendte webshop Made4men, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. Hos webshoppens store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være dette produkt. Køber du varer online er varerne billigere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nVær den første til at anmelde “Taylor of Old Bond Street Mr. Taylor Cologne (100 ml)” Annuller svar


Tullio Abbate 52 Exception, 1995 EUR 99.500 | Belgien | Motorbåd til salg\nTullio Abbate 52 Exception er annonceret til salg af De Valk Belgium.\nFor yderligere information om Tullio Abbate 52 Exception som til eksempel en udførlig bådbeskrivelse, båddata, komplet bådudstyrsliste eller flere fotos - kontakt venligst sælger De Valk Belgium via Send E-mail.\nBemærk, der kan være en mere detaljeret bådbeskrivelse af Tullio Abbate 52 Exception på scanboat på tysk, engelsk, svensk eller hollandsk. De sprogversioner af scanboat kan du vælge oppe til højre for Opret annonce knappen.\nEr du generelt på udkig efter tilsvarende både som Tullio Abbate 52 Exception kan du klikke på Lignende Motorbåd oppe i højre hjørne af annoncen.\nHold dig opdateret, opret en annonceagent: Så får du automatisk besked med ændringer af den annoncerede Tullio Abbate 52 Exception eller en besked når der kommer nye Tullio Abbate 52 Exception. Annonceagent oprettes på søgesiden ved vælge Gem Søgning. Samme mulighed for at oprette en annonceagent får du når du via Send E-mail skriver til De Valk Belgium\nEr du på udkig efter bådtest og videoer: Tjek Youtube ved at søge efter Tullio Abbate 52 Exception eller tjek om f.eks. Bådmagasinet skulle have lavet en test.


Fortuna Hjørring - Så går det løs i Albanien\nFortuna-spillerne vil rejse sig internationalt\nOnsdag kl. 18 fløjtes der op til internationalt fodbold for Fortunas ligahold. Så spilles udekampen i UEFA Womens Champions League mod KFF Vllaznia i Albanien. Der er 32 hold tilbage til de afgørende kampe i UWCL heraf to danske. Mens Fortuna er taget syd på spiller Brøndby så langt nord på, som man næsten kan komme, nemlig i svenske Piteå.\nDet er et oplagt Fortuna-hold, der går på banen onsdag aften. Spillerne har fået bearbejdet lørdagens overraskende nederlag til Odense Q i Gjensidige Kvindeliga. Og det står helt klart, at det er et hold, der ønsker at rejse sig på den internationale scene.\nEfter den lange rejse mandag og et fortjent nattehvil blev tirsdagen i Albanien benyttet til lettere træning, taktik-møder og mental bearbejdning.\nTirsdag aften – nøjagtigt i det tidsrum, hvor aftenens kamp spilles – havde Fortuna lejlighed til at træne på Loro Borici Stadium i Shkoder. Det var veloplagte spillere, der strålede at spilleglæde og koncentration. Ingen tvivl om, at samtlige er sat op til at yde en 100 pct. indsats i aftenens kamp.\nModstanderne fra KFF Vllaznia havde også lejlighed til at træne på kampbanen. Spillerne på det albanske hold, bl.a. 6 amerikanere, er ukendte for Fortunas spillere, så der er al mulig grund til at gå til sagen uden hæmmende fordomme. En god målscore i denne udekamp er af væsentlig betydning forud for returkampen hjemme, der spilles på Nord Energi Arena i Hjørring onsdag den 25. september kl. 18.\nDen albanske presse er yderst fokuseret på aftenens kamp, og mødte da også op for at følge aftenens træning i det omfang, det ifølge stramme UEFA-regler er tilladt.\nOg opgøret bliver fulgt helt til dørs. Albansk TV har linet op med en fem-kamera-produktion.\nKampen kan følges via Fortunas hjemmeside, og der er kampstart kl. 18:00.


Efter fyring af direktør: Kommunen søger holdspiller med erfaring fra politiske rum » Bornholms Tidende\nBornholms Regionskommunes bygninger på Ullasvej i Rønne. Arkivfoto: Jens-Erik Larsen\n30. MAR 2021 • 14:57 • AF JAKOB NØRMARK • GRATIS\nEfter fyring af direktør: Kommunen søger holdspiller med erfaring fra politiske rum\nAfløseren for koncerndirektør Claus Steensgaard Jensen, der blev fyret i januar, skal findes i den kommende tid. Mandag slog Bornholms Regionskommune direktørstillingen op.\nDen nye leder vil få ansvaret for tre kommunale centre og indtræde i direktionen, der består af kommunaldirektør Johannes Nilsson og servicedirektør Trine Dorow. De tre ansvarsområder er "natur, miljø og fritid", "ejendomme og drift" samt "job, uddannelse og rekruttering".\nI jobopslaget forklares det, at direktørerne betjener det politiske niveau på centerområderne, ligesom det er deres opgave at sikre, at "tværgående koordinering og udviklingsprojekter, som går på tværs af de formelle strukturer, bliver håndteret professionelt".\nDer lægges vægt på, at den nye direktør tidligere har haft ledelsesansvar og er en holdspiller.\n"Det er afgørende, at du har erfaring med ledelse og med at navigere i et politisk rum. Du skal kunne opbygge et tæt samarbejde med politikerne præget af gensidig respekt, samt motivere dine medarbejdere og lede dem sikkert gennem komplekse processer. I direktionen er det vigtigt, at du er en holdspiller og tænker i helhedsorienterede løsninger på tværs af fagområder, samt at du kan udfordre og sikre udvikling," står der i jobopslaget.\nSkår fra Snorrebakken\nNetop holdspillet lader til ikke at have fungeret optimalt i direktionen. En offentliggjort mailkorrespondance mellem Johannes Nilsson og Claus Steensgaard Jensen om byggeprojektet på Snorrebakken demonstrerer, at tilliden mellem de to ikke var udtalt. I en mail til kommunaldirektøren fra februar 2020 beskrev Claus Steensgaard Jensen sin utilfredshed med, at kommunens jurister havde undtaget hans indsigelser mod besparelserne på projektet, når de besvarede anmodninger om aktindsigt fra pressen og kommunalbestyrelsen.\n"Vi har fremlagt alle mulige små interne mails, når det drejer sig om Kim (lederen af Ejendomsservice, red.), men har tilbageholdt vigtige slutdokumenter, når det drejer sig om direktionens rolle. På direkte skriftligt spørgsmål fra Rene (Danielsson, kommunalbestyrelsesmedlem, red.), om andre i ledelsen har været inde over ifbm. reduktion af beløbet fra 17 til 7,5 mio. kr, var svaret nej. Dermed peger alt fremlagt materiale på, at kun Kim har haft ansvaret omkring det reducerede beløb. Hvilket ikke er korrekt, da det blev besluttet i direktionen. (...) Jeg mener, vi har tilbageholdt afsluttende dokumenter, som har været afgørende for offentlighedens og kommunalbestyrelsens mulighed for at forstå sagen. Det gentager vi så igen med denne beslutning. Dette har jeg flere gange gjort opmærksom på, senest på borgmestermøde," skrev Claus Steensgaard Jensen og understregede, at denne mail ville blive indjournaliseret på hans personalesag.\nTo dage senere skrev Johannes Nilsson blandt andet følgende til sin direktionskollega:\n"Jeg er temmelig overrasket over din mail og den mistænkeliggørelse af, om forholdene er grebet korrekt an, der ligger i den. Jeg oplever, at du insinuerer, at der er fundet slette motiver sted, og det kan jeg selvfølgelig ikke lade stå uimodsagt. Jeg ved ikke, hvad det bunder i fra din side, men jeg har tiltro til vores medarbejderes evner og dømmekraft, medmindre andet er bevist."\nDe ovenfor citerede mails slap ud, efter at Claus Steensgaard Jensen blev indstillet til afskedigelse den 4. januar, og i sidste uge lagde kommunen dem selv offentligt frem som bilag, da politikerne skulle tage stilling til, hvordan kommunen skal svare Ankestyrelsen, der efterspurgte en ny redegørelse på baggrund af påstandene fra den afskedigede direktør.\nDer er ansøgningsfrist til direktørstillingen 5. maj, og regionskommunen forventer, at den nye direktør kan tiltræde senest 1. august 2021. Regionskommunen har indhentet konsulenthjælp til ansættelsen.


Hama Midi Perleplade Lastbil Hvid 17,5x10cm - 1 stk - Rito.dk\nVarenummer: 381314 - Producent: Hama\nAntal stifter: 587\nHama Midi Perleplade Lastbil Hvid 17,5x10cm - 1 stk er en stiftplade formet som en lastbil. Du bestemmer selv, hvor meget af pladen du udfylder og dermed kan du selv bestemme, hvilken slags lastbil du vil have og hvilken slags varer den skal have med. Der er plads til tre hjul og førerhus samt fragtlad. Du kan lave et flot logo på siden eller lade vognen køre tom, så du selv kan sætte varer på.\nHama Midi Perleplade Lastbil Hvid 17,5x10cm - 1 stk er hvid. Den måler ca 17,5 cm fra bagklap til forlygte og er ca 10 cm høj. Pladen har 587 stifter og giver derfor rig mulighed for variation og leg med idéer.\nHama Midi Perleplade Lastbil Hvid 17,5x10cm - 1 stk er en af mange stiftplader til midi rørperler. Perlepladen er fra Hama, som er den førende producent af rørperler og stiftplader i Danmark. De fleste danskere kender perleplader, stiftplader og Hamas rørperler fra deres barndom og ved, at rørperlerne sættes på stifterne i spændende mønstre for at lave flotte perleplader, som stryges for at blive smeltet sammen. Hama Midi Perleplade Lastbil Hvid 17,5x10cm - 1 stk er ingen undtagelse og kan bruges af både børn og voksne til mange timers hyggelig og kreativ underholdning.\nJeg har et spørgsmål til: Hama Midi Perleplade Lastbil Hvid 17,5x10cm - 1 stk (381314)


Mindre Nymåne manifestations sæt - Noell Crystals\nShop / Krystaller / Krystaller fra B til C / Mindre Nymåne manifestations sæt\nMindre Nymåne manifestations sæt\nFem rå Bjergkrystals spiser til dit Nymåne ritual;\nDu kan læse mere om mit Nymåne ritual ved at scrolle lidt ned.\nMit Nymåne papir placerer jeg under fem Bjergkrystaller; fire som peger i hver sin verdensretning & én i midten af dem, som forbinder de fire energier. Så lader jeg det ligge sådan i 28 dage, inden den næste Nymåne.\nDet her er en fantastisk mulighed for dig, som også ønsker at lave dette Nymåne ritual.\nDet er rå, smukke Bjergkrystalspidser i smuk, klar & høj kvalitet. Men som sagt rå, så med deres små uperfektheder.\nBemærk dette er det mindre sæt – krystallerne er omkring 3,5 – 4 x 1 – 2 cm store\nDer er begrænset antal sæt; billedet giver dig en ide om hvordan det ser ud, men det vil ikke blive præcis samme sæt som på foto.\nKategorier: Alle, Alle, Alle krystalsæt / sæt med intentioner, Krystaller, Krystaller fra B til C, Sæt med Intentioner Tags: Intention, Manifestation, Nymåne\nJeg har før delt mit ritual ved Nymåne ~ måske det inspirerer dig til at tjekke ind, udvide din bevidsthed om din medfødte evne til at tiltrække & manifestere ~ & hvordan du sætter intentioner for den nye periode. Jeg bruger nogle energiredskaber, som jeg kan mærke ~ & på grund af mine intentioner for den nye periode ved ~ vil vibrere med den støtte, jeg har brug for.\nNoget som går igen er;\n♦et sæt Orakelkort ~ jeg lægger bevidst Orakelkort ved Nymåne, fødselsdag & nytår\n♦lys & en sund plante da jeg oplever, stemningen & energien er opløftende for mit sind, imens jeg gør dette\n♦Salvie da jeg renser mit space & min energikrop inden, jeg går igang\n♦krystal(ler) som jeg har mærket ind i skal være mine primære krystaller i den nye periode ~ de indvies derved med mine intentioner for den nye periode\n♦min notesbog til pludselige indskydelser, et stykke papir, en blå kuglepen, papiret fra sidste Nymåne\nJeg skriver altid med blå kuglepen, da det er manifestationsfarven på skrift. Jeg skriver “Kære Univers…” og så mine 10 intentioner ~ disse skriver jeg altid i nutid. I bunden skriver jeg dato samt min underskrift. Så siger jeg “Tak, tak, tak”, imens jeg folder papiret to gange.\nPapiret placerer jeg under fem Bjergkrystaller; fire som peger i hver sin verdensretning & én i midten af dem, som forbinder de fire energier. Så lader jeg det ligge sådan i 28 dage, inden den næste Nymåne. ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀ ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀\nJeg har før delt et foto af mit manifestationsalter. Hvis du er nysgerrig på hvad dét er, så find det foto med mine hylder. Jeg nævner det, fordi det er hér, jeg opbevarer mit Nymåne papir.\nHusk; det som føles rigtigt, i flow og naturligt for dig; det er dét som du skal gøre ~ for det er dét, som vil virke for dig! Der er INGEN rigtig eller forkert måde, at gøre tingene på. Men sørg for at du får gjort det indenfor 24 timer efter Nymånen, hvis det skal gøres i symbiose med naturens Nymåne energi♡\nBjergkrystal er klar kvarts, som findes overalt i naturen, også her i Danmark. De fleste sten har kvarts i sig, ligesom sand. Bjergkrystal er igennem historien blevet brugt som et stærkt energiredskab, for at bringe klarhed i sindet.\nDKK 329,00 Tilføj til kurv


Osteopatisk behandling af irritabel tyktarm - Praksis i Aarhus v/ John Noesgaard Osteopatisk behandling af irritabel tyktarm - Praksis i Aarhus v/ John Noesgaard\nOsteopatisk behandling af irritabel tyktarm\nTyktarmen er vigtig for din optagelse af næringsstoffer. Uden de rette næringsstoffer fungerer kroppen ikke optimalt, og dette gør en velfungerende tyktarm til nøglen til en velfungerende krop.\nDesværre lider mange mennesker af irritabel tyktarm. Irritabel tyktarm er ikke en sygdom i sig selv, men det er derimod en fællesbetegnelse for en lang række symptomer, der alle skyldes ubalancer i tarmfunktionen.\nDet varierer i høj grad fra person til person, hvilke symptomer der opleves på irritabel tyktarm. Nogle af de hyppigste symptomer kan dog siges at være:\nIntolerance – over for eksempelvis laktose og gluten\nEt vekslende afføringsmønster – hård mave og tynd mave\nSmerter, der bliver mindre ved toiletbesøg\nOsteopati finder årsagen til dine problemer\nMedicin kan i nogle tilfælde afhjælpe disse symptomer. Men der er altså tale om symptombehandling, og hvis du vil i årsagsbehandling, og dermed finde ud af, hvad dine symptomer skyldes, er der god grund til at påbegynde osteopatisk behandling.\nOsteopati er nemlig både et diagnose- og behandlingssystem. Dermed tager osteopatisk behandling af irritabel tyktarm udgangspunkt i årsagen til lidelsen, så problemet korrigeres på den mest optimale og langsigtede måde.\nHvad indebærer osteopatisk behandling af irritabel tyktarm?\nVed en konsultation vil jeg starte med at undersøge din krop med henblik på at finde årsagen til, hvorfor din tyktarm er irriteret. Lidelsen kan skyldes mange forhold, og derfor kræver kortlægningen ofte både undersøgelse og spørgsmål.\nI nogle tilfælde er dysfunktioner i centralnervesystemet årsag til irritabel tyktarm. Er dette tilfældet hos dig, er korrektion af kraniet en hensigtsmæssig måde at begynde behandlingen. Ved kraniet er det nemlig muligt at påvirke både enkelte nervebaner og selve centralnervesystemet, og således kan jeg ved korrektion forbedre nerveforsyningen til tyktarmen.\nDin tyktarms forhold til andre organer og ryggen kan også have betydning for, om din tyktarm er irritabel. Derfor kan en osteopatisk behandling af irritabel tyktarm også indebære en undersøgelse af bindevævet omkring tarmene samt vejledning i den rette kost og motion for at styrke kroppen.\nMulighederne for osteopatisk behandling spænder bredt, og kan også tage udgangspunkt i en reduktion af kroppens stressniveau eller mobilisering af tarmen.\nKunne du tænke dig at få glæde af osteopatiens effekt til behandling af irritabel tyktarm, er du altid velkommen til at kontakte klinikken og bestille en tid.


Stanojevic House i Pag til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nKošljun 114, Kosljun, Pag, Kroatien, 23250 - Se på kort\nMere om Stanojevic House\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Pag, så er Stanojevic House det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Stanojevic House sikrer gæster et behageligt ophold. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, familieværelse, grillfaciliteter.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Pag, så er Stanojevic House dit hjem væk hjemmefra.


Tilbud om udendørs fysisk træning inden din kommende skitur….\nUdgivet den 26. december 2011 af Klaus\nFra den 8. januar og hver søndag indtil påske inviterer alpinudvalget til Barmarkstræning fra klubhuset, Grumstolen. Træningen vil starte klokken 10. Barmarkstræning består af “offroad” løb, bakkeløb og øvelser, der udfordrer styrke, koordination og balance – en dejlig cocktail 😉\nTræningen vil vare ca. en time og vil blive differentieret så alle kan være med.\nMød op og kom i bedre form – i godt selskab….\nUdgivet i AaS, Alpin\t| Skriv et svar\nUdgivet den 11. december 2011 af Kaj\nÅrhus Skiklub tilbyder skileg for børn i børnehaver og sfo’er 6-9 år i Aarhus Kommune.\nFormålet med skileg er at øge interessen for skiløb og udendørs motion i vinterhalvåret hos børn. En dag med skileg er en dag med høj puls og bevægelsesglæde.\nLæs videre om tilbuddet SKILEG.


Teenageheksen Sabrina vender tilbage - VI ELSKER SERIER\nNetflix og skaberne bag Riverdale står d. 26. oktober klar med et nyt take på Sabrina – skolens heks, og traileren til Chilling Adventures of Sabrina lægger op til en mere mørk og dyster version, end den vi kender fra 90’erne med Melissa Joan Hart i hovedrollen. Vi følger igen Sabrina Spellman, som er halvt menneske, halvt heks, og hendes kamp for at forene disse sider af sig selv, og alt det andet sådan en ung heks går og bakser med. Selvom dåselatteren fra den gamle version er lagt på hylden, teaser traileren dog også med en smule humor i kontrast til det ellers dystre udtryk.\nSabrina-karakteren stammer fra Archie Comics, og det er derfor ikke en kæmpe overraskelse, at skaberne bag Riverdale også har haft en finger med i spillet her. Der har endda været tale om en mulig cross-over imellem de to serier. Som det ser ud nu, bliver det dog ikke lige med det samme.\nSeriens reboot betyder et gensyn med nogle velkendte karakterer. Sabrina selv bliver denne gang spillet af Kiernan Shipka (Mad Men), mens hendes kæreste Harvey Krinkle bliver spillet af Ross Lynch (My Friend Dahmer). Tanterne Hilda og Zelda er selvsagt også med, og spilles henholdsvis af Lucy Davis (Wonder Woman) og Miranda Otto (Homeland). Sidst, men bestemt ikke mindst, er Sabrinas kat Salem også på rollelisten igen.\nChilling Adventures of Sabrina kan ses d. 26. oktober på Netflix, og du kan se traileren her:\nLæs også: The Haunting of Hill House kommer på Netflix i oktober!


DF: Nu vil vil indgå i en regering - TV 2\n27. jun. 2010, 08:03\nEn borgerlig regering med flere ministre fra Dansk Folkeparti er tættere på end nogensinde før. Partiets chefstrateg, Kristian Thulesen Dahl, slår i Politiken i morgen fast, at partiet nu endegyldigt er klar til at gå i regering efter næste valg. Og partiet kommer selv til at bestemme, om det sker.\nThulesen Dahl siger, at partiet efter ti år som trofast støtte for VKregeringen bestod den endelige prøve som regeringsduelig, da DF i sidste måned sikrede regeringens spareplan med en upopulær halvering af dagpengeperioden.\n"Vi har vist, at vi kan være med i alle sammenhænge. Vi er klar til at påtage os det ultimative ansvar. Derfor vil det ikke være muligt for Venstre og Konservative at sige nej til, at vi indtræder i regeringen. Det er op til os selv"," siger han til Politiken.\nV og K vil ikke kunne sige nej\nHøjt placerede regeringskilder siger til Politiken, at de to regeringspartier ikke vil kunne sige nej til et DF-krav om ministerbiler.\n"Hvert enkelt parti må gøre op med sig selv, hvor man kan få størst indflydelse. Men mit gæt er, at der også er en VK-regering efter næste valg," siger Venstres politiske ordfører, Peter Christensen til Politiken.\nDe konservatives formand, Lene Espersen, er skeptisk over for DF i regering:\n"Vi har en god arbejdsdeling med V-K i regering og DF som støtteparti. Der er jo også en række områder, hvor vi stadig er uenige, blandt andet EU," siger hun til Politiken.\nEngell: Panisk træk fra Lene E.


Gør dine lyd- og videofiler mere tilgængelige med Sonix | Transskriberer hurtigt og præcist din lyd og video | Sonix\nTilgængelighed via transkription\nGør dit webindhold tilgængeligt ved at transskribere med Sonix\nTilgængelighed er en ret, ikke et privilegium. Sørg for, at alle, herunder personer med handicap, har nem adgang til det webindhold, du brugte timer på at producere. De mennesker, der har mest gavn af det, er dem, der har mest brug for vores hjælp.\nAutomatiserede udskrifter og undertekster på få minutter, ikke timer.\nUafhængigt gennemgås som den mest præcise automatiserede transskriptionstjeneste på tværs af mere end 35 forskellige sprog.\nTransskribere timers lyd og video for mindre end en æske donuts. Omkostningseffektiv transkription.\nHvorfor Sonix?Det bedste til tilgængelighed\nBanebrydende automatiseret transkription kombineret med en kraftfuld API. Prøv det i dag!\n“Jeg er meget imponeret over nøjagtigheden. Udskriften kræver lidt redigering, men kun mindre korrektion.Interfacet er ligetil og brugervenlig. Jeg elsker også audio-udskrift matchende afspilningsfunktionalitet.!”\n“Sonix er mirakuløst. Jeg er en antropolog, der har lavet tusindvis af interviews (etnografi) og Din teknologi er, ja, „mirakuløs“. Det er det ord, der bliver ved med at komme til mig: „mirakuløst“.”\nGrant M., Antropolog, New York\nFokus på indholdet, vi vil gøre det tunge løft.\nVi er overbevist om, at verden skal være mere tilgængelig. Og for at begynde at gøre medier mere tilgængelige, starter det med hurtig, præcis og overkommelig transkription.\nDerfor hjælper vi med vores avancerede kunstige intelligens med at gøre de tilgængelige mere tilgængelige. Få adgang til vores effektive API for at strømline din transkription og oversættelsesarbejdsgang.\nGratis prøvekonto med 30 minutes gratis transkription. Kreditkort kræves ikke.\nGør dit lydindhold tilgængeligt med transskription af Sonix\nGiv lyttere en udskrift\nEn gruppe af webbrugere med særlige tilgængelighedsbehov er hørehæmmede. Disse brugere har brug for skriftlige ækvivalenter til lydindhold.\nDet første skridt til at gøre din lyd tilgængelig, uanset om det er en podcast eller et radioprogram, er at give dit publikum en udskrift, så de nemt kan søge og følge med.\nAudio transkription giver en række fordele:\nTilgængelighed for personer med hørehandicap\nEn forbedret oplevelse for besøgende, hvor engelsk er andetsprog\nEvnen til at søge gennem teksten for en bestemt del af lyden\nEvnen til at følge med i lydfølsomme miljøer\nEvnen til at oversætte teksten til andre sprog\nGør dit videoindhold tilgængeligt med transskription af Sonix\nBilledtekster er tekstversioner af lydindholdet, synkroniseret med videoen. De vises typisk nederst i videoen og kan slås til og fra af seeren.\nMens billedtekster hjælper hørehæmmede, hjælper det også engelsksprogede elever med at få adgang til dit indhold. Bemærk, at billedtekster ikke er undertekster. Undertekster er en direkte oversættelse af talen (og kun talen) fra et sprog til et andet. Undertekster indeholder ikke andre lyde, der er i videoen.\nMange videoafspillere er ikke tilgængelige for nogle grupper af handicappede. Det mest almindelige problem er, at de indeholder tastaturfælder. Nogle videoafspillere understøtter heller ikke billedtekster, der er afgørende for døve.\nTilgængelighed er en ret, ikke et privilegium.\nADA er en civilrettighedslov, der forbyder forskelsbehandling af personer med handicap på alle områder af det offentlige liv, herunder job, skoler, transport og alle offentlige og private steder, der er åbne for offentligheden. Formålet med loven er at sikre, at handicappede har de samme rettigheder og muligheder som alle andre.\nADA er opdelt i fem titler (eller sektioner), der vedrører forskellige områder af det offentlige liv.\nAfsnit 1: Beskæftigelse\nAfsnit II: Offentlige tjenesteydelser: Statslige og lokale myndigheder\nAfsnit III: Offentlig indkvartering og tjenester, der drives af private enheder\nAfsnit IV: Telekommunikation\nAfsnit V: Diverse Bestemmelser\nPå internettet... Afsnit IV finder anvendelse\nAfsnit IV: Telekommunikation reguleres af Federal Communication Commission (FCC). Det kræver en lukket indskrivning af alle føderalt finansierede public service-meddelelser. Desuden tvinger det telefon- og internetvirksomheder til at levere et landsdækkende system af mellemstatslige og intrastatslige telekommunikationstjenester, der giver personer med høre- eller talehandicap mulighed for at kommunikere.\nFor yderligere information om de juridiske konsekvenser af tilgængeligt indhold, kan du se vores simpel guide til at forstå amerikanerne med handicap Act (ADA). ADA, der blev vedtaget af Kongressen i 1990, er en af USA's mest omfattende retsakter om borgerrettigheder, som forbyder forskelsbehandling og garanterer, at handicappede har de samme muligheder som alle andre til at deltage i det amerikanske livs mainstream — for at få beskæftigelse muligheder, til at købe varer og tjenesteydelser, og til at deltage i statslige og lokale myndigheders programmer og tjenester. Modelleret efter Civil Rights Act af 1964, som forbyder forskelsbehandling på grund af race, farve, religion, køn eller national oprindelse — og paragraf 504 i rehabiliteringsloven af 1973 — er ADA en lov om“ lige muligheder „for handicappede.\nFor virksomheder, der fokuserer på tilgængelighed, skal du kontakte vores virksomhedsteam\nFå mere at vide om Sonix til internetadgang\nSonix er den bedste automatiserede transskriptionssoftware til at forbedre tilgængeligheden i 2022. Se de lyd- og videoformater, vi transskriberer.\nFå fantastiske funktioner i virksomhedsklassen med Sonix. Besøg vores prisside for at se, hvad Enterprise-planen vil tilbyde for at forbedre tilgængeligheden af dine medier.\nYderligere spørgsmål til forbedring af tilgængeligheden?\nUdfyld formularen og udfyld feltet „Alt andet vi bør vide“. Vores virksomhedsteam vil gerne chatte med dig om, hvordan transskription kan forbedre tilgængeligheden af dit indhold.\nFå bedre adgang til dine medier med den bedste automatiserede transkription\nOpret en gratis Sonix-konto. Hver prøvekonto kommer med 30 minutes gratis transkription.\nTrin 2: Brug API til at uploade medier\nVores sikre API accepterer de fleste lyd- og videofilformater og streams. Opdater din brugerdefinerede ordbog for at fremhæve nøgleord og sætninger.\nTrin 3: Forbedre tilgængelighed\nVores nøjagtige udskrifter er let søgbare og kan fremhæves. Derudover kan du integrere disse udskrifter på dit websted for at forbedre søgbarheden og opdagelsen af dine læser/lyttere.\nKonverter lyd til tekst for bedre tilgængelighed\nGør mere tilgængeligt indhold med transkription