BETÆNKNING om opfyldelse af målet med hensyn til fattigdomsbekæmpelse på baggrund af de stigende udgifter for husholdningerne\nom opfyldelse af målet med hensyn til fattigdomsbekæmpelse på baggrund af de stigende udgifter for husholdningerne\nOrdfører: Tamás Meszerics\n– der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 3, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 9,\n– der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1 og artikel 34, stk. 3,\n– der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013(1),\n– der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 223/2014 af 11. marts 2014 om Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede(2),\n– der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om særlige bestemmelser vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006(4),\n– der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006(5),\n– der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/92/EU af 23. juli 2014 om sammenlignelighed af gebyrer i forbindelse med betalingskonti, flytning af betalingskonti og adgang til betalingskonti med basale funktioner,\n– der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF(6)og til sin beslutning af 15. december 2010 om revision af handlingsplanen for energieffektivitet(7),\n– der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdet)(8),\n– der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2015 med titlen "Kommissionens arbejdsprogram 2016 - Tiden er ikke til "business as usual"" (COM(2015)0610),\n– der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. marts 2014 med titlen "Status over Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (COM(2014)0130),\n– der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed" (COM(2010)0758) og til udtalelserne fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget samt til sin beslutning af 15. november 2011(9) om samme emne,\n– der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (COM(2010)2020) og sin beslutning af 16. juni 2010 om EU 2020(10),\n– der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 64/292 af 28. juli 2010 med titlen "The human right to water and sanitation"(11),\n– der henviser til Kommissionens pilotprojekt om udvikling af en fælles metode til referencebudgetter i Europa,\n– der henviser til rapporten fra UNICEF's Innocenti Research Centre (2012) med titlen "Measuring child poverty: New league tables of child poverty in the world's rich countries"(12),\n– der henviser til rapporten fra UNICEF's Innocenti Research Centre (2014) med titlen "Children of the Recession: The impact of the economic crisis on child well-being in rich countries"(13),\n– der henviser til Kommissionens "EU Employment and Social Situation – Quarterly Review" fra september 2015(14),\n– der henviser til Kommissionens pakke om social investering af 20. februar 2013,\n– der henviser til udtalelse af 15. juni 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse, en europæisk ramme for social og territorial samhørighed(15),\n– der henviser til OECD's rapport med titlen "In It Together: Why Less Inequality Benefits All" af 21. maj 2015,\n– der henviser til udtalelse af 18. september 2013 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen "For en koordineret europæisk aktion til forebyggelse og bekæmpelse af energifattigdom"(16),\n– der henviser til udtalelse af 10. december 2013 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen "Europæisk minimumsindkomst og fattigdomsindikatorer"(17),\n– der henviser til udtalelse af 31. marts 2011 fra Regionsudvalget om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse(18),\n– der henviser til den fælles udtalelse af 3. oktober 2014 fra Udvalget for Social Beskyttelse (SPC) og Beskæftigelsesudvalget (EMCO) med titlen "Midtvejsevaluering af Europa 2020-strategien"(19),\n– der henviser til den årlige rapport af 15. februar 2010 fra SPC med titlen "Social situation in the European Union (2014)"(20),\n– der henviser til undersøgelsesrapporterne med titlerne "The State of Lending: The Cumulative Costs of Predatory Practices"(21), juni 2015, og "Le panier de la ménagère ... pauvre"(22), august 2008,\n– der henviser til udtalelse af 15. februar 2011 fra Udvalget for Social Beskyttelse om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse – flagskibsinitiativ i Europa 2020-strategien(23),\n– der henviser til sin beslutning af 15. juli 2015 om opfølgning på det europæiske borgerinitiativ om retten til vand ("Right2Water")(24),\n– der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 om grønt beskæftigelsesinitiativ: Udnyttelse af jobskabelsespotentialet i den grønne økonomi(25),\n– der henviser til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker(26)og til sin holdning af 8. juli 2015 til forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker(27),\n– der henviser til sin beslutning af 27. november 2014 om 25-årsdagen for FN's konvention om barnets rettigheder(28),\n– der henviser til sin beslutning af 11. juni 2013 om socialt boligbyggeri i Den Europæiske Union(29),\n– der henviser til sin beslutning af 4. juli 2012 med henstillinger til Kommissionen om adgang til basale bankydelser(30),\n– der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om mindsteindkomstens betydning for bekæmpelse af fattigdom og fremme af et samfund med plads til alle(31),\n– der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0040/2016),\nA. der henviser til, at antallet af personer, som er truet af fattigdom eller social udstødelse i EU, steg fra 117 millioner til 122,6 millioner mellem 2008 og 2013; der henviser til, at 16,7 % af EU's befolkning levede i risiko for fattigdom efter at være kommet på overførselsindkomster, at 9,6 % led alvorlige materielle afsavn, og at 10,7 % af husstandene blev betragtet som husstande med meget lav arbejdsintensitet i 2013; der henviser til, at denne udvikling er i modstrid med EU's strategiske mål i Europa 2020-strategien om at nedbringe antallet af personer, der er eller risikerer at blive fattige eller socialt udstødte, med mindst 20 millioner senest i 2020;\nB. der henviser til, at tærsklen for risiko for fattigdom i henhold til Eurostats metode er fastsat til 60 % af den nationale ækvivalente disponible medianindkomst;\nC. der henviser til, at energibesparelser og forbedring af effektiviteten, navnlig med hensyn til boligmassen, vil gøre det muligt for mange husholdninger at slippe fri af energifattigdom; der henviser til, at 10 % af EU-borgerne havde ubetalte forsyningsregninger i 2015 (37 % i den mest berørte medlemsstat), at 12 % af EU-borgerne ikke kunne opvarme boligen tilstrækkeligt i 2014 (60 % i den mest berørte medlemsstat), og at 16 % af EU's befolkning boede i boliger med utætte tage og fugtige vægge i 2014 (33 % i den mest berørte medlemsstat) ifølge statistikker fra EU-SILC;\nD. der henviser til, at antallet af langtidsledige overstiger 12 millioner personer, hvoraf 62 % har været ledige i over to på hinanden følgende år; der henviser til, at langtidsledige har større risiko for at blive berørt af fattigdom og social udstødelse;\nE. der henviser til betydningen af Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede og dens opretholdelse på nuværende tidspunkt, hvor den sociale krise rammer flere og flere europæere;\nF. der henviser til artikel 34, stk. 3, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, hvori det hedder, at Unionen for at bekæmpe social udstødelse og fattigdom anerkender og respekterer retten til social bistand og boligstøtte, der skal sikre en værdig tilværelse for alle, der ikke har tilstrækkelige midler;\nG. der henviser til, at priserne på basale varer og tjenesteydelser på visse tidspunkter og i visse lande er steget relativt hurtigt, hvilket dermed også er tilfældet med husstandenes udgifter;\nH. der henviser til, at "kronisk fattige", som ofte er langtidsledige, men i nogle tilfælde har lavtlønnet arbejde, samt enlige med børn, der ikke er i beskæftigelse, eller som har færre arbejdstimer i gennemsnit end primære forsørgere, konsekvent identificeres som værende blandt de mest sårbare grupper;\nI. der henviser til, at der hidtil ikke har eksisteret nogen fastsatte indikatorer for absolut fattigdom;\nJ. der henviser til, at dårlige eller utilstrækkelige boligforhold i høj grad forringer mulighederne for at leve et normalt liv; der henviser til, at kvaliteten af boligforholdene (herunder tilstrækkelig isolering osv.) for personer i sårbare situationer er forringet under krisen på grund af manglende evne til at finansiere vedligeholdelse; der henviser til, at det kan have konsekvenser for den fysiske sundhed at leve under dårlige boligforhold i længere perioder;\nK. der henviser til, at stigningen i familiers udgifter til bolig, fødevarer, forsyningsydelser (elektricitet, gas og vand), transport, lægebehandling eller uddannelse gør det vanskeligt at nå målet om at bekæmpe fattigdom som fastsat i Europa 2020-strategien;\nL. der henviser til, at omkostningerne ved grundlæggende varer og tjenesteydelser i mange EU-lande er steget hastigt i de seneste år, hvilket har ført til en generel stigning i husholdningsudgifterne;\nM. der henviser til, at kombinationen af den økonomiske og finansielle krise, finanspolitiske stramninger, stigende boligpriser og faldende husstandsindtægter har skabt øget arbejdsløshed og social udstødelse i EU, især blandt de mest udsatte befolkningsgrupper, og dermed øget byrden på de sociale goder;\nN. der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden, der i forvejen er højere end for andre aldersgrupper, er eksploderet i EU siden krisen og er steget til over 20 %, og at den har nået et kritisk niveau i samtlige medlemsstater, hvilket betyder, at de unge risikerer at havne i fattigdom fra en meget tidlig alder; der henviser til de afsluttende bemærkninger fra FN's Komité for Barnets Rettigheder til de seneste periodiske indberetninger fra en række europæiske lande om tiltagende fattigdom og/eller risiko for fattigdom blandt børn som følge af den økonomiske krise; der henviser til, at denne stigning påvirker retten til sundhed, uddannelse og social beskyttelse;\nO. der henviser til, at fattigdom, der har ligget på et højt niveau i medlemsstaterne i mange år, har stadig større indvirkning på økonomien, hæmmer den økonomiske vækst, øger underskuddet på de offentlige budgetter og forringer EU's konkurrenceevne;\nP. der henviser til, at den manglende adgang til passende boligforhold og opvarmning har en negativ indvirkning på en persons helbred, uddannelse og sociale og arbejdsmarkedsmæssige inklusion, navnlig for de mest sårbare; der henviser til, at der er borgere, som ikke er i stand til at opvarme deres huse, både i de nordlige og i de sydlige medlemsstater; der henviser til, at tal fra EU-SILC viser, at andelen af husstande med høje boligudgifter i forhold til den disponible indkomst (i henhold til husstandens ejerstatus) er højere for lejere i den private lejeboligsektor i visse medlemsstater, hvilket kan tilskrives dårlige boligforhold og høje priser; der henviser til, at mange familier har problemer med at klare udgifterne til basale tjenesteydelser og varer, hvilket ligeledes skyldes stigende energipriser;\nQ. der henviser til, at energifattigdom er forbundet med generel fattigdom og er et resultat af en række underliggende forhold, herunder høje energipriser, aggressive kommercielle teknikker og markedsføringsteknikker, spørgsmål vedrørende sundhed og handicap, manglende adgang til skræddersyede tilbud eller onlinetjenester, lave indkomster, typen af de opvarmningssystemer, som anvendes i husholdningerne, og boligmassens kvalitet og energimæssige ydeevne;\nR. der henviser til, at arbejdsløse, enlige forsørgere, lavindkomstfamilier, enker eller enkemænd, langtidssyge, ældre, unge, personer med handicap og minoriteter ofte er blandt de mest sårbare, som er truet af fattigdom, og især lider på grund af høje leveomkostninger;\nS. der henviser til, at den store kløft mellem medlemsstaterne med hensyn til sikringen af velfærd og en minimumsindkomst betyder, at velfærden mindsker fattigdomsrisikoen med 60 % i nogle medlemsstater, men kun med 15 % i andre medlemsstater; der henviser til, at sikringen af velfærd i gennemsnit mindsker fattigdomsrisikoen i EU med 35 %;\nT. der henviser til, at energifattigdom kan defineres som en husholdnings manglende evne til at opretholde en tilstrækkelig energiforsyning, der kan garantere grundlæggende niveauer for komfort og sundhed, som følge af en kombination af lav indkomst, høje energipriser og en boligmasse af lav kvalitet;\nU. der henviser til, at Eurofounds kommende rapport med titlen "Housing in Europe" omfatter en model, der vurderer, at det eksisterende omfang af de utilstrækkelige boligforhold (boliger) (ifølge data fra 2011) er skyld i, at de samlede sundhedsmæssige udgifter løber op i mere end 170 mia. EUR årligt for økonomierne i EU28; der henviser til, at der, hvis alt reparationsarbejde blev udført, kunne opnås en sundhedsmæssig udgiftsbesparelse på ca. 8 mia. EUR i løbet af det første år og yderligere fordele i fremtiden;\nV. der henviser til, at FN har bekræftet, at menneskers ret til vand og sanitære faciliteter giver alle ret til vand til personlig brug og husholdningsbrug, der er af god kvalitet, sikkert, fysisk tilgængeligt, prismæssigt overkommeligt, tilstrækkeligt og acceptabelt; der henviser til, at det i en yderligere anbefaling fra FN er anført, at 3 % af husstandsindkomsten bør betragtes som den maksimale betaling for vand i de tilfælde, hvor der anvendes betaling; der henviser til, at privatiseringen af vandtjenesterne har en negativ indvirkning på husholdninger, som lever i eller risikerer fattigdom;\nW. der henviser til, at energifattigdom er et stadigt voksende problem i Europa, og at det muligvis bliver større i de kommende år som konsekvens af de varslede energiprisstigninger, den tilsvarende stigning i indkomstulighed og fattigdom generelt, manglen på egnede opvarmningssystemer og den generelle dårlige kvalitet af boligisolering, navnlig i middelhavslandene;\nX. der henviser til, at der er 12 millioner flere kvinder end mænd, der lever i fattigdom i EU; der henviser til, at de faktorer, som bidrager til denne ulighed, omfatter de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle, den store andel af kvinder i usikre ansættelsesforhold og den kendsgerning, at kvinder ofte tvinges til at være økonomisk inaktive på grund af de uoverkommelige udgifter til børnepasning;\nY. der henviser til, at de kønsbestemte forskelle i løn, antal arbejdstimer og varighed af arbejdslivet, som kvinder står over for i løbet af deres arbejdsliv, har en direkte indvirkning på deres dagligdag som pensionister; der henviser til, at kvinder på over 65 år har en væsentligt højere risiko for at blive ramt af fattigdom eller social udstødelse end deres mandlige kolleger, idet kvinders gennemsnitlige pension i dag er lavere, og ofte betydeligt lavere, end mænds;\nZ. der henviser til, at energiunionen skal tilvejebringe effektive løsninger på den energifattigdom, der rammer over 100 millioner europæere, ved at styrke de mest sårbare forbrugeres stilling, forbedre energieffektiviteten for de mest sårbare personer og udvikle afhjælpende foranstaltninger, således at prisen på energi bliver overkommelig for de dårligst stillede;\nAA. der henviser til, at direktiv 2012/27/EU opfordrer medlemsstaterne til at udvikle programmer med henblik på at øge bevidstheden og oplyse og rådgive enkeltpersoner og husholdninger om energieffektivitet;\nAB. der henviser til, at hvad angår de ni punkter under indikatoren for alvorlige materielle afsavn (at betale husleje eller forsyningsregninger, at opvarme boligen tilstrækkeligt, at afholde uforudsete udgifter, at spise kød, fisk eller en tilsvarende proteinkilde hver anden dag, at holde en uges ferie borte fra hjemmet, bil, vaskemaskine, farvefjernsyn eller telefon) er der adskillige undersøgelser, som tyder på, at markedspriserne i sidste ende er højere for husholdninger, der lever i risiko for fattigdom;\nAC. der henviser til, at en families fattigdomssituation er udelelig, hvorfor energiaspektets betydning for fattigdom skal fremhæves;\nAD. der henviser til, at en renovering af den nationale bygningsmasse med henblik på at forbedre effektiviteten af energiforbruget vil have en direkte indvirkning på energiomkostningerne, navnlig for mindrebemidlede familier, og fremme jobskabelsen;\nAE. der henviser til, at 22 348 834 husholdninger (ca. 11 % af EU's befolkning) bruger mere end 40 % af deres disponible indkomst på boligudgifter; der henviser til, at det europæiske semester har konstateret, at husstande, hvor de samlede boligudgifter udgør 40 % eller mere af den disponible indkomst, er en "social tendens, som bør overvåges"; der henviser til, at 21 942 491 husholdninger (ca. 10,8 % af EU's befolkning) har problemer med at opvarme boligen tilstrækkeligt; der henviser til, at EU og medlemsstaterne hurtigst muligt bør identificere, gennemføre og fastholde politiske foranstaltninger, der gør det muligt for husholdningerne at betale deres boligudgifter, bl.a. boligstøtte;\nAF. der henviser til, at priserne på energimarkedet i Europa er ved at blive udlignet, mens købekraften ikke udlignes med samme hastighed;\nAG. der henviser til, at adgangen til en bolig er en grundlæggende ret, der kan betragtes som en forudsætning for udøvelsen af og adgangen til andre grundlæggende rettigheder og adgangen til et værdigt liv; der henviser til, at garantien for adgang til støtte til en anstændig og passende bolig er en international forpligtelse for EU-medlemsstaterne, som EU skal tage i betragtning, eftersom retten til adgang til en bolig og til boligstøtte er anerkendt i artikel 34 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, i artikel 30 og 31 i Europarådets reviderede socialpagt, i artikel 25 i FN's menneskerettighedserklæring og i mange af medlemsstaternes forfatninger;\nAH. der henviser til, at boligudgiften udgør den største post for europæiske husholdninger; der henviser til, at de kraftigt stigende boligudgifter (grund, ejendom, leje, energiforbrug) er en kilde til ustabilitet og frygt og skal betragtes som et spørgsmål, der giver anledning til alvorlig bekymring;\nAI. der henviser til, at dårlige boligforhold og energifattigdom forekommer hyppigere i lande med en lavere andel af sociale lejeboliger (dvs. i de østeuropæiske lande og middelhavslandene);\nAJ. der henviser til, at den sociale lejeboligmasse som en procentdel af den samlede boligmasse vidner om, at de vestlige og nordlige lande har en større andel af offentligt socialt boligbyggeri end EU-gennemsnittet, mens middelhavslandene og de østeuropæiske lande har en minimal social boligmasse (ca. 5 %) eller fuldstændig mangler en social boligsektor; der henviser til, at dårlige boligforhold og energifattigdom forekommer hyppigere i lande med en lavere andel af sociale lejeboliger (dvs. i de østeuropæiske lande og middelhavslandene);\nAK. der henviser til, at Eurofounds forskning viser, at "forsyningsrestancer" er en vigtig gældstype for mange personer med lav indkomst, hvilket undertiden bliver overset;\nAL. der henviser til, at socialt boligbyggeri spiller en afgørende rolle i opfyldelsen af Europa 2020-målet om fattigdomsbekæmpelse, idet det bidrager til at sikre høj beskæftigelse, social integration og samhørighed, fremmer arbejdsmobiliteten og bidrager til bekæmpelsen af fattigdom;\nAM. der henviser til, at Eurofound i sin rapport med titlen "Access to benefits: reducing non-take-up" klart understreger problemerne i forbindelse med, at de sociale ydelser og minimumsindkomstordningerne ikke altid når frem til dem, der har ret hertil; der henviser til, at det ikke er nok at etablere sådanne systemer, og at det bør sikres, at de berettigede personer gør anvendelse af dem; der henviser til, at de besparelser, der opnås på længere sigt som følge af, at ydelserne når frem til målgrupperne på en hurtig og effektiv måde, også bør tages i betragtning;\nAN. der henviser til, at krisen har haft konsekvenser for betingelserne for husholdningernes adgang til bolig samt for investeringerne i socialt boligbyggeri i EU, at de offentlige udgifter til investeringer i socialt boligbyggeri er blevet alvorlig påvirket af dette, og at det tvinger medlemsstaterne og EU til at handle omgående for at sikre adgangen til en anstændig bolig til en overkommelig pris;\nAO. der henviser til, at fattigdom og social udstødelse er en afgørende social faktor for helbred og levevilkår, herunder levealderen, især i betragtning af børnefattigdommens indvirkning på børns sundhed og trivsel, at der stadig er stor forskel mellem rig og fattig på sundhedsområdet med hensyn til adgang til økonomisk overkommelige sundhedsydelser, indkomst og velstand, og at denne kløft bliver større og større på visse områder, og at der stadig er stor forskel mellem rig og fattig på sundhedsområdet, navnlig med hensyn til adgang til økonomisk overkommelige sundhedsydelser, og at denne kløft bliver større og større på visse områder;\nAP. der henviser til, at Udvalget for Social Beskyttelse i sin udtalelse af 20. maj 2010 udtrykte bekymring for, at den nuværende økonomiske og finansielle krise kunne få negative virkninger for borgernes adgang til sundhedsydelser og for medlemsstaternes sundhedsbudgetter;\nAQ. der henviser til, at den nuværende økonomiske og finansielle krise kan få alvorlig indvirkning på sundhedssektoren i adskillige EU-medlemsstater, både hvad angår udbud og efterspørgsel;\nAR. der henviser til, at begrænsningerne som følge af den nuværende økonomiske og finansielle krise kan skade sundhedsordningernes økonomiske og organisatoriske levedygtighed i medlemsstaterne alvorligt på længere sigt og dermed forhindre lige adgang til sundhedsydelser i medlemsstaterne;\nAS. der henviser til, at faren for uligheder på sundhedsområdet øges yderligere, hvis en person er ramt af fattigdom og samtidig på anden måde er sårbar – er barn, ældre, handicappet eller tilhører en minoritet – og at dårligt helbred omvendt kan føre til fattigdom og/eller social udstødelse;\nAT. der henviser til, at 21 % af husstandene i EU-28 ifølge Eurostats seneste tal ikke har internetadgang, og at 20 % af de 16-74-årige oplyser, at de aldrig har brugt internettet; der henviser til, at Nederlandene har den højeste andel af husstande med internetadgang (95 %), mens Bulgarien ligger lavest, hvor 54 % af husstandene har internetadgang;\nAU. der henviser til, at det digitale indre marked er en af den nye Kommissions 10 prioriteter, og at 90 % af arbejdspladserne i fremtiden vil kræve nogle it-færdigheder; der henviser til, at andelen i landdistrikterne ikke kommer over 15 %, selv om 59 % af de europæiske borgere har adgang til 4G-net;\nAV. der henviser til, at ordentligt arbejde er det bedste middel til at undgå risiko for fattigdom og social udstødelse, og at beherskelse af og adgang til informations- og kommunikationsteknologi er en uomgængelig fordel i jobsøgningen;\nAW. der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 64/292 af 28. juli 2010 med titlen "The human right to water and sanitation"(32) , hvori retten til sikkert og rent drikkevand anerkendes som en grundlæggende rettighed, der er afgørende for fuld udøvelse af retten til livet og andre menneskerettigheder;\nAX. der henviser til, at intersektionaliteten af kønsaspekter i forbindelse med fattigdom kræver en holistisk tilgang til at tackle flere forskellige former for forskelsbehandling samt områder som bolig, energiomkostninger, offentlige tjenesteydelser, jobsikkerhed, usikre ansættelsesforhold og skattepolitikker;\nAY. der henviser til, at målene for fattigdomsbekæmpelse ikke kan nås, medmindre fattigdom blandt kvinder tackles, da ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og frigørelse er nødvendige for opadgående konvergens inden for fattigdomsbekæmpelse;\nAZ. der henviser til, at dataindsamling og politikker vedrørende fattigdom, leveomkostninger og indtægter på grundlag af husholdninger som tilknyttede enheder forudsætter ensartethed og lige fordeling af ressourcer mellem medlemmerne af husholdningen; der henviser til, at husholdningerne i praksis kan variere, og fordelingen være ulige og kønsspecifik, hvilket kræver en tilgang til beslutningstagning, der er baseret på individuelle omkostninger og indtægter;\nBA. der henviser til, at 17 % af husholdninger med eneforsørgere, overvejende kvinder, ikke er i stand til at opvarme deres boliger, sammenlignet med kun 10 % af den samlede befolkning; der henviser til, at engrospriserne på energi er faldet, mens detailpriserne er steget, hvilket presser omkostningerne i opadgående retning; der henviser til, at der desværre mangler en EU-dækkende definition af energifattigdom, og at fænomenet i uforholdsmæssig grad berører kvinder;\nBB. der henviser til, at arbejdsløshedsfrekvensen blandt unge kvinder er højere end i andre aldersgrupper, og at unge kvinder risikerer at havne i fattigdom i en tidlig alder;\nBC. der henviser til, at husstandenes stigende omkostninger og overbelastning af boligudgifter er en af årsagerne til, at kvinder bliver hjemløse, og at der er behov for mere forskning i antallet af og årsagerne til, at kvinder mister eller forlader deres hjem; der henviser til, at husholdningernes og den individuelle gældsætning er direkte forbundet med husholdningernes omkostninger og er en afgørende drivkraft for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse;\nPå grundlag af anbefalingerne i denne initiativbetænkning:\n1. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at engagere sig fuldt ud i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse og til at vedtage en integreret strategi til bekæmpelse af de forskellige former for fattigdom ved hjælp af en holistisk tilgang, der sammenkæder økonomipolitikker, uddannelsespolitikker, beskæftigelsespolitikker, energitransportpolitikker og socialpolitikker på grundlag af bedste praksis;\n2. opfordrer medlemsstaterne til at tilslutte sig et moratorium for afbrydelse af varmeforsyningen om vinteren, således at det sikres, at ingen husstande under en nærmere bestemt vinterperiode kan blive afskåret fra energi, eller at de husstande, der er afskåret, igen skal have adgang til energi, idet det understreges, at de dermed forbundne omkostninger i virkeligheden er det offentliges ansvar, eftersom socialpolitikker primært er statens ansvar; opfordrer medlemsstaterne til at vurdere de foranstaltninger, der er nødvendige for at overholde Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) standarder for en passende hustemperatur;\n3. opfordrer Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af minimumsindkomstordninger i EU og til at overveje yderligere foranstaltninger under hensyntagen til de økonomiske og sociale omstændigheder i hver enkelt medlemsstat samt vurdere, om ordningerne giver husholdningerne mulighed for at opfylde basale personlige behov; opfordrer Kommissionen til på dette grundlag at evaluere, hvordan der på medlemsstatsplan kan fastlægges en tilstrækkelig minimumsindkomst over fattigdomsgrænsen på 60 % af den nationale medianindkomst i alle medlemsstaterne i overensstemmelse med national praksis og nationale traditioner og med respekt for de særlige forhold i hver af dem med henblik på at støtte social konvergens i Unionen;\n4. opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at nationale, regionale og lokale myndigheder anvender de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) på en mere effektiv, målrettet og nøjere overvåget måde med henblik på at imødegå energifattigdom, stigende leveomkostninger, social udstødelse, dårlige boligforhold og en boligmasse af utilstrækkelig kvalitet; mener, at Kommissionen bør give mulighed for større fleksibilitet på dette område;\n5. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilegne et topmøde til bekæmpelse af fattigdom, ekstrem fattigdom og social udstødelse og adgang til anstændige levestandarder;\nEU-politikker, der skal opfylde målet om fattigdomsbekæmpelse\n6. beklager, at antallet af personer, der er eller risikerer at blive fattige eller socialt udstødte, er steget, selv om Europa 2020-strategien sigter efter at nedbringe antallet af personer i denne kategori med mindst 20 millioner; beklager ligeledes, at fattigdomsindekset udelukkende har vist en forbedring i visse medlemsstater; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forny deres engagement i målet om fattigdomsbekæmpelse, der er rykket længere uden for rækkevidde,\n7. opfordrer medlemsstaterne til at stille passende støtte til rådighed for alle, herunder minimumsindkomst over fattigdomsgrænsen igennem hele livet, så længe der er behov herfor, og til at tilvejebringe forskellige typer af kompensation, der er afgørende for at imødegå en fattigdomssituation, hvor omkostningerne ikke kan reduceres på kort sigt; fremhæver betydningen af at definere kriterierne for at kunne være berettiget til en tilstrækkelig minimumsindkomstordning;\n8. opfordrer medlemsstaterne til at genoverveje og tilpasse enhver politik, der kan føre til øget fattigdom;\n9. opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at forlænge Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede udover programmeringsperioden 2014-2020 sammen med en bedre koordinering med andre europæiske fonde, i særdeleshed Den Europæiske Socialfond (ESF), og aktive beskæftigelsespolitikker for at fremme adgangen til arbejdsmarkedet for de socialt dårligst stillede og til at evaluere, i hvilket omfang de socialt dårligst stillede og mest sårbare grupper såsom yngre kvinder, eneforsørgere, personer med handicap og ældre kvinder har nydt godt af programmet;\n10. opfordrer medlemsstaterne til at lette adgangen til EU-finansiering via Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede for foreninger til bekæmpelse af fattigdom uden at belaste disse foreninger, der ofte lider under personalemangel, med yderligere administrative byrder;\n11. tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre mekanismer med henblik på anerkendelse af kompetencer, der er erhvervet på uformel og ikke formel vis;\n12. understreger, at initiativer såsom ungdomsgarantien skal iværksættes med en omfattende forståelse for beskæftigelsesstrukturen i de områder, hvor de skal gennemføres; understreger, at dette gør det nødvendigt at omdefinere jobcentrenes rolle, dvs. at hjælpe brugerne, tage hensyn til alle disse brugeres specifikke situationer, sørge for efteruddannelse og rette opmærksomheden mod udviklingssektorerne ved hjælp af direkte kontakt med virksomhederne med henblik på at fastslå, hvilke kompetencer potentielle medarbejdere ifølge virksomhederne skal besidde;\n13. glæder sig over, at Kommissionen agter at foreslå oprettelsen af en europæisk søjle for sociale rettigheder; minder om, at en sådan søjle bør opfylde bestemmelserne i artikel 9 i TEUF;\n14. støtter Kommissionens intention om at sikre en social AAA-vurdering for Unionen ved at foreslå nye foranstaltninger med henblik på at forbedre social- og beskæftigelsespolitikkernes effektivitet, hvilket omfatter en klar strategi til bekæmpelse af kønsspecifikke aspekter af social udstødelse;\n15. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle, vedtage og gennemføre en EU-ramme for at mindske fattigdom og social udstødelse i overensstemmelse med Europa 2020-strategien, som indeholder konkrete foranstaltninger og tiltag, herunder med hensyn til energifattigdom;\n16. minder om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse med titlen "For en koordineret europæisk aktion til forebyggelse og bekæmpelse af energifattigdom" og bemærker, at det foreslår "at der oprettes et europæisk fattigdomsobservatorium, der først og fremmest skal fokusere på energifattigdom. Observatoriet skal inddrage alle berørte aktører og medvirke til at fastlægge europæiske indikatorer for energifattigdom (i samarbejde med Eurostat), gøre status over situationen, identificere bedste praksis og udarbejde henstillinger med henblik på at forebygge og løse problemet bedre og for at konsolidere en europæisk solidaritet på området"; understreger betydningen af at udvikle indikatorer og indsamle data om husstandenes forbrug og omkostninger i forbindelse med energifattigdom med henblik på at sikre pålidelige oplysninger og give mulighed for evidensbaseret politisk beslutningstagning og effektiv overvågning;\n17. mener, at fattigdom og social udstødelse er et fænomen, der går i arv fra generation til generation, og understreger derfor behovet for at give børn fra husstande, der ligger under fattigdomstærsklen, adgang til uddannelse og støtter politikker, der har til formål at forhindre, at børn forlader skolen for tidligt;\n18. opfordrer Rådet og medlemsstaterne til i en tid med tiltagende fattigdom at intensivere deres støtteindsats over for personer, som er truet af fattigdom eller social udstødelse, hvilket omfatter et stærkt kønsperspektiv, f.eks. i form af en henstilling fra Rådet, med henblik på at opfylde fattigdomsbekæmpelsesmålet i Europa-2020 strategien;\n19. gentager betydningen af selvstændiggørelse af kvinder og piger gennem uddannelse, herunder formel og ikke-formel uddannelse, og den rolle, som uddannelse spiller i bekæmpelsen af kønsstereotyper og stigmatisering af fattigdom samt for øget indkomst gennem kvinders deltagelse i sektorer, hvor de har været underrepræsenteret, såsom videnskab, teknologi, ingeniørfaget og iværksætterbranchen, og opfordrer Kommissionen til at indarbejde erhvervsuddannelsesmål for kvinder i de landespecifikke henstillinger;\n20. anmoder om, at hver medlemsstat fremlægger en detaljeret plan for fattigdomsbekæmpelse, dens forløb, og hvordan landets strategi tager fat på kønsaspektet af fattigdom og social udstødelse;\nFattige husholdningers ressourcer og indkomst\n21. understreger, at en anstændig indkomst er et grundlæggende element for at kunne leve et værdigt liv; understreger, at beskæftigelse kan være afgørende for at komme ud af fattigdom, men at det dog er vigtigt at have en minimumsindkomst, der er tilstrækkelig til at bistå personer med at opfylde basale behov; minder om, at 16,7 % af befolkningen i EU28 i 2013 levede i risiko for fattigdom efter at være kommet på overførselsindkomster, hvilket betyder, at deres disponible indkomst lå under deres nationale fattigdomsrisikotærskel, og at fattigdom hos personer i beskæftigelse og absolut fattigdom fortsat ligger på et uacceptabelt højt niveau;\n22. opfordrer Kommissionen til som led i det europæiske semester at fremsætte henstillinger til medlemsstaterne vedrørende de politikker og reformer, der skal gennemføres, med henblik på at bekæmpe fattigdom og social udstødelse på en effektiv måde, således at social konvergens kan fremmes, samtidig med at der tages hensyn til de særlige forhold i den enkelte medlemsstat;\n23. minder om udtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om europæisk minimumsindkomst og fattigdomsindikatorer; bemærker, at udtalelsen støtter en europæisk ramme om en tilstrækkelig minimumsindkomst, der bør fastsætte fælles standarder og indikatorer, opstille metoder til at overvåge gennemførelsen heraf og forbedre dialogen mellem interesseparterne, medlemsstaterne og EU-institutionerne; mener, at en sådan ramme bør være evidens- og rettighedsbaseret og bør tage hensyn til den enkelte medlemsstats sociale og økonomiske kontekst, og den skal være i overensstemmelse med nærhedsprincippet;\n24. understreger, at minimumsindkomstordninger bør forebygge og løfte husholdninger ud af alvorlige materielle afsavn og give mulighed for en indkomst, der ligger over fattigdomsgrænsen; minder om, at minimumsindkomstsordninger på nationalt plan er et vigtigt instrument til opfyldelse af bestemmelserne i artikel 9 i TEUF, der sikrer passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse, deltagelse i samfundet, beskyttelse af menneskers sundhed og en højere grad af lige muligheder; er enig med Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i, at minimumsindkomstordninger bør ledsages af livslang læring, inddragelse af interesseparter og aktive arbejdsmarkedspolitikker, der skal hjælpe arbejdsløse med at vende tilbage til arbejdsmarkedet og finde ordentlige job;\n25. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at stille oplysninger, rådgivning og bistand til rådighed for personer, der er truet af fattigdom og social udstødelse, således at de kan træffe informerede valg vedrørende deres energiforbrug, og til at støtte ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, der yder målrettet energirådgivning og uddanner energirådgivere, samt til at forpligte energileverandørerne til at medtage oplysninger i deres elregninger til husholdninger vedrørende foranstaltninger til at mindske energiforbruget og øge energieffektiviteten;\n26. tilskynder medlemsstaterne og Kommissionen til, hvor det er hensigtsmæssigt, at gennemføre en proaktiv politisk beslutningstagning med hensyn til passende boliger for at sikre adgang til boliger af høj kvalitet; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre en rimelig lejepolitik i tilfælde, hvor der omgående er behov for sociale foranstaltninger, og understreger, at den bør ledsages af langsigtede bolig- og fællesskabsprogrammer med henblik på at øge boligmassen til forskellige socialt dårligt stillede målgrupper; understreger, at der stadig er behov for effektive foranstaltninger i hele EU for at hindre, at der opstår yderligere boligbobler, som f.eks. en effektiv forbrugerbeskyttelseslovgivning på realkreditmarkedet; tilskynder til politikker i denne henseende, som skal hjælpe husholdninger med økonomiske vanskeligheder, således at de kan blive i deres primære bolig;\n27. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre europæiske borgeres grundlæggende ret til boligstøtte, der er en forudsætning for menneskelig værdighed; opfordrer til anerkendelse af vigtigheden af økonomisk overkommelige lejeboliger som en måde at lette adgangen til boliger på for personer med en lav indkomst og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre et tilstrækkeligt antal økonomisk overkommelige boliger;\n28. understreger, at fattigdom blandt ældre er et stort problem i mange medlemsstater; opfordrer derfor EU-medlemsstaterne til at reformere pensionssystemerne med henblik på at sikre et tilstrækkeligt pensionsindtægtsniveau samt bæredygtige og sikre pensionssystemer;\n29. opfordrer Kommissionen til at imødegå problemet med hjemløshed, der er er en ekstrem form for fattigdom, navnlig dødsfald om vinteren blandt hjemløse og personer, som bor i kolde boliger; opfordrer medlemsstaterne til at revurdere deres fremskridt i retning af at bringe sådanne ekstreme former for fattigdom til ophør;\n30. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at identificere, gennemføre og fastholde politiske foranstaltninger, der gør det muligt for husholdningerne at betale deres boligudgifter, herunder ydelse af boligstøtte, eftersom 22 348 834 husholdninger (ca. 11 % af EU's befolkning) bruger mere end 40 % af deres disponible indkomst på boligudgifter, og at 21 942 491 husholdninger (ca. 10,8 % af EU's befolkning) har vanskeligt ved at opvarme boligen tilstrækkeligt;\n31. minder om, at husholdninger med lav indkomst og husholdninger, der lever i fattigdom eller er i risiko herfor, i højere grad er afhængige af leveringen af økonomisk overkommelige offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet; opfordrer medlemsstaterne til at sikre de nødvendige offentlige udgifter, der leverer økonomisk overkommelige offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet til husstande med lav indkomst;\nFattige husholdningers husholdningsudgifter\n32. glæder sig over Kommissionens arbejde med et referencebudget, som er et skridt i den rigtige retning, eftersom undersøgelse af fattige husholdningers indtægter og udgifter på en mere afbalanceret måde med en databaseret tilgang fortsat er en udfordring; påpeger, at referencebudgetter, der afspejler husholdningernes udgifter, kan anvendes til at udforme den støtte, som skal ydes, og til at afprøve tilstrækkeligheden heraf; mener, at et sådant instrument er af afgørende værdi for genoplivningen af Unionens sociale samhørighed, mindskelsen af uligheder og opnåelsen af Europa 2020-målet om fattigdom og social udstødelse; understreger, at en sænkning af fattige husholdningers husholdningsudgifter vil have en positiv indvirkning på de pågældende husholdninger samt på økonomien, hovedsageligt den lokale økonomi, og på social samhørighed;\n33. erindrer om, at de fattigste husholdninger bruger størstedelen af deres indtægt på fødevarer, bolig og offentlige forsyningsydelser, og opfordrer derfor Kommissionen til at skabe en bedre sammenhæng mellem dens politikker med henblik på at bekæmpe fattigdom, forbedre udvekslingen af god praksis og fremme en regelmæssig dialog med de personer, som oplever fattigdom, for at sikre, at de kan bidrage til evalueringen af de politikker, der berører dem;\n34. understreger, at der endnu ikke findes en definition af energifattigdom på EU-plan, og at det derfor er særdeles vanskeligt at foretage en korrekt vurdering af alvoren af, årsagerne til og konsekvenserne af denne type fattigdom i Unionen; opfordrer Kommissionen til sammen med interesseparterne at udvikle en fælles definition af energifattigdom og til at definere de faktorer, der bidrager til sårbarhed i husholdningerne;\n35. påpeger, at en sådan definition bør udarbejdes sammen med dem, der oplever fattigdom, og med sammenslutninger, som bekæmper fattigdom og social udstødelse, idet der bl.a. skal tages hensyn til en husholdnings manglende evne til at opretholde en tilstrækkelig energiforsyning til hele husholdningens energianvendelse;\n36. opfordrer Kommissionen til at forelægge en meddelelse om energifattigdom i Europa, ledsaget af en handlingsplan for at støtte medlemsstaterne i denne henseende; opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe konsekvensanalyser og oplysninger om bedste praksis med henblik på at bekæmpe energifattigdom i medlemsstaterne i denne forbindelse; understreger, at energi skal være tilgængelig til en overkommelig pris for alle EU-borgere;\n37. understreger, at der allerede er en tabt generation; understreger følgelig, at det er ekstremt vigtigt at hindre, at endnu flere unge bliver ofre for energifattigdom i fremtiden;\n38. bemærker, at økonomisk og finansiel uddannelse i en ung alder har vist sig at forbedre den økonomiske beslutningstagning senere i livet, herunder i forbindelse med forvaltningen af udgifter og indtægter; anbefaler udveksling af bedste praksis og fremme af uddannelsesprogrammer rettet mod kvinder og piger i sårbare grupper og marginaliserede befolkningsgrupper, der risikerer fattigdom og social udelukkelse;\n39. understreger, at et betydeligt antal personer, der er ramt af energifattigdom, er truet af fattigdom og social udstødelse, og at de følgelig ikke har råd til de nødvendige indledende forudgående investeringer i energieffektive apparater såsom isolering og vedvarende energikilder; påpeger, at dette skaber en ond cirkel, hvor der konstant bruges en større andel af husholdningens indkomst end nødvendigt på forsyningsregninger, mens f.eks. energieffektivitet eller energimangel ikke behandles;\n40. opfordrer Kommissionen, Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE) og medlemsstaterne til at forske i hjemløshed blandt kvinder og dens årsager og bevæggrunde, eftersom fænomenet er omfattet utilstrækkeligt i aktuelle data; bemærker, at kønsspecifikke elementer, som der skal tages hensyn til, omfatter kønsbaseret økonomisk afhængighed, midlertidig indkvartering og undgåelse af sociale tjenesteydelser;\n41. støtter initiativet til at udarbejde et vejledende referencebudget og opfordrer Kommissionen til at medtage kønsspecifikke aspekter ved udformningen af det, herunder kønsbestemte uligheder i husholdningerne;\n42. mener, at kvinders længere forventede levetid skal tages i betragtning som en mulig faktor i sårbarhed og udstødelse;\nMålrettet finansiering og politikker til bekæmpelse af fattigdom og energifattigdom\n43. opfordrer medlemsstaterne og EU til at yde mikrokreditter eller lån rentefrit eller til lave renter (gennem f.eks. EIB) til husholdninger med lav indkomst med henblik på at støtte dem i forbindelse med forudgående investeringer i vedvarende energikilder eller energieffektivitet såsom isolering, solenergi og energieffektive apparater;\n44. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at de investeringer, der foretages i såvel nye boliger som i renoveringer af allerede eksisterende boliger, baseres på energieffektivitet;\n45. minder om, at målretning af visse politikker og EU-midler med henblik på at nedbringe fattige husholdningers energiomkostninger ved at investere i vedvarende energi eller energieffektivitet kan have flere positive virkninger på mellemlang sigt såsom forbedring af levevilkårene og sundheden for berørte personer, reduktion af husholdningernes udgifter, hvilket letter presset på fattige familiers budget, en stigning i de lokale investeringer, lokal jobskabelse og bidrag til opfyldelse af Europa 2020-strategiens målsætninger;\n46. understreger ligeledes nødvendigheden af at overvåge midlernes anvendelse og forenkle informationerne og adgangen til disse ressourcer;\n47. understreger vigtigheden af ikke kun at adressere fattigdom set ud fra et socialt eller politisk synspunkt, men også ud fra et økonomisk synspunkt, med virkninger på mellemlang sigt; fastholder, at Kommissionen blandt sine prioriteter skal medtage nødvendigheden af at bekæmpe den dynamik med øget ulighed, der i øjeblikket eksisterer, og som begrænser væksten i alvorlig grad og har en særdeles negativ indvirkning på samhørighed og fattigdom;\n48. fremhæver den rolle, som EU og medlemsstaterne spiller i forbindelse med reduktion af husholdningers energiomkostninger, førstnævnte ved at sikre forsyningssikkerhed for at undgå store prisudsving og spekulation på energimarkedet og derved skabe stærkere sammenkoblinger, større markedsintegration og bæredygtige energiinvesteringer og ved at øge investeringerne i forskning i vedvarende energikilder, og sidstnævnte ved at styrke deres politikker til støtte for husholdningernes energieffektivitet med særlig vægt på fattige og socialt udstødte husholdninger, som ikke er tilsluttet elektricitetsnettet; mener, at forbrugerbeskyttelse bør være blandt Unionens prioriteter;\n49. mener, at de finansielle spekulationer om naturressourcerne og energikilderne er beklagelige, navnlig når det gælder energikilder, der ikke kan flyttes, såsom vandkraft, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at reducere energiomkostningerne for fattige husholdninger, f.eks. ved at anvende indtægter fra hensigtsmæssig beskatning;\n50. glæder sig over, at investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi er berettiget til støtte fra ESI-fondene 2014-2020, eftersom de er vigtige med hensyn til at mindske husholdningernes udgifter til energi; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte de europæiske fondes fulde potentiale med henblik på at bekæmpe energifattigdom; understreger, at problemer i forbindelse med effektiv udnyttelse, som f.eks. mindre organisationers adgang til midler fra Samhørighedsfonden eller manglende information, navnlig om ansøgningskrav, bør løses;\n51. minder om, at målretning af støttemodtagere, der arbejder med, eller som indgår i fattige husholdninger, kræver visse forudsætninger, som opfyldes bedre i ESI-fondene, men i mindre grad i større fonde såsom EFRU;\n52. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at lette anvendelsen af tværgående finansieringsmekanismer, navnlig mellem ESF og EFRU, for så vidt angår projekter om vedvarende energi eller energieffektivitet rettet mod energifattige husholdninger; understreger de mange fordele ved programmer med flere fonde til håndtering af tværgående spørgsmål, som f.eks. spørgsmål vedrørende energifattigdom;\n53. understreger, at de boligforhold, som husholdninger med lav indkomst i landdistrikter lever under, oftest er meget dårlige, hvad enten der er tale om lejere eller ejere; minder om, at dette bidrager til den såkaldte "lock-in"-effekt med hensyn til høje forsyningsudgifter, hvor der ikke er plads til de investeringer, der har til formål at reducere energiomkostningerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre den måde, hvorpå Leader og ELFUL målretter bekæmpelsen af energifattigdom i landdistrikterne, ved at rette de operationelle programmer og finansieringen mod produktion af diversificeret vedvarende energi inden for navnlig lokale netværk, som omfatter energieffektivitetsforanstaltninger til bygninger, som er reserveret til energifattige husholdninger;\n54. minder om, at lejere har begrænset adgang til energieffektivitetsfinansiering, da de ikke er ejendomsindehavere; minder om, at lejere kan have mindre incitament til at investere, da de flytter lettere og oftere end boligejere; glæder sig over Kommissionens pilotprojekt om brændstof/energifattigdom – vurdering af virkningen af krisen og gennemgang af eksisterende og mulige nye foranstaltninger i medlemsstaterne, som skal løse dette problem; opfordrer Kommissionen til på grundlag af resultaterne af dette pilotprojekt at udarbejde bestemmelser, der skal give mulighed for EU-finansiering til de energieffektivitetsforanstaltninger, som træffes af lejere;\n55. minder medlemsstaterne om, at mindst 20 % af de samlede ESF-midler i hver medlemsstat bør afsættes til målsætningen om "fremme af social inklusion og bekæmpelse af fattigdom og enhver form for forskelsbehandling", og at Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede også kan anvendes til at fremme foranstaltninger til social inklusion;\n56. understreger den umiddelbare aflastning og de forbedrede levevilkår, som de socialt dårligst stillede husholdninger oplever, når de tildeles små og billige vedvarende energiressourcer såsom solpaneler til huse, der ikke er tilsluttet energinettet;\nForbindelser mellem sociale mål og energipolitik\n57. glæder sig over, at den europæiske energipolitiklovgivning anerkender sociale målsætninger i politikker for energieffektivitet, navnlig i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet og i direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne; finder det beklageligt, at de relevante bestemmelser i direktiv 2012/27/EU om at målrette husholdninger, der er berørt af energifattigdom, eller som bor i et socialt boligbyggeri (artikel 7, stk. 7), ikke udnyttes fuldt ud af medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til i sin revision og konsekvensanalyse af energieffektivitetspakken at evaluere gennemførelsen og anvendelsen af artikel 7, stk. 7, og artikel 5, stk. 7; opfordrer desuden Kommissionen til på grundlag af denne evaluering at overveje at styrke artikel 7, navnlig stk. 7, således at medlemsstaterne tilskyndes til at medtage sociale mål i deres ordninger for energispareforpligtelser;\n58. minder om, at de lokale myndigheder også bør fremme alternative finansieringsinstrumenter, herunder kooperative modeller, samt kollektive indkøbsaftaler for at give forbrugerne mulighed for at kombinere deres energiefterspørgsel og dermed opnå lavere energipriser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme de lokale myndigheders rolle med hensyn til at afhjælpe energifattigdom;\n59. opfordrer medlemsstaterne til at opfylde Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) standarder for en passende hustemperatur med henblik på at støtte de mest sårbare grupper, navnlig små børn, ældre og permanent syge og personer med handicap og således beskytte deres sundhed og trivsel;\n60. opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe hasteforanstaltninger med henblik på at tage hånd om problemerne med usikre ansættelsesforhold, der forhindrer personer i at have en regelmæssig og sikker indkomst og således hindrer en velfungerende budgettering og betaling af husholdningsregninger;\n61. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give adgang til billig, pålidelig og bæredygtig og moderne energi for alle i overensstemmelse med FN's mål for bæredygtig udvikling;\nBolig og fattigdom\n62. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forelægge afgørende foranstaltninger om socialt boligbyggeri og forbedre energieffektivitetsinvesteringerne i sociale lejeboliger ved hjælp af EU-midler; henstiller, at medlemsstaterne udvider udbuddet af sociale boliger af god kvalitet for at sikre, at alle har adgang til en ordentlig bolig, navnlig de socialt dårligst stillede; tilskynder medlemsstaterne til i højere grad at udnytte mulighederne for at stille socialt boligbyggeri til rådighed med alternative juridiske konstruktioner; anbefaler medlemsstaterne at støtte forbrugeralliancer;\n63. fremhæver betydningen af tilgængelige børnepasningsmuligheder af god kvalitet med henblik på at gøre det muligt for forældrene at genoptage deres arbejde og øge deres indkomst; understreger, at dette især har stor betydning for enlige forældre, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger med henblik på omgående at forbedre børnepasningsordningerne;\n64. bemærker, at øget energieffektivitet, renovering og vedvarende energi er centralt for at bekæmpe energifattigdom; udtrykker bekymring over, at politikker for renovering af boliger ofte ikke er rettet mod de grupper, der er mest sårbare; understreger, at politikker for renovering af boliger skal være rettet mod de fattige, økonomisk udstødte og sårbare husholdninger, først og fremmest med fokus på personer, som er udsat for ulighed mellem kønnene og flere former for forskelsbehandling;\n65. påpeger den vigtige rolle, som sociale virksomheder og alternative forretningsmodeller såsom kooperativer og gensidige selskaber spiller i at fremme social inklusion og styrkelse af den økonomiske kapacitet for kvinder, navnlig i marginaliserede samfundsgrupper, og deres øgede økonomiske uafhængighed;\n66. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at danne grundlag for de interesserede parters engagement og beslutningsprocesser, der fremmer og letter den direkte deltagelse af personer, der er truet af fattigdom og social udstødelse, navnlig kvinder og piger, gennem udformning af politikkerne for social integration på alle niveauer;\n67. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger med henblik på at sætte en stopper for den skandaløse kønsbestemte lønforskel i EU, der i øjeblikket ligger på 16 % og på hele 39 % for pensioner, og fremhæver, at denne foranstaltning har afgørende betydning for enlige mødre, hvis husholdningsudgifter kan være yderst tyngende;\n68. bemærker, at enlige forældre, hvoraf størstedelen er kvinder, i højere grad risikerer at blive ramt af fattigdom end gennemsnittet (34 %); bemærker, at en væsentlig medvirkende faktor til denne øgede risiko er, at enlige forældre på grund af omkostningerne ved børnepasning enten står over for udelukkelse fra beskæftigelse eller usikre og lavtlønnede ansættelsesforhold; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gribe ind med henblik på at lovgive om en løn, der muliggør et eksistensminimum, med henblik på at sikre, at arbejdstagernes grundlæggende behov kan opfyldes;\n69. bemærker, at de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle er vigtige bidragydere til fattigdom blandt kvinder; bemærker de langsigtede indvirkninger på fattigdom blandt kvinder af kvinders udelukkelse fra økonomiske sektorer, der traditionelt domineres af mænd, som f.eks. teknologi, videnskab, den øverste ledelse og beslutningstagning og kvindernes overrepræsentation i relativt lavtlønnede sektorer såsom pleje, offentlige tjenesteydelser, deltidsarbejde og usikre ansættelsesforhold; udtrykker bekymring over, at feminiseringen af fattigdom er delvis baseret på mangeårige normer, der er baseret på ulighed mellem kønnene, som fører til prioritering af mandsdominerede sektorer såsom den finansielle sektor, i industripolitik og lønfastsættelsesaftaler;\n70. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at afhjælpe fattigdom og social udstødelse blandt kvinder gennem initiativer til at sikre job af høj kvalitet med en løn, der muliggør et eksistensminimum, i kvindedominerede sektorer; fremhæver den rolle, fagforeningerne kan spille i forbindelse med repræsentation og styrkelse af kvinders status på arbejdspladsen og bekæmpelse af udstødelse; opfordrer medlemsstaterne til at foreslå og gennemføre arbejdsgiver- og sektorspecifikke lønundersøgelser for at illustrere ulige lønordninger, der påvirker kvinder og mænd på samme arbejdsplads, som et middel til hurtigere fremskridt i retning af lige løn;\n71. understreger, at der i forbindelse med bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse, skal anvendes målrettede politikker til at tage fat på den særlige situation for sårbare grupper og marginaliserede befolkningsgrupper, der står over for særlige former for ulighed mellem kønnene og forskellige former for forskelsbehandling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte udviklingen af politikker til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse af kvinder med handicap, ældre kvinder, flygtninge- og indvandrerkvinder, romakvinder, kvinder fra etniske mindretal, kvinder i landdistrikter og i ugunstigt stillede kvarterer, enlige mødre og kvindelige universitetsstuderende;\nFattigdom og adgang til sundhedsydelser\n72. minder om, at lige adgang til et universelt sundhedsvæsen af høj kvalitet er en internationalt anerkendt grundlæggende rettighed, især i EU;\n73. påpeger, at adgangen til sundhedsydelser ofte er begrænset på grund af økonomiske eller regionale forhold (f.eks. i tyndt befolkede regioner) og især med hensyn til de mest almindelige plejeydelser (såsom tand- og synspleje) samt forebyggende pleje;\n74. fremhæver, at faren for uligheder på sundhedsområdet øges yderligere, hvis en person er ramt af fattigdom og samtidig på anden måde er sårbar – er barn, ældre, handicappet eller tilhører en minoritet – og at dårligt helbred kan føre til fattigdom;\n75. understreger sundheds- og plejetjenesternes betydning med hensyn til at udligne kapacitetskløften, fremme den sociale integration og bekæmpe fattigdom og social udstødelse;\n76. bifalder Kommissionens meddelelse med titlen "Handlingsplan for e-sundhed 2012-2020 – et innovativt sundhedsvæsen i det 21. århundrede" om iværksættelse af yderligere tiltag, navnlig med henblik på at forbedre adgangen til sundhedstjenester, formindske sundhedsudgifterne og sikre større lighed mellem europæiske borgere;\n77. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at håndtere de samfundsøkonomiske uligheder, hvilket i sidste ende vil gøre det muligt at mindske nogle af de uligheder, der har at gøre med sundhedspleje; opfordrer ligeledes Kommissionen og medlemsstaterne til med udgangspunkt i de universelle værdier om menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet at rette opmærksomheden mod behovene blandt sårbare grupper såsom mennesker, der lever i fattigdom;\n78. opfordrer medlemsstaterne til at løse de problemer med ulighed i adgangen til sundhedsydelser, der har en effekt på hverdagen, såsom tandpleje eller oftalmologi;\n79. opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre alt for at tilskynde medlemsstaterne til at tilbyde patienterne godtgørelse af sundhedsudgifter og mindske uligheden i adgangen til medicinsk behandling af lidelser eller sygdomme som postmenopausal osteoporose og Alzheimers sygdom, der ikke godtgøres i visse medlemsstater, og anmoder om, at Kommissionen handler omgående;\nInformations- og kommunikationsteknologi og fattigdom\n80. beklager, at der i strategien for et digitalt indre marked i EU, som er offentliggjort af Kommissionen, ikke tages højde for behovet for at sikre lige og ubegrænset adgang for alle til nye digitale teknologier, markeder og telekommunikationssystemer, navnlig hvad angår personer, der er truet af fattigdom eller social udstødelse;\n81. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indføre strategier med henblik på at mindske den digitale kløft og fremme lige adgang til ny informations- og kommunikationsteknologi, navnlig hvad angår personer, der er truet af fattigdom eller social udstødelse;\nVand og fattigdom\n82. minder om, at FN's generalforsamling anerkender retten til rent drikkevand af høj kvalitet og sanitære faciliteter som en menneskeret; bemærker imidlertid, at adgangen til drikkevand i visse regioner, navnlig landdistrikter og afsidesliggende områder, ikke er garanteret, og at et stigende antal personer har problemer med at betale deres vandregninger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre deres yderste for omgående at sikre, at alle har adgang til drikkevand; tilskynder medlemsstaterne til at sikre en minimumsvandforsyning og beskytte sårbare husholdningers menneskerettigheder;\n83. opfordrer derfor medlemsstaterne til at sætte alt ind på at sikre alle adgang til rent drikkevand så hurtigt som muligt;\n84. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.\nDenne initiativbetænkning tager sigte på at bygge bro mellem socialpolitikken og energipolitikken i den europæiske debat. Den understreger, at EU kommer længere væk fra Europa 2020-målet om fattigdomsbekæmpelse, samtidig med at EU har relevant uopfyldt potentiale til at mindske fattige husholdningers store husholdningsudgifter ved at målrette eksisterende projekter om vedvarende energi og energieffektivitet mod energifattige husholdninger. For at opfylde Europa 2020-målet om fattigdomsbekæmpelse og ligeledes opfylde mål om energieffektivitet, emissioner og vedvarende energi er det nødvendigt, at flere aktører tager yderligere skridt ved hjælp af forskellige instrumenter, men i samme retning.\nKommissionens meddelelse(33) er det første skridt hen imod den europæiske søjle om sociale rettigheder, der skal "styrke Europas sociale dimension gennem en integreret tilgang ved at modernisere den gældende lovgivning og tage nye foranstaltninger i betragtning til støtte for større konvergens med tiden". Mere socialt engagement fra EU's side er et længe uopfyldt politisk løfte, og følgelig kan EU gennem en minimumsindkomstramme og yderligere forbedring af sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder og lovgivning til bekæmpelse af forskelsbehandling nå det næste integrationsniveau. En forøgelse af fattige husholdningers indkomst er et af de afgørende elementer i en vellykket Europa 2020-strategi og i bekæmpelsen af fattigdom af følgende to årsager: Lige siden krisen ramte, har uligheden i EU været stigende, og hver sjette europæer lever fortsat i fattigdom eller i risiko for fattigdom. Minimumsindkomst er det centrale instrument, der skal indføres i EU på grundlag af artikel 9 i TEUF(34) med henblik på at sikre den grundlæggende ret til anstændige levevilkår.\nEn anden søjle i kampen mod fattigdom, især ekstrem fattigdom, er en effektiv reduktion af husholdningernes udgifter ved på en bedre måde at kanalisere midler fra forskellige fonde til de mest udsatte husholdninger og ved at fjerne hindringerne for en effektiv ressourceudnyttelse. Europa 2020-strategien(35) indeholder et mål om, at 20 % af energiforbruget skal komme fra vedvarende energikilder. Derudover indeholder den mål om at øge energieffektiviteten med 20 % inden 2020 og reducere drivhusgasemissionerne med 20 % (i forhold til 1990) inden 2020. En bedre målretning af EU-fonde mod energifattige husstande bringer os ligeledes tættere på at opfylde disse mål. Initiativbetænkningen introducerer begrebet om et europæisk moratorium for afbrydelse af varmeforsyningen om vinteren, der skal beskytte husholdninger, som ikke længere har adgang til en energiforsyning, eller som risikerer at blive afskåret herfra som følge af ubetalte forsyningsregninger.\nOrdfører for udtalelse (*): Julie Ward\nA. der henviser til, at der er 12 millioner flere kvinder end mænd, der lever i fattigdom i EU; der henviser til, at kvinder og deres børn har en uforholdsmæssigt stor risiko for at blive ramt af fattigdom eller social udstødelse i hele EU, og at den økonomiske krise og sparepolitikkerne har forværret disse uligheder, hvilket har medført en "feminisering af fattigdom"; der henviser til, at indkomstfordelingen i husholdningerne er ulige og kønsspecifikke af forskellige grunde, herunder en stor andel af kvinder, der arbejder i usikre job eller udfører sort arbejde, kønsbaseret vold og økonomisk afhængighed, som kræver individuel måling af indtægter og omkostninger; der henviser til, at børnerige familier har større omkostninger og byrder, og at forsørgelsesberettigede børn, ældre eller andre sårbare personer, som er afhængige af kvinders uformelle omsorgsarbejde, også har en uforholdsmæssigt stor risiko for fattigdom og social udstødelse;\nB. der henviser til, at en stærk ny politisk fremdrift er påkrævet, hvis 2020-målet for fattigdom skal nås; der henviser til, at de aktuelle nationale mål for fattigdomsbekæmpelse samlet set er otte millioner mennesker fra 2020-målet; der henviser til, at revisionen af 2020-strategien er en passende anledning til et fornyet engagement i udryddelsen af fattigdom og social udstødelse samt reform og tilpasning af nationale strategier;\nC. der henviser til, at de kønsbestemte forskelle i løn, antal arbejdstimer og varighed af arbejdslivet, som kvinder står over for i løbet af deres arbejdsliv, har en direkte indvirkning på deres dagligdag som pensionister; der henviser til, at kvinder på over 65 år har en væsentligt højere risiko for at blive ramt af fattigdom eller social udstødelse end deres mandlige kolleger, idet kvinders gennemsnitlige pension i dag er lavere, og ofte betydeligt lavere, end mænds;\nD. der henviser til, at intersektionaliteten af kønsaspekter i forbindelse med fattigdom kræver en holistisk tilgang til at tackle flere forskellige former for forskelsbehandling samt områder som bolig, energiomkostninger, offentlige tjenesteydelser, jobsikkerhed, usikre ansættelsesforhold og skattepolitikker;\nE. der henviser til, at målene for fattigdomsbekæmpelse ikke kan nås, medmindre fattigdom blandt kvinder tackles, da ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og frigørelse er nødvendige for opadgående konvergens inden for fattigdomsbekæmpelse;\nF. der henviser til, at stigningen i udgifter for husholdningerne navnlig påvirker visse grupper, som f.eks. familier med enlige forsørgere, ældre kvinder, kvindelige indvandrere og personer med handicap, mens velfærdsstøtteniveauerne varierer medlemsstaterne imellem, og at støtten ikke altid er en garanti for tilstrækkelig bistand;\nG. der henviser til, at dataindsamling og politikker vedrørende fattigdom, leveomkostninger og indtægter på grundlag af husholdninger som tilknyttede enheder forudsætter ensartethed og lige fordeling af ressourcer mellem medlemmerne af husholdningen; der henviser til, at husholdningerne i praksis kan variere, og fordelingen være ulige og kønsspecifik, hvilket kræver en tilgang til beslutningstagning, der er baseret på individuelle omkostninger og indtægter;\nH. der henviser til, at omkostningerne for grundlæggende varer og tjenesteydelser i mange EU-lande er steget hastigt i de seneste år, hvilket har ført til en generel stigning i husholdningsudgifterne;\nI. der henviser til, at 17 % af husholdninger med eneforsørgere, overvejende kvinder, ikke er i stand til at opvarme deres boliger, sammenlignet med kun 10 % af den samlede befolkning; der henviser til, at engrospriserne på energi er faldet, mens detailpriserne er steget, hvilket presser omkostningerne i opadgående retning; der henviser til, at der desværre mangler en EU-dækkende definition af energifattigdom, og at fænomenet i uforholdsmæssig grad berører kvinder;\nJ. der henviser til, at arbejdsløshedsfrekvensen blandt unge kvinder er højere end i andre aldersgrupper, og at unge kvinder risikerer at havne i fattigdom i en tidlig alder;\nK. der henviser til, at husstandenes stigende omkostninger og overbelastning af boligudgifter er en af årsagerne til, at kvinder bliver hjemløse, og at der er behov for mere forskning i antallet af og årsagerne til, at kvinder mister eller forlader deres hjem; der henviser til, at husholdningernes og den individuelle gældsætning er direkte forbundet med husholdningernes omkostninger og er en afgørende drivkraft for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse;\nL. der henviser til, at der ifølge de afsluttende bemærkninger fra FN's komité for barnets rettigheder er indberetninger om en række europæiske lande, der viser, at der er en sammenhæng mellem stigningen i fattigdom og/eller risikoen for fattigdom blandt børn som følge af den økonomiske krise og nedskæringerne i de sociale ydelser, hvilket påvirker børns rettigheder til uddannelse, sundhed og social sikring;\nM. der henviser til, at fattigdom og social udstødelse, herunder kønsbaseret udstødelse, ikke udelukkende bør defineres ud fra indkomst, materielle afsavn og arbejdsintensitet, men også i forhold til det, som den enkelte har brug for for at kunne leve et værdigt liv og deltage aktivt i samfundet på det kulturelle, sociale og politiske område;\n1. udtrykker dyb bekymring over Kommissionens vurdering, at fattigdomsbekæmpelsesmålene for 2020 "synes uden for rækkevidde", og insisterer på ny politisk fremdrift med henblik på konkrete, målrettede og bindende foranstaltninger fra Kommissionen i tæt samarbejde med Rådet for Økonomi og Finans (Økofin) og Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik (EPSCO) til at bekæmpe fattigdommen i EU, hvilket kræver en helhedsorienteret EU-dækkende fattigdomsstrategi, der fremhæver kønsaspektet af fattigdom og strategier, der tager særligt hensyn til behovene blandt de familier, som er ramt af fattigdom, og til situationen for eneforsørgere; bemærker en lille, men stadig utilstrækkelig, stigning i kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet i de seneste år, hvilket kræver yderligere foranstaltninger; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at ligestillingsaspektet integreres i de nationale fattigdomsbekæmpelsesstrategier, og at de behandler ulighed mellem kønnene;\n2. fremhæver den voksende fattigdomskløft mellem medlemsstaterne i hele Unionen, og stigningen i ekstrem fattigdom, især kvinders fattigdom, navnlig i kriseramte lande og regioner;\n3. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at korrigere deres nationale fattigdomsstrategier på en koordineret måde, således at det europæiske mål kan nås; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at ligestillingsaspektet integreres i de nationale fattigdomsbekæmpelsesstrategier, og at de behandler ulighed mellem kønnene; anmoder om, at hver medlemsstat fremlægger en detaljeret plan for fattigdomsbekæmpelse, dens forløb, og hvordan landets strategi tager fat på kønsaspektet af fattigdom og social udstødelse;\n4. opfordrer til en henstilling fra Rådet om fattigdomsbekæmpelse, som inkluderer et stærkt kønsperspektiv;\n5. understreger, at fattigdom går i arv fra generation til generation og er selvforstærkende, hvilket kræver en tværsektoriel holistisk langsigtet tilgang til beslutningstagning, idet der tages hensyn til omkostninger og indtægter samt offentlige tjenesteydelser; fastholder, at fattigdom og social udstødelse skal vurderes og håndteres gennem hele forløbet fra barnsben til alderdommen;\n6. mener, at kvinders længere forventede levetid skal tages i betragtning som en mulig faktor i sårbarhed og udstødelse;\n7. bemærker, at de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle er vigtige bidragydere til fattigdom blandt kvinder; bemærker de langsigtede indvirkninger på fattigdom blandt kvinder af kvinders udelukkelse fra økonomiske sektorer, der traditionelt domineres af mænd, som f.eks. teknologi, videnskab, den øverste ledelse og beslutningstagning og kvindernes overrepræsentation i relativt lavtlønnede sektorer såsom pleje, offentlige tjenesteydelser, deltidsarbejde og usikre ansættelsesforhold; udtrykker bekymring over, at feminiseringen af fattigdom er delvis baseret på mangeårige normer, der er baseret på ulighed mellem kønnene, som fører til prioritering af mandsdominerede sektorer såsom den finansielle sektor, i industripolitik og lønfastsættelsesaftaler;\n8. gentager, at børn har større risiko for fattigdom og social udstødelse på grund af fattigdom blandt kvinder, navnlig i familier med eneforsørgere, hvilket medfører større langsigtede socioøkonomiske uligheder;\n9. opfordrer indtrængende Kommissionen til at indarbejde en stærkere social dimension og en kønsrelateret søjle i det europæiske semester og indføre landespecifikke henstillinger, som vedrører kønsaspektet af fattigdom; opfordrer Kommissionen til at sikre politisk kohærens, således at sociale og økonomiske politikker supplerer snarere end modarbejder hinanden, og til at identificere kønsspecifikke indikatorer inden for fattigdomsbekæmpelse;\n10. opfordrer Kommissionen til at udarbejde en klar og omfattende definition af en "socialt triple A-rating" for Europa, som omfatter en klar strategi til bekæmpelse af kønsspecifikke aspekter af social udstødelse;\n11. gentager betydningen af selvstændiggørelse af kvinder og piger gennem uddannelse, herunder formel og ikke-formel uddannelse, og den rolle, som uddannelse spiller i bekæmpelsen af kønsstereotyper og stigmatisering af fattigdom samt for øget indkomst gennem kvinders deltagelse i sektorer, hvor de har været underrepræsenteret, såsom videnskab, teknologi, ingeniørfaget og iværksætterbranchen, og opfordrer Kommissionen til at indarbejde erhvervsuddannelsesmål for kvinder i de landespecifikke henstillinger;\n12. bemærker, at økonomisk og finansiel uddannelse i en ung alder har vist sig at forbedre beslutningstagningen senere i livet, herunder i forbindelse med forvaltningen af udgifter og indtægter; anbefaler udveksling af bedste praksis og fremme af uddannelsesprogrammer rettet mod kvinder og piger i sårbare grupper og marginaliserede befolkningsgrupper, der risikerer fattigdom og social udelukkelse;\n13. understreger, at der i forbindelse med bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse, skal anvendes målrettede politikker til at tage fat på den særlige situation for sårbare grupper og marginaliserede befolkningsgrupper, der står over for særlige former for ulighed mellem kønnene og forskelsbehandling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte udviklingen af politikker til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse af handicappede kvinder, ældre kvinder, flygtninge- og indvandrerkvinder, romakvinder, kvinder fra etniske mindretal, kvinder i landdistrikter og i ugunstigt stillede kvarterer, enlige mødre, samt kvindelige universitetsstuderende;\n14. opfordrer medlemsstaterne til at foretage kønsspecifikke konsekvensvurderinger af den økonomiske tilbagegang for at spore efterfølgende ændringer over tid, eftersom kvinder vil blive berørt i uforholdsmæssig høj grad af nedskæringer i de offentlige udgifter og tjenesteydelser;\n15. opfordrer til en mere ambitiøs indsats for at bekæmpe energifattigdom, der i uforholdsmæssig høj grad påvirker enlige kvinder, enlige forældre og husholdninger med et kvindeligt familieoverhoved;\n16. opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fastlægge en definition af energifattigdom, som tager hensyn til kønsspecifikke aspekter af fænomenet, og medtage den i den kommende omarbejdning af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne;\n17. bemærker, at øget energieffektivitet, renovering og vedvarende energi er centralt for at bekæmpe energifattigdom; udtrykker bekymring over, at politikker for renovering af boliger ofte ikke er rettet mod de grupper, der er mest sårbare; understreger, at politikker for renovering af boliger skal være rettet mod de fattige, økonomisk udstødte og sårbare husholdninger, først og fremmest med fokus på personer, som er udsat for ulighed mellem kønnene og flere former for forskelsbehandling;\n18. fremhæver de lokale myndigheders rolle i bekæmpelsen af energifattigdom og de potentielle alternative finansieringsmekanismer såsom kooperativer og gensidige selskaber med henblik på at lindre problemerne blandt sårbare forbrugere;\n19. mener, at politikken for energifattigdom på EU-plan, nationalt og lokalt plan skal bestræbe sig på at styrke de mest sårbare forbrugere, navnlig dem der står over for kønsbestemte uligheder og flere former for forskelsbehandling, og garantere en retfærdig prissætning generelt; opfordrer Kommissionen til at gøre samhørigheds- og strukturfondene, herunder Den Europæiske Socialfond, tilgængelig i bekæmpelsen af energifattigdom; opfordrer Kommissionen til at udvide Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede til perioden efter 2020 og til at evaluere i hvilket omfang de dårligst stillede og mest sårbare grupper såsom yngre kvinder, eneforsørgere, handicappede og ældre kvinder har nydt godt af programmet;\n20. understreger, at nedskæringer i offentlige tjenesteydelser skaber større ulighed mellem kønnene, og at investeringer i tjenesteydelser af høj kvalitet har potentiale til at reducere uligheder; understreger, at den makroøkonomiske politik skal være forenelig med social lighed og inddrage et stærkt kønsperspektiv;\n21. fremhæver betydningen af adgang til finansielle tjenesteydelser og information til styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og social inklusion; understreger behovet for at lette kvinders adgang til finansielle tjenesteydelser i form af gunstige rentesatser og strømlinede procedurer og information til kvinder i sårbare og marginaliserede befolkningsgrupper;\n22. opfordrer til, at finansielle institutioner såsom Den Europæiske Centralbank og de nationale centralbanker tager hensyn til de sociale konsekvenser, herunder indvirkning på kønsbestemte uligheder, når der udarbejdes og træffes beslutning om makroøkonomisk pengepolitik;\n23. opfordrer til et skift i retning af individualisering af rettigheder i den sociale politik for ligestilling, hvor forholdet mellem omkostninger og indtægter beregnes og relevante oplysninger indsamles på individuel basis, snarere end i forhold til husholdningernes;\n24. gentager, at der er behov for investeringer i bæredygtig og inklusiv vækst på nationalt plan og EU-plan og for kønsbudgettering inden for alle områder af offentlig politik og sociale investeringer;\n25. opfordrer Kommissionen, Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE) og medlemsstaterne til at forske i hjemløshed blandt kvinder og dens årsager og bevæggrunde, eftersom fænomenet er omfattet utilstrækkeligt i aktuelle data; bemærker, at kønsspecifikke elementer, som der skal tages hensyn til, omfatter kønsbaseret økonomisk afhængighed, midlertidig indkvartering og undgåelse af sociale tjenesteydelser;\n26. opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af overdreven gældsætning, som kvinder står over for i fattige og udelukkede husstande, ved at bekæmpe lånehajer og lån som forskud på forventet indkomst, urimelige og uforholdsmæssigt høje renter og anden urimelig praksis, og ved at fremme sund finansiel rådgivning og social omstrukturering af gælden;\n27. påpeger den vigtige rolle, som sociale virksomheder og alternative forretningsmodeller såsom kooperativer og gensidige selskaber spiller i at fremme social inklusion og styrkelse af den økonomiske kapacitet for kvinder, navnlig marginaliserede befolkningsgrupper, og deres øgede økonomiske uafhængighed;\n28. støtter initiativet til at udarbejde et vejledende budget, og opfordrer Kommissionen til at medtage kønsspecifikke aspekter ved udformningen af det, herunder kønsbestemte uligheder i husholdningerne;\n29. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at afhjælpe fattigdom og social udstødelse gennem initiativer til at sikre job af høj kvalitet med en løn, der muliggør et eksistensminimum, i kvindedominerede sektorer; fremhæver den rolle, fagforeningerne kan spille i forbindelse med repræsentation og styrkelse af kvinders status på arbejdspladsen og bekæmpelse af udstødelse; opfordrer medlemsstaterne til at foreslå og gennemføre arbejdsgiver- og sektorspecifikke lønundersøgelser for at illustrere ulige lønordninger, der påvirker kvinder og mænd på samme arbejdsplads, som et middel til hurtigere fremskridt i retning af lige løn;\n30. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at danne grundlag for de interesserede parters engagement og beslutningsprocesser, der fremmer og letter den direkte deltagelse af personer, der er truet af fattigdom og social udstødelse, navnlig kvinder og piger, gennem udformning af politikkerne for social integration på alle niveauer.\nEUT L 72 af 13.3.2014, s. 1.\nEUT L 315 af 14.11.2012, s. 1.\nEUT C 169 E af 15.6.2012, s. 66.\nEUT C 153 E af 31.5.2013, s. 57.\nEUT C 236 E af 12.8.2011, s. 57.\nEUT C 248 af 25.8.2011, s. 130.\nEØSU 2013, TEN/516.\nEUT C 170 af 5.6.2014, s. 23.\nFælles udtalelse af 3. oktober 2014 fra Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse til Rådet, EU-Rådet, 13809/14 SOC 662 EMPL 120 EDUC 297 ECOFIN 876.\nRicardo Cherenti, den belgiske sammenslutning af offentlige, lokale og sociale aktionscentre, http://www.uvcw.be/no_index/cpas/panier-etude-quantitative.pdf.\nUdtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse til Rådet, Rådet for Den Europæiske Union, 6491/11, SOC 124, 15. februar 2011.\nVedtagne tekster, P8_TA(2015)0264.\nRådets afgørelse (EU) 2015/... af ... om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2015, 11360/15 SOC 479 EMPL 316 ECOFIN 642 EDUC 236 JEUN 62 af 21. september 2015.\nVedtagne tekster, P8_TA-PROV(2015)0261.\nVedtagne tekster P8_TA(2015)0070.\nEUT C 349 E af 29.11.2013, s. 74.\nEUT C 70 E af 8.3.2012, s. 8.\nKommissionens pressemeddelelse af 6. oktober 2015, IP- 15-5763.\nTraktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde 2012/C 326/01.


1 REFERAT Møde: Bestyrelsesmøde Dato: Mandag den 15. december 2014 kl Sted: Deltagere: Dansk Sejlunion, Idrættens Hus, 2605 Brøndby Hans Natorp, Henrik Voldsgaard, Jesper Andersen, Christina Nielsen, Mads Christensen, Erik Schulz, Ole Ingemann Nielsen, Line Markert (deltog fra budgetgennemgang i punkt 4.1) og Mads Kolte-Olsen (referent) Steen Wintlev, Thomas Jacobsen og Henrik Blakskjær deltog i mødet under ledelsesrapport, budget 2015 og fordelingsnøgle. 1. Godkende dagsorden Hans Natorp gennemgik dagsorden. Orientering fra Ole Ingemann om møde med kredsformænd blev tilføjet til punktet 3.1. Formandens rapport. Bestyrelsen besluttede at godkende mødets dagsorden. 2. Godkende referat Referat af bestyrelsens møde den 20. oktober 2014 var blevet kommenteret og godkendt på bestyrelsens basecamp, justeret og offentliggjort på sejlsport.dk. Bestyrelsen godkendte referat møde den 20. oktober Afrapportering 3.1. Formandens rapport Sekretariatet havde inden mødet, som svar på spørgsmål fra et medlem af bestyrelsen, redegjort på basecamp for principperne og forløbet i Dansk Sejlunions fordeling af midlerne til eliten i På mødet blev der spurgt, hvorvidt budgetmodellen optimerer sejlernes medfinansiering i deres egne projekter. Sekretariatet redegjorde for, at sejlernes medfinansiering tæller med i modellen, og at øget sejler-finansiering vil medføre en øget DS-finansiering i projektet. Der blev givet udtryk for, at Dansk Sejlunion i højere grad bør se budgetsystemet i sin helhed og lade sig udfordre af brugernes perspektiv. Sejlernes medfinansiering og eksterne parter er nødvendige for det samlede projekt. Dansk Sejlunions system skal være optimalt i forhold til disse to finansieringskilder. Derudover er der behov for hjælp til nye sejlere og talenter til udvikling af kompetencer inden for administration og finansiering af kampagner. Sekretariatet redegjorde for, hvordan modellen indeholder incitament til øget medfinansiering fra sejlere, og at man er i dialog med sejlerne om budgettets muligheder og principperne for fordeling. Principper afspejler en balance mellem overordnede sportslige hensyn og hensynet til de enkelte kampagner. Der blev udtrykt undren over timingen i budgetprocessen. Man oplevede, at det var sent, at budgetterne for sejlere i afdelingen blev afklaret. Sekretariatet redegjorde for, at budgettet fra Team 1\n2 Danmark var kendt af Dansk Sejlunion den 12. november, hvorefter rammen og mulighederne bliver undersøgt nærmere og forslag til fordeling udarbejdet. Rammen for 2015 var ikke kendt tidligere. Ole Ingemann orienterede om møde i kredsnetværket forud for klubkonferencen. Man ønsker en tættere kontakt til Dansk Sejlunions bestyrelse. Det kunne ske ved at oprette et DS Netværk med fast kontakt til bestyrelse eller ved deltagelse i kredsenes møder. Man ønsker at lave en kredsstander med DS logo. Der var OK til dette. Man vil i kredsnetværket arbejde videre med at styrke relationerne mellem de aktive kredse og udnytte kredsenes potentiale. Bestyrelsen tog formandens afrapportering til efterretning, herunder sekretariatets redegørelse for fordeling af elitebudgettet Ledelsens rapport Mads Kolte-Olsen redegjorde for ledelsens rapport over de opgaver og projekter, som har været prioriteret i 2014 i DS sekretariat. Der blev spurgt til status for projektet om kapsejladslicenser. Bestyrelsen ønsker at prioritere forbundstiltag, der kan gøre det nemmere at arrangere kapsejlads. Bestyrelsen beder projektet om at afslutte sit arbejde med at formulere anbefalinger. Bestyrelsen tog ledelsens orientering til efterretning Dansk Sejlunions økonomi 4. kvartal 2014 Henrik Blakskjær redegjorde for Dansk Sejlunions økonomi pr. 4. kvartal 2014 og for årsafslutning Det samlede estimat for 2014 forventes at holde. Foreløbigt resultat for 2014 bliver lagt frem til bestyrelsen den 26. januar Revideret årsregnskab bliver lagt frem til godkendelse den 9. marts De sidste oplysninger om udgifter til Sejlsportsligaen (vedligehold, klargøring af både, honorar og kørsel af hjælpere) er kommet frem til Dansk Sejlunion. Det endelige resultat for Sejlsportsligaen vil fremgå af Dansk Sejlunions reviderede regnskab, som bliver offentliggjort den 10. marts Bestyrelsen tog orientering om Dansk Sejlunions økonomi til efterretning. Bestyrelsen udtrykte kritik over, at man først sent på året har det fulde overblik over udgifterne i Sejlsportsligaen, når man ellers har godt greb om økonomien i Dansk Sejlunion. 4. Mødets hovedpunkter 4.1. Budget og prioriteter 2015 Prioriteret mål og indsats 2015 Mads Kolte-Olsen fremlagde forslag til prioriterede mål og indsats Den overordnede målsætning for de næste tre år er, at flere mennesker i DS strategiske målgrupper kender og bruger Dansk Sejlunions ydelser, en positiv udvikling af målgruppers og samarbejdspartneres oplevelse af Dansk 2\n3 Sejlunions ydelser og brand, stigning i ekstern finansiering af Dansk Sejlunions aktiviteter og vækst i antal medlemmer i Dansk Sejlunion. Sekretariatet har for hvert hovedområde formuleret prioriteret mål og indsats. Dansk Sejlunions prioriterede mål for 2015 er: Brand for Dansk Sejlunion formuleret. Implementering er på sporet og kører Samarbejdspartnere har investeret mindst 2,5 mio. kr. i DS udover aktuelle budget 2015 Sejlsportsliga og ligastævner udviklet i takt med øget budget og frivillige ressourcer Kapsejlads får værktøj, der kommunikerer muligheder og resultater. Alderstilpasset Trænings Koncept (ATK) er praksis i flere klubbers træning af børn og unge Landshold har skabt grundlag for topplacering OL i Rio 2016 Talentarbejde er udbredt til flere klubber Services til sejlere bliver leveret, og rammebetingelser for sejlsporten er påvirket Velkommen på havnen (projekt) har opnået finansiering og er iværksat. Klubrådgivning er målrettet strategisk ledelse og aktiviteter i sejlklubber. Drøftelse prioriteter Der blev givet udtryk for tilfredshed med, at Dansk Sejlunions indsats bliver fokuseret. soplægget er et godt notat med åben redegørelse for Dansk Sejlunions udfordringer. Oplægget kunne have gavn af større synlighed af indsatsen på Turhandlingsplan. Der er stadig potentiale i SEJLER, og bladet skaber værdi for modtageren. Det er for tidligt at skære ned på antallet af numre. Man opfordrede til at oprette et tur-netværk. Man foreslog at levere kapsejlads-resultater til Ritzau. prioriteter Bestyrelsen besluttede, at oplæg til prioriteret mål og indsats for 2015 er grundlaget for Dansk Sejlunions budget Budget 2015 Henrik Blakskjær redegjorde for rammerne for budget 2015 og fremlagde forslag til budget Henrik Blakskjær redegjorde for de muligheder og de risici, som er knyttet til den økonomiske plan for Det budgetterede resultat for 2015 er et overskud på 175 tkr. uden pulje til Projekt branding og ekstern finansiering. De samlede indtægter udgør 34,5 mio. kr. og de samlede udgifter udgør 34,3 mio. kr. Der er til Projekt branding og ekstern finansiering afsat en pulje med 500 tkr. Pulje skal give mulighed for tilkøb af kompetencer til at øge Dansk Sejlunions eksterne finansiering. Puljen skal i løbet af 3 år betales tilbage af øget indtægt fra eksterne kilder. Puljen vil i første omgang blive finansieret af egenkapitalen via et underskud på driften. Drøftelse budget 2015 Man spurgte til hensættelsen til juniorkølbåd. Hensættelsen er efter aftale med TORM Fonden blevet konverteret til at understøtte udvikling af attraktive miljøer for unge og skabe effekt af sejlsportsligaen i sejlklubberne. Man drøftede pulje til branding-projekt. Værdien af projektet skal komme klubberne til gavn. Det skal være tydeligt, hvem projektet vil skabe værdi for. En pulje på 500 tkr. vil give et underskud på 3\n4 375 tkr. Puljen bliver beskrevet som pulje til at skabe fremtidig finansiering for sejlsporten. Der er ikke formuleret indtægtsforventninger til puljen i Man spurgte til forudsætningerne for, at gavegiver-ordning var etableret: 100 personer giver mindst 200 kr. hver i gave til dansk sejlsport. budget Bestyrelsen besluttede at godkende budget 2015 som fremlagt Dansk Sejlunions relation til DIF fordelingsnøgle Mads Kolte-Olsen fremlagde forslag om, at Dansk Sejlunion træder ud af dele af DIF fordelingsnøgle i Dansk Sejlunion har de seneste år iværksat tiltag, som alle har til formål at samle sejlklubberne i arbejdet med igen at gøre sejlsporten attraktiv. Dansk Sejlunion er i forhold til DIF fordelingsnøglen underlagt en økonomisk incitamentsstruktur fordelingsnøglen, som fastholder vores arbejdsmetoder og prioriteringer i et mønster, der ikke er optimal i forhold til DS overordnede mål. Vi vil styrke grundlaget for vores handlinger, og vi har sammen med DIF iværksat en medlemsundersøgelse Havets Motionister. Undersøgelsen vil afdække årsager/forklaringer på fald eller vækst. Medlemsundersøgelsen vil være færdig medio 2015 med en række anbefalinger til tiltag i Dansk Sejlunion Dansk Sejlunion ønsker medio 2015 at være klar til at følge op på medlemsundersøgelsens resultater og anbefalinger. Dansk Sejlunion ønsker frihedsgrader til at allokere sekretariatets til de indsatser, som er nødvendige og effektive i forhold til det overordnede mål. Bestyrelsen besluttede, at Dansk Sejlunion anmoder Danmarks Idrætsforbund om at træde ud af DIF Fordelingsnøglen DS Netværk Hans Natorp fremlagde forslag til vedtægter for Ligaforeningen. Ligaforeningens forretningsudvalg har tilsluttet sig vedtægterne. Hans Natorp fremlagde skitse til vedtægter for DS Netværk for klassebådsorganisationer. Drøftelse Netværkets formål skal være bredt. Det kunne være kapsejlads, klassebådsorganisationens indsats for opsøgende salg og rekruttering, udvikling af klassebådsmiljøet, eller indkøb af nyt grej til klassen. Man drøftede om alle klassebådsorganisationer, som opfylder kriterier, som udgangspunkt er medlemmer, eller om man skulle melde sig ind aktivt. Der var ikke afklaring på dette punkt. Bestyrelsen godkendte vedtægter til Ligaforeningen. Bestyrelsen besluttede i januar at drøfte etablering af DS Netværk med klassebådsorganisationerne. 4\n5 4.4. Sammensætning af Appel- og Regeludvalget Hans Natorp fremlagde forslag til sammensætning af Appel- og Regeludvalget. Bestyrelsen besluttede at godkende forslag til sammensætning af Appel- og Regeludvalget: Jan Stage, formand Hans-Kurt Andersen Jacob Mossin Andersen Bjørn Anker-Møller Henrik Dorph-Jensen Paw Hagen Andreas Küchler Torben Precht-Jensen Udpegningen af Appel og Regeludvalget gælder frem til 1. april 2016, hvorefter en ny udpegning følger Frikøb formand Erik Schultz redegjorde for grundlag for frikøb af formanden. Bestyrelsen besluttede at godkende frikøb af formanden for uge 42 uge 48 ( kr.) Bestyrelsen besluttede at forhåndsgodkende frikøb af formanden for uge uge ( kr.) 4.6. Ordensudvalget Ordensudvalget deltog i den sidste time af bestyrelsens møde. Formålet var at gøre status for opfølgning på generalforsamlingens beslutning om Generalforsamlingen pålægger Dansk Sejlunions bestyrelse at gennemføre en dialog med DIF, der skal revidere rammerne for klubbernes selvstyre. Formålet er at sikre medlemsforeningerne størst mulig egenbestemmelse i relation til interne forhold. Med rammer menes bl.a. standardvedtægter, administrative procedurer og rådgivning til medlemsforeninger fra såvel Dansk Sejlunion og DIF. Mads Kolte-Olsen redegjorde for DS opfølgning på generalforsamlingens beslutning. Sekretariatet har med DIF s jurister og direktør drøftet rammerne for sejlklubbers håndtering af eksklusionssager. DIF har som opfølgning på disse drøftelser udarbejdet en særlig vejledning om håndtering af eksklusionssager. Vejledning præciserer både klubben muligheder og forpligtelser, når man indleder en sag om eksklusion af medlem. Sekretariatet har afklaret sin interne sagsgang og beredskab, når klubkonsulenter eller medarbejdere i Brøndby bliver orienteret om sager, der kunne føre til eksklusion. Dansk Sejlunion tilbyder kurser i konflikthåndtering og håndtering af svære sager. DIF Højeste Appelinstans formidler et resume af deres sager, herunder eksklusionsager. Appelinstansens seneste afgørelse var en stadfæstelse af en klubs beslutning om at ekskludere et medlem. Ordensudvalget bør på samme vis offentliggøre deres sager i anonymiseret form og dermed skabe et bedre grundlag for generel læring af konkrete sager. 5\n6 Ordensudvalget vil gerne offentliggøre sine kendelser. Det kunne ske på sejlsport.dk Formålet er at give mulighed for læring i en bredere kreds. Den offentliggjorte skal kunne læses af jurister og lægfolk. Ordensudvalget og bestyrelsen er enige i, at det idrætslige appel-system skal bevares. Ordensudvalget vil gerne bidrage til en artikel om idrættens appel-system. Bestyrelsen bad sekretariatet om til næste møde i januar 2015 at udarbejde oplæg til beslutning om opfølgning på sejlklub, som ikke har efterlevet kendelse fra DIF Højeste Appelinstans. 5. Eventuelt Der var ikke noget til eventuelt. 6


13 års detektivarbejde blev til en doktorgrad - DTU\nDTU Nyheder Anke Hagen doktorforsvar\nmandag 12 mar 18\nNår Danmark taler om grøn omstilling, kan man ikke skrotte al infrastruktur for fossile brændsler på en gang og bare gå over til nye, som f.eks. brint, fra den ene dag til den anden. Anke Hagen, der er sektionsleder på DTU Energi, forsvarede i januar sin doktorafhandling om keramiske brændselsceller, som er en af de løsninger, der kan anvendes både nu og i en fremtid uden fossile brændstoffer.\nHun fortalte under forsvaret, hvordan hun gennem 13 år har studeret teknologiske brændselsceller under forskellige temperaturer og gassammensætninger og forsket i, hvad der sker i de ca. 60 afgørende mikrometertykke lag inde i brændselscellerne. Det gør hende til en af de første forskere, der har opnået forståelse for samspillet mellem de kemiske egenskaber og strukturer på mikroskala.\n"Det banebrydende ved min doktorafhandling er, at jeg har arbejdet i hjertet af teknologien og brugt utraditionelle og nye metoder."\n"Det banebrydende ved min doktorafhandling er, at jeg har arbejdet i hjertet af teknologien og brugt utraditionelle og nye metoder. Det har givet mig en vigtig viden om, hvad der sker i brændselscellernes lag – helt ned på mikroniveau," siger Anke Hagen\n”Forskningen har givet mig en grundlæggende forståelse af, hvordan SOFC-materialer (solid oxide fuel cells) og deres strukturer vekselvirker. Det er afgørende for, hvor godt teknologien virker – især med henblik på ydelse og holdbarhed, som er helt afgørende parametre, når det kommer til at anvende brændselsceller i et fremtidigt energisystem.”\nPå nogle punkter kan man sammenligne Anke Hagen og hende forskning med en detektiv, der skal løse et mysterium. Mens detektiven bruger overvågning, gps og lup, har Anke Hagen bl.a. brugt elektrokemi, dataanalyse og mikroskopi til at finde en logisk forklaring på de ofte modstridende forskningsresultater.\nSOFC-brændselscellerne, som Anke Hagen har studeret, adskiller sig nemlig fra de mere traditionelle lavtemperatur-brændselsceller ved, at man kan bruge forskellige brændstoffer som metan, brint og kulbrinter. Det gør det muligt at anvende biogas og naturgas. Ydermere omdanner den specifikke brændselscelle kemisk energi til elektrisk energi og varme med meget høj effektivitet. Dermed kan man producere mere strøm end kraftvarmeværker.\n”I dag begynder der at komme kommercielle produkter med disse brændselsceller på markedet. I Japan manglede man strøm, efter de nukleare kraftværker lukkede i kølvandet på Fukushima-ulykken. Det har formentlig motiveret en del kunder til at anskaffe sig en SOFC-baseret mikro-kraft-varmeenhed, som kobles til naturgasnettet i hjemmet for at producere strøm og varme. I USA køber store virksomheder som Google og NASA strøm fra SOFC’er i stedet for det ofte ustabile strømnet,” siger Anke Hagen.\nHendes håb er, at teknologien også kan udvikles til transportsektoren og producere strøm til lastbiler og skibe eller endda drive køretøjer.\n05. august 2016 Artikel fra DTU-forskere kommer...\n01. juli 2016 DTU skal samarbejde med verdens...\n22. juni 2016 DTU Energi styrker samarbejdet...\n18. juli 2011 "Fra kemisk energi til elektrisk...