Vejen til billigere affaldsforbrænding ligger ikke i en liberalisering af sektoren, men derimod afgiftslettelser til de forbrændingsanlæg, der effektiviserer og får mere energi ud af affaldet, mener kronikøren. Illustration: Hammel Fjernvarme\nAf Niels Haugaard 22. feb 2018 kl. 14:37 99\nEnergi-, forsynings og klimaminister Lars Chr. Lilleholt (V) mener, at samfundet får lavere behandlingspriser på at få brændt affaldet ved at liberalisere affaldssektoren. Men det vil ikke ske. Ministeren rejser rundt og fortæller, at prisen varierer mellem 200 og 900 kr. for at få brændt et ton affald.\nHan har ret i, at det er en uhørt forskel, men en liberalisering giver ikke lavere priser. Behandlingsprisen for at få brændt et ton affald er ikke afhængig af en liberalisering, men udelukkende bestemt af prisen på det udenlandske affald. Den europæiske pris for at få brændt et ton affald ligger i øjeblikket mellem 400-550 kr.\nHvis der er forbrændingsanlæg, der kan brænde et ton affald for 200 kr., så har de enten specielle forhold, idet anlægget er afskrevet, eller også stjæler de fra fjernvarmeforbrugerne, der er tvunget til at aftage fjernvarmen til forudsatte priser. De anlæg, der tager op mod 900 kr. pr. ton for at brænde affaldet, afskriver ekstra kraftigt for at være klar til det liberale marked.\nDe danske forbrændingsanlæg importerer næsten 400.000 ton affald pr. år. Det giver en indtægt til staten på over 200 mio. kr. pr. år i statsafgift. Det er rigeligt til at lukke de forbrændingsanlæg, der tager mere end 500 kr. pr. ton. En liberalisering vil derimod give de billige forbrændingsanlæg mulighed for at hæve prisen, hvorved kommunerne kan trække store summer ud af forbrændingssektoren.\nMed liberaliseringen ønsker ministeren at effektivisere affaldsforbrændingssektoren, og han fuldstændig ret i, at forbrændingssektoren ikke har været effektiv. Ejerforholdet mellem forbrændingssektoren og fjernvarmen har ikke haft sammenfaldende interesser. Forbrændingsanlæggene har haft travlt med at brænde mest muligt affald til lavest mulige priser og været ligeglade med fjernvarmen.\nHos Hammel Fjernvarme har vi over de seneste ti år øget energiudnyttelsen i et ton affald betydeligt ved at undgå sommerkøling og etablere røggaskondensering og varmepumpe. Dermed er energiudnyttelsen i et ton affald øget fra 2,1 til 3,4 MWh, og samtidig er skorstenstemperaturen sænket fra 135 °C til 28 °C og sommerkølingen reduceret til nul.\nVi har haft stor glæde af røggasmetoden, der præmierer energiudnyttelsen, og som har reduceret afskrivningsperioden på vores varmepumpe fra otte til fire år. Men røggasmetoden har åbenbart ikke været god nok til, at andre forbrændingsanlæg har investeret i røggaskondensering og varmepumper tidligere. Først nu i 2018 er alle forbrændingsanlæg ved at have røggaskondensering. Varmepumper findes kun på nogle få nye anlæg, så der er fortsat plads til forbedring i forbrændingssektoren.\nDet affald, vi brænder på Hammel Fjernvarme, er fuldt ud liberaliseret. De kommunale forbrændingsanlæg i området har mulighed for at byde på ‘vores’ affald fra Favrskov kommune, men Hammel Fjernvarme har ikke mulighed for at tilbyde at brænde de omliggende byers affald, da dette affald ikke sendes i licitation. En liberalisering af sektoren vil give Hammel Fjernvarme adgang til dette marked, men vi klarer os fint uden.\nEn liberalisering vil give de billige forbrændingsanlæg mulighed for at hæve prisen, hvorved kommunerne kan trække store summer ud af forbrændingssektoren.\nSammen med Måbjergværket har Hammel Fjernvarme vundet licitationen om at brænde 20.000 ton affald pr. år fra Vejen Kommune. Forbrændingsprisen følger markedet, men borgerne i Vejen Kommune er blevet sorteper. Borgerne betaler alt for meget i transport for at få brændt deres affald.\nSamtidig med at Hammel Fjernvarme og Måbjergværket kører affald fra Vejen kommune til Hammel og Holstebro, kører Energnist affald til forbrænding i Kolding og Esbjerg fra Silkeborg, Viborg, Herning og Holstebro Kommune. Det er samfundsmæssigt tåbeligt, men det er liberalisering. Er det det, regeringen vil?\nDe eneste, der vil få glæde af en liberalisering af forbrændingssektoren, er banker, rådgivere, advokater, som selskaberne vil skulle bruge store beløb til, samt transportører, der skal flytte affaldet rundt. Desuden vil affaldsselskabernes billige lån i kommunekredit skulle refinansieres med højere ydelse til følge.\nKære minister: Drop liberaliseringen af affaldssektoren, og giv i stedet større afgiftslettelser til de anlæg, der effektiviserer og får mere energi ud af affaldet.\nKronik: Strid mellem affaldsforbrænding og fjernvarme koster samfundet dyrt 04. feb 2016\n#1 Magnus Thomsen 24. februar 2018 - 00:27\nPriser for importeret affald\nNiels Haugaard :\nHar Du tal for hvad importeret affald koster pr ton i indkøb, fragt, losning, transport til forbrænding ?.\n200 mio. kr i statsafgift giver 500 kr/t hvordan er afgifterne skruet sammen, ( jeg tænker på importafgift, miljøafgift, moms o.a )?.\nImporteret affald er det sorteret, ( er der noget af værdi ud over brændværdien )?.\n#2 Niels Hansen 24. februar 2018 - 22:45\nRe: Priser for importeret affald\nDet giver en indtægt til staten på over 200 mio.\nUmiddelbart giver det et lille tab for staten når affaldet erstatter naturgasvarme. OG en meget minimal fortjeneste hvis affaldet erstatter kulvarme. Så afgiftsindtægten for starten er givet neutral.\n#3 Niels Hansen 25. februar 2018 - 00:29\nSe tabellen side 6 https://www.danskaffaldsforening.dk/sites/...\nDet er langt mere bekostelig at brænde affaldet på mindre anlæg end på store.\nYderligere så er ældre mindre anlæg meget bekostelige at drive og skal de fornyes giver det dels ikke mening pga. overskuddet af forbrændingskapacitet og fordi de er langt mere bekostelige at brænde affaldet på i forhold til de store anlæg.\n#4 Magnus Thomsen 25. februar 2018 - 02:43\nJeg har svært ved at gennemskue, hvordan man vil holde liv i fjernvarmen i fremtiden.\nI den lille lokale forbrænding koster det at brænde langt mere end i den store.\nDet er vel alle lokale skatteborgere der bærer omkostningerne af forbrændingen. Fjernvarmekunderne hvad betaler de for energien ( den del der kommer fra affaldet). Dem der ikke er opkoblet fjernvarme , så vel helst at affaldet blev kørt til den nærmeste store affalds-forbrænding.\nOm det koster så meget for Vejen kommune, hvordan ser så økonomi ud, når affald skal transporteres fra udlandet.\nOm brændværdien er ca 3,5 kWh / kg, så er affald vel det billigste fossile brændstof.\nVed fuld liberalisering fornemmer jeg, at de små affalds forbrændinger dage er talte ( de store vil have fat i alt affaldet til deres fjernvarme net ).\n#5 Jakob Storm Rasmussen 25. februar 2018 - 11:02\n@Niels Det giver vel helt sig selv, når markedet bliver frit ?\n#6 Jakob Storm Rasmussen 25. februar 2018 - 11:05\nNår man vinder en licitation, så er det vel fordi man har afgives lavest/mest konkurrencedygtige pris. Altså er der ikke nogen borgere i Vejen Kommune, der bliver sorteper. Tværtimod !\n#7 Niels Hansen 25. februar 2018 - 11:42\nDet giver vel helt sig selv, når markedet bliver frit ?\nJo det vil jeg da også mene. Men artiklens forfatter siger jo at forbrænding af affald 'koster det samme' på alle forbrændinger og det er jo ikke rigtig.\n#8 Niels Hansen 25. februar 2018 - 11:50\nJa man får penge for at bruge 'brændslet'. Men der er så nogle meget betydelige omkostninger forbundet ved at bruge brændslet via det affaldsforbrændingsanlæg som skal brænde affaldet.\nDer er et andet væsentlig forhold som spiller ind her og det er samfundsøkonomiske beregninger som ligger til grund for de projekter som kan gennemføres.\nF.eks. varmen fra Næstved forbrænding er rasende dyr og det er ikke mulig at lave et projekt som samfundsøkonomisk er bedre selvom næsten alle projekter kan lave varmen markant billigere selskabsøkonomisk.\n#9 Magnus Thomsen 25. februar 2018 - 11:55\nI et tænkt tilfælde, kan vel følgende ske :\nSamlet antal borgere 20000 Lille forbrænding samt fjernvarme til 4000 borgere\nOm flertal af borgere vælger at levere affaldet til billigste forbrænding ( stor forbrænding ),\nHar man så en moralsk forpligtelse, at levere affaldet til lokale forbrænding så 4000 borgere kan holde varmen, imens majoriteten skal betale kassen ?\n#10 Hans Henrik Hansen 25. februar 2018 - 13:07\nYderligere så er ældre mindre anlæg meget bekostelige at drive og skal de fornyes giver det dels ikke mening pga. overskuddet af forbrændingskapacitet og fordi de er langt mere bekostelige at brænde affaldet på i forhold til de store anlæg\n- det lokale (forbrugerejede) fjernvarmeselskab aftog i en årrække varme fra et DONG-ejet anlæg til affaldsforbrænding, beliggende i omegnen; men der var problemer med, at DONG 'hele tiden' ville ha' mere for varmen! For en del år siden besluttede DONG sig for at lukke helt ned, hvorpå bygninger mv. blev købt af fjernvarmeselskabet, som opførte et flisfyret anlæg, der i dag 'trækker det tunge læs'.\n#11 Michael Mortensen 25. februar 2018 - 15:15\nLiberalisering giver højere pris.\nDer laves en kontrakt hvor affaldstypen sorteringskvalitet er omhyggeligt beskrevet. Type 1 pris A Type 2 pris B ( er Type 1 med forbehold for metal) Type 3 pris C ( er Tyde 2 med forbehold for ......) .. .\nDer findes en papirsclips i Type 1 leverancen. Der opkræves strafgebyr og hele containeren faktureres som Type W da den skal manuelt håndteres for yderlige forurening og man fandt et syltetøjsglas der ikke var skyllet.\nNår gebyrer og ekstra fakturering bliver tilpas store, begynder kommunerne at ansætte folk til manuel sortering.\n#12 Michael Mortensen 25. februar 2018 - 15:19\nLiberalisering giver højere pris 2\nUdbuddet vindes fra den aktør med laveste pris. (underbud)\n14 måneder senere går aktøren konkurs, gæld og regninger tørres af på samfundet\nKommunen står nu med kæmpe mænger affald som der skal håndteres af de resterende aktører, hvilket de tager sig pænt godt betalt for da det jo er udenfor kontrakt.\n#13 Flemming Ulbjerg 25. februar 2018 - 15:43\nDet synes jeg nu ikke er så vanskeligt. Det er såmænd ikke et spørgsmål om at holde liv i, forstået som kunstigt åndedræt til en døende.\nFjernvarme vil også fremover være helt central, når det gælder opsamling af billig varme, som ingen andre kan udnytte og til forsyning med varme fra egenproduktion på storskala anlæg: - varme fra den falden mængde affald. - varme fra den faldende mængde kraftvarme. - en stærkt stigende mængde overskudsvarme fra industrier, køleprocesser, fjernkøling og bedre effektivitet på kraftvarme. Enten direkte eller via varmepumper. - spildvarme fra konverteringer mellem energiarterne. - og slår det ikke til, så store solvarmeanlæg med varmelagre. (prisoptimal ved 60 - 65% af et års forbrug) og varmepumper, som henter energi fra omgivelserne.\nvi vil se langt flere forskellige måder at levere fjernvarme på end vi gør i dag. Vi vil også se effektiviseringer af bygninger, ledningsnet, brugeranlæg mv. som en god forudsætning for fremtidens fjernvarme. Ikke som en trussel.\n#14 Jan C Damgaard 25. februar 2018 - 15:53\nRe: Liberalisering giver højere pris.\nSå er det lige hvad der skal i den "gelbe sack" og hvad der ikke skal. Det vi burde regne på er: Hvad er den mest rationelle løsning? Livscyklus for råstofferne og omkostningseffektivitet? Det er der ligesom nogen med vilje 'glemmer'. Det er ikke rationelt med produktion og skrotning med den hast og volumen vi er endt med. EU (og USA) er så miljøbevidste når det gælder krav til biler og motorer, men når det gælder produktionen af affald, 'vaskes der hænder'!\n#15 Niels Hansen 25. februar 2018 - 17:07\nDet synes jeg nu ikke er så vanskeligt.\nDer er nu ellers noget at arbejde på, for det går virkelig den modsatte vej!\nDen reelle spildvarme til fjernvarme er stort set ikke eksisterende mere pga. flere og flere møller og deraf ingen el-produktion fra kraftværker. Og de øvrige spildenergikilder de er der bare ikke. I 2015 bruges 128 Pj fjernvarme og spildvarmen fra industrien var 2,6 Pj og varmepumper og el-patroner afsatte 1 Pj.\nI 2015 yder kraftværker 51 Pj el pga. meget stor import og stor produktion fra møllerne. En reel og effektiv el-produktion ville afgive i niveauet 20 - 25 PJ reel spildvarme, hvor produktion af strøm har sammenfald med varmebehovet.\nI dag produceres fjernvarme og el er spild hvis strømmen kan afsættes, ellers produceres ene og alle varme ved at brænde brændsler.\nNår varmeværkerne ved energiforliget får frit brændselsvalg som Branchen taler for så forværres situationen, man kan sætte en fliskedel op og brænde flis til 180 kr/Mwh så stopper alt anden udvikling.\n#16 Michael Mortensen 25. februar 2018 - 17:10\nSå er det lige hvad der skal i den "gelbe sack" og hvad der ikke skal. Det vi burde regne på er: Hvad er den mest rationelle løsning? Livscyklus for råstofferne og omkostningseffektivitet? Det er der ligesom nogen med vilje 'glemmer'.\nMen tænker det er nemt at finde mine konservesdåser med en magnet efter forbrændingen. Tænker også at det vil være spild at bruge rent drikkevand på at skylle dem for at "samle til bunke" inden de skal seperat indsamles/transporteres/returneres til genbrug.\nJo flere fraktioner, jo mere transport. Her kommer der forskellige lastbiler og henter de forskellige fraktioner.\nMåske producenterne skal til at stå til ansvar for deres affalds generering?\nDet køb og smid væk samfund vi har opbygget os er godt for beskæftigelsen, men ret skidt for miljøet.\nEt eller andet sted er der en ligning der skal gå op i en højere enhed.\n#17 Jakob Storm Rasmussen 25. februar 2018 - 18:10\nOg arbejdsmiljøproblemerne følger umiddelbart efter, hvis sortering ikke sker ved kilden/forbrugeren i stedet for.\n#18 Magnus Thomsen 25. februar 2018 - 18:12\nVi vil også se effektiviseringer af bygninger, ledningsnet, brugeranlæg mv. som en god forudsætning for fremtidens fjernvarme. Ikke som en trussel.\nMed tanke på nybyg BR18 hvor gennemsnit tykkelse af isolation er ca 30 cm og delta t 20-7 C = 13 C , om rør skal effektiveseres delta t 45 til 60 C skal der vel en anseelig øgning af isolation til at dæmme op for tabet, især i villa-kvarterer.\nJeg har det fint med at spildvarme fra industri bliver brugt hvor det er rentabelt.\nI nybyg ( boligblokke, instutioner, skoler o.a. større forbrugere ) tror jeg det er mest nærliggende at opføre nærvarme ( nyt ord ). Nærvarme kunne bestå af begrænsede rør-længder,lagertanke inden for klimaskærm, el-patron, og varmepumpe,( med tanke på det kommende el-samfund ).\n#19 Flemming Ulbjerg 26. februar 2018 - 07:12\nJeg har det fint med at spildvarme fra industri bliver brugt hvor det er rentabelt. I nybyg ( boligblokke, instutioner, skoler o.a. større forbrugere ) tror jeg det er mest nærliggende at opføre nærvarme ( nyt ord ). Nærvarme kunne bestå af begrænsede rør-længder,lagertanke inden for klimaskærm, el-patron, og varmepumpe,( med tanke på det kommende el-samfund ).\nJeg synes ikke ovenstående hænger sammen. På den ene side, ja til spildvarme. På den anden forslag til anlæg, som ikke kan distribuere spildvarme.\nVedr. BR18 parcelhuse, så er det ikke så meget et spørgsmål hvor meget eller lidt de bruger. Det afgørende er hvad de to former for installation koster. Enten varmepumper, som koster 80.000 - 100.000 at installere og som skal skiftes hvert 15. - 20. år. Eller fjernvarme, som er BILLIGERE pr hus at installere, koster mindre at drive og har levetider på 40år+.\nBlokke med Nærvarme synes ulogisk. Blokke er jo normalt opført I bykernerne, hvor der I forvejen er fjernvarme.\nEl skal selvsagt indgå I fremtidens fjernvarme, men skal anvendes fleksibelt, altså sammen med anden kapacitet, lagre etc. så el KUN anvendes, når der er overksud af det på nettet. Menkan også anvendes I de perioder, hvor el er billigt. El til individuelt brug er ufleksibelt og anvendes uanset situationen på elnettet.\n#20 Michael Mortensen 26. februar 2018 - 07:35\nEl til individuelt brug er ufleksibelt og anvendes uanset situationen på elnettet.\nIndividuelt elforbrug er ganske fleksibelt, og kan reguleres både nemt og hurtigt.\nGrundet altid høje og ret faste priser på strøm i kontakten gider "vi" ikke!\nMen "vi" kan godt.\n#21 Michael Mortensen 26. februar 2018 - 11:04\n@Jens Friis Det er korrekt vi forbrugere har magten Vi er bare ikke mange der bruger denne magt ifm. affalds og ressourceforbrug. Også ganske enig i at den enkelte skal tage ansvar.\nMen jeg er nu også så realistisk at jeg er i stand til at erkende at der er rigtigt mange der ikke påtager sig den slags ansvar, før de får et seriøst vink med en vognstang: F.eks afgifter.\nIndustrien har en stor interesse i at profitmaksimere og det gør de konstant, f.eks at pakke ting ind i flot udsmykket dobbelt emballage.\nJeg synes de små papkasser til tandpasta er slemt, men parfume emballage er fuldstændigt vanvittigt.\nDyreste version af 20 kroner/25% af varens værdi burde være nok til at der sker noget.\nHvorfor skal jeg der har reduceret min affaldsmængde og mit ressourceforbrug betale samme bortskaffelses beløb om året som de der ikke tager ansvar. (Skraldespande og genbrugspladser)\nSættes der afgift på vægten af skraldespande vil folk dumpe deres skrald i naturen. Derfor mener jeg afgiften skal sættes på varen/producenten før den kommer ud til forbrugerne.\n#22 Michael Mortensen 26. februar 2018 - 11:10\nDer vil være endnu færre miljøproblemer, hvis overflødige ting som dobbelt emballage, slet ikke blev produceret til at starte med.\nOgså endnu færre miljøudfordringer hvis de ting der blev produceret, blev produceret så det var nemt at sikre ordentligt genbrug af råstofferne. (eller levetidsforlænge dem)\n#23 Niels Hansen 26. februar 2018 - 11:47\nEller fjernvarme, som er BILLIGERE pr hus at installere, koster mindre at drive og har levetider på 40år+.\nEn fjernvarmeinstallation til en husstand koster langt over 100.000 kr. Vi taler nærmere om 200 - 300.000 kr og et langt større ressourceforbrug end de individuelle løsninger vil afstedkomme.\nF.eks. et halmkraftværk i Århus som yder 80 Mw fjernvarme kostede 1,3 mia. https://www.jernindustri.dk/article/view/1...\nHvis en bolig skal ydes 5 Kw som 'baseload' så er alene prisen for energikilden 80.000 kr.\nMen hvis det samlede system i Århus skal kunne udnytte møllestrømmen så skal der installeres varmepumper, som kan tage over når der nye halmkraftværk så lukker ned når værkets strømproduktion er værdiløs. Ved en installationspris på 4 mio pr. Mw koster f.eks. 5 Kw effekt til boligen 20.000 kr. Yderligere så skal der backup og spidslastkedler installeres for at kunne yde fjernvarmeinstallationen den nødvendige effekt hele tiden.\nEndelig skal der udlægges et helt fjernvarmenet fra det nye fjernvarmeværk og ud til de nye brugere til 50 - 80.000 kr.\nOg det hele kan ikke hænge sammen andet man gør som her i Hobro: Udlægge nye fjernvarmerør og installere en kedel som forsyner hele den nye bydel. Dvs. man laver et nyt energisystem i Hobro opstiller en fliskedel og øger energiforbruget via det nettab der forekommer i forhold til den individuelle løsning. Se http://nhsoft.dk/work/FG23/Sep/Punkt_82.pdf\nKraftvarme, industrispildvarme, varmepumper, solvarme osv. det er ikke økonomisk gangbart i Hobro og den individuelle løsning vil vinde på alle parametre.\nEller sol i Løgumkloster https://ing.dk/indhold/155777\n100.000 kr pr. bruger for 50 % af byens fjernvarme fra sol. Hvis den sidste del af værkets varme skal komme fra 'bæredygtige' energikilder som biomassekraftvarme, industrivarme og varmepumper og der skal udlægges fjernvarmerør til et nyt forsyningsområde så er installationsomkostningen i niveauet 300.000 kr pr husstand og kan på ingen måde konkurrere med den individuelle løsning til 100.000 kr.\nDen individuelle løsning har den helt klare fordel at den efterspørger fjernvarmeværkernes spildproduktion af strøm netop når der er varmebehov. Så når Ringkøbing skal ydes 1 MW varme så brændes 1 MW gas som det er i dag. Når der installeres 3 MW individuelle varmepumper så producerer Ringkøbing' gasmotor 1 MW og 1 MW fjernvarme når der bruges 2 MW gas og samlet yder de 2 MW gas nu 4 MW boligopvarmning. Når møllerne producere 1 MW el så brænder RIngkøbing 1 MW gas for at yde byen 1 MW varme og de individuelle varmepumper aftager 1 MW el fra møllerne og yder 3 MW varme til boligerne.\nEller den individuelle løsninger er på alle måder langt foran fjernvarme.\n#24 Flemming Ulbjerg 26. februar 2018 - 12:42\nVi taler nærmere om 200 - 300.000 kr\nAlene finansiering af det beløb, løber jo op I 20.000 - 30.000,- kr./år.\nDe DYRESTE fjernvarmeværker har en årlig varmeregning på omkring 25.000,- ALT INKLUSIVE.\nÅrhus ligger på ca. 12.700,- kr./ år.\nlad det stå som eksponent for validiteten af det du fremfører.\n#25 Niels Nordal Haugaard 26. februar 2018 - 12:53\njeg kender ikke detail priserne på transporten. De danske forbrændingsanlæg modtager 4-500 Kr. pr tons affald fra udlandet. Det svarer stort set til afgiften således at brændsels prisen er 0 Kr. Det genbrugelige affald er sorteret fra, så der er kun brændværdien tilbage.\nDet er korrekt at afgiften til staten er neutral i forhold til gas og kul, men ikke i forhold til biobrændsel.\nDet er korrekt at de gamle små forbrændingsanlæg er ved at lukke. I Hammel har vi et lille forbrændingsanlæg med høj energiudnyttelse, lave fjernvarmepriser og rimelige forbrændings takster. Vi vil have et lille forbrændingsanlæg mange år endnu.\n#26 Niels Hansen 26. februar 2018 - 13:31\nLige præcis! Det er jo også derfor man i Hobro har fravalgt et ORC anlæg og kun installerer en fliskedel til forsyning af det nye område. Hvis fjernvarmen i Hobro skal kunne virke ved de systemer fjernvarmebranchen anbefaler: kraftvarme, spildvarme fra industrien, varmepumper, solvarme ovs. så ender prisen mellem 200 og 300.000 kr/Mwh for det nye område i Hobro.\nEller fjernvarme 'fra bunden' kan kun hænge sammen hvis der udlægges fjernvarme og energiforbruget til byen kommer fra en kedel og dermed øges energiforbruget med det nettab der er i nettet i forhold til den individuelle løsning.\nEller hvis man skulle starte fra bunden i Løgumskolster med 150 mio til sol, udlægge fjernvarmerør og installere varmepumper og kraftvarme så ender prisen mellem 200 - 300.000 kr pr bruger.\nI Århus har de jo fået tilskud til halmkraftværket og strømmen overbetales fra anlægget.\n#27 Niels Hansen 26. februar 2018 - 13:38\n. så ender prisen mellem 200 og 300.000 kr/Mwh for det nye område i Hobro.\nSkulle være så ender prisen mellem 200 og 300.000 kr pr husstand i det nye område i Hobro\n#28 Niels Hansen 26. februar 2018 - 13:42\nJo! Hvis der hældes biobrændsler i affaldsforbrændingen så skal der betales affaldsvarmeafgift.\n#29 Flemming Ulbjerg 26. februar 2018 - 13:48\nDet er jo netop det fjernvarme IKKE koster. Du ved, sådan derude I virkeligheden. Her ligger den samlede omkostning, inkl. finansiering, brændsel et c. etc. etc. fra 7.000 til op mod 25.000 for det allerdyreste værk.\nHobro lå ultimo 2017 på 11.400,- for et standardhus med 18,1 MWh I årsforbrug.\nSå kan dit overslag på 300.000 til etablering, jo ikke passe, overhovedet.\n#30 Niels Hansen 26. februar 2018 - 14:46\nHer ligger den samlede omkostning, inkl. finansiering, brændsel et c. etc. etc. fra 7.000 til op mod 25.000 for det allerdyreste værk.\nDet samlede tilskudsregime som virker yder 10 mia til el og varmesektoren årligt, og bla. til at overbetale strømmen fra halmkraftværket i Århus.\nOg fjernvarmesystemet virker langt overvejende ved brændsler som brændes af som koster mellem 180 kr/Mwh for flis og 390 kr/MWh for gas som det dyreste.\nHvis man accepterer at affaldsvarme yder en minimal el-virkning fordi affaldet skal brændes løbende så var der maks 40 Pj reel spildvarme i 2015 fra industrien og fra kraftværker. Solvarme og varmepumper afsatte 1,5 Pj, af et samlet fjernvarmebehov på 128 Pj (35 TWh)\nDer er over 10.000 Ansat i fjernvarmebranchen se https://www.youtube.com/watch?v=i35sJbDSOpQ\nI 2015 afsættes der 35 TWh varme til de danske fjernvarmerør som koster 10 mia ved en gennemsnitlig pris på 300 kr/MWh vedr. de brændsler som tilføres systemet\nDe 10.000 ansatte skal betales 4 mia i løn.\nDe samlede kommunegarantier lægger på i størrelsesordenen 100 mia vedr. den gæld der er i de danske værker. Ved en 20 årig afskrivning til 2 % er den årlige kapitalomkostning 6 mia. Men heri er jo ikke de investeringer f.eks. DONG har foretaget på deres kraftværker og givet heller ikke lån til de forskellige affaldskraftværker som er iværksat som yder fjernvarme.\nHvis halvdelen af de tilskud som ydes kan tilskrives fjernvarme med 5 mia. så er den årlige omkostning til at yde 28 Twh som ender i den danske bygningsmasse efter nettab 25 mia.\nDvs. at den virkelige omkostning i Århus for 18,1 MWh varme er 16.200 kr/år. Hertil skal så lægges de omkostninger der er til at drive fjernvarmenettet og omkostninger ud over løn til at drive værkerne vedr. vedligehold osv.\nMIn pointe er bare at det du og Dansk Fjernvarme taler for at fjernvarmesystemet holder hånden under energisystemet med flere og flere varierende elproduktioner (sol og vind) det har først gang på jorden når der yderligere investeres 150 - 200 mia i store varmepumper, geotermi, enorme solvarmeanlæg, industrivarmeprojekter, biomasse-kraftvarme i meget stor stil og endelig mange biogasprojekter som opgraderer gassen og den kan indsættes til el og varmeproduktion.\nOg når det er sket så taler vi gældsforpligtigelser på 200 - 300.000 kr pr husstand og varme til ikke under 25.000 kr pr husstand enten direkte eller via tilskud.\n#31 Jakob Storm Rasmussen 26. februar 2018 - 20:57\nHvorfor i al verden skulle man fylde biomasse i affaldsforbrændingsanlægget, når det koster penge at købe biomassen, mens man får penge for at aftage affaldet ?\n#32 Niels Hansen 26. februar 2018 - 21:04\nSvendborg og Næstved supplerer med flis når der ikke er affald nok til varmebehovet. Det er jo givet noget med at det affald som de også 'køber' i udlandet det handles på kontrakt og det er svært lige at ramme behovet, og hvis der mangler varme så fyres der flis ind.\n#33 Christian Holmen 26. februar 2018 - 21:31\nDet kan da nævnes at Amager forbrændingens pris på 4 mia giver 8000kr Per borger i kommunen. Eller ca 32000 Per 4 personer. Man kan lige akkurat få et gasfyr til den pris. Men gas skal jo også komme et sted fra ogvder kan man jo regne på at de 20mia til tyrafeltet giver ca 4000 kr Per borger i dk. Så alt koster og så er jeg mere til fjernvarme end individuelle løsninger i byerne. Dem på landet har jo alligevel kun råd til brændeovne.\n#34 Niels Hansen 26. februar 2018 - 21:39\nAnlægget yder 190 MW se https://www.a-r-c.dk/media/350773/Amager-B...\nHvis en bolig skal ydes 5 Kw kan anlægge forsyne 38.000 Huse eller et varmeanlæg som koster 105.000 kr pr bolig.\n#35 Christian Holmen 26. februar 2018 - 21:47\nSå du anbefaler at bruge 100000 istedet for 34000? Det lyder som en fantastisk løsning. Og varmen fra værket sender vi ud i Øresund, det er den bedste ide jeg har hørt i år. Og hvor skal varmen til en 6etagers boligblok komme fra? Jordvarme under vejene? Så kan vi også stå på skøjter hele sommeren.\n#36 Niels Hansen 26. februar 2018 - 21:54\nIkke forstået! Hvis de 4 mia skal fordeles mellem de boliger som affaldsforbrændingen har kapacitet til at forsyne nemlig 38.000 huse så er etableringsomkostningen 105.000 kr pr hus.\nAnlægget kan ikke yde mere end de 190 Mw og hvis behovet er større så må varmen skulle komme et andet sted fra.\nDog kan anlægget lukke el-produktionen helt ned og yde 247 MW varme.\n#37 Christian Holmen 26. februar 2018 - 22:06\nSer du henviste til varmeproduktionen, ikke el, min fejl. Men 5kw er meget for en bolig i Kbh, da det meste er etageboliger. Mit hus på 125m2 bruger ikke mere end det. Fjernvarme er og bliver den bedste og billigste løsning i storbyer. Om det er en fordel på landet at brænde affald ved jeg ikke, her vil en liberalisering sammen med miljøkrav helt sikkert luge ud i de mindst effektive. Men affaldet skal vi af med uanset. Individuele løsninger holder ikke lige så længe som fjernvarme så det er helt sikkert billigst i længden for de fleste.\n#38 Niels Hansen 26. februar 2018 - 22:31\nFjernvarme er og bliver den bedste og billigste løsning i storbyer.\nDet afhænger jo lidt af hvad man 'putter' ind i fjernvarmerøret.\nSamlet er affaldsanlæggets ARC tilførsel af affald 350.000 ton årligt. I forlængelse af denne https://www.a-r-c.dk/media/350773/Amager-B... så er der 11,5 Gj/ton energi i affaldet.\nHvis denne affaldsmængde sendes gennem ARC så ender der 950.000 MWh som fjernvarme og 250.000 MWh som el af en samlet affaldsenergi med 1.120.000 MWh og anlægget har en samlet virkningsgrad på 107 %\n2016/17 afsatte Hofor 5 mio MWh til det KØbenhavnske fjernvarmenet så hvor skal de 4 mio Mwh komme fra ?\nHvis de københavnske kraftværker kun producerer den el der reelt er behov for så er der måske 500.000 MWh reel fjernvarme fra denne el-produktion. Så hvor skal den resterende varme så komme fra ??\n#39 Magnus Thomsen 26. februar 2018 - 22:33\nDet har været fremført, at tab i rør kun er 24 % i snit er de glemt ?,\nOm tab er glemt, så ser regnestykket lidt anderledes ud. 190 * .76 / 5 = 28880 Boliger og så er prisen 138500 kr pr bolig.\nEr dette de reelle priser i et område, der vel kan betegnes som rimelig tæt bebyggelse.\n#40 Christian Holmen 26. februar 2018 - 22:46\nNiels du glemmer da vist at der er 4 kraftværker mere i Kbh. Avedøreværket er Danmarks største kraftværk samt Amagerværket der ligger lige ved siden af. Så er der H.C Ørsted værket samt svanemølleværket hvor det sidste blot er en varmecentral uden elproduktion. El er der rigeligt brug for i en storby den skal de nok få afsat. Der bliver bygget en ny blok på Amagerværket(Bio4) til træflis med høj varmeproduktion.\n#41 Niels Hansen 26. februar 2018 - 22:46\nFor det første, sådan kan man ikke regne. Hvis det gennemsnitlige årlige tab er 24 % så er tabt effekt når der ydes maks. effekt langt mindre. Så hvis der ydes 5 KW ab. kraftværk når der ydes mest effekt så tabes der meget lidt effekt på vej ud til slutbrugeren.\nDe 138.500 eller 105.000 kr er den reelle pris hvis fjernvarmebrugeren skulle have 5 Kw effekt og affaldskunderne ikke skulle betale for at komme af med affaldet, hvad de jo gør.\nse tabel side 6 https://www.danskaffaldsforening.dk/sites/...\nDet har været fremført at der betales 500 kr/ton for at brænde et ton affald, så hvis det koster 250 kr/ton at drive store affaldsforbrændinger så må de andre 250 kr/ton gå til at afskrive affaldsforbrændingen og 'investeringsprisen' for fjernvarmebrugerne må falde.\n#42 Niels Hansen 26. februar 2018 - 22:58\nJamen der er ikke brug for den strømproduktion værkerne kan yde. Det samlede el-behov for øst om vinteren er mellem 1,5 og 2,5 Gw og når møllerne og udlandet tilbyder billig strøm så er der ikke strømbehov fra Københavnske kraftværker overhovedet.\nDet nye Amagerværk er netop lavet så el-kapaciteten er halveret i forhold til kul-udgaven og værket kommer kun til at bypasse dampen så der ikke ydes el men kun fjernvarme.\nDet forekommer voldsomt at bruge 6 mia på en fliskedel som kan yde 450 MW, som reelt er det som kommer til at ske.\n#43 Jakob Storm Rasmussen 27. februar 2018 - 04:57\n@Niels Er du sikker på, at du ikke tænker på flis fra haveaffald. Og/eller den lille restmængde flis der bruges ved opstart. Det er nemlig hvad f.eks. Næstved selv angiver http://www.naestved-affald.dk/sites/defaul... Ellers var der jo nok også grundlag for at ændre på kontrakterne for affaldslevering.\n#44 Niels Hansen 27. februar 2018 - 09:43\nDet kan godt ske det hænger sådan sammen, at det er flis fra haveaffald som brændes. Når man så gemmer dette flis og indsætter det når varmebehovet er størst. Fliset kan gemmes modsat dagrenovationen som skal brændes løbende.\nNaturgas uden afgift koster typisk 190 kr/MWh og gasafgiften er 205 kr/MWh.\nFlis koster 180 kr/MWh. Hvad er affaldsafgiften ??\n#45 Jakob Storm Rasmussen 27. februar 2018 - 17:49\n@Niels Naturgas er på langt sigt ikke relevant http://efkm.dk/media/8424/regeringens_ener...\n#46 Niels Hansen 27. februar 2018 - 20:36\nNU var det for at fastslå om der var nogen forretning for f.eks. Næstved i at brænde flis. Når der ikke er nok varme fra affald så brændes naturgas.\nDa nettoprisen for gas er næsten den samme som for flis så er det afgifterne som afgør business casen.\n#47 Jakob Storm Rasmussen 27. februar 2018 - 22:55\n@Niels Hvilken business case ? For almindelige private varmekunder er der da ikke nogen tvivl ! Afgifter er faktisk noget der skal med i en business case\n#48 Niels Hansen 27. februar 2018 - 23:03\nHvilken business case ?\nHvis Næstved affaldsforbrænding køber flis til 180 kr/Mwh så skal der affaldvarmeafgift oveni.\nHvis Næstved Fjernvarme skal producerer den varme som manglende affald ikke kan yde byen, så skal der betales 190 kr/Mwh for gassen og så 205 kr/Mwh i gasafgift, altså samlet 395 kr/Mwh.\nSå spørgsmålet er derfor hvad er affaldsvarmeafgiften, som har betydning for om der er forretning i at brænde fliset i stedet for at brænde gassen.\n#49 Jakob Storm Rasmussen 27. februar 2018 - 23:19\n@Niels Hansen Stop ! Dine forudsætninger er forkerte For det første er der masser af affald at få fat på til forbrænding. Om ikke andet, så kan man importere udenlandsk affald. For det andet er det kun affald der pålægges affaldvarmeafgift. http://www.skat.dk/skat.aspx?oid=1924342 Står man i en akut situation kan man henvende sig til Skat og søge/få dispensation.\n#50 Niels Hansen 28. februar 2018 - 00:05\nUmiddelbart så siger dit link at det er varmen fra affaldsforbrændingen som skal afgiftsbelægges, og hvis der hældes et antal ton flis ned i affaldsgraven så skal flisets varme vel også afgiftsbelægges, eller!\nMen du mener altså ikke det er et problem at skaffe affald, hvis 'man mangler', og det er da givet rigtig.\n#51 Christian Holmen 28. februar 2018 - 10:46\n@Niels, og netop p.g.a. af den voldsomt svingende produktion fra VE er værkerne bygget så de kan yde både strøm og /eller varme optimalt afhængig af behovet, de kan bruge billigt CO2 neutralt brændsel og forurener derved ikke. Så jeg har svært ved at se grunden til dine invendinger. Hvis alle skulle have individuelle læsninger skulle der produceres mere strøm, men uden afsætningsmuligheder for varmen, eller brændes en masse naturgas af. Der skulle så lige udlægges et naturgasnet først naturligvis.\nCitat "Jamen der er ikke brug for den strømproduktion værkerne kan yde. Det samlede el-behov for øst om vinteren er mellem 1,5 og 2,5 Gw og når møllerne og udlandet tilbyder billig strøm så er der ikke strømbehov fra Københavnske kraftværker overhovedet.\nDet forekommer voldsomt at bruge 6 mia på en fliskedel som kan yde 450 MW, som reelt er det som kommer til at ske."\n#52 Niels Hansen 28. februar 2018 - 11:50\nTræ er 2 til 3 gange så dyr som kul og netop derfor alle forsøg i Odense med at 'brænde noget af' mislykkes fordi gartnerne kan ikke betale denne høje pris for varme fra biomasse, hvis fynsværket bygges om til biomasse.\n#53 Christian Nobel 28. februar 2018 - 12:08\nEller, i og med et typisk BR18 hus måske bruger 3-4MWh på opvarmning, ren el, hvorved der spares et dyrt og ufleksibelt lunkenvandssystem.\nDet er langt den mest rentable løsning, desværre er den bare ikke politisk korrekt.\n#54 Christian Nobel 28. februar 2018 - 12:20\nEnten varmepumper, som koster 80.000 - 100.000 at installere og som skal skiftes hvert 15. - 20. år. Eller fjernvarme, som er BILLIGERE pr hus at installere, koster mindre at drive og har levetider på 40år+.\nGlemte i øvrigt lige.\nDet er en fuldstændig usaglig sammenligning, da varmepumpeanlægget sagtens kan være luft-luft.\nFjernvarmen derimod fordrer et centralvarmeanlæg, som rask væk kan koste langt mere end varmepumpen at installere (hvis det overhovedet giver mening i forhold til ren el, som jeg skriver ovenfor).\nDernæst er energiforbruget i et BR18 hus så lavt, at den faste omkostning ved bare at være tilsluttet fjernvarmeværket udgør langt mere end varmeforbruget - og bortset fra netabonnement, så er der ikke en giftig fast afgift ved el/varmepumpe.\n#55 Niels Hansen 28. februar 2018 - 12:26\nDu har en sær måde at regne økonomi på!\nDu ønsker at bruge mange penge på at isolere et hus så det kun bruger 3 - 4 MWh el. Netop de 3 - 4 MWh el kunne blive til 9 - 12 MWh varme via en varmepumpe. Der er ikke samfundsøkonomi i al den isolering. Hus skulle laves så de 'søgte' overskudsstrøm og varmepumpens produktion kunne gemmes i vand.\n#56 Christian Nobel 28. februar 2018 - 12:46\nNu er det vist nærmere dig der er Don Quijote.\nKravene til varmetab er kommet for at blive, og det giver god mening at bygningsmassens kvalitet søges øget.\nJeg tror du får meget svært ved at vinde gehør for et argument om at lave bygningsmassen bevidst dårligere bare fordi du synes det er smart at høste energi med en varmepumpe - det er hvad jeg vil kalde sært.\nEt årsforbrug på 4MWh er ikke en gang ekstremt lavt, og hvis man eksempelvis så parrer det med solceller, en powerwall, samt intelligent brug af de såkaldt intelligente elmålere (f.eks. at brugsvandsbeholderen blev varmet op når det var bedst/billigst), så giver det ingen mening at etablere en varmepumpe.\nNu er konteksten i øvrigt affald, og i den sammenhæng bør det da være helt naturligt at nedrevent byggeri ikke ender på deponi, men genbruges i absolut største omfang - med nogen behændighed kan sten/glasuld jo genanvendes i det uendelige, hvorved den energi der bruges til fremstillingen over tid vil være forsvindende.\n#57 Jakob Storm Rasmussen 28. februar 2018 - 13:30\nDet er langt fra tilfældet. Du kan sikkert finde enkeltstående eksempler. Men selv Dansk Byggeri har i deres "kampagner" måtte erkende, at de fleste fjernvarmeværker har takster på det faste bidrag, der afspejler de faste omkostninger.\n#58 Niels Hansen 28. februar 2018 - 15:29\nDer er lavet nogle beregninger af miljøbelastningen ved øget isolering, og miljøbelastningen fra produktionen af byggematerialer er ret betydelig vedr. selve 'produktionen' af lavenergihuset, set i lyset af varmepumper som kan gemme energi i vand så overvejende møllestrøm bruges til varmeforsyning af et 'utæt' hus.\n#59 Christian Nobel 28. februar 2018 - 23:39\nJeg forstår simpelthen ikke hvad du siger.\nI første halvdel af sætningen siger du at det er langt fra tilfældet at der skal betales et stort fast bidrag, i anden halvdel at Dansk Byggeri erkender at de faste bidrag afspejler der faste omkostninger - så hvad mener du egentlig?\nJeg kan kun udtale mig ud fra vores egen, relativt veldrevne, fjernvarmeforsyning, som har et fast bidrag på 23 kr/m2 plus moms, samt en målerleje på 500 kr plus moms.\nDet betyder at der for et hus på 130 m2 skal erlægges 4.362,50 kr før der overhovedet er kommet en eneste joule ind i hytten.\nHvis huset så fordrer 4MWh for opvarmning, og det afregnes til elvarmetaksten, vil udgiften ligge på en 6-7.000 kr om året - dvs. totalt set nogenlunde samme beløb som hvis det er fjernvarme.\nMEN da det er meget billigere at etablere elvarme end et centralvarmeanlæg, vil det aldrig kunne betale sig at vælge fjernvarme og dermed afskrive på noget som ikke kan tjene sig selv hjem.\nOg hvis fjernvarmekunderne vitterlig sætter forbruget ned, er der en stor risiko for at det faste bidrag stiger, for at redde selskabets økonomi.\n#60 Flemming Ulbjerg 1. marts 2018 - 07:47\nLuft/luft har en komfort mv. som ligger meget langt UNDER et vandbårent anlæg, uanset hvad der forsyner detmed varme. De nuværende regler vil kræve en luft/luft I hvert rum, ligesom varmt vand skal have sin egen varmepumpe. Hvis et system til opvarmning en gang I fremtiden tillades gjort så et par til luft/luft varmepumper bliver en tilladt, så vil en vandbaseret løsning med en enkelt stor radiator I køkken alrummet udføre det sameme. Alt kan forenkles, men jeg finder det ikke seriøst at sammenligne systemer, som ikke yder samme komfort og opfylder samme betingelser. Men jeg er da glad for at du medgiver at luft/vand varmepumper bliver noget dyrere end fjernvarme. Fjernvarmeløsningen, som du beskriver, vil beløbe sig til ca. 7.000,- kr. Og det endda UDEN der gives rabat for lavenergibyggeri. Alene service og finansiering af luft/vand anlægget beløber sig til 8.000 - 10.000,- kr./år.\nDet er derfor jeg skriver at uanset el-prisen, så bliver luft/vand varmepumper aldrig et alternative til fjernvarme.\nOm elvarme direkte bliver en løsning på et tidspunkt, kan da ikke udelukkes. Det vil bare være en absolut forudsætning at de nye bygninger, faktisk lever op til et varmeforbrug, som beregnet, og ikke som det ofte ses, ligger op mod det dobbelte.\n#61 Christian Nobel 1. marts 2018 - 08:34\nLuft/luft har en komfort mv. som ligger meget langt UNDER et vandbårent anlæg, uanset hvad der forsyner detmed varme.\nHvilket så er noget vrøvl, men ikke kan undre ud fra din bias.\nPå det makroskopiske plan kan jeg kun forholde mig til hvad jeg selv har oplevet i den virkelige verden, og ikke hvad der står i håndbog for fjernvarmemafiaen, og der er komforten med en moderne pumpe på linje.\nMen det er selvfølgelig ikke helt ligegyldig hvordan huset er opbygget, og jeg må da medgive, at hvis det har et hav af rum, og alle mulige krinkelkroge, så kan det være en anden sag - med lad nu være med at gribe dette udsagn til at fyre endnu en stråmand af.\nAlt kan forenkles, men jeg finder det ikke seriøst at sammenligne systemer, som ikke yder samme komfort og opfylder samme betingelser.\nJeg vil mene at hvis der er nogen der er useriøs, så er det da dig, fordi der er kun et svar i din religion.\nMen jeg er da glad for at du medgiver at luft/vand varmepumper bliver noget dyrere end fjernvarme. Fjernvarmeløsningen, som du beskriver, vil beløbe sig til ca. 7.000,- kr.\nDrop lige dine stråmænd, du er jo hamrende useriøs - hvis vi antager at huset har et centralvarmesystem (for at sætte et sammenligneligt nulpunkt, uden hensyntagen til prisen for installation af centralvarme) fortsætter du glad og fro med at påstå at det er gratis at få det koblet på fjernvarmenettet, mens en varmepumpe koster en Villyard. Du vil altså hævde at installation af fjernvarme, veksler, samt tilslutningsbidrag koster 0 kr?\nMen hvis du også læste indenad, så plæderer jeg for ren elvarme, og i et moderne hus, der kun har et samlet varmebehov i størrelsesordnen 4MWh om året, så er der intet der kan konkurrere med elvarme, når man også lige tager hensyn til afskrivningerne.\nOg med elvarme kan man foretage en langt bedre styring, ned til hvert klædeskab for den sags skyld, end med et vandbårent system.\nDet vil bare være en absolut forudsætning at de nye bygninger, faktisk lever op til et varmeforbrug, som beregnet, og ikke som det ofte ses, ligger op mod det dobbelte.\nMen, men men, de fleste af de nye bygninger man har set har et for højt forbrug har sjovt nok fjernvarme, så for at kunne opstille den forudsætning, så skal man se på hvordan forbruget er for de huse der er elopvarmede.\n#62 Flemming Ulbjerg 1. marts 2018 - 09:14\nIngen grund til din ophidselse over at blive imødegået.\nHvis vi skal fortsætte, bliver det ikke med din tone.\nVedr.det aktuelle om forbrug I nye bygninger, så kan forholdet også skyldes at varmeproduktion og elforbrug til en varmepumpe sjældent måles. Mon det skyldes at leverandørerne og installatørerne af disse varmepumper ikke tør. ?\n#63 Christian Nobel 1. marts 2018 - 10:17\nOg endnu en gang taler du uden om, og prøver at miskreditere producenterne af varmepumper, når jeg taler om ren elvarme!\nDet er på ingen måde urealistisk af have et varmeforbrug omkring de 4MWh for et gennemsnitligt BR20 hus, hvis man ellers lever op til de krav om en energiramme på 20kWh/m2 der er fastsat (selv de 30kWh fra BR18 kan gå) - at man så stadig mener at fjernvarmen skal belønnes med en faktor 0,6 er jo kun med til at udhule tingene.\nHvis vi er nede og rode med et energibehov i den størrelsesorden, så er det manglende udvisning af rettidig omhu at etablere et centralvarmesystem, og trække lunkent vand ud til de nye huse, især når vi har et samfund som er på vej til en transition over til at blive mere og mere elbaseret.\nOg hvis ellers elektricitet ikke var en skattemæssig malkeko, så ville såmænd også være rentabelt med ren eldrift, selv ved et forbrug på 8-10MWh om året, når man tager in mente hvor meget billigere installationen er og hvor meget bedre det kan styres - især når vi får mere og mere elektricitet til rådighed, og muligheden for lokal lagring i batterier kommer nærmere og nærmere.\nHvorfor blive ved med at hænge fast i en gammeldags og kompliceret distributionsform, når nu samfundet udvikler sig i en anden retning?\nMen det er ikke noget der sker over-night, og selvfølgelig giver det god mening at bruge overskudsvarmen fra forbrænding (hvilket var emnet for kronikken) til at opvarme urbane områder med fortrinsvis ældre boliger - men det er ikke fremtiden set på den lange bane.\nHverken fjernvarme, eller forbrænding af affald er fremtiden, men forbrænding er den bedste løsning vi har her og nu, og alt andet lige vil der gå mange år før vi er blevet så dygtige at vi får reduceret vores affaldsmængder i sådan en grad at det ikke vil være nødvendigt - og hvem ved, om 25-30 år kan det jo være at affalds gasification er blevet så god (samtidig med endnu flere møller snurrer, og solcellerne har en virkningsgrad på 25-30%) at der slet ikke er noget spildvarme at distribuere.\nDerfor er det vigtigt at vi allerede nu forholder os til hvordan fremtidens opvarmning skal foregå, og i det spil er distribution af lunkent vand ikke en del af løsningen.\nSå forhold dig venligt til det emne, og ikke hvad producenterne af varmepumper gør eller ej.\n#64 Flemming Ulbjerg 1. marts 2018 - 10:21\nChristian. Gerne, men jeg savner målinger, så vi kan sammenligne og vurdere ud fra fakta.\n#65 Christian Nobel 1. marts 2018 - 11:01\nGerne, men jeg savner målinger, så vi kan sammenligne og vurdere ud fra fakta.\nSå må opgaven jo være at få indsamlet nogle valide data - også fordi det er nødvendigt at se om energirammen i BR18/20 overhovedet er holdbar i praksis.\nOg for at kunne lave den sammenligning, så er det vigtigt at den er fjernet for bias, dvs. der skal ikke manipuleres med en (politisk bestemt) energifaktor, udelukkende det reelle varmetab.\nEnergiforbruget for et lavenergihus har jo tidligere været drøftet i denne kronik: https://ing.dk/artikel/kronik-tankesaettet...\nDet fremgår at varmepumpen har brugt ca 1400kWh i snit om året, og Danfoss opgiver nominel COP til at være 2,6, dvs. vi taler om ca. 3600kWh i varmetab, hvilket passer meget godt i tråd med kravene til BR20.\nI min begrebsverden giver det ingen mening at skulle afskrive et centralvarmeanlæg og et jordvarmesystem, selv om jeg så skulle betale 2,30 kr/kWh for de ekstra 2200kWh vi taler om, hvis jeg kan spare adskillige hundrede tusinde i anlægsomkostninger ved at nøjes med ren elvarme.\n#66 Flemming Ulbjerg 1. marts 2018 - 11:10\nChristian. Det er jeg da heller ikke afvisende overfor. Jeg skrev tidligere:\nOm elvarme direkte bliver en løsning på et tidspunkt, kan da ikke udelukkes.\nVi er vel enige om at det kræver en del ændringer af lovgivningen, før det kan realiseres. ?\n#67 Christian Nobel 1. marts 2018 - 11:32\nDybest set kræver det ingen lovgivningsmæssige ændringer, for man kan jo allerede her og nu opføre et hus hvor BR20 rammen opfyldes, og økonomien for elvarme, selv med de afgifter der ligger på elektricitet i dag, vil være bedre end for et vandbårent system.\nMan må så leve med at det gennemsyret tåbelige energimærkes teoretiske karakter ikke er helt så god, men det kan man så springe op og falde ned på hver gang man går grinende ned i banken.\nOg den lovgivningsmæssige ændring i at fjerne energifaktoren fra bygningsreglementet, så at der ikke er favoriseren eller det modsatte, er i det store hele nok bare en formssag.\nSå en del ændringer af lovgivningen - nah, ikke mere at det er lade sig gørligt.\n#68 Michael Mortensen 1. marts 2018 - 11:33\nRen el varme er utroligt billigt at etablere. Og det varme vand kan laves via en ventillationsvarmepumpe til 15.000,- COP2,5\n30-4.0000,- alt inklusive også momsen for komplet elvarme og varmt vand. Strøm prisen, uden afgifter er ca 80 øre/kwh hvis købt udefra.\nJeg vil godt give Christian ret, ren elvarme er pænt billig, (bortset fra afgifterne)\nHar man et genvex anlæg, hvilket loven siger man skal, kan man vælge en version med varmepumpe indbygget. (merpris ca 15.000) Det vil give fin basis varme i alle lokaler, hvor elradiatoreren så klarer det sidste hvis man vil mere end det.\nEneste udfordring er om elnettet kan klare det, men hvis det kun tillades i BR2020 huse, så er det måske ikke et reelt problem?\n#69 Christian Nobel 1. marts 2018 - 11:52\nOg det varme vand kan laves via en ventillationsvarmepumpe til 15.000,- COP2,5\nIfølge Bolius var det normale vandforbrug for en dansker i gennemsnit 37,9 m3 vand i 2016 - heraf bruges 36% til bad og personlig hygiejne, mao varmt vand.\nDvs. der bruges lige knap 14 m3 varmt vand per snude om året, som vil være blandet til ca 40 grader.\nFor at producere 14 m3 vand med en temperatur på 40 grader bruges ca 570kWh, dvs ca 1300 kr om året per snude, som så kan reduceres til ca 525 kr ved brug af varmepumpen.\nAltså en besparelse på 775 kr per person (selv med fuldstændig ublu elafgift!) til at afskrive og vedligeholde varmepumpen - så det kommer nok også meget an på husstandens størrelse om det kan betale sig.\n#70 Flemming Ulbjerg 1. marts 2018 - 12:25\nDybest set kræver det ingen lovgivningsmæssige ændringer, for man kan jo allerede her og nu opføre et hus hvor BR20 rammen opfyldes\nDet er nok en udfordring.\nSå må der kun anvendes 20 kWh/m2 divideret med vist nok 1,6 = 12,5 kWh el/m2.\n#71 Christian Nobel 1. marts 2018 - 13:01\nOk, jeg havde lige overset at de 20 kWh/m2 skulle være politisk korrekte, og ikke et udtryk for reelt varmetab - suk, suk, suk.\nOg at man meget behændigt i BR20 har sat faktoren op fra 0,8 til 0,6, for yderligere at favorisere fjernvarmen.\nI stedet for, som jeg tidligere har sagt, objektivt at forholde sig til selve bygningskonstruktionen.\nMen anyways, man må håbe på at rationelt tænkende mennesker på et eller andet tidspunkt løfter sig så højt at de kan abstrahere fra fjernvarmelobbyens manipulationer, og indse at vi faktisk er på vej til et rent (på flere måder!) elsamfund hvor spildvarme vil være en saga blot, og derfor indretter fremtidens energisystem ud fra en vision om ren 100% vedvarende energi, og ikke overskud fra en termisk proces med distributionstab på 24%.\nOg man må også håbe på at selv samme rationelle mennesker indser det dybt tåbelige i at en bolig som bruger omkring 4 MWh energi om året skal påtvinges et dyrt og ufleksibelt centralvarmesystem, drevet enten af en kompliceret varmepumpe, eller et lunkentvandssystem med stort distributionstab, når vi taler om en reel eludgift (renset for afgifter) på under 4.000 kr om året!\nDet er ren Ebberød bank at blive ved med krampagtigt at holde fast i et forældet paradigme.\n#72 Jakob Storm Rasmussen 1. marts 2018 - 20:07\nHvordan kan det så være at man kan have en “matrikel tænkning” hvor det er lige meget hvor meget energi man bruger, bare det er lavet på matriklen ( læs modregning for el produceret på solceller). Er det at forholde sig objektivt til selve bygningskonstruktionen ?\n#73 Christian Nobel 1. marts 2018 - 22:44\nJeg har på intet tidspunkt plæderet for matrikeltænkning, tværtom.\nBygningen skal bedømmes rent objektivt, og så er det sådan set bedøvende ligegyldigt om man opvarmer den med fjernvarme, olie, brænde, el, varmepumpe, motionscykel, eller ved at slå prutter.\nDe enkelte energikilder kan så pålægges (reelle) afgifter i forhold til hvor meget de forurener og deres CO2 aftryk, det skal bare holdes helt ude af vurderingen af bygningens energiramme.\n#74 Jakob Storm Rasmussen 2. marts 2018 - 04:10\nDet lyder meget rigtigt. Men så er det jo heller for favorisere fjernvarme, at der er sat en faktor i Bygningsreglementet, men det er mere for at “lappe” på andre fejl. Og man kan overlade det til forudsætningerne i projektbekendtgørelsen eller de fri markedskræfter, hvilken opvarmning der vælges.\n#75 Christian Nobel 2. marts 2018 - 09:52\nen det er mere for at “lappe” på andre fejl.\nHvilke andre fejl?\nOg man kan overlade det til forudsætningerne i projektbekendtgørelsen eller de fri markedskræfter, hvilken opvarmning der vælges.\nLad os nu lige holde markedskræfterne ude af billedet og forholde os objektivt til energitab og energitilførsel/produktion.\nEt hus har et givet varmetab, hvor der forsvinder et antal joule indefra over tid og ud til omgivelserne, fuldstændig uagtet hvordan disse joules fremkommer inde i huset - derfor bør energirammen være helt objektiv, og udelukkende forholde sig til hvordan varmen forsvinder.\nDen energi der så tilføres kan fremkomme på mange måder, og der kan man så lave adfærdsregulering ud fra den CO2 mængde der er inden for en kWh af den pågældende energiform.\nHvis vi fyrer kul ind i et kraftvarmeværk, så vil CO2 aftrykket være det samme per kWh, uagtet vi taler el eller fjernvarme, hvis vi vel at mærke erkender at kraftvarmeværkets formål både er at levere varme og el, og dermed fjerner os fra den forældede spildvarmebetragtning.\nHvis vi leverer varme fra vindmøller eller fra solceller, så vil CO2 aftrykket være nul (lad os i første omgang holde LCA ude af billedet), ligesom hvis vi etablerer et rent solvarmeværk til at levere fjernvarme.\nAffald og "biobrændsel" kan diskuteres om er C02 neutrale, men da røg og aske kan være et problem, kunne man jo sagtens bruge en CO2 betragtning (hvis man fraviger paradigmet om at biobrændsel skulle være C02 neutralt) til miljøregulerende afgifter.\nSå lad os få en objektiv energiramme, og så i stedet justere med en carbon afgift.\nPS - carbonafgiften skal også gælde for motorkøretøjer.\n#76 Niels Hansen 2. marts 2018 - 10:04\ncarbonafgiften skal også gælde for motorkøretøjer.\nOg co2 fra produktion af lav-energihuse !!\n#77 Christian Nobel 2. marts 2018 - 10:14\nSå skal vi til at lave LCA betragtning på alt anlægsarbejde!\nIkke kun et isoleret korstog mod lavenergihuse!\nOg i øvrigt, siden det kniber med at læse, jeg taler om en carbonafgift for fremdrift af køretøjer, ikke produktion - men igen skal der laves LCA for en, så skal der gøres det for alle.\n#78 Michael Mortensen 2. marts 2018 - 12:47\nNogenlunde enig, men der skal så være en yderligere angivelse at varmekildens CO2 belastning og andre emissioner.\nOmkring et BR2020 hus: Hvad vil det koste at lave et lille "rum"? på f.eks 1,5x1,5m og 3 meter i højden, pakket ind i 250mm isolering. På gulvet af rummet sættes en passende stor brødrister og rummet fyldes med granitskærver og en termostat sat til 250 grader.\nGenvexen laves med fordeler rør til hvert enkelt rum, der hver især har en Y deler med en individuelt termostatstyret lem/klap, hvor det ene rør går gennem toppen af granitskærverne. (der skal laves en passende sikringsordning således at ingen lokaler fyldes med 250 grader varm luft, de kunne være at hovedrøret var 160mm og det der går gennem granitten er 80mm, klappen også 80mm)\n15 KW solceller på taget, 20Kwh husstands batteri, så er det ikke megen effekt der skal hentes ind fra elnettet: 1 fase 10A burde være nok.\n#79 Flemming Ulbjerg 2. marts 2018 - 13:17\nEt hus har et givet varmetab, hvor der forsvinder et antal joule indefra over tid og ud til omgivelserne, fuldstændig uagtet hvordan disse joules fremkommer inde i huset - derfor bør energirammen være helt objektiv, og udelukkende forholde sig til hvordan varmen forsvinder. Den energi der så tilføres kan fremkomme på mange måder, og der kan man så lave adfærdsregulering ud fra den CO2 mængde der er inden for en kWh af den pågældende energiform.\nChristian. Enig. og for at der ikke skal være nogen tvivl, så hold produktion af energi på matriklen, ude. !\nNår vi så skal have fundet den bedste forsyning, så må det være oplagt: - Vurder det over for eksempel en 20-årig horisont, med fremskrivning (efter bedste evne) af de forskellige parametre. - Medtag forurening I form af CO2, støv etc. etc. som har en vis betydning. - Udelad afgifter. - Regn med en samme rente på alle projekter.\nOvenstående vurdering burde indgår I valg af forsyning på alle bygninger mv, men så sandelig også I fastsættelse af krav til en bygnings energiforbrug etc. Således vi kommer hele vejen rundt Og på ensartet grundlag.\nJeg tør ikke her skrive hvad en sådan beregning hedder. Det gør heller ikke så meget, hvis vi blot nogenlunde kan blive enige om principperne.\n#80 Niels Hansen 2. marts 2018 - 13:33\nDen undersøgelse er hurtig lavet: Et piv utæt hus, 10 M3 akkumuleringsvand pr hus, 10 Kw varmepumpe og 5 KW hav- og landmøller. Pris 120 - 150.000 kr.\n#81 Michael Mortensen 2. marts 2018 - 13:57\nog for at der ikke skal være nogen tvivl, så hold produktion af energi på matriklen, ude. !\nHvorfor det? Produktions stedet af energi er irrelevant for husets varmetab.\n#82 Magnus Thomsen 2. marts 2018 - 13:57\nOmkring et BR2020 hus: Hvad vil det koste at lave et lille "rum"? på f.eks 1,5x1,5m og 3 meter i højden, pakket ind i 250mm isolering.\nVandtank 7 m3 kan holde huset varmt, samt varmt vand i en uge. Brug billig overskuds -el fra vindmøller og solceller. Det er den eneste energi-økonomi rigtige løsning for BR 18 og BR 20 huset, fremtiden fordrer massiv udbygning af vedvarende energi ( vind og sol ) så der bliver rigelig med energi at få fat i.\nDet eneste der skal fås styr på er afgifter, samt tåbelige 2,5 faktorer for el-opvarmning.\nFaktor 0,8 for fjernvarme er irrelevant, det kommer aldrig at betale sig at føre fjernvarme ud i villakvarter med BR 18 og BR 20 huse.\n#83 Flemming Ulbjerg 2. marts 2018 - 14:14\nMichael. Enig. Det er ogdå det jeg forsøgte at skrive.\n#84 Niels Hansen 2. marts 2018 - 14:20\nHvis ellers fjernvarme kunne finde ud af at bruge store varmepumper som den eneste forsyningskilde og store akkumuleringsdamme så er det en dundrende underskudsforretning af isolere husene, og langt billigere at udlægge fjernvarmen, i nybebyggelser.\nKøbenhavns kommune planlægger er at bruge op mod 200 mia inden 2025 hvor langt den overvejende del af beløbet bruges på isolering af boligmassen. De penge er virkelig brugt forkert\n#85 Flemming Ulbjerg 2. marts 2018 - 14:50\nSom forslået herover. Og som flere støtter op om så hold bygningens varmebehov og forsyningen adskilt. Altså samme behov. Uanset adresse. Det kræver så at forsyning med varme vurderes i et nutidigt og fremtidigt lys. Og ikke på statiske faktorer.\n#86 Christian Nobel 2. marts 2018 - 14:54\nDet er jo så også det jeg anfører i anden halvdel af min post, nemlig at energien skal beskattes/adfærdsreguleres/kald-det-hvad-du-vil ud fra CO2 mv. belastningen.\n#87 Jakob Storm Rasmussen 2. marts 2018 - 20:14\nJamen det er netop hvad Bygningsreglementet ikke gør, når man tillader “matrikel tænkning” ved at skelne mellem energi tilført matriklen og energi produceret på matriklen.\n#88 Niels Hansen 2. marts 2018 - 20:17\nDet må så også gælde hvis man nettoafregner med fjernvarmesystem vedr. sin solfanger http://nhsoft.dk/work/FG22/Apl/Decentralso...\n#89 Jakob Storm Rasmussen 2. marts 2018 - 20:22\nSå må vi da håbe, at du er i stand til at få ændret projektbekendtgørelsen og tilhørende beregningsforudsætninger. For p.t. ser det ud til at gå ganske udmærket.\n#90 Jakob Storm Rasmussen 2. marts 2018 - 20:25\nDet modtages altid med glæde, hvis man kan få priser lavere end substitutionsprisen. Det kommer jo alle til gode.\n#91 Niels Hansen 2. marts 2018 - 20:28\nja hvis fjernvarmeværket har orden i faste og variable udgifter så burde det ikke give problemer.\nMen projektet fra Brædstrup er tænkt sådan at den solvarme som overproduceres om sommeren den lægges ud på nettet og tages tilbage om vinteren, med fradrag af det nettab der er i byens fjernvarmenet.\n#92 Jakob Storm Rasmussen 2. marts 2018 - 20:37\nHvis substitutionsprisen er den samme om sommeren og om vinteren, så er det i orden. Men er der forskellige produktionspriser/-former for sommer/vinter, så vil det være i strid med det mangeårige princip om kostægte tarifering. Lidt i stil med de første år med nettomålerordningen for solceller, hvor man ikke betalte for at bruge distributionsnettet som “gratis” lager.\n#93 Niels Hansen 2. marts 2018 - 20:43\nHvis substitutionsprisen er den samme om sommeren og om vinteren, så er det i orden. Men er der forskellige produktionspriser for sommer/vinter, så vil det være i strid med det mangeårige princip om kostægte tarifering. Lidt i stil med de første år med nettomålerordningen for solceller, hvor man ikke betalte for at bruge distributionsnettet som “gratis” lager.\nNok lidt træls hvis brugerne afsætter solvarme og affaldsforbrændingen i den anden ende af fjernvarmerøret må bortventilere spildvarme. OM vinteren vil sol-ejeren så godt have sin varme igen og fjernvarmeværket må producerer varmen ved dyr gas. F.eks. kunne dette være tilfældet i Svendborg hvis en bruger ville nettoafregne med fjernvarmesystemet\n#94 Jakob Storm Rasmussen 2. marts 2018 - 20:47\nNok lidt træls hvis brugerne afsætter solvarme og affaldsforbrændingen i den anden ende af fjernvarmerøret må bortventilere spildvarme. OM vinteren vil sol-ejeren så godt have sin varme igen og fjernvarmeværket må producerer varmen ved dyr gas. F.eks. som i Svendborg.\nSikkert træls - men nok også i overensstemmelse med de faktiske forhold og priser. Og hvem skulle i givet fald betale forskellen, andre end de andre fjernvarmekunder. Har forøvrigt selv lavet tilbud på konvertering af individuelt opvarmet hus med gasfyr og solvarmeanlæg, hvor der i perioder var overskud af solvarme, så anlægget “kogte”. Overskuddet blev naturligvis tilbudt aftaget til substitutionsprisen på det givne tidspunkt.\n#95 Niels Hansen 2. marts 2018 - 21:23\nEr der 'plads til' mere varme i sommerhalvåret når der skal brændes affald i Odense ??\nSelv om et par solanlæg i forsyningsnettet det gør sikkert ikke den store forskel.\n#96 Christian Nobel 3. marts 2018 - 00:26\nIgen, lad være med at skyde mig noget i skoene, for jeg er så afgjort også imod matrikeltænkning!\nDet er useriøst at prøve at skyde en ting ned, ved at prøve at føre noget andet på banen, som ingen har forsvaret, det er ren stråmandsargumentation.\n#97 Jakob Storm Rasmussen 3. marts 2018 - 06:18\ngen, lad være med at skyde mig noget i skoene, for jeg er så afgjort også imod matrikeltænkning!\nGlæder mig, at vi tilsyneladende er enige og at jeg måske har misforstået dig. Men jeg reagerer på din sætning med\nDu refererer til en faktor i energirammeberegningen ud fra Bygningsreglementet. Og når jeg gør opmærksom på at denne faktor er "matrikeltænkning" så "skyder jeg dig noget i skoene" Beklager - men din oprindelige sætning er så misvisende for din efterfølgende argumentation, at det bliver svært at forstå hvad du egentlig mener.\n#98 Christian Nobel 3. marts 2018 - 09:50\nDu refererer til en faktor i energirammeberegningen ud fra Bygningsreglementet. Og når jeg gør opmærksom på at denne faktor er "matrikeltænkning" så "skyder jeg dig noget i skoene"\nLæser du hvad jeg skriver?\nBåde 0,6 og 1,8 faktoren er da "matrikel betragtning" og skal ud af energiramme beregningen. Det er da for pokker det jeg har sagt hele tiden!\nSå lad mig skære det helt ud i pap:\nIngen energifaktorer i energirammen, og ingen modberegning for egenproduceret energi!\nEgenproduceret energi sælges til den pris der er nogen der vil købe den, og man køber til markedsprisen, og det har intet med fastlæggelse af husets energiramme at gøre!\n#99 Kasper Neve 21. marts 2018 - 13:20\n"Har Du tal for hvad importeret affald koster pr ton i indkøb, fragt, losning, transport til forbrænding ?."\nDet koster ikke noget. Affaldsværkerne betales omkring 500 kr. pr. tons for at behandle affaldet, eks. fra England.


A Thief Stole My Heart -One Direction- - - The Reason - - Movellas\n7. - The Reason -\nJeg var gået tidligt i seng den aften, og tankerne myldrede rundt i mit hoved som en indre storm. Hvad skulle jeg stille op med Zayn? Jeg havde ikke råd til at fodre én til, der var knap mad nok til mig! Og jeg var sikker på at han havde nogle bandmedlemmer som han kunne bo hos! Han var kendt for fanden, han kunne bo hvor han ville!\nDet undrede mig at han ikke bare var smuttet efter jeg gokkede ham med stegepanden. Han måtte vel have tænkt at det var én eller anden dement tøs, han havde brudt ind hos. Men hvorfor blev han her så? Her var intet en verdenskendt stjerne ville bare løfte øjenbrynet for. Måske hvor småt her var, men ellers ikke. Hvad fik ham til at blive?\nJeg havde tænkt så grundigt over det, at jeg ovenikøbet drømte om det. Min fod sparkede ham ud af døren og jeg var igen fri, uden at skulle tænke på at en popstjerne sov på min sofa.\nBlandingen af endeløse tanker og mærkelige drømme hørte op, da min gamle fjende, vækkeuret begyndte på sin daglige kaglen. Med en knurren fik jeg med stor anstrengelse klasket min hånd på uret, så den forfærdelige larm holdt op. Jeg havde vist glemt at slå uret fra i går. Jeg skulle jo ikke op på arbejde, for der var ikke noget arbejde. Men larmen havde vækket mig så tilstrækkeligt at jeg opgav at falde i søvn igen. Mine ben fandt vej ned på gulvet mens resten af min krop vendte sig lodret.\nEt kort blik faldt hen på den sovende dynge af hår der tittede ud fra tæppet på sofaen, og fik mig til at lave en kort grimasse. Hurtigt bevægede jeg mig væk fra den trygge dyne og over til skabet, ved siden af det franske hovedgærde der prydede min seng. Jeg åbnede det knirkende skab så lydløst jeg kunne, uden at vække Tornerose på sofaen. Min dag skulle nødigt ødelægges så hurtigt på dagen. Der var noget der irriteret mig grænseløst ved ham. Men samtidig var der noget med tiltrækkende og fascinerende over ham. Jeg vidste ikke hvad nogle af delene var, de var der bare. Hvilket var endnu mere irriterende.\nPå listetå, gjorde jeg mig klar til dagen for så at lave noget morgenmad. Til os begge.\n(Tøjet er for enden af kapitlet)\nForsigtigt stillede jeg en skål cornflakes ved siden af den stadig sovende Zayn, inden jeg med et sidste ængsteligt blik, drejede om og forsvandt ud gennem hoveddøren. Nogle af os blev jo nødt til at tjene til føden. Så altså var jeg på vej ud for at finde arbejde et sted.\nSå snart jeg havde lukket døren bag mig, åbnede en anden overfor mig. Laura trådte ud i en sort frakke og høje hæle, med en varm hue der gemte hendes blonde lokker. Som altid var hun misundelsesværdigt smuk, med perfekt lagt makeup og et strålende smil som fik alle til at falde på knæ.\n"Velvet! Godmorgen!" Jeg gengældte hendes gestus da hun fløj over og åbnede sine arme for mig. Hun var dejlig varm.\n"Hvor skal du hen her til morgen?" Hendes øjne strålede da hun spurgte mig. Jeg trak henkastet på skuldrene.\n"Gå rundt til nogle forretninger og spørge om de mangler noget hjælp... Hvad med dig selv?" Skiftede jeg hurtigt væk fra det pinlige emne. Jeg havde ikke selvtillid nok til at sige jeg var blevet fyret, selvom det godt kunne regnes ud.\n"Jeg skulle egentlig bare ud og købe lidt morgenmad, men vil du ikke med?" Hendes opfordring var lokkende, meget lokkende, men den lille stemme fortalte mig at jeg måtte fokusere på det vigtige.\n"Det gør ikke noget jeg har allerede..."\n"Kom nu! Ellers spiser jeg bare helt alene. Kom nu Velvet, det gør ikke noget at du ikke har råd! Jeg giver!" Den gjorde ondt. Men lyden af gratis morgenmad var nu alligevel for meget for min samvittighed. Gratis mad var der altid plads til!\n"Okay så..." Overgav jeg mig med et lille smil. Laura tog min arm i sin så vi valsede ned af trapperne. Rettelse, hun svævede elegant over trinene, mens at jeg vaklede med så godt jeg kunne.\n"Hvad med arbejdet? Gik det ikke?" Laura klirrede skeen mod kanten på kaffen, rettede så blikket mod mig. Hun var det nærmeste jeg havde af en ven, hvilket berettede om det sociale liv jeg havde. Hvilket socialt liv? Ja, det tænkte jeg også.\n"Det var et forfærdeligt sted. Den gamle idiot havde vidst ikke engang registreret stedet, ellers var det blevet lukket for længst af sundshedsstyrelsen" Hun så ikke ud til at forstå hvad jeg mente.\n"Altså at stedet er... Ulækkert?" Hendes hånd dirrede næsten af frygt for hvad jeg ville svare. Jeg nikkede sagte, så hun nærmest begyndte at hyperventilere.\n"Åh gud! Hvor er det synd for dig! Jeg ville ønske at jeg kunne hjælpe dig, men..." En idé lyste op i mine øjne.\n"Din far har da et firma her i London ikke? Jeg tror jeg så at de manglede en sekretær! Måske kunne du..." Hun lagde sin fjerlette hånd ovenpå min med et medlidende blik. Inden hun bare åbnede munden, kendte jeg godt svaret.\n"Undskyld Velvet. Men de tager kun... Dannede personer ind. Det er jo et stort firma, det ved du" Med sænkede skuldre nikkede jeg.\n"Og med din... Undskyld jeg siger det, men uddannelse, kan den stilling aldrig blive din" Hun havde helt ret. Med min manglende uddannelse, kunne jeg ikke komme ind. Folk troede at hvis du ikke havde en doktorgrad i det ene eller andet, så var man lige så brugbar som en hullet sutsko.\nJeg havde ingen uddannelse. Da jeg afsluttede folkeskolen, fandt jeg mig et arbejde og havde gjort det lige siden. Jeg ville spare op til at komme til London, så langt væk som muligt. Jeg huskede tydeligt den dag...\nRegnen piskede ned fra himlen, mens at mine våde sko betrådte asfalten. Kunne denne her dag blive meget værre? Skolen var fyldt med anstrengende snobber, der bare skulle overtage deres familie firma og gifte sig med rige mænd. De havde alle muligheder: Intelligens, udseende, charme... De havde det hele. Og hvad havde jeg? Rødt hår, en manglende far som rollemodel og nogle pjaskvåde sko. Regnjakken beskyttede heldigvis min krop fra den øsende mængde vand, men det var også det eneste at smile over.\nDa jeg åbnede døren til mit hus, var der en fremmed stemme der klang gennem rummet. En dyb stemme, hæs, nærmest som en sav. Min mors perlende grin fløj gennem rummet. Uden jeg havde lagt mærke til det, var jeg frosset på stedet og stod som et dådyr i billygterne. Regndråber dryppede ned på det blanke gulv.\n"Velvet? Er du hjemme?" Min mor kom ind fra stuen, hvor den dybe stemme fandt sted. Da jeg skulle til at åbne munden, trådte en mand til syne.\nHan var ond. Jeg kunne mærke det. Hans øjne var stikkende og hagen altid løftet over resten af verdenen. Hvem var han og hvad lavede han her? Det var det eneste der blev ved med at dreje rundt i mit forvirrede sind, der kun alt for godt kendte til min mors had til mænd. Efter far forlod os, havde hun udviklet en vis frygt for det modsatte køn. Og det havde selvfølgelig smittet af på mig.\n"Hvem er du?" Var det eneste der kunne presses ud gennem mine stramme læber, rettede blikket mod den fremmede mand.\n"Det er Harry. En god ven. Han kom bare forbi på en kop te" Min mors nervøse smil, fik hendes løgn til at prelle af som vand på en gås. Den eneste virkning det havde, var at jeg blev endnu mere vred. Og skuffet. Skuffet over at trods min mors lange løfter om at der kun var én i verden man hørte sammen med, så stod hun nu dér, unaturligt tæt på den fremmede mand. Skuffet over at hun svigtede mig på den måde. Skuffet over at jeg nu stod alene med kampen mod det modsatte køn. Ja, jeg havde da haft et godt øje til en fyr eller to, men det var også det. Jeg tog dem ikke med hjem og så prøvede at lyve mig ud af det.\nSkuffelse og foragt var det eneste jeg følte. Den 16 årige alder jeg havde, gjorde at sårene skar dybere end normalt. Uden et ord, trak jeg det våde overtøj af mig, smed det på gulvet som et lille barn, og trampede ind til venstre på mit værelse.\n"Velvet..." Hviskede min mor halvhjertet, men blev stående da jeg forsvandt ind bag min dør. Endelig fik tårene frit løb, og lysten til at ødelægge var enorm. Jeg styrede mig dog så meget at jeg bare omfavnede mig selv og smed mig i sengen. Hulkene kom lave i krampetrækninger.\nDet var uretfærdigt. Min egen mor som sagde at hun aldrig ville forlade mig. I det øjeblik og fra den dag af, forsvandt hun. Hun forsvandt ind i sin egen drømmeverden med Harry og hans børn fra et tidligere ægteskab. Og efterlod mig tilbage som blot et fragment af fortiden. Derfor tog jeg til London. Jeg ville flygte fra fortiden og starte forfra.\nVi var tilbage til nutiden igen hvor Laura snakkede løs om noget med sit arbejde. Linjerne der skulle være på et hus, og det matematiske der gik ind over det kunstneriske eller sådan noget. Hendes passion for sit arbejde var beundringsværdig, lige indtil noget interessant bag mig fangede hendes grønne øjne.\n"Velvet..." Hviskede hun med øjnene plantet på det der nu var bag mig. Jeg løftede øjenbrynet af hendes drømmeagtige udtryk.\n"Hvad er der? Har du set et spøgelse eller hvad?"\n"Rettere sagt en helgen... Vend dig om" Jeg snurrede rundt på barstolen, inden en velkendt skikkelse fangede mit blik.Sig det løgn.


Artist Talk med Bisse: ”Det er farligt at fokusere for meget på den gode melodi” | AarhusBibliotekerne\nThorbjørn Radisch Bredkjær, bedre kendt som Bisse, er en kunstner under stadig forandring. For hver ny udgivelse eksperimenterer han med musikalske stilarter, men også med sit image og det visuelle udtryk, som er en del af oplevelsen ved bandets koncerter. På det seneste album, ’Tanzmaus’, træder han frem i endnu en uventet inkarnation. ”Åh, jeg har det temmelig … cowboy-agtigt”, synger Bisse i titelnummeret, og på PR-billederne ser vi en pæn og renskuret ung mand med lyserød skjorte, slips og cowboyhat.\nTil Artist Talken beder vi først Bisse om at spille et nummer fra sit seneste album, og selv om han ikke er glad for at lytte til sine egne ting, får vi lov til at høre førstesinglen: ”Britta Big Five”, som handler om den svindelmistænkte embedskvinde Britta Nielsen.\nPå et ældre nummer, ”Spøgelsesskibene”, sang Bisse om sin mormor: ”Jeg ville så gerne skrive en sang om hvor meget jeg elsker hende / Men hun kan ikke forstå hvad jeg synger / Der er hverken rytme eller rim i det”. Så efter den sarkastiske, men blidt swingende ”Britta Big Five” – med tydelige vokaler – må første spørgsmål være:\nDet her larmer SLET ikke, og man kan sagtens forstå, hvad du synger. Hvad sker der?\n”Ja, nu kan I høre hvad jeg siger, KAN I IKKE?” griner Bisse til publikum, som råber ”Jo!” og griner tilbage.\nBisse forklarer at han blev træt af at synge vildt og forvrænget (for nu); træt af at råbe og larme. ’Tanzmaus’ er en mere munter plade, mere gakket – lyden er klarere og der er mere plads til humor, men måske også til lytterens fantasi, fordi lydbilledet er knap så massivt.\nOg hvor kom cowboyen fra?\nBisse har en ven, som bruger udtrykket ”at føle sig cowboy-agtig”, og selvom de første sange til albummet blev skrevet med musikalske western-elementer, begyndte andre sange at dukke op og fik også plads. Pladens samlede tema er måske snarere at den handler om drømme og forskellige slags drømmere, funderer Bisse – mens den cowboyagtige ånd mere handler om ”at komme ud på landet. Og ned på jorden. Men først og fremmest ud på landet. Og det synes jeg godt, man kan høre på pladen.”\nDen næste sang, vi hører, er Scott Walkers ”Sleepwalkers Woman” fra 1984. Et dybt og mystisk nummer, som hører til i den sene ende af Walkers karriere: Han var et teenage-idol i 1960’erne med The Walker Brothers, men udgav stadig mere kompromisløse albums gennem årene og endte som en respekteret, men marginalt kendt avantgarde-musiker. Bisse er fascineret af, hvordan Walker hele livet bevægede sig tættere på sin kunstneriske vision – også når det indebar et næsten totalt fravær af genkendelige melodier.\n”Noget af det første musik, jeg elskede, var sådan noget som Shubidua og D.A.D. Det var den gode melodi, det handlede om. Og det lå også i mig, da jeg begyndte at skrive sange. Man vil jo gerne finde den gode melodi. Men det er farligt at fokusere for meget på den”: Det er den, publikum vil have, og lader man sig rive med af, hvad folk gerne vil have, ender man med at lave noget, ingen gider høre.\nVi når omkring en kort snak om Bisses inspiration som live-performer (han fremhæver Nick Cave, som han oplevede første gang som 14-15-årig i København sammen med sine forældre og søskende), inden vi slutter med at høre et ægte dansk countrynummer: Sangerinden Daimis kække ”Balladen om Klante Kofoed” fra 1973.\n”Tror du, det var … ironisk?”, spørger en tilhører senere. Men sangen om manden, der ender som ”pauseklovn i en mindre varieté”, passer perfekt ind i den gøglede stemning på ’Tanzmaus’. Daimi spiller også fra anlægget inden bandets koncerter på den igangværende ’Halbal’-tour, som i øvrigt byder på specialbygget saloon-indretning, udleverede cowboyhatte til alle ved indgangen og besøg af en linedance-instruktør. Det hele er meget cowboyagtigt. For nu. Men samtidig er Bisse og Bissebanden allerede gået i studiet igen – og ingen ved, hvad der venter.\nSPØRGSMÅL & SPILLELISTE FRA ARTIST TALK MED BISSE\n1. En sang fra dit nyeste album, ’Tanzmaus’?\nBisse: “Britta Big Five”\n2. Et nummer af en, du beundrer så meget, at du ville være lidt bange for at møde ham eller hende?\nScott Walker: ”Sleepwalkers Woman”\n(og som Bisse pointerede, ville Scott Walker være ekstra skræmmende at møde, fordi han døde dette forår)\n3. Et nummer, det måske vil overraske os at høre, at du elsker?\nDaimi: ”Balladen om Klante Kofoed”\n… og så nåede vi ikke at høre flere sange til arrangementet. Men Bisse har sendt et par anbefalinger på mail:\n4. En rigtig god sang, hvor der synges på dansk?\n”Orcas: ”En Sky Af Tung Røg”. Jeg genopdagede dem i sommers på Møn. De spiller bare så skørt og flabet og dejligt og uprætentiøst – jeg bliver glad!!”\n5. Et nummer, du lytter meget til lige nu? ”Jeg lytter meget til ”Hejira” af Joni Mitchell for tiden. Drømmende, sorgløs og sorgfuld på samme tid, og mystisk!”


Spooky Buddies Hyyylloween Hunden\nDenne gang havner de langt hjemmefra på en mystisk herregård hvor der foregår noget uhyggeligt. Med hjælp fra nogle nye venner, blandt andet et venligt spøgelse, bliver det spændende eventyr smaddersj..\nSkønheden Og Udyret - 2017 - Beauty And The Beast\nNu kommer Disneys animerede klassiker i en ny fantastisk udgave med Emma Watson og Dan Stevens i hovedrollerne.Den smukke og uafhængige Belle forlader sin trygge hjemegn for at finde sin savnede ..\nElena Of Avalor - Sæson 1\nDa prinsesse Elena har reddet sit fortryllede land Avalor fra en ond og magtsyg troldkvinde, skal hun nu være kronprinsesse til hun bliver gammel nok til at blive dronning.Heldigvis får hun masser af ..\nSå er der en ny omgang Descendants på eventyr klar...Skurkebørnene er tilbage i et eventyr som er større, dristigere og grummere end tidligere! Når presset om at være perfekt bliver for meget for Mal,..\nDisneys populære talende hundehvalpe: Budderball, B-Dawg, Rosebud, Buddha og Mudbud, er tilbage i en helt ny film. Denne gang havner hvalpene i ruinerne i det gamle Egypten. Med hjælp fra nogle nye ve..\nToy Story Time Line\nToy Story Gysermotellet Tag med når Woody, Buzz, Jessie og de andre drager ud på et skræmmende sjovt eventyr. Det, der begynder som en almindelig rejse for legetøjet, tager en uventet drejning ..\nI Toy Story 3 vender Woody, Buzz Lightyear og resten af legetøjet tilbage, og denne gang får de selskab af endnu mere legetøj, blandt andre pindsvinet i lederhosen Hr. Tornberg, den jordbærduftende ba..\nToy Story 2 er den anmelderroste toer der også vandt en Golden Globe® for Bedste Film (2000). Nu kommer Disney/Pixars herlige eventyr i en eksklusiv specialudgave, der bringer os mod det. Da Ande..\nDukken Woody har altid været Anders’ favoritlegetøj. Og det er ikke så mærkeligt, for han er jo en cool sherif med et hjerte af guld. Men da Anders får den nye, superseje space ranger Buzz Lightyear i..\nDen tidløse fortælling begynder da hele kongeriget fejrer prinsesse Auroras fødsel – en glædens dag, som gør den onde fe Maleficent, en af de mest spektakulære skurke gennem tiderne, ekstremt jaloux. ..\nTom Og Huck (DVD)\nDisney præsenterer en ny, fantasifuld fortolkning af et gammelt eventyr. Da kongerigets mest eftersøgte - og charmerende - røver, Flynn Rider, gemmer sig i et mystisk tårn, forventer han næppe at møde..\nTag med Anders And, papegøjen José Carioca og cowboyhanen Panchito, tre specielle caballeros, på en spændende rejse sydpå!Det begynder ved Sydpolen og historien om den forfrosne pingvin Pablo, der drø..\nNår Tarzan svinger sig i lianerne går det bare derudad! Så hold godt fast og vær med i alle tiders spændende og fartfyldte jungleeventyr.Her kan du følge Tarzan fra den dag hvor han, som overgivet spæ..\nDisneys legendariske eventyr Taran og den magiske gryde er en blanding af fantasi, magi og humor.I en fjern del af det gådefulde land Pyradian hersker den ondskabsfulde Hornede Konge. Han er besat af ..\nEt mageløst gyldent sværd, fastklemt i en stor sten, udgør en fristende udfordring for de stærkeste og modigste mænd i kongeriget. Den, som kan trække sværdet ud af stenen bliver konge af England. Man..\nVi ved allesammen, at Stitch var ”Eksperiment 626”, men har du nogensinde tænkt over de første 625? Nu får du svaret! Stitch – Eksperiment 626 er efterfølgeren til succesfilme..\nDisneys uimodståelige talende hvalpe er tilbage i en helt ny film der tager dem ud hvor ingen Buddier har været før, nemlig til månen! Med hjælp fra nye venner er dette spændende eventyr ét lille ..\nMed TorneroseDet er den mest magiske tid på året og Sofia den første's første vinterferie på slottet med sin nye familie. Det er vinter og måske den koldeste dag på hele året, da Kong Roland forsvinde..\nSofia Den Første - Det Flyvende Palads\nTror du på havfruer? Hvis ikke, så kommer du til det, når du har set dette magiske undervandseventyr med Sofia den Første.Sofia møder den lille havfrue Oona, og så giver amuletten Sofia mulighed for, ..\nDisney's klassiker nr. 1.Den magiske historie og de uforglemmelige figurer i Disneys Snehvide og de syv små dværge har begejstret generationer. Nu udgives den tidløse klassiker for første gang i..\nIndeholder både dansk og original tale! Åbn døren til alle tiders mest fortryllede slot og tag med på et magisk eventyr sammen med Skønheden og Udyret. Med digitalt restaureret animation,..\nDen 15-årige Jim Hawkins tager på en fantastisk rejse gennem et parallelt univers i et skinnende rumskib for at finde alle tiders store skat.Undervejs bliver Jim ven med skibets kok, cyborgen John Sil..\nI 1943 præsenterede Walt Disney sin 6. Klassiker, Saludos Amigos.Et mesterværk skabt af Disney og hans legendariske tegnere, efter de havde rejst rundt i Brasilien, Peru, Chile og Argentina, for at bl..\nI 1943 præsenterede Walt Disney sin 6. Klassiker, Saludos Amigos. Et mester-værk skabt af Disney og hans legendariske tegnere, efter de havde rejst rundt i Brasilien, Peru, Chile og Argentina, for..\nHan tager fra de rige og giver til de fattige, han kaemper for retfaerdighed og er folkets helt: Han er Robin Hood! Den legendariske historie om Robin Hood og hans bande er i denne tegnede version en ..\nFra skaberne af Biler og De Utrolige kommer nu Ratatouille - en velsmagende komedie, hvor du kan opleve Paris fra et helt nyt perspektiv! I en af Paris’ fineste restauranter bor Remy, en ambitiøs rot..\nVil du gerne vide hvad der virkelig skete da prinsessen kyssede frøen i eventyret? Så tag med på et herligt musikalsk eventyr og se historien bag det berømte kys.Da Prins Naveen laver en aftale med de..\nKlassiker nr: 33Tag med på et storslået eventyr i lige så storslåede omgivelser. Oplev den farverige og musikalske beretning om den smukke indianerprinsesse Pocahontas.Her møder du Pocahontas og hende..\nWalt Disneys fantasifulde og magiske eventyr begynder en nat for længe siden i den venlige dukkemager Geppettos værksted. På en hylde sidder hans trædukke Pinocchio stille, men så kommer Ønskefeen o..\nMed inspiration hentet fra A.A. Milnes bog om Peter Plys skabte Disney sin toogtyvende klassiker. En bedårende tegnefilm om den forvirrede, godmodige bjørn, med det meget store hjerte. I tre sam..\nTag med Peter Pan, Klokkeblomst og alle deres venner ud på en eventyrlig rejse, fra den glimtende stjernehimmel over London og hele vejen til Ønskeøen! Eventyret begynder den nat hvor Peter Pan f..\nFra det revolutionerende tegnefilmsstudie Pixar Animation Studios og instruktøren af Monsters Inc., kommer årets mest opløftende eventyr. Carl Frederiksen er en 78-årig, pensioneret ballonsælger,der ..\nTag med på eventyr i den pulserende storby New York hvor historien om Oliver & Co. foregår. Ensom og forladt søger Oliver et hjem og havner hos den barske gadehund Smutter og hans hundebande. Her ..\nLegenden om den tapre og modige pige Mulan, begynder da de frygtede hunner truer med at angribe Kina.Den kinesiske kejser indkalder alle mænd til hæren – også Mulans gamle og syge far. For at skåne ha..\nI denne charmerende film med masser af humor, præsenterer Disney•Pixar historien om hvordan det umage monsterpar Mike og Sulley mødtes og blev bedste venner. Lige siden Mike Wazowski var et lille enøj..\nHvor kommer de monstre fra, som gemmer sig bag din skabsdør? Fra virksomheden Monsters, Inc. i byen Monstropolis, selvfølgelig! Byen drives af en mærkelig energikilde, nemlig barneskrig fra mennes..\nFra Pixar Animation Studios, skaberne af Toy Story 3, kommer nu et storslået eventyr, der foregår i det barske og hemmelighedsfulde skotske højland, fuld af mystiske legender og g..\nFørst følger du den lille cirkusbjørn Bongo. Han er cirkus' største stjerne og kan jonglere, gå på line og lave halsbrækkende akrobatkunster, som får publikum til at holde vejret. Men inderst inde vil..\nGå ikke glip af Disneys spændende klassiker, MESTERDETEKTIVEN BASIL MUS, der begynder en mørk og tåget aften i London. Dukkemageren Jeronimus forsvinder under mystiske omstændigheder fra sit værksted...\nDisneys 10. Klassiker for første gang på DVD!Så er det tid til en symfoni af tegnede super film i Melody Time – Walt Disneys 10. Klassiker fra 1948. Filmen byder på en farverig og fantasiful..\nI 1946 præsenterede Walt Disney en række tegnede kortfilm akkompagneret af storslået musik. Det spændende møde mellem film og musik, blev døbt Make Mine Music og den blev Disneys 8. Klassiker. Samme å..\nI Disneys Klassiker nr. 24 møder vi ræveungen Mikkel og hundehvalpen Mads. De bliver gode venner første gang de mødes, og de leger og laver en masse ballade hver dag! Men en skønne dag tager Mads afst..\nViser 1 til 50 af 105 (3 Sider)


Ekstra Bladet - TV: Danske studerende advares mod ritualdruk\nTV: Danske studerende advares mod ritualdruk\nI England vil et universitet sikre sig, at blandt andet ikke danske studerende ikke deltager i druk, som er en stor del af den engelske kultur SE TV-KLIP\nVi har regler og traditioner for at drikke - men du behøver ikke deltage. Det er budskabet i en video produceret af Cambridge University i England, som skal sikre, at udenlandske studerende - herunder danskere - ikke føler sig pressede til at drikke alkohol til de segner, når de starter på universitetet. Se hele videoen herover. Pub er en del af hverdagen\nMen at gå på pub er en lige så stor del af den britiske kultur som at følge med i forelæsningerne. Alligevel skal ingen føle sig tvunget til at deltage i de ugentlige udskejelser. Læs også: Se også: TV: Indlagt efter druk i Kongerne af Rømø Videoen kommer mindre end fire måneder efter, at billeder af Cambridge-studerende, der løber nøgne rundt, kaster op og tisser i potteplanter blev offentliggjort i den britiske presse, skriver Daily Mail. Men det billede ønsker universitetsledelsen nu at ændre på og har derfor brugt mere end 27.000 kroner på at producere filmen. Læs også: Se også: Børn lider alvorligt under forældredruk Danskerne er europamestre\nHerhjemme er spørgsmål om unges alkoholvaner i forbindelse med videregående uddannelser ofte til debat. Og efter danske unge - ligesom de engelske - har hældt så meget alkohol indenbors, at de ikke længere kan styre deres lemmer, så har næsten alle gymnasier i dag en alkoholpolitik. 85 procent af gymnasierne forbyder for eksempel alkohol på introture. Læs også: Se også: Øl har gyldne dage i USA Men det er langt fra nok. Så sent som i sidste måned var Sundhedsstyrelsen ude og advare om, at elever udsættes for et 'massivt drikkepres' på ungdomsuddannelserne.\nStod det til Sundhedsstyrelsen og Lægeforeningen, så blev der slet ikke udskænket alkohol til elever under 18 år til fester på ungdomsuddannelserne. Men det er kun et mindretal af uddannelserne, som følger anbefalingen, fremgår det af en rundspørge Politiken Research har foretaget blandt 97 uddannelsesledere. Til avisen sagde Lægeforeningens formand Mads Koch Hansen også, at danske unge har europarekord i at drikke sig fulde, og at problemet er så omfattende, at man bør skride ind med et forbud. 11\n4. oktober 2012 kl. 16:28\nTV: Miami og Posh knalder løs på Rømø


Saras madunivers: Bålæbler- måske en idé til efterårsferien?\nBålæbler- måske en idé til efterårsferien?\nDer er bare noget helt vidunderligt, magisk og jordnært ved at hygge sammen omkring et bål- det minder om barndom, spejder, ødegård, naturoplevelser og fællesskab. Disse bålæbler vil henrykke store og små- så hvorfor ikke udnytte efterårsferien til hyggelige timer sammen i det fri?\nDu kan endda starte med disse skønne SNOBRØD og så slutte med denne opskrift som dessert- jeg lover i vil elske det! Og pyt med bållugt i hår og tøj- det kan vaskes væk igen :-) Rigtig god efterårsferie!\nIndsendt af Sara Bodekær Hansen kl. 13.30\nEtiketter: Bål, Desserter


Intet mindre end verdens bedste pebernødder | Annes Køkken\n← Chokoladekursus hos Kring Chokolade\nIntet mindre end verdens bedste pebernødder\nReddet på målstregen af Anna der havde min pebernøddeopskrift og var så sød at sende den til mig, så nu kan jeg alligevel poste indlægget om de bedste pebernødder jeg nogen sinde har smagt, here goes:\nJammen, du godeste er det allerede jul!!!! 😮\nDenne december er bare gået over stok og sten! Jeg har julet en hel del, bagt og barset, haft ambitioner om at hygge mig dagligt i december med at skrive et lille blogindlæg!\nNå, det blev det så ikke så meget til af forskellige årsager! Dropper at skrive opskrifterne om honningkager der skal modne i flere uger! Det har vi ligesom ikke rigtig tid til at vente på længere!\nMEN nu vil jeg komme stærkt tilbage ved at servere intet mindre en opskriften på verdens bedste pebernødder!\nOpskriften er testet gennem de sidste små 10 år og har fået god feedback hvor end pebernødderne er blevet serveret!\nPebernødder er ellers en af julens mere oversete lækkerier, men den er også lille og ubetydelig af udseende, og kan være en dårlig smagsoplevelse! Især dem man køber i supermarkedet, yf!\nI år eksperimenterede jeg endda ved at komme lakridsrodspulver i opskriften. Det gav en fin rund eftersmag, uden at være en overdøvende lakridssmag! Det er ikke sidste gang jeg gør det, men lakridsrodspulvet kan altså undlades.\n1 tsk st. lakridsrodspulver (kan udelades)\n1 tsk st. peber (gerne hvidt, men jeg har også brugt sort i mangl af andet)\nRør smørret blødt med sukkeret. Tilsæt resten og rør godt.\nLad dejen hvile mindst en time i køleskabet, eller gerne længere. Dejen SKAL hvile.\nTril dejen til aflange pølser og skær dernæst små ”nødder.” Jeg gør ikke så meget i at trille pebernødderne runde da de alligevel flader ud under bagningen. Jeg har det også bedst med at de ikke alle sammen ligner hinanden.\nNødderne placeres med lidt god mellemrum på en plade med bagepapir.\nEt husmoder tip eller to er, lav en stor portion dej i begyndelsen af december, og bag pebernødderne efterhånden som de skal spises. Så er det altså bedst!\nHvis du virkelig vil gøre det nemt for dig selv, pakker du de rå pebernøddepølser ind i bagepapir, så slipper du for at få fedtede fingre næste gang du skal bage et kuld pebernødder.\nEr man virkelig avanceret, eller meget på for- (eller bag-) kant med julen kan pølserne også fryses rå. Med en stor kniv kan man sagtens skære nødderne ud selvom pølserne kommer direkte fra fryseren. Det ændre endda ikke ret meget ved bagetiden selvom nødderne er direkte fra frost. Jeg har ladet en pakker ligge i fryseren til næste jul, hvorefter jeg har bagt den, og de smagte stadig dejligt!\nPebernødderne bages ved 180 grader i 10-12 min. Indtil de er gyldne og sprøde!\nChokolade drømmekage Madam Mangors vanillekranse Verdens nemmeste kage- Ølkage\nDette indlæg blev udgivet i Brød og kager, Opskrifter og tagget Jul, Kanel, Lakridsrodspulver, pebernødder. Bogmærk permalinket.