Danmark er i gang med at udvikle en generation af fodboldspillere, der kan vinde en slutrunde inden for de næste 10 år - Euroman\nDanmark er i gang med at udvikle en generation af fodboldspillere, der kan vinde en slutrunde inden for de næste 10 år\nUdviklingschefen i DBU, Flemming Berg, ser optimistisk på den gyldne generation af fodboldspillere, som Danmark er ved at opfostre. Men hvordan er det lykkes lille Danmark at skabe et U18-landshold, der konsekvent piller pynten af hold som Frankrig, Tyskland og England?\n30. maj. 2021 Sport Euroman\nFLEMMING BERG VIDSTE godt, han var vidne til noget specielt. Årtiers erfaring som ungdomstræner og talentscout i klubber som FC Nordsjælland, Brøndby IF og Chelsea havde fintslebet hans evne til at identificere det ekstraordinære fodboldtalent. Ved den første ungdomslandholdssamling for spillere født i 2003 blev Flemming Berg blæst bagover af mængden af rå talent hos de dengang 14-årige fodboldtalenter, der var blevet udvalgt til en træningskamp mellem Vest- og Østdanmark.\n”2003-årgangen er en årgang, vi ikke har set før. De har spillet 26 ungdomslandskampe og vundet de 25. Og det er altså primært mod Tyskland, Frankrig, England og hold i den klasse,” siger Flemming Berg over Zoom fra et hotelværelse i Ungarn.\nAftenen forinden har han set det danske U21-landshold slå Frankrig 1-0 til U21-EM. Banens yngste mand var en af de mest interessante spillere fra den besungne årgang 2003: 17-årige Wahid Faghir, der til daglig spiller fast i Superliga-klubben Vejle.\nSamme uge vandt U21-landsholdet også de resterende kampe i gruppespillet, alt imens spillere som Andreas Skov Olsen, Jonas Wind og Mikkel Damsgaard fører A-landsholdet til suveræne sejre mod Israel, Moldova og Østrig, selvom de er unge nok til at være med for U21-landsholdet.\n”Det går rigtig godt i dansk talentudvikling,” siger Flemming Berg, som har været DBU’s udviklingschef siden 2015, med et afslørende smil, mens den jyske beskedenhed slår sprækker.\n”Vi har inden for de seneste fire-fem år haft en stabil kurve opad. Vores U-landshold fra U16 til U21 havde i den seneste sæson det højeste pointsnit i hele Europa. Vi lå på et snit på 2,32, hvilket er fuldstændig uhørt. Landene, der kommer efter os, er Spanien, England og Frankrig. Vi er et meget betryggende sted i forhold til fremtiden. Lige nu er vi blandt de allerbedste i Europa, og det er selvfølgelig en fantastisk situation, men også en situation, der kræver endnu flere investeringer.”\nUdviklingen ser ud til at kunne fortsætte. Ifølge Flemming Berg ser 2004’erne spændende ud. Og 2005’erne ser rigtig spændende ud. Men hvordan kan det lade sig gøre, at et lille land med seks millioner indbyggere kontinuerligt bider skeer med fodboldgale stormagter som Tyskland og Frankrig?\n”I Danmark er vi måske de dygtigste i Europa til at have et godt samspil mellem klubberne og forbundet (DBU, red.). Det har de rigtig svært ved i andre lande, hvor klubber og forbund nærmest bekriger hinanden. Der har vi en virkelig god kultur i Danmark. Klubberne ved godt, at spillerne lærer meget af landsholdssamlingerne, og vi ved godt, at vi ikke skal drive rovdrift på klubbernes spillere,” siger Flemming Berg og roser det generelle niveau i de danske klubber, hvor spillerne bruger det meste af deres fodboldopvækst.\nNår mange dygtige akademier fordeler sig på relativt få kvadratkilometer, opflaskes de danske fodboldtalenter under et stabilt højt niveau til kamp og træning.


Maling - En Verden af maling | Balling Storkøb\nKvalitetsmaling siden 1973\nMaling i alle specialtoner\nHos En Verden af Maling har vi forhandlet kvalitetsmaling siden 1973. Vi går op i, at kunden får en personlig oplevelse, når de træder ind i forretningen. Vi går op i høj faglighed, og derfor yder vi en grundig service for alle kunder, hvor de får en produktmappe med sig, når de køber maling hos os.\nDenne produktmappe indeholder informationer omkring produktet, guides til anvendelse af den specifikke maling, og et kort med den helt rette blandingsfarve i tilfælde af, at du skal bruge denne præcise farve igen. Vi blander nemlig ikke kun farver ud fra et farvekort med blandingsforholdene på – vi kan blande enhver unik specialtone, hvis du medbringer et farveeksempel.\nNår du køber maling hos os tilbyder vi et gratis medlemsskab, hvor du sparer op til 40% på maling. Grunden til, at vi kan tilbyde dette er, at vi ikke forhandler maling fra de store kendte mærker, hvor købsprisen er dyrere pga. alle de udgifter virksomheden måtte have for at opretholde et kendt brand. Vi gør en dyd ud af at researche markedet for kvalitetsmaling, der ikke gør det til et økonomisk indhak i økonomien at holde sit hjem pænt med nymalede vægge og lofter. Derfor henter vi kontinuerligt maling hjem og gennemtester det for at afgøre, om det er kvalitetsmaling, der er på højde med de gode kendte mærker. Vores testpanel består af en række professionelle malere, der afgør, om malingen har samme kvaliteter, strygbarhed og dækkraft som de førende mærker på markedet. På den måde kan vi garantere, at du får en lige så god kvalitetsmaling – bare til en lavere pris.\nLoft- og vægmalinger\nKom ned i forretningen og få en oplevelse\nUdover en grundig og faglig service, kan du forvente at få en behagelig oplevelse hos os. Vi går meget op i at rådgive alle vores kunder, så de føler sig trygge i købsprocessen og den efterfølgende maleproces. Derudover skal du ikke være nervøs for at medbringe dine børn, da vi selvfølgelig har sørget for at have indrettet et kreahjørne til dem, mens mor eller far finder den rette maling. Vi går op i personlig service, så vi foretrækker, at du kommer ned i forretningen. Har du dog nogle spørgsmål, du ønsker svar på her og nu, kan vi kontaktes på tlf. 36 47 20 60 eller e-mail info@enverdenafmaling.dk.\nStort udvalg af udendørs og indendørs maling\nMed over 45 år i branchen har vi fået samlet et stort udvalg af både indendørs og udendørs maling, der dækker ethvert behov du måtte have. Vi har alt i væg og loftsmaling, oliebaseret og vandbaseret træbeskyttelse, facademaling og lakfarve i mange forskellige varianter og funktionalitet. Alle malinger og træbeskyttelser kan tones i lige den farve, du ønsker, da vores blandingsmaskiner er indstillet med over 5000 farver. Og hvis ikke en af de 5000 farver passer til dine ønsker, kan vi specialtone enhver farve. Se et lille udpluk af vores produkter nedenfor, så du kan få en forsmag på, hvilke produkter og priser du kan forvente hos os.


Kontinentalsenge i Farsø – Få leveret direkte til 9640\nLeder du efter en kontinentalseng i Farsø? Vi har samlet de bedste kontinentalsenge der kan leveres til lige netop Farsø, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde den bedste kontinentalseng i Region Nordjylland, som du kan få leveret til 9640 Farsø. Der er mange muligheder i Vesthimmerlands Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nMange online shops tilbyder nu om dage flere leveringstyper. Den mest populære er efterhånden pakkeshops, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente dine produkter når du har lyst. Leveringsmetoden er jo særligt ukompliceret, og desuden også den mest prisbevidste type af levering.\nDu bør alternativt overveje at vælge at få leveret til din privatbolig eller til dit arbejdes adresse. Fragtformen er sædvanligvis en tand mere pebret, men derudover ret så let. Den prisbilligste fragttype af Kontinentalsenge i Farsø vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente varerne, hvilket stiller krav om at du opholder dig lige ved Kontinentalsenge i Farsø webbutikkens arbejdslager.\nLeveringstiden er naturligvis særligt væsentlig forudsat du behøver varen omgående, så herved er det helt fornuftigt at vi checker leveringstidspunktet ved den pågældende vare.\nEn del Kontinentalsenge i Farsø online webshops lover muligheden for dag-til-dag levering på en lang række af deres produkter, men glem ikke at det afhænger af at handlen laves forinden et aftalt tidspunkt, så at de kan nå at få Kontinentalsenge i Farsø distribueret forud for at personalet har fri.\nNogle enkelte internet selskaber byder på fragt uden beregning, men i mange tilfælde er det under betingelse af at du køber for en konkret pris. Derudover burde du overveje den mest betalelige leveringsmanér, hvilket typisk – uanset om du opholder sig ved Horsens, Værløse eller Bjerringbro – er at få dem til at køre din ordre til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden ret så smertefrit for almindelige mennesker at prissammenligne på Kontinentalsenge i Farsø i blandt forskellige e-forretninger, og til tak har en hel del internet forretninger i Danmark fundet det uundgåeligt at nedskære udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til drenge og piger, og yderligere også til kvinder og mænd – eftertrykkeligt, og endda nogle gange love fri fragt.\nDet kan stadigvæk være gavnligt at efterse nogle e-butikker efter Kontinentalsenge i Farsø rabatkoder inden du bestiller, så man er tryg ved at opnå den mindst kostelige pris.\nDu må trods alt være opmærksom på, at når en shop afhænder Kontinentalsenge i Farsø for en udsalgspris der kan ses som hamrende fremragende, så kan det for det meste være et signal om en snydagtig internet shop. Handler med kort er på den anden side omfavnet af en lov, der bistår køberen imod fup e-firmaer.\nGenerelt foreslår vi køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du overveje en afdragsløsning som fx ViaBill, for så vidt du har til hensigt at afbetale omkostningerne over et længere tidsrum.\nForud for at folk køber Kontinentalsenge i Farsø i en butik på nettet bør man i og for sig sætte sig ind i virksomhedens forretningsvilkår, det er dog oftest en tidskrævende opgave.\nEn anden mulighed kunne være at kigge hvorvidt internet selskabet er e-mærke godkendt, siden det ofte er en påvisning af at webbutikken føjer de danske love, foruden at internet selskabet lejlighedsvis monitoreres af sagkyndige der er meget bekendte med de gældende vilkår. Dette er desuden din anledning til en håndsrækning, hvis du møder problemstillinger med din shopping.\nTilsvarende støtter vi at køberen er vidende om de mest vedkommende vilkår der influerer på handlen, til eksempel hvilken returneringsret på Kontinentalsenge i Farsø e-handlen anvender. I relation til det er det tillige afgørende, at man når som helst bibeholder sin kvitteringsmail, så man når som helst kan dokumentere sin shopping, ligegyldigt om man søger et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot tilbyder dig i højeste grad fine løsninger til at tolke en hel del andre konsumenters synspunkter og af den grund foreslår vi, at du ser nærmere på online firmaets Kontinentalsenge i Farsø omtaler forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook forærer dig ligeledes ganske fortræffelige genveje til at få kendskab til e-forretningens kundetilfredshed. Foruden det ses endda online shops i Danmark som tilbyder folk at skrive en omtale af købsoplevelsen, som også kan tages i brug til at bedømme hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside finansieres af reklameindtægter. Vi hjælper en samling af e-shops når vi annoncerer deres tilbud, og tjener godtgørelse under forudsætning af at en af de besøgende på vores website foretager en handel.\nAnvisninger vedrørende Kontinentalsenge i Farsø og online outlets opdateres rutinemæssigt, men vi giver ingen garanti imod modifikationer der måtte være iværksat siden nyligste opdatering af de anvendte oplysninger.


jwe - Bryllupsklar.dk\nEverything posted by jwe\njwe posted a topic in Do It Yourself debatten\nHej piger, Jeg skal igang med at lave bordhæfter - altså disse med bordplan, gæstebeskrivelse og menu. Jeg søger filer, er der nogle som har sådanne de vil dele ud af? eller har set andre herinde gøre det?? Håber på jeres hjælp - der er kun 31 dage til vores bryllup - så skal da vist igang :fløjt:\njwe posted a topic in Læsernes bryllupshistorier\nKære alle skønne kommende fruer. En lille beretning fra vores dag. Klokken var 7.30 og jeg slog mine øjne op efter en rolig nats søvn. Jeg gik ned i stuen og fik en "morgen sjæler" med min kære mor. Derefter et langt varm bad, rensning af hud, creme all-over, og så tog jeg mig en god time for mig selv med make up. Klokken blev 10.00 og så kom min dejlige veninde som er en dygtig frisør.\njwe replied to jwe's topic in Læsernes bryllupshistorier\nDet gjorde hun :cheerleader3:\nKommer hun mon???\nOmkring 12.20 kørte vi afsted. Pigerne små sludrede og jeg sagde ikke et ord i bilen. Pludselig kom det som et lyn fra en blå himmel at nu var det nu! Den store dag var endelig kommet. Mens ventede min kære mand, hans bestman og min bonus søn i kirken.\nTilbage var min far og jeg og brudepigerne\nHåret blev sat - mine 5 dejlige brudepiger kom kl. 11.30, og vi drak lidt bobler og spiste lidt mad. Mor sagde held og lykke før hun tog afste til kirken.\njwe posted a topic in Bryllupstraditioner\nKære piger, Nu er jeg nygift og dertil hører bryllupsrejse. Vi ønsker smukke omgivelser hvor vi kan slappe af med lækker strand, vand, sand, drinks og ikke mindst hinanden. Hvor vil i anbefale vi rejser hen? - gerne specifikke steder, altså område eller hotel? Del gerne jeres romantiske rejse erfaringer. :a1221:\njwe replied to jwe's topic in Bryllupstraditioner\nOki - så fortsætter jeg Kan du huske hvad i gav for opholdet på madiverne? Lige nu er priserne således at det koster 50.000 bare for opholdet.. 7 nætter på Kuramathi Island Resort i Deluxe Beach Villa\tRejseperiode\tDobbelt\tEnkelt\t25-04-2012 - 30-04-2012\t22.940\t33.100\t01-05-2012 - 24-06-2012\t19.120\t25.460\t25-06-2012 - 19-07-2012\t21.490\t27.830\t20-07-2012 - 28-07-2012\t23.400\t31.650\t29-07-2012 - 31-08-2012\t21.030\t29.280\t01-09-2012 - 31-10-2012\t19.600\t26.415\t01-11-2012 - 14-12-2012\t22.570\t32.250\t15-12-2012 - 23-12-2012\t24.940\t34.620\t24-12-2012 - 30-12-2012\t28.280\t41.235\t31-12-2012\t25.910\t38.865\t01-01-2013 - 05-01-2013\t26.220\t39.380\t06-01-2013 - 31-03-2013\t23.970\t34.880\njwe replied to sofie b's topic in Bryllupstraditioner\nVI VIL AFSTED :biggrin: Prøver at kontakte nyhavn i dag\nHej Martin, Hvilket rejseselskab er du fra?\nKunne i godt nok holde prisen under 50.000 kroner med 3 dage i Dubai og derefter 8 dage på Maldiverne??\nVar der bar og sådan på øen? Ja undskyld min spam her - men er temmelig interesseret\nhttp://www.nyhavn.dk/maldiverne/rejser/kuramathi-et-af-maldivernes-bedste-husrev Var det denne i valgte?\nEj hvor ser det bare SÅ lækker ud :loveshower:\njwe replied to .* Brud20aug2011 *.'s topic in Bryllupsforberedelser\nTillykke med dit forestående bryllup. Vores reception var fra kl. 14.00-17.00 - jeg følte tiden var helt perfekt. Vi havde uformel stemning med "ta selv"drikke og kagebord i store lyse lokaler med mulighed for at gå ud. Desuden var der live jazz musik. Det fungerede virkelig godt.\njwe replied to gitteogjesper's topic in Bryllupsforberedelser\nJeg vil også sige det afhænger af relationen. Vi fik 2 med pga. et afbud. Det var et vennepar som er relativt nyt for os, og de blev super glade for at komme med.\nKvinder ~ Hvad har I fået i morgengave?\njwe replied to Felinity's topic in Bryllupsforberedelser\nJeg fik en forlænget weekend tur til london :biggrin:\njwe replied to Losse's topic in Brudetilbehør\njwe posted a topic in Bryllupsforberedelser\nKære brude Vi skal GIFTES på LØRDAG! :a1221: Jeg har så mange sommerfugle i min lille topmave. Har været hele følelsesregisteret igemmen de seneste måneder. Glæde, mere glæde, gråd, små-stress, forventninger... ... jeg kunne blive ved! - Og nu er det lige om lidt jeg bliver kone til verdens dejligste mand. Jeg har fri torsdag og fredag og vil forsøge at slappe af, nyde og glæde mig. Alt er på plads, vi kan ikke gøre mere nu. Jeg vil i den forbindelse sige jer alle tak! TAK - for et helt aldeles fantastisk forum! Tak for inspiration, Tak for den gode tone der er herinde. Må i alle få et uforglemmeligt bryllup!! :loveflag: I er top lækre, og må vi (forsøge) at holde fast i at the end of the day - så er små accessories bare praktiske foranstaltninger. På VORES bryllupsdag er størst af alt KÆRLIGHEDEN! ALT DET BEDSTE ...\njwe replied to morogsnarthustru's topic in Bryllupsforberedelser\njwe replied to Janina's topic in Brudetilbehør\nLige et råd med på vejen fra en strømebukse elsker: Når buksen er pakket ud så stil dig på enden af strømpen (altså der hvor tæerne skal sidde) og stræk dem godt. Ligeledes er det også godt at give dem en gang hårlak og lade dem tørre inden brug. Ta en fil og fil dine tånegle nedad inden brug, så undgår man neglene får dem til at løbe både under påføring og i løbet af dagen. Tag evt. et par silkehandsker på når de påføres. God fornøjelse


Undervurder aldrig kærligheden - En pige, som... - Movellas\n3. En pige, som...\nCarrie kom gående ind i stuen med en kop the til os hver. Hun satte sig ved siden af mig i sofaen og rakte mig min kop the. Carrie var sådan en pige, som… en som alle elskede. Fyrene bedårede hende og pigerne ville ønske de var hendes bedste veninde. Hun kom altid sammen med de lækreste fyre og hun var verdens bedste veninde. Carrie og jeg havde kendt hinanden i snart 8 år. Det var dog først inde for de sidste 2 år at vi begyndte at bo sammen.\n”Hvornår havde du så tænkt dig at du og Harry skulle gå offentligt med jeres forhold?” spurgte jeg og skubbede til hende med foden.\n”Meget snart, hvad med dig og Niall” sagde hun og smilede.\n”Det ved jeg ikke” svarede jeg og kiggede væk.\n”Er der noget galt mellem dig og Niall?” spurgte hun og lagde en hånd på mit ben.\n”Nej, Nej. Vi har det skønt, men jeg ved ikke om jeg ville kunne klare at han hele tiden er på farten og med alt det had som jeg kommer til at få for at være hans kæreste" svarede jeg og tog en slurk af min the.\n”Hvis du elsker ham, så skid på alt det. Jeg skal nok være der for dig og det skal Niall nok også og ikke mindst drengene” sagde hun og smilede opmuntrende.\n”Du har sikkert ret” sagde jeg og smilede.\nJeg fandt min Mac frem og begyndte at skrive den næste klumme til The Times. Selvom jeg kun var 20 år så skrev jeg for The Times. Folk blev altid meget overrasket over at det var en på min alder som skrev klummerne, men efter de var kommet over deres lille chok. Blev jeg overøset med ros. Mange troede at det var en kvinde mit i 30’ne som skrev dem, men det afkræftede jeg ved at fortælle dem min alder. Jeg har skrevet klummer for The Times siden jeg var 18 år og siden der har det kørt på skinner. Flere og flere begyndte at kende mit navn. Jeg begyndte også at blive inviteret til de store engagementer alle de fineste steder. Selvom jeg havde været der før sammen med Carrie og hendes familie. Jeg var nærmest en del af familien. Jeg havde også her sidste år datet hendes storebror Oliver, men vi slog op for et halvt år siden. Vi er dog stadig rigtig gode venner. Carries brødre var berygtet over hele Europa for at være nogle skørtejæger. Hvilket jeg ikke helt syntes passede. Ja de havde haft nogle kærester, men de havde altid behandlet dem ordenligt og det kan selv jeg skriver under på. Jeg vil mere sige de er nogle af de mest lækre fyre i Europa.\nCarrie var, faldt i søvn og lå nu op ad mig og sov tungt. Jeg klappede min Mac sammen og lagde hende ned på sofaen. Jeg fandt et tæppe og lagde det over hende. Hun gryntede tilfreds og puttede sig ind i det. Jeg tog et billede af hende og sendte det til Harry med teksten: Your little girl is sleeping. Jeg fandt et stykke papir og skrev en besked til hende: Hej Carrie. Er smuttet hen til Oliver. Hvis jeg ikke er hjemme når du vågner så behøver du ikke blive oppe. Jeg kommer nok hjem på et eller andet tidspunkt. Love Signe xx. Jeg lagde sedlen på sofabordet og gav hende et kys på kinden før jeg gik ud for at hente min taske og en hættetrøje. Jeg tog Nialls hættetrøje på og tog min taske over skulderen.\nJeg lukkede døren efter mig og smuttede ned af gaden. Oliver og jeg havde aftalt at mødes ved Starbucks. Jeg fik øje på ham og vinkede. Han vinkede tilbage og begyndte at gå hen mod mig. Han så som altid stang lækker ud.\n”Hey S, hvordan går det så?” sagde han og lagde en arm om mig.\n”Hey Ollie. Det går fint, hvad med dig?” sagde jeg og lagde en arm om ham.\n”Samme her. Carrie siger du kommer sammen med Niall Horan” sagde han.\n”Hun kan da heller ikke holde noget hemmeligt” sagde jeg irriteret.\n”Det tager jeg som et ja. Tillykke med ham” sagde han og smilede.\n”Mange tak Ollie. Hvad med dig ser du nogen for tiden?” spurgte jeg.\n”Nej lige p.t er jeg single, men skulle vi ikke få den kaffe som vi kom for” svarede han og trak mig med hen til skranken.\n”To latte med sukker” sagde jeg til pigen bag skranken. Hun smilede venligt til mig og lavede vores kaffe.\nOllie tog i mod dem og betalte for dem som den gentleman han er. Vi satte os udenfor ved et stort gammelt springvand med små engle som sprøjtede med vand. Vi snakkede lidt om den gang vi kom sammen og alle de ting vi havde oplevet sammen igennem tiden. Ollie var sådan en fyr man kunne have dybe samtaler med om livet, verden, kærlighed og så videre. Ollie og jeg plejede tit at sidde ved netop dette springvand og snakke om de ting vi havde oplevet i løbet af ugen, men her på det sidste havde vi begge haft for travlt til at kunne nå det, men lige i aften havde vi begge en fri aften. Nogle piger som sad på en bænk nogle få meter fra os vendte sig pludseligt om og begyndte at skrige og hoppe op i vejret af glæde. Ollie og jeg udvekslede nogle sigende blikke.\n”One Direction er på vej her ned for at give et nummer foran springvandet derover” skreg pigen og pegede over på springvandet Ollie og jeg sad ved.\nOllie og jeg kiggede på hinanden og udvekslede nogle blikke. Skulle vi flytte os eller ej? Jeg rystede på hovedet og gav tegn til at vi skulle blive siddende. Ollie rykkede tættere på mig. Han havde et fast greb i Nialls trøje. I en radius af 5 meter rundt om springvandet var ryddet for mennesker. Flere unge piger kiggede underligt på Ollie og jeg, men vi blev siddende. Længere forude kunne jeg se drengene. Min mave blev fyldt med sommerfugle. Sådan var det altid når jeg så Niall. Jeg tog mig selv i at blive helt rød i kinderne ved tanken om at han om få minutter ville stå ved siden af mig. Ollie kiggede på mig og rystede på hovedet af mine røde kinder. Han vidste godt hvad det betød.\n”Så flyt jer dog” råbte en pige med langt brunt hår. Hun var dullet godt op. Hendes hår var sat op i en høj hestehale og hun havde en kort sort kjole på og et par røde stiletter. Jeg kiggede hen på hende med et løftet øjenbryn og rystede på hovedet af hende. Jeg kunne se det pissede hende af, men hun sagde ikke mere for hendes opmærksomhed blev rette mod drengene som nu kun var en meter væk fra hvor Ollie og jeg sad. Drengene så som altid godt ud. De var meget afslappet klædt og Niall havde sin guitar på ryggen. Han havde den snapback på som jeg havde givet ham. Den var sort og foran var der med grøn skrift skrevet: NOTRE DAME FIGHTING IRISH og på venstres side var der tryk en irsk nisse som lignede at den skulle til at slå ud efter en. Liam var den første som fik øje på mig. Han skubbede til Niall og pegede hen på mig. Nialls øjne mødte mine og et smil bredte sig på hans læber.\nHan gik over mod mig og gav mig et kram.\n”Jeg troede ikke jeg skulle se dig her” hviskede han ind i mit øre.\n”Jeg troede heller ikke jeg skulle se dig her” hviskede jeg tilbage.\nHan slap mig og satte sig ned ved siden af mig sammen med de andre drenge. Ollie havde rejst sig op. Han kom over til mig.\n”Jeg tror jeg vil smutte nu S. Så kan du også hygge lidt med Niall” sagde han stille og gav mig et frækt blik, hvorefter han maste sig ud mellem den store mængde af piger.\nLouis lagde en arm om mig og smilede til mig.\n”Som i nok alle allerede ved så vil vi her til aften give et akustisk nummer af One way or another. Begynder du Niall?” spurgte Harry og kiggede hen på Niall.\nNiall begyndte at spille.\nI det Niall begyndte at synge kiggede han på mig og smilede. Jeg smilede igen og nynnede med på sangen.\nAlle klappede idet sekund drengene holdte op med at synge. Niall kiggede over på mig og smilede.\n”Tak for i aften alle sammen! Nu vil drengene og jeg smutte hjem” sagde Liam.\nVi fik os mast ud mellem de stor mænger af piger. Han havde et fast greb i min hånd imens vi kantede os hen til bilen. Der var ikke plads til os alle i bilen så jeg sad hos Niall. Bilen standsede foran Carries og mit hus. Niall og jeg steg ud og fulgtes op til gangdøren. Jeg satte døren i låse og vendte mig om mod ham. Jeg lagde mine arme om hans nakke og kiggede ham ind i øjnene.\n”One way or another I’m gonna getcha” hviskede jeg før jeg kyssede ham inderligt. Han gengældte mit kys og lagde sine arme om mig.\n”You already got me Princess” hviskede han tilbage og kyssede mig kort før han løb ned til bilen.\nJeg stod helt ør i hovedet og med sommerfugle i maven og så på at han kørte væk før jeg gik ind af døren. Niall Horan er min og kun min! Sikker en underlig følelse.


Solidea Knæ Relax Unisex 70 camel - small 1 stk - tjek prisen her\nHjem / Butik / Fritid og helbred / Solidea Knæ Relax Unisex 70 camel – small 1 stk\nVarenummer (SKU): 211838 Kategorier: Fritid og helbred, Støttestrømper, Sygeplejetilbehør Tag: SOLIDEA\nSolidea Knæ Relax Unisex 70 camel – small 1 stk Varefakta\nNavn: Solidea Knæ Relax Unisex 70 camel – small 1 stk\nMange leder efter den billigste Solidea Knæ Relax Unisex 70 camel – small 1 stk på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Solidea Knæ Relax Unisex 70 camel – small 1 stk for kun kr. 138.90 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nSolidea Knæ Relax Unisex 70 camel – small 1 stk fra Apopro\nSolidea Knæ Relax Unisex 70 camel – small 1 stk er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i vores gruppe af varer Fritid og helbred > Sygeplejetilbehør > Støttestrømper. Vidste du, at du også får lovpligtige 14 dages returret – dog ikke på lægemidler, som er undtaget returretten med når du køber din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Solidea Knæ Relax Unisex 70 camel – small 1 stk hos den populære shop Apopro Online Apotek, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på dette produkt. Når du handler online kan priserne være lavere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nSolidea Knæ Relax Unisex 70 camel – small 1 stk fra SOLIDEA\nForbrugere der køber produkter i danske webshops, giver de dig lidt bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere og det kommer dig tilgode som forbruger. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En anden ting du også slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.


Stereotype og særegne. om forståelser af autisme og positionering af autistiske subjekter - PDF\nStereotype og særegne. om forståelser af autisme og positionering af autistiske subjekter\nDownload "Stereotype og særegne. om forståelser af autisme og positionering af autistiske subjekter"\n1 Stereotype og særegne om forståelser af autisme og positionering af autistiske subjekter Ditte Ro se Andersen\n2 Stereotype og særegne om forståelser af autisme og positionering af autistiske subjekter Ditte Rose Andersen Institut for Psykologi, CSS, Københavns Universitet Vejleder: Ole Dreier Medvejleder: Louise Bøttcher Afleveret 13. juni 2007 Specialets omfang er typeenheder svarende til 101 normalsider à 2800 typeenheder Tak til: Camilla Lindgreen, Kathrine Holten Pind, Louise Harder, Nanna Persson, Thomas Harboe Også tak til: Ulla, Telt & Jones, Lars og Linus\n3 Abstract Stereotypical and peculiar on understandings of autism and positioning of autistic subjects In this thesis, I start out pointing to a paradox present in current scientific and interventional approaches to autism. While seemingly influencing the lives of autistic persons in aspects pertaining to their subjectivity, current understandings do not take the matter of subjectivity into account themselves. In the light of this paradox, I ask: What effects do scientific and interventional understandings of autism have on the conditions for living one s life as an autistic subject especially in terms of positioning in psychological professional contexts? I explore this question through an empirical analysis of the National Autisme Plan, which is a recent set of interventional recommendations for Danish autism practice, and through an analysis of scientific literature on three prominent models for cognitive impairment in autism, namely theory of mind, executive functions and central coherence. In my analyses of these recommendations and models I seek to point out the subject positions offered to and dealt with by autistic subjects. I understand such subjects to be both subjectified through historically contingent practice/discourse and to be endowed with capacities for experience and action qua subjects. National Autisme Plan views autism as a disability and I argue that impairment is a concept critical to the disability models employed in the recommendations. This discussion leads to an analysis of the conditions for and effects of cognitive impairment models for autism. I argue that current ideas of normal work together with scientific discourse to potentially render autistic subjects deficient in personal/social understanding, intentionality and meaningfully sensing, thinking and acting. In returning to the actual recommendations of National Autisme Plan, I argue that autistic subjects are offered negative or even malignant positions within an ethos of viewing atypical as something to be handled by objective knowledge and general techniques. This, I argue, leads to the exclusion of subjective, intersubjective and intentional aspects in autism research and intervention. In order to settle this matter, I propose a three-fold question to be asked in such practices, namely where, why and for whom? Key concepts: autistic; subjectivity; positioning; autism intervention; autism research; cognitive models; disability theory; poststructural theory; critical psychology\n4 Indhold Indhold Del 1 Autistiske subjekter 1 Indledning Baggrund og begrundelse Diagnostik og forklaringsmodeller Ekskluderende tilgange Problemformulering Definitioner og afgrænsning Specialets dele og kapitler Kan autistisk og subjekt skrives i samme sætning? Hvilken forskel gør autisme? Dekonstruktion af autismens natur Autistiske subjekter som handlende og erfarende Etiske overvejelser om valget af teori Hvor og hvordan finde autistiske subjekter? Positionering: subjektivering gennem diskurs Only actual conversations Only actual conversations Ondartet positionering Validering af storylines Semiotiske subjekter Positionering som metodebegreb Hvor positioneres autistiske subjekter? Del 2 Forståelse 4 National Autisme Plan:forståelse af autisme i Danmark Autisme er et miljørelateret handicap eller er det? Der er autisme til forskel Kognitive funktionsforstyrrelser Mulighedsbetingelser og effekter Theory of Mind Noget om falske overbevisninger Side\n5 Indhold Hvordan forståelse bliver et spørgsmål om repræsentation Autistiske perspektiver på theory of mind Eksekutive Funktioner Autistiske eksekutive dysfunktioner Fleksibilitet som naturligt aspekt af miljø og subjektivitet Hvilken effekt har eksekutive dysfunktioner? Ekskluderede erfaringer Remediering af eksekutive dysfunktioner Central Coherence For forskningen er central coherence meningsfuldt Det aktive, konstruktivistiske subjekt Er dette uden mening? Naturlige funktioner? Viden og positioner i dansk autismepraksis Hvorfor anbefale? Specielle, skævvredne og ufuldstændige perspektiver Håndtering af»autismen«gennem forståelse og viden Det er forældrene, der er eksperter på barnet Om at tilegne sig selvforståelse »Visse ting er sværere for mennesker med autisme « En massiv indsats: Validering af storylines Positionering har indflydelse på handlemuligheder Om at afvise og acceptere positioneringer Del 3 Effekter og perspektiver 7 Sammenfatning og konklusion Om at undersøge autistisk subjektivitet Autisme som handicap, funktionsforstyrrelse og effekt Teknik og viden fortrænger mål og begrundelser Spørg: Hvor, hvorfor og for hvem? Positionering af autistiske perspektiver Hvad forståelse og selvforståelse kunne være Litteratur Side\n6 Del 1 Autistiske subjekter\n7 Del 1 Autistiske subjekter 1 Indledning 1.1 Baggrund og begrundelse Jeg kan blive meget ked af det. Da jeg var mindre [15 år], havde min far lovet at samle et nyt spisebord, men han kunne ikke få det samlet. Da jeg kom hjem fra skole og så det, græd jeg, fordi jeg havde glædet mig til det. Jeg har også savnet dig, Ditte Har du det? Ja. Hvad betyder savnet? 31-årig autistisk mand om sidste gang, han græd og var ked af det Dialog mellem specialets forfatter og en fireårig autistisk pige 1,2,3,4,5,6,7, jah, så blev det endelig mandag, nej, I skal ikke bruge fritidshjemmet! Ytring fra syvårig autistisk dreng. Jeg ved ikke til hvem Hvordan kan man som 15-årig græde over et spisebord, der ikke blev samlet? Hvordan kan man sige:»jeg har savnet dig,«når man ikke ved, hvad»savne«betyder? Hvordan kan man foretrække sin samling af sneglehuse frem for venskaber og leg? Hvordan kan man få sig selv til at sluge en cykellygte? Hvordan kan man finde tilfredsstillelse i at kigge i telefonbøger i timevis eller sige:»fuii! Fuii! Fuili!«, mens man vifter med hænderne og smiler? Hvordan kan det være, at gruppen af mennesker med diagnoser inden for autismespektret gør ting, som mange andre finder meningsløse, utilpassede, særegne og stereotype? Siden Leo Kanner (1943) og Hans Asperger (1944) stort set samtidigt (men uafhængigt af hinanden) for første gang beskrev børn med autistiske forstyrrelser, har spørgsmålet om, hvorfor autistiske mennesker gør, som de gør, været genstand for intens interesse og udforskning fra psykologers, psykiateres, neurologers og pædagogers side. Jeg vil i mit speciale argumentere for, at måden, man i dag forsøger at besvare spørgsmålet på, har omfattende (og potentielt negative og begrænsende) konsekvenser for, hvordan autistiske mennesker kan være til i verden. Dét er grunden til, at jeg har valgt at skrive et speciale om betingelserne for at leve sit liv som autistisk person. Specifikt vil jeg beskæftige mig med, hvordan autistiske menneskers liv berøres af de forståelser, de mødes med gennem psykologisk forskning og intervention. Side\n8 Del 1 Autistiske subjekter Jeg vil nu kort ridse de fremherskende forståelser af autisme op (1.1.1), hvorefter jeg med afsæt i mine egne erfaringer fra området vil redegøre for, hvilke problemer, der ud fra mit teoretiske ståsted kan anes i disse forståelser (1.1.2). På baggrund heraf følger specialets problemformulering (1.2) Diagnostik og forklaringsmodeller Autisme blev første gang beskrevet omkring anden verdenskrig af hhv. Kanner (1943) og Asperger (1944). Uvidende om hinandens arbejde foretog de studier af børn, der på nogle helt specifikke områder fremtrådte anderledes end andre børn. I 1979 foretog Lorna Wing sammen med Judith Gould en populationsundersøgelse af engelske børn (Wing & Gould 1979). På baggrund af den undersøgelse introducerede Wing begrebet det autistiske spektrum som betegnelse for en række beslægtede forstyrrelser, der alle har tre kardinalsymptomer til fælles, nemlig: forstyrrelser i gensidigt socialt samspil, kommunikation og forestillingsevne. I alt væsentligt har man i ICD-10 og DSM-IV overtaget Wings klassifikation af symptomer (Volkmar et al. 2005: 5-42). Det tredje symptom, forestillingsevne, er ændret til et mere adfærdsbaseret symptom, som dog fanger nogle af de samme aspekter. Således defineres kardinalsymptomerne som: kvalitative afvigelser i gensidigt socialt samspil kvalitative kommunikationsafvigelser gentagelsesprægede adfærdsmønstre og indskrænkede interesser. I klassifikationssystemerne bruges den samlende betegnelse gennemgribende udviklingsforstyrrelser hvilket skal understrege, at udviklingen er forstyrret på en lang række områder, samt at forstyrrelserne varer livet ud. Til gruppen hører bl.a. infantil (eller klassisk) autisme, atypisk autisme og Aspergers syndrom (ibid.). Begrebet»autismespektrumforstyrrelser«er også en almindeligt anerkendt betegnelse for de gennemgribende udviklingsforstyrrelser i faglitteraturen, selvom den ikke figurerer i ICD-10 og DSM-IV. Spektrumbegrebet tænkes både at gå fra højt til lavt sprog- og intelligensniveau og fra lav til høj sværhedsgrad af selve de autistiske symptomer (se fx Hill & Frith 2003;Volkmar et. al. 2005). Hvis man igennem undersøgelse og observation finder de nævnte afvigelser i en persons adfærd, kan den undersøgte diagnosticeres som handicappet med en forstyrrelse inden for autismespektret. Afvigelserne i kommunikation, socialt samspil og interessebredde og -dybde begrebsliggøres som observerbare symptomer, som i sig selv har forklaring nødig, og derfor svarer diagnosesystemernes beskrivelser af de gennemgribende udviklingsforstyrrelser i princippet ikke på spørgsmål af typen»hvorfor?«1 Man kan betragte klassifikation og diagnostik af autismespektrumforstyrrelser som nogle procedurer, der har til formål at lade en række kvalitative forskelle mellem den autistiske og ikke-autistiske person træde frem. Altså at sætte professionelle i stand til at genkende autisme som et sammenhængende sæt af særlig adfærd, der kan håndteres i forskning og intervention. 1 Særligt DSM-IV er skabt i bestræbelsen på at fremlægge en»ateoretisk«og symptombaseret frem for ætiologibaseret tilgang til psykiatriske og mentale forstyrrelser. Side\n9 Del 1 Autistiske subjekter Men udover at være et kommunikationsmiddel professionelle imellem, er diagnosen også altid en del af livet for den, der får den stillet. Selv om diagnosen ikke er tænkt som en forklaring i diagnosesystemerne, vil den ofte have den funktion for autistiske mennesker og deres omgivelser. Jeg har mødt forældre, der havde små kort med påskriften:»mit barn har autisme,«som de delte ud til nysgerrige, forfærdede eller fordømmende tilskuere til konflikter i supermarkedet, svømmehallen eller andre offentlige steder. Og skal man som voksen kunne argumentere for, at det er rimeligt, at man kommer i fleksjob, kan diagnosen også tjene som argument og forklaring fx på, hvorfor man ikke kan arbejde 37 timer om ugen eller ikke kan forventes altid at møde til tiden. Ét praktisk svar på:»hvorfor gør de, som de gør?«er altså: de er handicappede, de har autisme. I autismeforskningen forsøger man at besvare spørgsmålet,»hvorfor gør de, som de gør?«, gennem udforskning af grundlæggende afvigelser hos autistiske mennesker. Dette gælder både på neuralt og kognitivt niveau. I den eksisterende litteratur hersker der rimelig enighed om at betragte autisme som en medfødt udviklingsforstyrrelse, som sandsynligvis har genetiske komponenter (se Piven et al. 1994, Rutter 2005). Forstyrrelsen menes at indebære en række kognitive dysfunktioner med korresponderende neurale forskelle, både strukturelt og funktionelt. Forklaringer på kognitivt niveau indtager i denne overordnede model en særstatus, idet de kan ses som en neksus for både den forskningsmæssige og interventionsmæssige tilgang til autisme. Dels anvendes de kognitive modeller som problemgenererende afsæt for kemisk, strukturel og funktionel hjerneforskning (se hhv. Anderson & Hoshino 2005, Minshew et al. 2005, Schultz & Robins 2005). Dels bruges de kognitive modeller direkte og indirekte til at tænke psykologisk og pædagogisk intervention med. Det er særligt forbindelsen mellem kognitiv forskning og interventionsmæssige forståelser, jeg vil beskæftige mig med i dette speciale. Spørgsmålet»Hvorfor gør de, som de gør?«besvares altså til stadighed i dagligdags såvel som i forsknings- og interventionspraksis på forskellige niveauer. I institutionelle sammenhænge som fx undersøgelse, intervention og uddannelse betragtes autistiske mennesker som nogen med et særligt handicap. Og gennem de forståelser, forskningen beskæftiger sig med og udbygger, får både professionelle, pårørende og autistiske mennesker stillet forklaringer til rådighed, som peger på grundlæggende neuralt og kognitivt afvig. I sådanne forklaringer omformuleres spørgsmålet»hvorfor gør de, som de gør?«til:»hvorfor er de, som de er?«1.1.2 Ekskluderende tilgange Jeg har selv ageret som deltager på autismeområdet, dels som medhjælper, lærer og støttepædagog, dels som psykologpraktikant i udredning, undersøgelser, undervisning og støttesamtaler. Citaterne i vignetten stammer fra mennesker, jeg har mødt Side\n10 Del 1 Autistiske subjekter gennem denne deltagelse. Når man læser dem, kan det synes indlysende først og fremmest at forstå autistiske mennesker som handicappede. Som nogen, der er kognitivt forstyrrede, og som derfor må testes, undersøges og beskrives, før vi kan handle. Men de erfaringer, jeg har gjort mig gennem praksis, har løbende givet anledning til at reflektere over, hvad vores teoretiske, institutionelle og interventionsmæssige praksis egentlig bidrager med i autistiske menneskers liv. Spørgsmål, der overordnet handler om, hvilke forståelser, feltet tilbyder og hvilke modeller og begreber, det stiller til rådighed for dem, der arbejder inden for området. Det synes klart for mig, at den professionelles forståelse af autisme som fænomen og af autistiske mennesker som subjekter, har en vigtig rolle at spille i disse menneskers liv. På et praktisk plan, er mange autistiske mennesker i deres dagligliv afhængige af professionelle. Det gælder i forhold til uddannelse, bosteder, psykologisk hjælp, bevillinger m.v. For en dels vedkommende vil de professionelle endda uvægerligt komme til at træffe beslutninger på deres vegne. Disse beslutninger kan have vidtrækkende konsekvenser, idet de kan dreje sig om alt fra valget af daglige aktiviteter og kommunikationsformer til anbringelse eller anbefalinger vedrørende beskæftigelse eller bevilling af midler. Et forløb, som jeg var involveret i i min psykologpraktik, kan give en idé om dette. En ung mand, Rasmus, blev med mistanke om Aspergers syndrom henvist til diagnostisk afklaring på mit praktiksted, idet forældrene oplevede problemer med ham, både derhjemme og på uddannelsen. Det var et typisk undersøgelsesforløb med diagnostisk interview (ADI-R: Lord et al. 1994; Rutter et al. 1995), struktureret observation (ADOS-G: Lord et al. 2000), kognitive tests samt en afsluttende konference, hvor vi diskuterede undersøgelsens praktiske implikationer med Rasmus familie samt en konsulent fra kommunen, men ikke Rasmus selv! Der blev ved konferencen taget udgangspunkt i to ting. For det første diagnosen, Aspergers syndrom, som blev stillet på baggrund af interview og observation. For det andet testresultaterne, der bl.a. pegede på vanskeligheder med hensyn til»vedvarende visuel søgning«,»mental fleksibilitet«,»integrering af helheds- og detaljeforarbejdning af visuelt materiale«og»en noget snæver begrebsopfattelse«. Det blev anbefalet, at interventionen skulle baseres på diagnosen og disse kognitive vanskeligheder. Det vakte genklang hos Rasmus forældre, som gerne ville have hjælp til den svære situation, de stod i, og som følte, at de nu havde en forklaring på Rasmus vanskeligheder. Men der var det problem, at Rasmus ikke selv havde bedt om at blive undersøgt; at han ikke selv havde oplevet nogen vanskeligheder og, at han ikke selv viste interesse eller forståelse for diagnosen. Han oplevede ikke, at disse ting havde noget at sige ham. Denne uoverensstemmelse kunne ses som udtryk for, at hans perspektiver ikke var på linie med forældrenes og undersøgernes. Ud fra den betragtning ville man kunne arbejde på at sætte Rasmus og hans omgivelser i dialog, fx omkring undersøgelsens resultater. 2 I stedet blev konklusionen, at Rasmus skulle have indivi- 2 Jf. fx nyere terapimæssige tilgange som Åben Dialog (Seikkula 1996) og narrativ terapi (White & Epston 2000). Side 10\n11 Del 1 Autistiske subjekter duelle samtaler og forældrene eventuelt undervisning i redskaber til at håndtere Aspergers Syndrom hos deres søn. Samtalerne skulle bl.a. hjælpe til en afklaring af Rasmus erhvervsvalg. Jeg påtog mig opgaven med de individuelle samtaler med Rasmus, et forløb, der ikke var uden problemer. Rasmus havde på ingen måde lyst til at tale om diagnosen, og han havde i det hele taget en modvilje over for samtalerne. Rammen var altså, at Rasmus skulle have individuelle samtaler med bl.a. de kognitive vanskeligheder som omdrejningspunkt. På den baggrund var det ikke oplagt at inddrage fx forældrene, som ellers var dem, der oplevede problemer. I samtalerne skulle der»skabes rum for Rasmus vanskeligheder.«de forslag og tanker, jeg kunne finde i den eksisterende litteratur, handlede overvejende om manglende selverkendelse hos autistiske mennesker. Ingen steder kunne jeg finde forsøg på at forstå autistiske mennesker som selvfortolkende subjekter eller som en del af en større kontekst med betydning for dem. Forløbet antyder for mig, at der er to væsentlige problemer ved de forståelser, psykologer i dag bruger og har mulighed for at bruge, når de skal tænke om og handle i forhold til autistiske mennesker. For det første, at forståelsen af autistiske mennesker bliver meget snæver. Idet de først og fremmest begribes som handicappede og kognitivt forstyrrede, relegeres deres formuleringer af erfaringer og redegørelser for handlinger til en underordnet position, eller de tolkes ind i en udelukkende individual- og kognitionspsykologisk ramme. I interventionssammenhænge afskæres den autistiske person fra forståelser, der ville se autistiske mennesker som subjekter, indlejrede i kontekster. For det andet har denne reduktionistiske forståelse af autistiske subjekter en parallel i den måde, forskningen og interventionen forstår sig selv på. Autisme er således den øverste betydningssættende kontekst, som både intervention og forskning forankres i. Det betyder, at forståelserne dels ikke lokaliserer sig i forhold til diskursive og sociale sammenhænge men forankrer sig i autisme som deres sande eksistensgrundlag. Dels kan de ikke forstå sig selv som medskabere af autisme og autistiske subjekter. Det er autismen som fænomen, der både berettiger og forårsager forskningens og interventionens forståelser. Det ser ud til at give problemer, når»hvorfor gør de, som de gør?«bliver til et spørgsmål om afvig, handicap og funktionsforstyrrelser frem for praksis, diskurser og partikulære livshistorier og -situationer. Som jeg har antydet, er ét af problemerne, at individual- og kognitionspsykologiske tilgange eksklusivt tilegner sig autistiske mennesker som genstande for forskning og intervention. Én effekt af det er, at mere diskurs- og kontekstorienterede tilgange udelukkes fra den videnskabelige og interventionsmæssige praksis. Jeg mener, at disse problemer grunder i en psykologisk epistemologi, som hverken kan eksplicitere eller problematisere subjekter, subjektivitet eller subjektiveringsprocesser. Udover de eksperimentelle»subjects,«hvis bidrag er substans til statistisk abstraktion af autismen som sådan, finder man ikke mange subjekter i den videnskabelige og interventionsmæssige litteratur. Side 11\n12 Del 1 Autistiske subjekter 1.2 Problemformulering Når vi ser samlet på dem, der får en autismediagnose, fra»retarderet, infantil autist«til»højtfungerende med Aspergers syndrom«, er der tale om mennesker på hvis vegne, der uvægerligt vil blive foretaget fortolkninger, truffet beslutninger, prioriteret ressourcer, planlagt ændringer. Psykologer er én af de faggrupper, der får indflydelse på betingelserne for at leve sit liv som autistisk subjekt gennem forskning, diagnostik, formidling, intervention og supervision. Samtidig med denne professionelle indflydelse eksisterer der tilsyneladende en mangel på teoretisering af autistisk subjektivitet og subjektivering i de gældende forståelser. Hvis vi skal sikre, at interventionen fremover inddrager autistisk subjektivitet i form af autistiske menneskers egne perspektiver og de konkrete, diskursive/sociale kontekster, de er indlejrede i, må et afgørende skridt være at forholde os kritisk og aktivt til de forståelser, der stilles til rådighed for os. Mit speciale får således følgende problemformulering: Hvilke effekter har videnskabelige og interventionsmæssige forståelser af autisme på betingelserne for at leve sit liv som autistisk subjekt med særligt henblik på positionering i psykologfaglige kontekster? 1.3 Definitioner og afgrænsning Med forståelser sigter jeg mod alle de ytringer, handlinger og foranstaltninger (i form af fx tekster, undervisning, pædagogik, terapi og undersøgelser), der definerer autisme og dermed positionerer autistiske subjekter som autistiske. Betingelser for at leve sit liv skal her forstås som de rammer og vilkår, der både istandsætter og begrænser autistiske menneskers muligheder for at være til og udfolde sig som subjekter. Denne definition foretages og uddybes løbende, praktisk og analytisk gennem selve specialet, men foreløbig rækker det at anføre, at jeg overordnet forstår positionering og livsbetingelser som tæt forbundne. Begrebet autistisk subjekt er på sin vis á priori; specialet er en villet forståelse af autistiske mennesker som subjekter. I mit teoriafsnit vil jeg indkredse de forståelser af subjektivitet, som jeg antager i arbejdet med at udarbejde en forståelsesramme, der kan begribe autistiske mennesker som subjekter. Overordnet forstår jeg subjektivitet som en virkelig og kraftfuld socialt konstrueret kategori for erfaring og handling. Når jeg gennemgående bruger begrebet autistiske om disse subjekter, er det for at kommunikere, at den gruppe, jeg beskæftiger mig med, er netop den gruppe, der på et bestemt sted og tidspunkt tages som genstand for (eller interpelleres til) autismeforskning og -intervention. I forlængelse af min afgrænsning af autistiske subjekter vil jeg kort nævne, at jeg ikke indgående beskæftiger mig med den heterogenitet, der ifølge gældende forståelser, er mellem de enkelte autistiske syndromer, graden og arten af komorbiditet, intellektuelt funktionsniveau m.v. Denne heterogenitet betragter jeg som nogle ordninger, feltet selv indfører, ikke som et godt grundlag for min bestemmelse af feltet. Snarere vil jeg anføre former for forskelligartethed, som ikke kan rummes i sådanne bestemmelser, men som afhænger af livssituation og livshisto- Side 12\n13 Del 1 Autistiske subjekter rie, ja, situerethed. Men jeg mener, at feltet på tværs af min og dets egen heterogenitet skaber nogle ens eller lignende vilkår for subjekter. Det er disse vilkår, jeg fokuserer på. Endelig retter specialet sig mod psykologer. Det har til formål at vise, hvordan vi som psykologer øver indflydelse på autistiske menneskers livsbetingelser gennem de begribemåder, vi tager til os. Dets genstand er ikke psykologfaglighed i en snæver forstand, forstået som fx samtaleterapi eller diagnostik. Men psykologer er dybt involverede i både forskning, visitation, vidensformidling, forældrevejledning og supervision af andre faggrupper, dvs. praksisser, som i høj grad har indflydelse på konkrete autistiske mennesker. Det er sådanne praksisser, jeg tillader mig at kalde psykologfaglige. Specialet beskæftiger sig hovedsagelig med gældende forståelser, men det skal ses som en aktiv og optimistisk anerkendelse af den indflydelse, bl.a. psykologer i fremtiden kan have på feltets udformning. I overensstemmelse med mit lokaliserede syn på viden giver det ikke mening at tale om autisme som en abstrakt kategori på tværs af tid og rum. Min undersøgelse angår derfor ret specifikt tilgangen til autisme i Danmark år Konkret i form af en analyse af centrale aktørers anbefalinger til området, samt en analyse af den kognitionsvidenskabelige litteratur, som man i disse anbefalinger trækker på. Jeg vil således ikke hævde, at mine analyser og konklusioner uden videre kan overføres til andre autistiske subjekter på andre tidspunkter og andre steder. Men da forståelserne altid opstår i kontakt med andre autismepraksisser, andre steder, eller under indflydelse af forskning uden for Danmarks grænser, vil dele af mit arbejde i et eller andet omfang have implikationer for andre tider og steder end Danmark år Specialets dele og kapitler I kapitel 2 uddyber jeg de teoretiske perspektiver, jeg vil bruge i min analyse. Det er alle perspektiver, der kan anvendes til at indkredse autistisk subjektivitet. Herefter afslutter jeg i kapitel 3 mine indledende overvejelser med at præsentere positioneringsbegrebet som metodisk/strategisk tilgang til de gældende forståelser. Jeg præsenterer også her mit empiriske materiale og argumenterer for dets relevans i forhold til problemformuleringen. Specialets del 2 består af min analyse. I kapitel 4 analyserer jeg National Autisme Plans (Jørgensen et al. 2006) forståelse af handicap og peger på funktionsforstyrrelser som et centralt begreb. Kapitel 5 er en analyse af de tre mest fremtrædende modeller for kognitive forstyrrelser ved autisme med særligt fokus på mulighedsbetingelser og potentielle effekter. Hvordan disse forståelser bruges i de konkrete anbefalinger i National Autisme Plan, undersøger jeg i kapitel 6, hvor jeg viser, hvordan tilgængelige forståelser tilbyder subjektpositioner til autistiske mennesker. I specialets del 3 sammenfatter jeg mine resultater i kapitel 7 og giver på den baggrund nogle konkrete forslag til ændringer i forsknings- og interventionspraksis i kapitel 8. Side 13\n14 Del 1 Autistiske subjekter 2 Kan autistisk og subjekt skrives i samme sætning? I indledningen har jeg skitseret to væsentlige problemer ved de forståelser, der i dag præger autismeområdet. For det første, at forståelserne må ses som positionerende for autistiske subjekter på måder, der potentielt set kan virke begrænsende eller skadelige. For det andet, at teorierne enten ikke forholder sig til eller eksplicit underkender autistiske menneskers subjektivitet. De to problemer danner et paradoks: at de på en og samme tid har subjektiverende effekter og undlader at forholde sig til autistiske menneskers subjektivitet og dermed deres egen subjektiverende rolle. For at kunne undersøge, hvilke effekter videnskabelige, dagligdags og interventionsmæssige forståelser af autisme har på betingelserne for at eksistere som autistisk subjekt, er det nødvendigt at udarbejde en forståelsesramme, der overhovedet kan begribe autistisk subjektivitet som sådan. I arbejdet med at udarbejde en sådan ramme, opstiller jeg her en præmis, som i en vis forstand er á priori, men som bygger på de opmærksomheder og problematiseringer, jeg har præsenteret i indledningen: Jeg vil i mit arbejde fastholde subjektivitet som en nødvendig forståelseskategori for autistiske menneskers erfaringer i de teoretiske, interventionsmæssige og dagligdags praksisser, de indgår i. Før jeg præsenterer de teoretikere, som har inspireret min forståelsesramme, vil jeg indkredse lidt nærmere, hvordan jeg inden for min undersøgelses område har tænkt mig at fastholde og teoretisere subjektivitet som forståelseskategori. For det første: Som svar på eksisterende tilganges forankring i autisme som et»naturligt fænomen,«vil jeg anlægge perspektiver, der kan gøre os seende over for de processer og praksisser, der skaber forestillingen om autisme som afvigende fra en naturlig subjektivitet. Som sådan er jeg dekonstruerende i min tilgang til både subjektivitet og autisme. For det andet: Når der i de eksisterende tilgange hersker et bemærkelsesværdigt fravær af ekspliciteret autistisk subjektivitet, vil jeg som modtræk fastholde autistiske mennesker som handlende og erfarende subjekter. Jeg vil hævde deres erfaringer som afsæt for fremtidig forskning og intervention. Det er det, der er mit egentlige formål med at dekonstruere: at vise, hvordan eksisterende forståelser stiller sig i vejen for at efterspørge en del af autistiske menneskers subjektive erfaringer. Som man kan fornemme vil der være forenelighedsproblemer mellem en dekonstruerende og subjektorienteret tilgang. I følgende gennemgang af min forståelsesramme vil jeg pege på nogle af disse problemer. Det er dog ikke en diskussion, jeg på dette sted udfolder fuldstændigt og begrebsanalytisk, men jeg vil inddrage den i dens fænomen-situerede relevans i selve analysen. 2.1 Hvilken forskel gør autisme?»ja!«betyder:»jeg vil op og sidde på fars skuldre.«sådan mente en lille dreng, Don, der for mere end tres år siden, som en af de første, blev klassificeret som autistisk af Kanner (1943). Hans far ville lære ham, hvad»ja«og»nej«betød, og havde Side 14\n15 Del 1 Autistiske subjekter derfor sagt, at han skulle sige»ja,«hvis han ville op på hans skuldre og»nej,«hvis han ikke ville. For Don havde»ja«nu denne ene og specifikke betydning. Men»ja«er jo et ord, der generelt kan bruges til at bekræfte noget med. Man kan mene, at det i virkeligheden er en talehandling, som kun betyder»jeg vil op og sidde på fars skuldre,«i det tilfælde, hvor der forinden er stillet et spørgsmål, der kan give det den betydning. I den forstand adskilte Dons brug af ordet sig afgørende fra mange andres. Når subjektive, praktiske erfaringer adskiller sig fra det, der er det almindelige, får det betydning for, hvilken forskel sådanne erfaringer kan tænkes at gøre. Dét er et af hovedtemaerne i handicapsociologen Rod Michalkos bog,»the difference that disability makes«(2002). I bogen diskuterer han eksisterende forståelser af handicap med afsæt i både sine egne erfaringer som blind og andre handicappedes erfaringer som sådanne. Hans påstand er, at handicappedes sansninger, opfattelser, ønsker og handlinger i det omfang, de er forskellige fra det typiske, udgør det, han kalder ubrugelige forskelle. Med dét mener han, at disse erfaringer ganske vist eksisterer for den handicappede selv, men de kan ikke forstås som fuldgyldige erfaringer i forhold til det, de handler om. Michalko er selv (næsten) blind, og han fortæller (2002:92 ff.) om en specifik erfaring, som bliver til en ubrugelig forskel hos ham. Hvis han ser skyer eller tåger på gaden, hvor andre ser brandhaner, biler og mennesker, så kan denne erfaring aldrig blive et gyldigt input i en diskussion. Hans perception forstås som forvrænget. Andre har ret, Michalko tager fejl. Det kan ikke diskuteres på samme måde, som man kan diskutere holdninger. I et sådant perspektiv bliver Dons»ja«ikke bare en atypisk men en ukorrekt eller forvrænget måde at bruge sproget på. Der er»ja«i den korrekte betydning, og der er»ja«i Dons idiosynkratiske forståelse af ordet. At forstå»ja«som»op på fars skuldre«er en forskel, der bliver ubrugelig den kan ikke optages i vores forståelse af, hvad kommunikation og sprog er og gør, men bliver til et afvig fra det egentlige, brugbare og korrekte. Ifølge Michalko forstås handicappedes»afvigende«måder at handle, tænke, bevæge sig og sanse på som mangler eller skader i det, han kalder»the natural body.«med det henviser han til den krop, der er i stand til at varetage de»naturlige funktioner«, som et»normalt«liv kræver (Michalko 2002:144-5). Men Michalko mener, at den naturlige, kapable krop er et fænomen, der skabes socialt i forhold til de funktioner, samfundet anser for nødvendige. Så selve den måde, vi begriber»fysiske skavanker«eller»kognitive forstyrrelser«på, må ses i relation hertil (ibid., 78). Begrebsliggørelsen af skavanker og forstyrrelser har imidlertid betydning for konkrete, handicappede mennesker. Dels sættes deres erfaringer uden for vores begreber om det gode liv, produktivitet, renhed, skønhed og glæde. Dels bliver det oplagt, at tilpasning må ske i retning af det»naturlige«og»normale«, når deres særlige erfaringer ikke kan forstås som sande eller brugbare. Ud fra en sådan forståelse, ville det oplagte være, at hjælpe Don til at kommunikere mere»korrekt.«side 15\n16 Del 1 Autistiske subjekter Men når Don sagde»ja,«var det stadig en ytring, der havde den praktiske, virkelige og ønskede betydning for Don, at han kom op at sidde på faderens skuldre. Jeg forstår Dons brug af ordet»ja«som atypisk men praktisk fungerende for ham og dermed som en erfaring om at kunne kommunikere. Det er i arbejdet med at gøre erfaringer som Dons forståelige og brugbare i intervention (og forskning), at Michalkos perspektiv finder sin berettigelse i mit speciale. Jeg ser således hans pointer omkring ubrugelige forskelle, den naturlige krop og den sociale skabelse af handicap som bidragende til at begribe autistiske mennesker som partikulære subjekter, som dog på samme tid har nogle ens eller lignende vilkår. Ét af de vilkår er, at deres levede erfaringer relegeres til en ikke-essentiel position, hvorfra de kun har mening som tegn på afvig fra den naturlige krop. Michalkos perspektiv forbliver dog overordnet, fordi bogens sigte netop er at undersøge, hvilken forskel handicap gør. Han fokuserer sine steder på specifikke handicap, men alt med det sigte at kunne sige noget generelt om handicap som subjektiv, politisk og samfundsmæssig problematik. Jeg kan derfor ikke specifikt indkredse autistisk subjektivitet ud fra Michalkos perspektiv. Hans arbejde kræver nogle kvalifikationer og udvidelser, hvis det skal kunne sige noget om, hvordan autistisk levede erfaringer begribes i særlige diskursive og sociale praksisser. Et vigtigt område at kvalificere er begrebet»den naturlige krop.«her har han overvejende fokus på medfødte og erhvervede fysiske handicaps, som han kæder sammen med den naturlige krops skrøbelighed (2002:96). Til forskel herfra defineres autisme som et mentalt og medfødt handicap, og kan ikke som fx lammelse eller blindhed»ramme«hvem som helst. 3 Når jeg bruger begrebet»den naturlige krop,«vil jeg forstå den som andet og mere end den fysiske krop, nemlig som den fiktive, gennemsnitlige, naturlige substans, der også har sine mentale funktioner intakte. 2.2 Dekonstruktion af autismens natur Poststrukturalistiske tilgange kan både supplere Michalkos kritik af»den naturlige krop«og bidrage til at vise, hvordan netop autistiske subjektiviteter bliver til i konkrete praksisser og gennem særlige diskurser. At destabilisere de diskursive praksisser, der skaber autisme som naturliggjort kategori, er en måde at arbejde hen mod ændringer af de betingelser, der griber ind i autistiske menneskers liv. Foucault pegede i»vidensarkæologien«(2005) på, at videnskabens metodekrav ikke er neutrale og uskyldige men tværtimod aktive handlinger, som taler bestemte og tilsyneladende afgrænsede genstande frem. Det gælder fx dannelsen af begreberne, som gennem operationalisering tilegner sig eller tilegnes de områder, de kan sige noget om. Diskursen iværksætter med Foucaults ord, nogle relationer»for at kunne tale om disse eller hine objekter«(2005:93). Der er med andre ord tale om en stadig diskursiv opretholden af, at man kan tale om objekter og fænomener som tilhørende et bestemt område. 3 Med genforskning ses autisme dog i stigende grad som risiko, hvilket jeg senere berører. Side 16\n17 Del 1 Autistiske subjekter Det er med afsæt i et sådant syn på metode og epistemologi, at jeg retter blikket på mulighedsbetingelserne for, at autisme bliver en genstand, man kan forske i, ytre sig om og intervenere i forhold til. Her inddrager jeg poststrukturalistiske tekster om uddannelse og udviklingspsykologi. Lynn Fendler (1998; 2001) har arbejdet genealogisk med uddannelsesdiskurser og har nogle bud på, hvordan subjektet kan tænkes i en (sen-)moderne uddannelsesdiskurs. I sin artikel fra 1998 fremstiller hun gennem seks idéhistoriske nedslag nogle antagelser om det (ud-)dannede subjekt, der engang har været kontroversielle, men som nu fungerer som en usynlig baggrund for videnskabelige og hverdagslige forståelser af uddannelsesmæssig og pædagogisk praksis. I en senere artikel (2001) uddyber hun fremstillingen af moderne og senmoderne antagelser i forhold til konkrete uddannelsespraksisser. At læse om antagelserne havde en nærmest slående effekt på mig, fordi de udpegede nogle meget specifikke grundantagelser om det menneskelige og normale. Som jeg i mine analyser skal komme ind på, ville autisme ikke kunne tænkes som netop disse kognitive forstyrrelser uden de grundantagelser, som Fendler peger på. Tekster om uddannelse og udvikling er desuden relevante, fordi netop disse praksisser udskiller autistiske mennesker. Som flere poststrukturalistiske uddannelsesforskere peger på (Fendler 1998; 2001; Popkewitz og Bloch 2001), så er børne- og uddannelsesinstitutioner steder/praksisser, hvor normalitet produceres og reproduceres til stadighed. Så de praksisser, som skaber og skabes af forhåndsantagelserne, er ikke bare eksterne i forhold til autismediskursen, men medvirker på en meget jordbunden måde til udskillelse af det, der ikke forstås som gennemsnitligt, typisk og normalt. Inspireret af handicapteoretikeren Nirmala Erevelles vil jeg hævde, at autistiske subjekter qua mentalt handicappede er nogle af» the peripheral subjects of the institution of schooling«(erevelles 2005:61). Udpegningen af forskelle foregår altså ikke bare isoleret i autismeforskningens verden, men også gennem de forståelser, professionelle har til rådighed at tænke deres felt med. Hermed har jeg allerede peget på min anden vigtige poststrukturalistiske opmærksomhed, nemlig: Hvad er effekterne af at udpege autistiske mennesker som anderledes? En af effekterne er selve udskillelsen af det anderledes inden for normalområdet. Men effekter kommer også i form af de autismespecifikke foranstaltninger, som autistiske mennesker tilbydes. De specialforanstaltninger, (selv-)teknikker og strategier, som anbefales i forhold til undersøgelse, diagnostik og intervention. Her har jeg fundet inspiration i poststrukturalistiske arbejder, der direkte omhandler handicapområdet. Martin Sullivan (2005) skriver fx i en artikel om genoptræning efter ulykker, om hvordan lammedes kroppe opdeles i administrerbare enheder, som kan underkastes præcis og kalkuleret træning. Ifølge Sullivan var en del af effekten, at disse subjekter måtte underkaste sig den medicinske diskurs, i ordets dobbelte betydning. På den ene side må de lade sig undersøge, behandle og diagnosticere, på den anden side må de for at kunne gøre sig socialt meningsfulde i hospitalsmiljøet bemægtige sig diskursens sprog og praksisser. Skønt hans artikel handler om et fysisk og erhvervet handicap, ser jeg en parallel til den måde, viden om autisme anvendes i interventionen. Også autistiske Side 17\n18 Del 1 Autistiske subjekter mennesker gøres administrerbare gennem opdelingen af deres sind i kognitive (dys-)funktioner, som stiller sig til rådighed for intervention og forskning. Og også autistiske menneskers ret til meningsfuld tale om sig selv, afhænger af den måde, den føjer sig ind i fremherskende diskurser. I den forstand må effekterne af vores forståelse samtidig ses som en mulighedsbetingelse: Uden netop denne slags selvfremstillende autistiske subjekter, ville forskningen ikke have det samme at handle om. Hvis vi udelukkende forstår autistiske mennesker som kognitivt forstyrrede, kan det medføre, at de afskæres fra at blive mødt med forståelser, der kan begribe dem som subjekter i kontekster. Denne kritik tager sit afsæt i min villede subjektivitetsoptik på praksis. Den har altså ikke rødder i en poststrukturalistisk tankegang, der netop har indvendinger mod at tage subjektet som sådant som udgangspunkt for sin analyse og erkendelse. Men jeg mener alligevel, at netop poststrukturalistisk handicap- og uddannelsesteori er vigtige at inddrage for at kunne åbne for en sådan inddragelse. For de poststrukturalistiske teoretikere bidrager med at løsne kognitionsvidenskabens ekskluderende greb om autisme og autistiske mennesker ved at påpege det kontingente i tilgangenes mulighedsbetingelser og ved at vise de nogle gange ikke-intenderede effekter, som viden om autisme har. Men den dekonstruktive tilgang medfører en række problemer med at beskæftige sig med subjekter som handlende og erfarende. Med mit afsæt i konkret autismepraksis har jeg jo netop peget på vigtigheden af ikke at sætte autistiske mennesker uden for vores forståelse af, hvad et subjekt kan være. Og jeg har i indledningen antydet, at underkendelse af autistiske menneskers subjektivitet medfører begrænsninger i den indflydelse, de kan have på deres egne liv. Med dekonstruktionens villede decentrering af et transcendent, humanistisk subjekt lægger den bestemt ikke op til at fastholde autistiske mennesker som subjekter. Og dermed får den svært ved at give et tilfredsstillende svar på, for hvem eventuelle nye forståelser må træde i kraft. Ofte vil det normative og etiske i poststrukturalistiske tekster være forbundet med at»udsætte betydningen«eller»åbne for multiple forståelser.«men teksterne har mindre at sige om, hvem der vil få nytte, glæde og handlemuligheder ud af disse forståelser.»agens-problemet«er erkendt inden for en poststrukturalistisk tankegang. Som Søndergaard skriver:»ingen aktører er blotte spejlinger af de diskurser og praksiser, de eksisterer igennem. Der vil altid være en potentiel spænding mellem tilbudte diskurser og praksiser og aktørers forståelse og anvendelse af sådanne diskurser og praksiser«(søndergaard 2000:95). Men subjekternes»forståelse«og»anvendelse«forklares sjældent i poststrukturalistiske tekster. Dét til trods for, at de dukker op gang på gang, som Lew Zipin (2001) skriver i en diskussion af subjektet i feministisk poststrukturalisme (særligt Butlers og Davies tekster). Zipin mener ikke, at den»snigende«tilstedeværelse af en grundlæggende menneskelig integrativ og refleksiv kapacitet i poststrukturalistiske tekster (som fx her hos Søndergaard) er udtryk for manglende teoretisk kyndighed. Han ser det som udtryk for, at aktørers forståelser og Side 18\n19 Del 1 Autistiske subjekter anvendelser af tilbudte positioner, ikke kan forklares uden nogle grundlæggende menneskelige kapaciteter. Selve paratheden til at indgå i praksisser, at erhverve et sprog, at skabe mening, skriver Zipin, må forstås som prædiskursiv og almen, selvom dens almene udformning (endnu) ikke er erkendelig (2001). Hvis dét er tilfældet, bliver det af yderste nødvendighed, at vi i vores begrebsliggørelse af autistiske subjekter ikke forstår dem som defekte i forhold til sådanne kapaciteter. At vi med andre ord inddrager autistisk levede erfaringer i vores forståelse af, hvad det grundlæggende vil sige at være et menneske. Som jeg vil vise, ser jeg tendenser i den modsatte retning i den kognitive litteratur og handicapmodellerne: såkaldt»menneskelige kapaciteter«defineres i modbillede til autismen og kommer på den måde til at udgøre selektive normer (Jf. Zipin 2001:344). 2.3 Autistiske subjekter som handlende og erfarende Zipin peger altså på en mangel ved poststrukturalistiske analyser: at de ikke kan eller vil begrebsliggøre subjektive kapaciteter til at handle med grunde og interesser i forhold til tilbudte positioner. Det er for at imødegå en sådan kritik, at jeg som det tredje overordnede perspektiv inddrager kritisk psykologi i mine analyser. Kritisk psykologi er lokaliseret i en marxistisk tradition, og som sådan har den en ontologisk realistisk model for virkeligheden. Det må nødvendigvis give en række problemer med foreneligheden i forhold til poststrukturalistisk teori, hvor virkeligheden netop betones som ikke prædiskursivt erkendelig. Som nævnt vil jeg ikke udfolde en omfattende begrebsanalytisk diskussion her, men fremhæve de aspekter af og diskrepanser mellem retningerne, som har betydning for mit formål, nemlig at kunne begrebsliggøre autistisk subjektivitet. Det vil her primært sige synet på betingelser og på subjekter. Hos både Klaus Holzkamp (1987) og Ole Dreier (2002) betones subjektet som ét, der både lever under og kan ændre betingelser. Betingelser forstås i en sådan sammenhæng som objektive betingelser, som man kan forholde sig til på to idealtypiske måder. Enten tydende, hvorved ens deltagelse i praksis bliver præget af en såkaldt restriktiv handleevne. Eller begribende med en deraf følgende udvidet handleevne. Ifølge Dreier (2002:64) forstår vi os selv og bliver til som subjekter gennem vores deltagelse i praksis. Med kritisk psykologis tætte sammenkædning af subjektet og de betingelser, det deltager under, kritiserer de»traditionel psykologi«for at være dekontekstualiserende (jf. Holzkamp 1987:112). Et eksempel på en dekontekstualiserende forståelse af et autistisk menneske ser jeg i forløbet med Rasmus, som jeg fortalte om i indledningen. Med kritisk psykologi ville man kunne kritisere både undersøgelse, diagnostik og behandling for at forstå ham og hans omgivelser i deres umiddelbarhed. Som et isoleret individ, hvis kognitive kapaciteter står i et såkaldt organismisk eller umiddelbart forhold til omgivelserne (Holzkamp 1987: 111-5). I modsætning hertil vil kritisk psykologi hævde, at han står i et middelbart forhold til sin omverden. Den vil se ham som et subjekt, der lever under men samtidig har muligheden for at ændre på sine objektive betingelser. Hans problemer Side 19\n20 Del 1 Autistiske subjekter kan ikke forstås ud fra en beskrivelse af enten ham eller omgivelserne/situationerne, som om de var isolerede fænomener. Problemerne må (livs-)historisk, relationelt og samfundsmæssigt lokaliseres for at give mening. Kun på den måde vil man kunne begribe de mål, midler og interesser, der er på spil i problemerne (Dreier 2002:73ff). Sådanne fænomener fanges ikke i anbefalinger udarbejdet på baggrund af hans kognitive testprofil. Men ud fra en kritisk psykologisk betragtning kan man sige, at testprofilen i sig selv er en del af Rasmus omgivelser med de mål, interesser og midler, denne indbefatter. Den kan i sig selv fremstå abstrakt, men må begribes konkrete som middelbar og lokaliseret. Dreier understreger (2002:25), at det at leve under og kunne ændre betingelser, ikke skal forstås som en abstrakt individ-samfundsrelation. Rasmus befinder sig fx i nogle særlige og lokaliserede sammenhænge; skolen, familien og den diagnostiske praksis, og det er disse partielle handlesammenhænge, der rummer mulighed for at gøre noget:»a) i denne situation, b) ved denne situation og c) ud over den og ind i andre situationer og samfundsforhold. Disse tre aspekter hører alle til en given umiddelbar situations mulighedsrum.»(dreier 1993:32). En subjektforståelse ud fra kritisk psykologi indebærer altså, at subjektet som lokaliseret i intersubjektive og samfundsmæssige relationer, forstås som ét, der kan erfare (enten begribende eller tydende), og som ét, der kan handle (enten udvidende eller begrænsende). At kontekstualisere vil med et kritisk psykologisk blik sige at sætte autistiske menneskers handlemuligheder i relation til objektive betingelser og erkendelsen af dem. Ud fra poststrukturalistiske perspektiver vil det at kontekstualisere indebære et fokus på de diskursive formationer, der danner mulighedsbetingelser for, at vi overhovedet kan erfare os selv som subjekter. En kontekstualisering ud fra de to retninger, vil altså kunne føre til henholdsvis en erkendelse af eller dekonstruktion af subjektet. Jeg vil hverken stræbe mod for evigt at udsætte betydningen af, hvad det vil sige at være autistisk eller at forstå autistiske mennesker ud fra en endegyldig fastslåen af, hvad det vil sige at være et subjekt. Jeg tilslutter mig Zipins forståelse af, at vi i sidste ende må have en form for kapaciteter, der kan gøre os til subjekter, og at dette er et menneskeligt træk. Men at navngive sådanne kapaciteter som»integrative«eller»refleksive«er for mig allerede en præcision og operationalisering, der rummer faren for at udelukke nogle fra subjektivitet eller menneskelighed. Derfor mener jeg også, at det er risikabelt, som Holzkamp gør (1985; 1987), at forstå den biologiske evolution som konstituerende af en bestemt og almen menneskelig natur. Ved at inddrage kroppen som bevis for»vores natur«, tilegner man sig efter min mening menneskekroppen og -sindet som noget, der kan forstås objektivt uden for vore diskurser om, hvad det vil sige at være et subjekt, og som samtidig kan danne grundlag for at udelukke subjektiviteter, der afviger fra denne almene natur. Jeg vil således forstå subjekter som nogen, der kan erfare og kan handle, men hvis handlinger og erfaringer konstitueres samfundsmæssigt og diskursivt. Jeg vil ikke på forhånd bestemme handlinger og erfaringer normativt som fx»begribende«eller»tydende,«men jeg forstår destabilisering og kontekstualisering som Side 20\nSTEREOTYPE OG SÆREGNE - hvad betyder vores forståelser af autisme for muligheden for deltagelse?\nSTEREOTYPE OG SÆREGNE - hvad betyder vores forståelser af autisme for muligheden for deltagelse? Autoriseret psykolog Ditte Rose Andersen Intensive Interaction Danmark AARHUSKONFERENCEN OM AUTISME OG ADHD


Red Class Wood profilbrædder, havetræ & blokhusprofiler\nTilbage til Douglas-lærketræ & Red Class Wood Douglas-lærketræ & Red Class Wood Red Class Wood planker og profiler\nSortering... Lager (Fra lav til høj) Lager (Fra høj til lav) Pris (Fra lav til høj) Pris (Fra høj til lav) Navn (Fra lav til høj) Navn (Fra høj til lav)\nRed Class Wood planker og profiler\nVi er Red Class Wood forhandler, det bedre alternativ til Douglas-lærketræ. Vælg mellem profilbrædder, bjælkehusprofiler og haveplanker i denne træsort. Red Class Wood har den samme fine farve som Douglas-lærketræ, men ikke ulemperne fra denne træsort (udtræden af harpiks og skimmelformning). Desuden er Red Class Wood planker miljøvenligt behandlet, hvilket betyder lang holdbarhed (over jorden en garanteret holdbarhed på 10 år) og kunstigt tørret. Tørring sørger for at træet næsten ikke svinder, og det udvider sig næsten ikke.\nDerforuden bliver Red Class Wood profilbrædder og planker særlig udvalgt, så man kan vide sig nogenlunde sikker på, at der ikke blive tale om knaster, der falder ud. Alle Red Class Wood haveplanker, profilbrædder, triple profiler og bjælkehytteprofiler er glathøvlede. Se også vore Red Class Wood lægter og stolper for at gøre din trækonstruktion komplet.\nBemærk venligst at Red Class Wood planker kan synes noget rødplettede i de første 2-3 uger, dette forsvinder af sig selv i udendørsluften.\nRed Class Wood er en ny træ"sort", der ligner Douglas lærketræ; men uden ulemperne såsom udtræden af harpiks, skimmelformning og at træet "arbejder". Sådan er Red Class Wood formfast, fordi det er kunstigt tørret, d.v.s. at træet er målfast og formstabilt. Det er også langt mere bæredygtigt end Douglas lærketræ. Hvis det er placeret over jorden får du 10 års garanti. Se hele udvalget af pæle, brædder, diverse profilbrædder og planker i Red Class Wood.\nPrisen på Red Class Wood er meget attraktiv, og er ofte lavere end for ubehandlet Douglas-lærketræ.\nGrundlæggende er Red Class Wood et nåletræ, der gennem en særlig miljøvenlig behandling uden kemiske midler er meget bæredygtigt, og som har samme farve som Douglas-lærketræ. Farven er endda mere ensartet og er længere holdbar end det velkendte Douglas lærke-havetræ.


vitu.aneqtcoo.se › Beauty › Kokosolie kan bruges til\nKokosolie | 16 ting du sikkert ikke vidste om kokosolie - vitu.aneqtcoo.se Jeg er ret glad for kokosolie både til madlavningen, men også til kroppen og håret. Der er flere måder du kan bruge den kokosolie og jeg tænkte jeg lige ville tippe dig om, hvordan den kan bruges. Brug den som bodyolie da kokosolie minder om under hudens fedtlag og derfor kan huden, at det er meget genkendeligt og derfor suger den det til sig. Kokosolie er specielt god til dig med ekstrem tør hud, eksem, psoriasis eller keratosis pilaris små røde knopper, som ofte kommer til overarme og lår, men kan også komme andre steder bruges kroppen. Forleden da jeg skulle gøre mine ben sommerklar, smurte jeg dem ind i kokosolie efter barbering og det gav den blødeste og flotteste hud! Brug den som makeup fjerner da selv den sarteste hud burde kunne tåle den. Den er utrolig mild og virker let anti-bakteriel, så den kan også bruges til en let uren hud. festtøj til unge mænd sep Hvad kan kokosolie bruges til? Kender du de mange fordele ved kokosolien? Kokosolie kan både anvendes på krop og til madlavning. feb Vi giver dig 16 ting du kan bruge kokosolie til - og svarer på hvorfor kokosolie er så godt - Og hvad kan det egentlig bruges til?.\nKokosolie kan bruges til Hvad kan kokosolie bruges til?\nBoliger til salg rønde - kokosolie kan bruges til. Bedste kokosolie 2019\nKokosolie kan både bruges som kosmetik bruges madlavning. Det er næsten år siden kokosolien blev anerkendt som et middel med til mange kan. Sådan er det stadigvæk, og flere og flere er begyndt at få øjnene op for oliens mange muligheder. Isoleret set indeholder kokosolien rigtig kokosolie forskellige vitaminer, mineraler og antioxidanter, som netop er med til at gøre den så brugbar. Som du måske kender fra mange af de andre olier der findes på markedet, såsom olivenolien eksempelvis, så udvikler kokosolien ikke ligeså mange transfedtsyrer, der netop kan den super velegnet til stegning. Dette er med til at gøre at olien ikke bliver påvirket i samme omfang af høj bruges, som man har erfaret ved olivenolien. Udover over at være fantastisk til kokosolie, er den også super essentiel til kosmetik og velvære. feb Kokosolie er lidt af et vidundermiddel. Vi viser dig 8 måder du kan bruge kokosolie hår, kokosolie hud, kokosolie ansigt og til neglene. Udover alle de helbredsmæssige fordele, kan olien også bruges til vægttab. Hvis du vil lære hvordan du forbedre dit helbred med kokosolie og tabe mavefedtet. 9/11/ · Brug kokosolie til madlavning. Udover oliens mange funktioner på hud og hår, kan du også anvende den til madlavning. Det er nok også her de fleste gør brug af kokosolien. Den er god til stegning, da den bedre kan tåle den høje varme fra panden, sammenlignet med mange andre olier.5/5(1). 4/12/ · Hvorfor bruge kokosolie? Kokosolie kan tåle høje varme grader, dvs. du kan stege alt i det. eks. til ovnbagte rodfrugter, Kokosolie er nemmere at nedbryde og optage end andre fedtsyrer pga. sit store indhold af mellemlange fedtsyrer, som kroppen optager hurtigere og nemmere. Og da det bruges som energi vil kroppen helst ikke lagre det som fedt. Du kan i stedet smøre en lille smule kokosolie ovenpå din makeup ved kindbenene og lad den sidde. Kokosolien giver nemlig din hud mere glød. Prøv en økologisk Jomfru Kokosolie til dette. # 4 Kokosolie – fjerner selv vandfast mascara. En ting mange ikke ved om kokosolie er, at det faktisk kan fjerne selv vandfast mascara. spray tan københavn anbefaling Hvad er Kokosolie? Kokosolie er en af de mest brugbare olier, du overhovedet kan få fingrene i. Mange forventer, at den først og fremmest er god til madlavning, og det er også helt korrekt. Men hvad mange ikke ved er, at olien også kan bruges til et hav af andre interessante formål. Hud- og hårpleje er de mest nævneværdige, men mulighederne er næsten utallige. Kokosolie til husholdningsbrug. 10 ting som du kan bruge kokosolie til i husholdningen der hjemme. 1. Hjemmelavede stearinlys. Istedet for at gå ud og købe en bunke stearinlys der er fyldt med kemikalier, duft samt farvestoffer, kan du lave dit eget, hvor du brænder ren olie, der kan blandes med æteriskeolier, som kan give den ønskede duft. Det er mere end 4. Kokosnødden har nemlig et hav af sundhedsfremmende egenskaber. Dog er det ikke mere end et par år siden, at danskerne begyndte at få øjnene op for den såkaldte superfood.\nFor at forstå, hvorfor og hvordan kokosolie potentielt have denne gavnlige effekt, og om det virkelig er sandt, er det vigtigt at lære lidt mere om fedt og olier og hvad kokosolie består af. Dyr eller planter kan begge være kilder til fedt, men planter har ikke kolesterol, kolesterol produceres kun af dyr mennesker også. Triglycerider er lavet af glycerol og 3 fedtsyrer, og det er grunden til navnet TRI-glyce-rider. Disse 3 fedtsyrer kan være de samme, men det kan også være 3 forskellige fedtsyrer. Udover alle de helbredsmæssige fordele, kan olien også bruges til vægttab. Hvis du vil lære hvordan du forbedre dit helbred med kokosolie og tabe mavefedtet. Kokosolie er blevet meget populært de seneste år, for det meste som en "magisk olie” som fremmer vægttab. For at forstå, hvorfor og hvordan kokosolie. mar Når du laver din egen sæbe, kan kokosolie bruges som en af de grundlæggende ingredienser! Kokosolie er god at vaske med, da den har. Du får et nemt, billigt og naturligt alternativ til skønhedsprodukterne kan hylden. Det skal ikke være nogen hemmelighed: Jeg har det med kokosolie, som Til far i "My Big Fat Greek Wedding" har det med vinduesrens: Det kan fikse alt. Overdrivelse fremmer bruges, men efter jeg stiftede bekendtskab med, hvad kokosolie kan gøre for både min hud, negle og hår, føler jeg mig nærmest nødsaget til at dele det med alle, jeg kender. Og det er ikke humbug. Helsebixen forklarer, at olien er kendt for sin antivirale, antibakterielle og svampedræbende virkning. Kokosolie er blevet meget populært de seneste år, for det meste som en "magisk olie” som fremmer vægttab. For at forstå, hvorfor og hvordan kokosolie. mar Når du laver din egen sæbe, kan kokosolie bruges som en af de grundlæggende ingredienser! Kokosolie er god at vaske med, da den har.\napr Ligesom kokosolien kan bruges som en god og nærende fugtighedscreme på kroppen, så kan den ligeledes også bruges som massageolie. maj Der er flere måder du kan bruge den på og jeg tænkte jeg lige ville tippe dig om, hvordan den kan bruges. Brug den som bodyolie da kokosolie. jun Kokosolien kan også bruges som en god massageolie. Giv din partner en lækker massage og smør huden ind med blide berøringer. Ikke nok. Site map 1/26/ · Kokosolie til din hud. Kokosolie kan bruges til huden, håret, fødderne, neglene, øjenbrynene og faktisk hele kroppen. Du kan sagtens droppe alle de dyre flasker du har stående på badeværelset – du behøver dem ikke længere! Du kan nemlig anvende kokosolien som lotion, hudcreme og anvende som creme til under øjnene.5/5(). Kokosolie kan også bruges til at reparere beskadiget hår, og de antibakterielle egenskaber kan bruges i munden, hvor du kan vaske tænder og tandkød i olien. 8: Olien kan hjælpe alzheimerpatienter. En af årsagerne til demenssygdommen Alzheimers er en reduceret evne til at omdanne sukker til energi i visse dele af hjernen. 9/26/ · 11 gode grunde til at bruge kokosolie Få håret til at skinne om kap med solen, fjern vandfast mascara og tag den med i soveværelset Kokosolien kan meget mere, end du tror!\nKokosolie guide – Hvad er kokosolie kokosolie kan bruges til Så hvis kokosolie har en meget høj mængde af mættet fedt, hvordan kan den så bruges til vægttab? MKF – mellemkædede fedtsyrer. Ikke alle mættede fedtsyrer er de samme – de kan have korte-, mellem- og langkædede mættede fedtsyrer. Kokosolie har MKF og nogle undersøgelser viste, at MKF kan sænke lagret fedt i kroppen.\napr Hvad kan kokosolie bruges til? (Vi har ikke afprøvet det hele selv, så send os gerne tips og tricks og gode råd, hvis du har en erfaring med at. Kokosolie har i mange år været sorteper, men er nu blevet helten i jagten på en sund livsstil. Olien, som førhen havde et ry for at være det dårlige, mættet fedt, farligt for enhver, der bekymrede sig om hjertesygdomme og forhøjet blodtryk, anses nu som et helbredende, nærende middel.\nKokosolie er blevet en stadig mere almindelig tilføjelse til kosten på grund af dets gavnlige indhold. Selvom til ikke kan et must, er det et stærkt mættet bruges med kokosolie fordele. Kokosolie-kosttilskud kan øge immuniteten, hjælpe med at bekæmpe sygdomme og hjælpe med fordøjelsen. Vi har nævnt et par forskellige produkter, som vi stærkt anbefaler. Læs videre for mere information. 8 måder du kan bruge det til hår, krop og ansigt\nKokosolie kan bruges til jensens bøfhus silkeborg\n16 ting du kan bruge kokosolie til kokosolie kan bruges til\nHar bruges også oplevet at din yndlings jakkes lynlås sidder fast? Netop på grund af det næringsindhold, som vi lige har været inde på, kokosolie der mange der benytter kokosolien til deres madlavning. Facebook Kan Print Email.\nKokosolie kan både bruges som kosmetik og madlavning. Det er næsten år siden kokosolien blev anerkendt som et middel med rigtig mange anvendelsesmuligheder. Sådan er det stadigvæk, og flere og flere er begyndt at få øjnene op for oliens mange muligheder. Isoleret set indeholder kokosolien rigtig mange forskellige vitaminer, mineraler og antioxidanter, som netop er med til at gøre den så brugbar. bodyer på tilbud Se en oversigt over de bedste helsekostbutikker.\nHvad kan man egentlig bruge kokosolie til? Om du har en fedtet, tør eller normal hud, så har kokosolien en god effekt. Olien har nemlig en fugtende og plejende effekt med de nødvendige vitaminer, som huden behøver. Den er især god mod huden når det er vinter, og man har tendens til tør, sprækkende hud. Olien kan minimere hudeksem og andre hudlidelser mm. Kokosolien indeholder ingredienser som gør at du kan bruge olien som en almindelig dag og nat-creme.\nKokosolie er blevet meget populært de seneste år, for det meste som en "magisk olie” som fremmer vægttab. For at forstå, hvorfor og hvordan kokosolie. Udover alle de helbredsmæssige fordele, kan olien også bruges til vægttab. Hvis du vil lære hvordan du forbedre dit helbred med kokosolie og tabe mavefedtet.\nPiercing i næsen - kokosolie kan bruges til. Bedste kokosolie 2019\nBruges at forstå, hvorfor og hvordan kokosolie potentielt have denne gavnlige effekt, og om det virkelig bruges sandt, er det vigtigt at lære lidt mere om fedt kan olier og hvad kokosolie består af. Dyr eller planter kan begge være kilder til fedt, men planter har ikke kokosolie, kolesterol produceres kun af dyr kokosolie også. Triglycerider er lavet af glycerol og 3 fedtsyrer, og det er grunden til navnet TRI-glyce-rider. Disse 3 fedtsyrer kan være de samme, men det kan også være 3 forskellige til. Kolesterol er en vigtig del af enhver cellemembran, hvilket til celler kan.\nKokosolie kan bruges til Perfekt til veganerkost og paleokost Kokosolie er den vigtigste ingrediens i de fleste veganske raw tærter samt paleo lækkerier, fordi den bliver fast ved temperaturer under 24 grader, og derved holder den lækkerierne intakte og gør dem ekstra lækre 2. Så bekæmper du og forebygger tør samt hård hud på fødderne. Post navigation\nKokosolie – godt for hud og hår Interessante facts om kokosolie\nKokosolie - Er det nyttigt og hvad bruger man det til? Brevkassen\nDu kan i stedet smøre en lille smule kokosolie ovenpå din makeup ved kindbenene og lad den sidde. Kokosolien giver nemlig din hud mere glød. Prøv en økologisk Jomfru Kokosolie til dette. # 4 Kokosolie – fjerner selv vandfast mascara. En ting mange ikke ved om kokosolie er, at det faktisk kan fjerne selv vandfast mascara. Hvad er Kokosolie? Kokosolie er en af de mest brugbare olier, du overhovedet kan få fingrene i. Mange forventer, at den først og fremmest er god til madlavning, og det er også helt korrekt. Men hvad mange ikke ved er, at olien også kan bruges til et hav af andre interessante formål. Hud- og hårpleje er de mest nævneværdige, men mulighederne er næsten utallige. Kokosolien blev for næsten år siden anerkendt som et middel med mange anvendelsesmuligheder. Både i det orientalske og herhjemme er man begyndt at få øjnene op for de mange muligheder kokosolien har at byde på.\nBogsalg brugte bøger\nPrevious: « « Sølv støvler til damer\nNext: Split topmadras jysk » »


Cookie- & Privatlivspolitik - RAF Motors A/S\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til raf@rafmotors.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.\nCVR: 25 32 85 82\nTredjeparter med adgang til cookies og information om brug af dette site: Google, Facebook, & Mailchimp


Patienter kan få smerter, fordi de forventer at få det\nNy forskning peger på, at patienternes forventninger til muskelsmerter er afgørende for oplevelsen af smerterne. - Foto Pexels\nSkrevet af Helle Torpegaard d. 15. november 2017 i kategorien Smerter\n600.000 danskere tager statiner, og en del oplever muskelsmerter som følge heraf. Men muskelsmerter ved brug af statiner er forbundet med patienters forventninger til medicinen, viser ny forskning.\n“Vi bærer selv en del af muligheden for at ændre hele oplevelsen af smerterne,” siger Hjerteforeningens forskningschef, Gunnar Gislason, til Hjerteforeningens hjemmeside.\n“Forskningen peger på, at den måde vi taler om statiner på, herunder deres bivirkninger, skal revurderes. Nocebo-effekten forstærkes formentlig af de mange negative historie, der kommer og statiner," siger han.\nNoceboeffekten betegner negative forventninger til en behandling, som enten kan modvirke effekten eller give tilsyneladende bivirkninger. Noceboeffekten er det modsatte af placeboeffekten, som er fænomenet at en virkningsløs behandling, som patienten tror på, kan gøre at vedkommende føler sig bedre.\nDet er en gruppe amerikanske forskere, som har undersøgt fænomenet i en videnskabelig artikel i tidsskriftet The Lancet. Forskningsprojektet er baseret på data fra over 10.000 patienter.\nResultatet peger på, at patienternes forventninger til muskelsmerter er afgørende for oplevelsen af smerterne. Forskerne gav en gruppe patienter placebo-piller og en anden gruppe rigtige statin-piller i et blindet forsøg, hvilket vil sige at patienterne ikke vidste, om de fik behandling eller ej. Begge grupper reagerede ens på, hvor mange muskelsmerter de oplevede dvs. uanset om de egentlig var under påvirkning af statiner eller ej. I kontrast til dette undersøgte man det samme i et åbent studie, hvor hver enkelt patient vidste, om de fik statin eller ingen behandling. Her var der en overrepræsentation af muskelsmerter i statingruppen.\nForskningen peger på, at den måde vi taler om statiner på, herunder deres bivirkninger, skal revurderes. Nocebo-effekten forstærkes formentlig af de mange negative historie der kommer og statiner, siger Gunnar Gislason.\nEmner: hjertekarsygdom Kolesteroltal Hjerteforeningen Gunnar Gislason placebo nocebo


Thermex Le Mans gul kogeplade med integreret emhætte - HvidevareBanditten\nHome / Shop / Komfur & Ovne / Kogeplader / Thermex Le Mans gul kogeplade med integreret emhætte\nBrand: ThermexEAN: 5703347523106 Varenummer (SKU): 5637000043617727 Kategorier: Emhætte, Kogeplader\nDenne Thermex Le Mans gule kogeplade med emhætte HOODINHOB er en kombination af en induktionskogeplade med 4 kogeplader, der kan samles til én, med en effektiv emhætte med en kapacitet på 550 m3/t. kogepladen har boost-funktion.\nEr du på udkig efter Thermex Le Mans gul kogeplade med integreret emhætte? Så er du havnet det helt rigtige sted. Med Thermex Le Mans gul kogeplade med integreret emhætte bliver hverdagen bare lidt sjovere, og her får du virkelig en hvidevare, der virker – og som er lavet med fokus på hvert enkelte detalje.\nThermex Le Mans gul kogeplade med integreret emhætte er fra mærket mærke, som er famøse for at udvikle kvalitetsdygtige, holdbare og effektive hvidevarer, der fås i flotte designs, og som derfor matcher godt ind i hjemmet og samtidig lever op til dine behov.\nNår du bestiller Thermex Le Mans gul kogeplade med integreret emhætte får du selvfølgelig lynhurtig levering, og du undgår selv at møde op i en butik og bøvle med at få fragtet varen hen til dig. Når du bestiller Thermex Le Mans gul kogeplade med integreret emhætte online, kan du nemlig vælge bestille med levering direkte til dig.\nDet betyder, at du får Thermex Le Mans gul kogeplade med integreret emhætte uden problemer og før, du ved det.\nHos Hvidevarebanditten mener vi ikke, det behøver at være udfordrende at bestille hvidevarer som fx Thermex Le Mans gul kogeplade med integreret emhætte. Derfor forsøger vi at gøre vores bedste med at udvælge de bedste og mest købte hvidevarer til dig.\n5.199 DKK 3.695 DKK


Billige flybilletter fra Minsk International 2 til Moskva Sheremetyevo fra kr. 970\nFly Minsk International 2 - Moskva Sheremetyevo\nFlyinformation Minsk International 2 til Moskva Sheremetyevo\nFlyrejsens varighed i gennemsnit, samlet distance 643 kilometer\nSammenlign fly fra Minsk til Moskva, og find billige flybilletter med Skyscanner\nSkyscanner er en hurtig og enkel rejsesøgemaskine, der er nem at bruge. Vi sammenligner hundredvis af fly fra alle større flyselskaber og rejsebureauer, og finder de billigste flyrejser og bedste tilbud på flybilletter fra Minsk til Moskva til dig.\nHvornår er bedste tidspunkt at booke flybilletter fra Minsk til Moskva?\nLeder du efter sidste minut flybilletter? Få tips til hvordan du finder last minute flybilletter til Minsk.\nNyttig information inden du booker flyrejser fra Minsk til Moskva:\nAfstand fra Minsk til Moskva\nRejsetid fra Minsk til Moskva\nHvilke flyselskaber har de billigste flybilletter fra Minsk til Moskva\nHvilke flyselskaber har direkte fly fra Minsk til Moskva\nTrack dit fly ved at tjekke ankomst og afgangstider fra Minsk til Moskva\nDownload Skyscanners populære og gratis app, og følg dit fly med live fly tracker updates. Vi holder dig opdateret med seneste rejseinformation, og sender vigtige opdateringer om din flyrejse fra Minsk til Moskva.