Principals codis d’error de rebuig tècnic del servei e.FACT – Consorci AOC\nPrincipals codis d’error de rebuig tècnic del servei e.FACT\nLa factura no té el format adequat: Aquest error apareix quan es puja una factura a la bústia de lliurament i aquesta no respecta al format facturae. Valida la factura i comprova si el format és correcte o no.\n– Al camp PersonTipeCode estàs posant una “J” de persona jurídica i per tant s’ha de posar el CIF d’una persona jurídica, si poses “F” de física s’ha de posar el NIF d’una persona física.\n– El format d’algun dels documents d’identitat (NIF/CIF emissor, CIF receptor, CIF tercer…) és incorrecte. No pot tenir cap espai ni guions.\nHV01 Error en verificar signatura/certificat La factura no ha superat la validació del certificat digital de l’emissor (certificat caducat o no reconegut) o no s’ha pogut validar la signatura electrònica de la factura (el seu format no és correcte). Revisa que el camp SigninTime de l’XML contingui l’hora de signatura de la factura sense cap número o caràcter estrany. Si veus per exemple un +2 o una Z cal refer la signatura de la factura i enviar-la novament. Si no hi ha res que alteri aquest camp, cal revisar el certificat utilitzat per a la signatura de la factura a través del Signasuite.\nHV02 No s’ha pogut realitzar la validació de la signatura/certificat S’ha superat el nombre de reintents establert per a validar la signatura i el certificat d’una factura, i per això, la factura serà rebutjada Cal tornar a enviar la factura\nHE01 Intercamvi EDIFACT amb més d’un document S’estant enviant varies factures en un mateix intercanvi EDIFACT Cal que només enviïs 1 única factura per cada enviament EDIFACT. Pots revisar Documentació de suport per l’intercanvi de factures en format EDIFACT\nHR06 Codi adreçament receptor no existeix El codi d’adreçament del receptor (identificador del receptor) no existeix (veure guia d’integració). Veure la guia d’integració i si creus que és correcte, fes-nos arribar l’error, tot adjuntant xml de la factura i xml de l’error: Formulari de contacte\nHRE1 Error en registrar document La factura no s’ha pogut registrar correctament, per què hi ha algun element que no està informat correctament. Cal que validis l’xml de la factura des d’aquí i un cop fet, si superes la validació prova d’enviar-la novament. Si el rebuig persisteix fes-nos arribar l’xml de la factura: Formulari de contacte\nHS02 Plataforma emisora desactivada La plataforma emissora no està ben configurada. Cal revisar la configuració de la plataforma emissora i si creus que la configuració és correcta, fes-nos arribar l’error, tot indicant la plataforma des d’on s’envia i adjuntant xml de la factura i xml de l’error: Formulari de contacte\nEG01 Error genèric en el procés de recepció de la factura Fes-nos arribar l’error, adjuntant xml de la factura i xml de l’error: Formulari de contacte\nEV03 No ha sigut possible realitzar la validació de signatura/certificat El validador de signatures que fa servir e.FACT no pot validar l’estat de la signatura o certificat utilitzat. Cal revisar el certificat utilitzat per a la signatura de la factura. En cas que tot sigui correcte, contacta amb nosaltres a través del Formulari de contacte\nIndica un dels criteris de rectificació possibles: 01,02,03,04\nRCF06003 En las facturas emitidas en euros, el importe bruto de cada línea debe ser la suma del coste total más la suma de recargos menos la suma de descuentos. Se incumple la regla 6a del anexo II de la Orden HAP/1650/2015 Comprova que:\nPots consultar més informació sobre les noves validacions al següent enllaç.\nT'ha estat útil aquesta informació? (-277 puntuación, 353 votos)\nEl 3% l'ha trobat útil (89 vots)


La clínica – Clínica Dental Gaudí\nPassió pel teu Somriure\nEl teus dentistes de confiança a Terrassa\nLa Clínica Dental Gaudí va obrir les seves portes l'any 1989. El Dr. Ferre va fundar aquest centre odontològic promogut per la seva passió per la Odontologia, amb l'objectiu de millorar la qualitat de vida de tots els veïns de Terrassa, a través d'un servei honest, proper i d'alta qualitat.\nAvui, 30 anys més tard, la nostra clínica dental s'ha posicionat com una de les referents de la zona, amb milers de pacients atesos que la recomanen i un equip de dentistes a Terrasa altament qualificat ¿El secret? Buscar sempre l'excel·lència mèdica sense oblidar que el pacient, el seu benestar i els seus interessos són el més important.\nA Clínica Dental Gaudí han somrigut diverses generacions de famílies, que van a aquest centre de manera ininterrompuda promoguts pel tracte proper del Dr. Ferre i el seu equip, que treballen amb les tècniques més avançades i efectives.\nTots els tractaments de la clínica es realitzen amb la tecnologia més innovadora, que aconsegueix que els processos siguin més curts, efectius i còmodes per al pacient.\nA la primera visita, el Dr. Ferre t'atendrà personalment, realitzant una exploració completa de l'estat de la teva cavitat oral. Si cal, es procedirà a realitzar les proves mèdiques necessàries, amb l'objectiu d'aconseguir un diagnòstic molt precís. Després, rebràs un pla de tractament totalment personalitzat, en el qual es pautaran els procediments necessaris per millorar la funcionalitat i estètica del teu somriure.\nVols que t'ajudem a somriure amb confiança? Estarem encantats de fer-ho. No ho dubtis més i demana la teva primera visita sense cap cost. T'esperem!.\nConfia en els nostres profesinales, volem ser els teus dentistes a Terrassa de confiança.\nSi encara tens dubtes, en aquest apartat trobaràs alguns motius pels quals visitar aquesta clínica dental a Terrassa.\nEXCEL·LÈNCIA MÈDICA. El Dr. Ferre, que compta amb més de 30 anys d'experiència en tractaments odontològics, dirigeix la Clínica Dental Gaudí directament. En aquest centre hi trobaràs a més a tot un equip de metges, auxiliars i higienistes amb alta capacitació per a atendre't.\nTOTS ELS TRACTAMENTS. Sigui quin sigui el teu problema o dolència serà solucionat en aquesta clínica. Des d'Implantologia a Ortodòncia, Endodòncia, Estètica Dental, Periodòncia o Odontopediatria, el teu somriure està protegit!. Es realitzen tractaments a mida per a adults i nens.\nCONTINUA FORMACIÓ. Treballar seguint els avenços mèdics més nous és primordial per a oferir un servei excel·lent en el camp de l'Odontologia. A Clínica Dental Gaudí, el Dr. Ferre i tot el seu equip fan servir les tècniques d'última generació.\nFINANÇAMENT A MIDA. Podràs beneficiar-te de finançar tractaments fins a 24 mesos sense interessos. A més, trobaràs una relació qualitat preu mai vista.\nA punt per recuperar el teu somriure?


Excursió al Bac de Llívia - Pànxing\nItinerari circular, d’espectaculars vistes, que ens dona a conèixer el Bac de Llívia, la muntanya propietat del municipi de Llívia en territori francès, a peu de l’embassament de la Bollosa, i del pic del Carlit. Una opció interessant per si mateixa, i alternativa alhora a l’elevada freqüentació per aquestes èpoques de l’any, del lloc classificat de La Bollosa -Le Site classe du Lac des Bouillouses-. A més, compta amb l’atractiu de l’anada, amb pujada amb el telecadira del Roc, i una espectacular baixada pel telecadira de La Calma nord -el retorn també es fa amb els telecadires-.\nEl Bac de Llívia té una superfície actual de 1.300 Ha de boscos, pastures, alguns llacs, i l’Hotel Bones Hores, tot en territori català de l’Alta Cerdanya, sota administració francesa, i amb una llarguíssima història, que té els seus orígens al segle XIX amb els conflictes i litigis amb els municipis francesos d’Angostrina i Bolquera, la construcció de la presa de la Bullosa, la conversió de la zona en espai d’alt interès turístic i protegida com a Cité Classé per l’estat francès, la construcció irregular de l’Hotel Bones Hores, i l’ampliació de pistes d’esquí de l’estació de Font-Romeu.\nLa ruta ens permet descobrir alguns llacs de muntanya – Jordi Pau Caballero\nAquest espai singular se’l coneix també com les pastures de Llívia, i a finals de maig es fa la transhumància cap aquestes pastures, i l’Ajuntament de Llívia organitza la Festa de la Transhumància per acompanyar als ramats fins a la Bollosa.\nPer fer aquesta excursió al Bac de Llívia hem d’anar fins a Font-Romeu i continuar fins a l’estació d’esquí, a l’aparcament del Pla de la Calma, on deixarem el vehicle, i treurem els forfets per a utilitzar els telecadires d’anada i de tornada. Pujarem pel telecadira del Roc (5’), fins al Roc de la Calma, per agafar el telecadira de La Calma (15’), que ens baixarà fins vora l’estany de la Pradella, a la cota 1900 m.\nEns dirigirem cap a nord i arribant a una pista anirem cap a la dreta, on hi ha el refugi i l’estany de Pradella, ja dins la propietat del Bac de Llivia. A l’esquerra del refugi surt un camí, senyalitzat, que porta cap al Pla de les Bones Hores, sota la presa de la Bollosa, i que ens acostarà fins a l’estany colmatat de la Bolloseta. A la nostra esquerra tenim el Carlit (2.921 m), i al fons de la vall, el Puig Peric (2.810 m).\nEn només 5 minuts, el telecadira del Roc ens enfilarà fins al cim del Roc de la Calma – Jordi Pau Caballero\nEl sender gira cap a la dreta, anant a cercar el riu Tet, on passa la carretera per on puja el servei d’autocar que ve del Pla de Barres fins a la presa de La Bollosa. No el passarem i seguirem pel sender que gira cap a sud-est i que passa vora l’estany dels Ànecs (o del Racó), un altre estany en procés de colmatació, per arribar a l’estany Llong (o estany Llarg).\nEl vorejarem per la riba dreta, fins arribar a un punt on divisarem, als nostres peus, l’estany Negre. El vorejarem pels blocs de granit que hi ha a la riba dreta i seguirem el camí senyalitzat que, a mà dreta, remunta pels Esquists per a conduir-nos, de bell nou, a l’estany de la Pradella.\nAgafarem la pista que, a la nostra esquerra ve del Coll del Pam, i a la nostra dreta ens porta de bell nou al refugi de la Pradella i a agafar el telecadira de La Calma, per a tornar cap a l’aparcament del Pla de la Calma, on recuperarem el vehicle.\nCal tenir en compte i consultar l’horari de tancament dels telecadires, que pot variar segons la previsió de risc de tempesta.\nL’Estany Negre i els seus característics blocs de granit emplaçats a la seva riba – Jordi Pau Caballero\nFitxa tècnica del Bac de Llívia\nSortida i arribada Pla de la Calma (2.033 m) Telecadira La Calma\nTemps de recorregu 2:30 h circuit sense comptar temps telecadires\nPunt més alt Roc de la Calma (2.213 m) Telecadira La Calma\nUna època per fer-lo Consulteu els requisits d’accés pel Covid-19, i les sortides de diumenge programades des de l’Ajuntament de Llívia.\nL’excursió al Bac de Llívia, organitzada per l’Ajuntament de Llívia, és una de les sortides integrada dins el programa Cerdanya Senderisme de Salut, amb activitats organitzades per Guies del Pirineu, amb el patrocini dels ajuntaments de Puigcerdà, d’Alp i de Llívia, i amb la col·laboració de Cerdanya Salut, La Molina Grup FGC, Nordic Walking Pirineus i Catalunya Modern Nordic Walking Academy.\nGuia de muntanya i promotor de la salut a través de l’activitat física\nSi t’ha agradat llegir l’Excursió al Bac de Llívia, també pots trobar interessant la ruta Éller – Meranges – Éller.


El Govern perfila la rebaixa de la sedició i deixa els indults per a l'estiu - Diari de Girona\nEl Govern perfila la rebaixa de la sedició i deixa els indults per a l'estiu\nLa Moncloa sospesa portar al Congrés una reforma del Codi Penal global, que facilitaria la seva aprovació, o bé fer-ho per parts\njuan ruiz sierra. madrid 21.02.2021 | 23:55\nEl president del Govern, Pedro Sánchez. europa press\nAquesta setmana, en la qual es commemora el 40è aniversari del cop d'estat del 23-F, serà fonamental per al Govern de coalició. Pedro Sánchez i Pablo Iglesias, que han renunciat a les reunions de coordinació on participaven els seus equips, tenen previst reunir-se en solitari en els pròxims dies per reconduir els continus i creixents frecs en el si del Govern. El PSOE i Podem coincideixen en el fet que la tensió ha de baixar.\nAl mateix temps, els socialistes buscaran acordar per fi amb el PP la renovació d'institucions com el Consell General del Poder Judicial (CGPJ), el Tribunal Constitucional, RTVE i el defensor del poble, un pacte global que ara sembla més pròxim i pot agreujar les disputes amb els morats.\nCalvo rebutja les amenaces en aparèixer una nina amb la seva cara penjada.\nI mentre les forces independentistes negocien a Catalunya el futur Govern català, La Moncloa perfila quins passos fer davant la crisi territorial. La idea, expliquen fonts de l'executiu, és abordar primer la rebaixa del delicte de sedició, al costat d'una nova convocatòria de la taula de diàleg, i després els indults als condemnats per l'1-O.\nProblemes amb la reforma\nLa reforma de la sedició, de la qual es beneficiarien els presos independentistes, resulta problemàtica per al Govern. «Necessitem els vots d'ERC perquè tiri endavant», assenyalen a La Moncloa. I els republicans, fins ara, s'han mostrat crítics amb aquesta iniciativa.\nUna manera d'atreure el partit d'Oriol Junqueras seria portar al Congrés no només aquesta modificació, sinó també, i alhora, unes altres ja anunciades del Codi Penal, que afecten els delictes mediambientals i als d'expressió, ara sota el focus després de la condemna al raper Pablo Hasél. Però la decisió no està presa.\n«No té per què anar tot en el mateix text. Són coses diferents. El que és lògic seria que la tramitació fos independent, però hem de decidir-ho. Encara estem veient el contingut, l'abast i les dates de la reforma», expliquen des de l'executiu. La intenció, en qualsevol cas, és que la rebaixa de la sedició arribi a la cambra baixa en els pròxims mesos.\nMés tard s'abordaran els indults, probablement parcials. Després del duríssim informe de la Fiscalia en contra de concedir-los, falten els escrits del Tribunal Suprem, que, tret que hi hagi una sorpresa excepcional, seran també negatius, i l'Advocacia de l'Estat. Aquest últim, en procedir d'un cos que depèn directament del Ministeri de Justícia, ajudarà a donar pistes sobre què pensa fer l'executiu.\nA Podem donen per fet que hi haurà indults. Els socialistes no són tan clars, però fa temps que preparen el terreny per aprovar la mesura. «És molt important superar temps infaustos que ens enrojolen a tots. Quan parlem de Catalunya, ningú està lliure de culpa. Tots hem comès errors. Hem d'aprendre d'ells i mirar cap endavant», va dir Pedro Sánchez a finals de desembre.\nSegons el que indiquen algunes fonts del Govern, la intenció del president espanyol és abordar els indults al juny, ja amb la reforma de la sedició aprovada. Però tot està subjecte al Govern que es formi a Catalunya, amb una alta probabilitat que sigui a través d'un pacte entre ERC, Junts per Catalunya i la CUP.\nLes relacions entre el PSOE i els republicans, més enllà dels atacs durant la recent campanya catalana, continuen essent estretes. Tant Sánchez com Carmen Calvo, la vicepresidenta primera, parlen amb Pere Aragonès, preferit per ser escollit «president».\nLa taula que reuneix tres dirigents socialistes i tres d'ERC, que va ser l'encarregada de negociar la investidura de Sánchez i la taula de diàleg entre l'executiu i la Generalitat, ha continuat reunint-se durant aquest temps. I després hi ha un altre organisme, molt més discret i amb càrrecs de tipus tècnic, que també agrupa l'executiu i els republicans, per abordar el dia a dia.\nPer la seva banda, ERC vol que els indults s'aprovin com més aviat millor. El passat Nadal, alguns dirigents del partit d'Oriol Junqueras van intentar convèncer, sense èxit, destacats membres del Govern perquè es concedís la gràcia abans dels comicis catalans celebrats el passat 14 de febrer. De la reforma de la sedició, de moment, els republicans no en volen parlar.


Francesc Trillas: Jo no estic sorprès per les revelacions del Sr. Pujol – L'Hora\nInici/Portada/Francesc Trillas: Jo no estic sorprès per les revelacions del Sr. Pujol\nNou Cicle Send an email 30 juliol 2014\n0 144 4 minuts de lectura\nEl que em sorprèn a mi és que hi hagi persones sorpreses per la “confessió” del Sr. Jordi Pujol. Per altra banda, si aquest senyor ens ha estat enganyant durant 34 anys, no sé quin motiu hi ha per creure’ns que ara diu tota la veritat. Com que jo no he compartit mai la fascinació per aquest senyor, avui he llegit en alguns casos i rellegit en altres amb satisfacció, peces com l’article de Francesc Valls o l’editorial a El Pais, o el fragment del llibre de Raimon Obiols en l’apartat on parla del cas Banca Catalana.\nEn la meva participació a la UPEC fa unes setmanes ja vaig dir això (que incomprensiblement per a mi va empènyer el moderador, el bon periodista d’El Pais Pere Rios, a demanar-me explicacions sobre els casos de corrupció al PSC, que he denunciat en els contextos on toca): “Els moviments d’efervescència nacionalista serveixen (no sempre intencionadament) per ocultar amb la polseguera dels cavalls altres dimensions dels afers col·lectius. A Catalunya el mono-tema serveix també, entre altres conseqüències, perquè la coalició governant pràcticament no rendeixi comptes a l’opinió pública dels gravíssims casos de corrupció que l’afecten (cobrament de comissions de Ferrovial, saqueig del Palau, irregularitat de diversos membres de la família Pujol-Ferrusola, seu embargada, ajuntament de Torredembarra, un diputat imputat per relacions amb la màfia russa), i de les duríssimes, ineficients i injustes retallades pressupostàries”. En el llibre “Economia d’una Espanya plurinacional” vaig escriure això (el recent premi de Transparència Internacional a la Generalitat no em fa desdir, perquè li va atorgar un premi semblant a l’ajuntament de Sabadell del Sr. Bustos):\n“El politòleg espanyol de la Universitat de Goteborg Victor Lapuente i els seus coautors han realitzat un treball per encàrrec de la Comissió Europea sobre la qualitat de les institucions en les regions de la Unió Europea. En aquest treball construeixen un índex de qualitat institucional, on mesuren mitjançant enquestes realitzades a l’any 2009 des de la percepció que es té del comportament de la policia, fins al pagament de suborns, passant per la qualitat de l’educació pública o la corrupció en el sistema polític i la probabilitat que aquesta sigui denunciada pels mitjans de comunicació. Aquest indicador no està correlacionat amb indicadors de grandària de la població o del territori. D’acord amb aquesta mesura, Catalunya és la comunitat amb pitjor qualitat institucional d’Espanya. Catalunya està per sota del nivell de qualitat que li tocaria tenint en compte variables que sí que es correlacionen positivament amb la qualitat institucional de les regions a Europa, com per exemple el nivell sòcio-econòmic o la “confiança social”. Això il·lustra que tot i que el treball estadístic entre països o regions pot servir per establir grans correlacions, és més difícil que serveixi per explicar el cas d’un d’aquests països o regions, que sempre dependrà de factors únics a aquest país o regió. Pel que fa a la variable de “confiança social”, aquesta està relacionada amb la idea de “capital social”, o densitat de relacions a través d’associacions, grups locals, etc., de gran arrelament a Catalunya, i que es considera de gran importància per explicar el desenvolupament de països com els Estats Units o regions d’Itàlia, per exemple. En general, el capital social té un impacte positiu sobre la qualitat d’altres institucions i sobre el desenvolupament econòmic. Això no impedeix que en alguns casos històrics s’hagi observat que el capital social també pot servir per expandir més eficaçment idees d’odi i enfrontament social. Aquest tipus d’indicadors sempre s’han d’interpretar amb molta prudència. Això no obstant, si bé costa de creure que Catalunya sigui la Comunitat Autònoma amb menys qualitat institucional, no hi ha hagut cap treball estadístic que contradigui la recerca d’aquests autors. Per altra banda, l’evidència anecdòtica, relacionada amb escàndols policials, polítics i empresarials, és consistent amb la impressió que a Catalunya s’han produit en els darrers anys i en les darreres dècades problemes de qualitat de les institucions d’enorme gravetat, i que han afectat, encara que no exclusivament, a la principal coalició política que ha governat a Catalunya des del restabliment de l’autonomia. En els anys d’autonomia des de 1980, Catalunya ha tingut competències per prendre una sèrie de decisions que només depenien d’ella, la qual cosa podria donar una idea de les possibilitats de desenvolupar institucions de qualitat en cas que, esdevenint un estat independent, tingués aquesta falta de restriccions ampliada a molts altres terrenys. Per exemple, Catalunya podia haver elaborat i aprovat, però ha estat incapaç de fer-ho, una llei electoral; i de crear una administració moderna durant tots els anys d’autogovern, que es diferenciés en la seva qualitat i funcionament de l’administració heretada, i no ho ha fet; no tenia cap restricció per crear un sistema de mitjans públics de comunicació exemplars, semblants a la BBC britànica, i no ho ha fet, malgrat avenços parcials, que després s’han dilapidat, en l’època de governs d’esquerres. La bombolla immobiliària, amb uns efectes econòmics i polítics semblants al que es coneix com a maledicció dels recursos, ha fet tants estralls a Catalunya com a la resta d’Espanya, i en la relació entre polítics i grans empreses o el fenomen de les portes girtòries, no s’observa tampoc cap fet diferencial català. Com va dir Antoni Zabalza (La Vanguardia, 25-10-2012) la independència no ens donaria millors polítics, ni millors empresaris, ni millors sindicats, ni noves patronals, ni eliminaria els interessos corporatius avui existents, ni milloraria el capital humà d’un dia cap a l’endemà. La interacció de tots aquests factors és el que produeix de forma evolutiva al llarg de la història les polítiques públiques i la qualitat institucional”.


La Cerdanya activa un pla preventiu per al turisme sobre la pampa del Caucas - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Fundació Hospital alerta veïns i turistes que avisin d'on troben la planta invasora i que no la tallin ni la toquin\nmiquel spa 31.07.2019 | 23:09\nImatge de la flor de la pampa del Caucas, inclosa en el pla de prevenció diputació girona\nImatge de la flor de la pampa del Caucas, inclosa en el pla de prevenció\nLes institucions administratives i mèdiques de la Cerdanya han activat una campanya de prevenció perquè els veïns i sobretot els turistes que aquestes setmanes omplen els camins de la vall no tan sols no toquin la planta tòxica pampa del Caucas sinó que, alhora, ajudin a combatre-la informant-ne de la seva ubicació.\nLa Fundació Hospital de Puigcerdà que gestiona l'atenció primària a través dels CAP ha llançat amb l'ajuda de la Diputació de Girona i la Regió Sanitària de l'Alt Pirineu i l'Aran un pla informatiu amb tríptics i presència a les xarxes socials. En la campanya, la Fundació demana als turistes que no toquin ni tallin aquesta planta invasora que en els últims anys s'ha anat estenent al llarg de la ribera del Segre des de la Cerdanya cap a l'Alt Urgell. Segons ha remarcat la mateixa Fundació Hospital de Puigcerdà, «es tracta d'una planta exòtica que conté una substància tòxica causant d'urticàries i lesions a la pell que poden arribar a ser greus; si aneu d'excursió i la veieu no la toqueu, però sobretot no la talleu, per exemple, per obrir camins d'accés al riu». La responsable de Comunicació de la Fundació, Maria Cano, ha remarcat que «quan es talla és quan hi ha més risc de ser esquitxats per la saba. Els sucs interns de la tija i les fulles provoquen els efectes més greus, com ara nafres, cremades, butllofes o inflamacions». En aquest sentit, Cano ha alertat que precisament durant aquestes setmanes d'estiu, en plena temporada alta turística, és quan més risc hi ha de patir els efectes de la planta per la calor que fa i la gran presència de visitants pels camins de l'entorn del Segre. Cano ha remarcat que els efectes de la planta presenten una major virulència quan la talles, de manera que ha posat èmfasi en recordar que no es faci sota cap concepte.\nDe moment els CAP de la comarca no han rebut casos de persones amb afectacions a la pell per aquesta planta però, com a mesura preventiva, en alguns s'hi han deixat tríptics i s'ha fet difusió de la campanya a través de les xarxes socials. La campanya inclou una demanda a les persones que en trobin perquè li facin alguna foto i informin els agents rurals de la seva localització a fi efecte d'ajudar en la seva erradicació. La pampa del Cauca, Heracleum mantegazzianum, pot arribar a fer fins a sis metres d'alçada.


Esteve Clopés, voluntari | Revista Digital del Vallès\nEsteve Clopés, voluntari\njulio 20 16:11 2012 by valles\tPrint This Article\n—L’acaben d’elegir a vostè Voluntari Nacional 2012.\n—Es tracta d’un reconeixement que concedeix a nivell nacional la Fundació Esplai de Voluntariat amb seu al Prat del Llobregat que em van lliurar fa uns dies a Madrid i que… li puc assegurar que no he buscat, ja que em vam presentar.\n—Per alguna cosa serà.\n—Tot just després de deixar de treballar als 59 anys per causa d’una malaltia que m’impedia fer el meu treball habitual de director comercial, vaig entendre que devia de fer alguna cosa per seguir en actiu i què millor que fer de voluntari tot ajudant als altres.\n—Va arribar a l’Esplai de la Fundació “la Caixa” del carrer Joan Camps…\n—I vaig veure que moltes persones tenien problemes a l’hora de fer algunes coses a l’ordinador. Com sigui que aviat va venir tot el gran moviment revolucionari d’Internet, vaig pensar que podia ensenyar als meus companys de l’Esplai tot el que jo sabia i amb l’ajuda d’altres companys ens van dedicar a aquesta tasca.\n—El resultat es veu a la vista, compten vostès amb una gran aula d’informàtica.\n—Hi ha molts ordinadors pel fet que són molts els socis que volen saber com funcionen aquests aparells. Abans eren per a escriure i poca cosa més, però ara amb Internet la gent vol saber com funciona el correu, què pot trobar a la xarxa… Hi ha persones molt interessades en el tema.\n—Això de la informàtica quan una persona és gran…\n—Costa una mica, però a base d’esforç i amb l’ajuda dels voluntaris, moltes persones saben ja les coses bàsiques.\n—A més a més de voluntari a l’Esplai ocupa vostè el càrrec de secretari.\n—És també un manera de contribuir a que centres com aquest funcionin, ja que té 1.700 socis, un grup de 20 voluntaris… I d’activitats en fem unes quantes més, ja que hi ha cursos de català, anglès, disposem d’un taller de lectura que comença a caminar amb força…\n—Fora d’aquest espai, també fa de voluntari al Centre Penitenciari de Quatre Camins.\n—És una tasca que vaig començar fa uns tres anys a través d’un projecte de l’Obra Social de la Fundació “la Caixa” i de la qual n’estic especialment content, ja que és força diferent a fer de voluntari aquí a l’Esplai. Impartim classes de tecnologia al Centre de Joves i ensenyem a un grup a fer funcionar alguns dels programes bàsics: word, fhotoshop, PowerPoint… Més enllà ja no podem anar, ja que no disposem d’Internet.\n—I com li va?\n—Jo estic satisfet, ja que oferim tota la nostra experiència i els joves poden veure com som i com treballem. Al mateix temps coneixen les nostres experiències personals de la vida dedicades a la família i el treball i segurament en treuran les seves conseqüències. Imagino que, d’una manera o altra, ens convertim en un referent que els pot ajudar de cara al futur. Es tracta d’una relació intergeneracional que ens beneficia a tots. I si més no, els ajudem a passar una estona al mateix temps que es formen i adquireixen uns coneixements. Hi ha joves que s’ho agafen amb molt d’entusiasme. A mi, m’agrada repetir-los que el voluntari, per norma general, té un esperit generós, obert i… de servei i ajuda vers els altres. Si els podem servir una mica d’exemple…\n—Pregunta aparentment fàcil: Per què es va fer voluntari?\n—En el meu cas respón a una manera de ser i d’entendre la vida, ja que socialment sempre he estat vinculat a moviments socials en els quals els més necessitats, com ha estat i és el cas dels meus dos fills, afectats per una discapactitat intel·lectual profunda i mobilitat reduïda total, han estat principals. La veritat és que després de deixar de treballar podia haver-me dedicat a d’altres afers, però el voluntariat omple, ajuda a viure… Quan més voluntaris hi hagi, millor aniran les coses!\nEsteve Clopés i Fosch (Riells del Montseny, 21-4-1942). La Fundació Catalana Esplai de Voluntariat li ha atorgat recentment el Premi Nacional del Voluntariat 2012, un guardó que va rebre a Madrid de mans de Pilar Pérez, representant del Ministerio de Sanidad y Servicios Sociales. Des de fa uns quants anys dedica la seva vida a treballar com a voluntari, tasca que inicià després de retirar-se de la feina per culpa d’un problema de salut als 59 anys. Fins aleshores havia dut a terme una intensa feina professional en el camp comercial de diferents i importants empreses, ocupant destacats llocs de responsabilitat: Sabons Camp, Cibageigi, Henkel, Productes de Consum Nubiola… Acostumat a una frenètica vida professional, quan acabà d’aquestes responsabilitats decidí, convençut que podia i devia seguir aportant coses a la societat, entrar a col·laborar amb la Fundació “la Caixa” i ho va fer a través de l’Esplai de Granollers del carrer de Joan Camps, on començà tot impartint classes d’informàtica a la gent gran que acudia al centre. A través d’aquí també ha format part de l’Associació Gent Gran Voluntària de Barcelona, amb centres arreu de Catalunya, formada per 1.000 voluntaris i de la qual en va ser secretari. Des de fa uns tres anys dirigeix un grup de voluntaris format per uns 20 membres que imparteix classes d’informàtica al Centre Penitenciari de Joves de Quatre Camins. Tots aquests aspectes i d’altres relacionats amb la seva vida l’han fet mereixedor d’un guardó que ell fa extensible “al gran nombre de voluntaris que treballen en d’altres camps”. A Granollers i el Vallès és també ben conegut per la tasca que els anys 70 va fer en companyia d’altres persones (Xavier Quincoces, Esteve Marquès, Pere Canal, Pepita Solé…) per posar en marxa l’Escola Verge de Montserrat, després Col·legi Montserrat Montero… el qual forma part actualment de la Fundació Privada Vallès Oriental. L’Esteve està casat amb la Maria Teresa Gubern amb qui ha tingut dos fills, ambdós també afectats per una discapacitat intel·lectual profunda: en Jordi, que morí als 44 anys el passat mes de març, i l’Enric de 38. ◊


"La mort venia en camió". Últim capítol\nTanquem el cas de Carles Porta, que va començar amb la troballa d'un cadàver a Hostalric. És una noia molt jove, està despullada i no porta documentació. L'única pista són les marques de les rodes d'un camió. Qui és la noia? Què li ha passat? Resolem totes les incògnites.\n"La mort venia en camió". Capítol 4\nAquest cas de Carles Porta comença amb la troballa d'un cadàver a Hostalric. És una noia molt jove, està despullada i no porta documentació. L'única pista són les marques de les rodes d'un camió. Qui és la noia? Què li ha passat?\n"La mort venia en camió". Capítol 3\nAquest cas de Carles Porta comença amb la troballa d'un cadàver a Hostalric. És una noia molt jove, està despullada i no porta cap documentació. L'única pista són les marques de les rodes d'un camió. Qui és la noia? Què li ha passat?\n"La mort venia en camió". Segon capítol\nAquest cas de Carles Porta comença amb la troballa d'un cadàver a Hostalric. És una noia molt jove, està despullada i no porta cap documentació. L'única pista són les marques de les rodes d'un camió. Qui és la noia? Què li ha passat? Un cas amb guió de Carles Porta.\n"La mort venia en camió", amb Carles Porta. Capítol 1\n"El crim de la Guàrdia Urbana", amb Carles Porta. Capítol 12\nCarles Porta reobre el cas dels guàrdies urbans, un crim mediàtic que encara no s'ha jutjat. Un cotxe calcinat enmig del bosc amb un cadàver a dins, un cas amb guió d'història policíaca apassionant. Guió de Carles Porta i Laia Foguet.\n"El crim de la Guàrdia Urbana", amb Carles Porta. Capítol 11\nCarles Porta reobre el cas dels guàrdies urbans, un crim mediàtic que encara no s'ha jutjat. Un cotxe calcinat al mig del bosc amb un cadàver a dins, un cas amb guió d'història policíaca apassionant. Guió de Carles Porta i Laia Foguet.\nEl crim de Sant Ruf, amb Carles Porta. Capítol 2 i ÚLTIM\nUna dona que diu que ha estat segrestada, un home de 83 anys assassinat i uns budells a la banyera. Va passar fa sis anys en un pis de Lleida. Guió de Carles Porta i Laia Foguet.\nEl crim de Sant Ruf, amb Carles Porta. Capítol 1\nUna dona que diu que ha estat segrestada; un home de 83 anys assassinat i uns budells a la banyera. Va passar fa 6 anys en un pis a Lleida. Guió de Carles Porta i Laia Foguet.\n"El crim de Bangkok", amb Carles Porta. CAPÍTOL FINAL\nÚltim capítol del crim de Bangkok. Descobrim qui va matar David Bernat, un home de 39 anys, de l'Albi, un poble de la comarca de les Garrigues. No va ser la màfia xinesa, sinó un home de Terrassa. En la resolució del crim hi ha passports falsos, robatoris i estafes. Guió de Carles Porta i Laia Foguet.\n"El crim de Bangkok", amb Carles Porta. Capítol 4\nNou capítol del crim de Bangkok. Descobrim qui va matar David Bernat, un home de 39 anys, de l'Albi, un poble de la comarca de les Garrigues. No va ser la màfia xinesa sinó un home de Terrassa. En la resolució del crim hi ha passaports falsos, robatoris i estafes. Guió de Carles Porta i Laia Foguet.\n"El crim de Bangkok", amb Carles Porta. Capítol 3\n"El crim de Bangkok", amb Carles Porta. Capítol 2\n"El crim de Bangkok", amb Carles Porta. Capítol 1\nNou cas de Carles Porta: el crim de Bangkok. A finals de gener del 2016, un home va trobar al riu les restes d'un cos esquarterat. En un primer moment, es va pensar que darrere d'aquell crim hi havia la màfia xinesa, però poc després es va identificar el cos: un consultor informàtic, un català de 39 anys nascut a Albi, a les Garrigues. Qui el va matar? Un cas amb guió de Carles Porta i Laia Foguet.\n"El crim de la Guàrdia Urbana", amb Carles Porta. Capítol 10\nCarles Porta tanca el cas dels guàrdies urbans, un crim mediàtic que encara no s'ha jutjat. Un cotxe calcinat al mig del bosc amb un cadàver a dins, un cas amb guió d'història policíaca apassionant. Guió de Carles Porta i Laia Foguet


faustinet: Els noms personals a la vestimenta\nEls noms personals a la vestimenta\nPublicat en el llibre PRENINT EL DEMBLE A LES PARAULES d'Antoni Llull Martí (Edicions Documenta Balear, Palma, 2009, pàg. 233)\nEn setmanes anteriors he parlat de noms de plantes i de noms de mesures derivats de noms de persona, i avui seguiré amb noms de peces de vestit que també tenen el seu origen en el nom d’un personatge, real o imaginari. Començaré pels més antics.\nCap a finals de l’edat mitjana els pagesos de França solien usar una espècie de jac de tela molt comuna que, en la seva forma, fou imitat per la gent de les ciutats, i com que la majoria de gent del camp duia el nom de Jacques (Jaume), anomenaren aqueixa peça de vestir jacques, del que se’n derivà jacquette, i els nostres jac o gec i jaqueta.\nDins el segle XVIII, en una novel·la de molt d’èxit anomenada Pamela, de la que se’n feren nombroses reedicions, l’autor, Samuel Richardson, descrivia l’heroïna lluint un d’aquests capells plans de dona que d’aleshores ençà són coneguts amb el nom d’aqueix personatge literari.\nEntre els personatges de la Commedia dell’Arte, tipus de comèdia representada a Itàlia i a altres nacions entre els segles XVI i el XVIII, n’hi havia un anomenat Pantalone (de Pantaleone (Pantaleó), nom d’un sant molt venerat a Itàlia), que vestia sempre uns calçons fins als peus, peça que aleshores no era gaire usual, i a la qual a França donaren el nom de pantalon i a Catalunya pantalons si bé, fins a mitjan segle XIX solien dir-los calces llargues, i a Mallorca calçons.\nDins el segle XIX començà a usar-se una peça feta de fil de llana que popularitzà un noble anglès, el comte de Cardigan, company d’armes de Lord Raglan, que donà nom a un tipus de màniga que cobria part de l’espatla. El nom de leotards prové del d’un trapezista francès, Jules Léotard, que en les seves exhibicions usava aquest tipus de vestimenta. I dins el segle XX, a la famosa pel·lícula de Hitchcock titulada Rebeca, la protagonista que, curiosament tenia un altre nom, usava una peça de punt que d’aleshores ençà és coneguda per aqueix nom de dona.\nPublicat per Almàssera a 19:31\nbaixar - abaixar\nNIT DE LA MÚSICA CATALANA Obrint Pas es fica el pú...\nParlem de telèfons intel·ligents\nEl català és una llengua minoritària?\nEts upuntzero o dospountzero?


Estratègia Nacional contra el Crim Organitzat i la Delinqüència Greu - OAIB\nEstratègia Nacional contra el Crim Organitzat i la Delinqüència Greu\n7 de gener de 2021 / BY OAIB / IN General\nAl BOE de 22 de febrer de 2019 s’ha publicat l’Ordre PCI / 161/2019, de 21 de febrer, per la qual es publica l’Acord del Consell de Seguretat Nacional, pel qual s’aprova l’Estratègia Nacional contra el Crim Organitzat i la Delinqüència Greu (TEXT DE L’ORDRE PCI / 161 / AL 2019).\nL’eix vertebrador d’aquesta Estratègia es basa en la promoció d’accions proactives i anticipatives d’intel·ligència estratègica i operacional, i s’estructura al voltant de deu eixos d’actuació, set troncals i 3 transversals, dirigits a donar una resposta global a aquests fenòmens complexos i amb tantes dimensions i singularitats com són el crim organitzat i la delinqüència greu.\nEl tercer eix: «Lluita contra els mercats criminals i les greus formes delictives», es basa en implementar mesures per minimitzar el risc associat a totes les activitats criminals, orientant el major esforç cap aquelles amb especial incidència en el panorama criminal d’Espanya, com són: el tràfic d’estupefaents, els delictes relacionats amb la corrupció, el blanqueig de capitals, el cibercrim, la tracta d’éssers humans, el tràfic il·lícit de migrants, els delictes contra la propietat intel·lectual i industrial, els fraus als interessos de la Hisenda Pública, els delictes contra el patrimoni (robatoris violents i amb força), el tràfic il·lícit d’armes i els delictes contra el medi ambient.\nEn concret, en els delictes relacionats amb la corrupció, indica que aquesta forma de criminalitat, quan afecta a amplis sectors d’actuació o esferes de poder de les administracions, és una amenaça greu per a l’Estat de dret i la Societat del Benestar. La seva eradicació és prioritària davant la necessitat que els ciutadans recuperin la confiança en les seves Institucions i requereix implementar accions coordinades que incloguin efectives mesures de prevenció i control.\nAquestes línies d’acció són les següents:\n– Millorar la regulació normativa relativa a l’accés a bases de dades financeres per part dels operadors públics de seguretat especialitzats en la lluita contra la corrupció, el blanqueig i altres formes de delinqüència econòmica, de manera que s’incrementi el seu ús en tasques de recerca i intel·ligència.\n– Reforçar els recursos materials, especialment els tècnics, de les unitats dedicades a la investigació d’aquests delictes, que possibilitin el reforç de les tasques d’auxili als jutges i fiscals.\n– Potenciar el desenvolupament d’investigacions patrimonials sobre persones físiques i jurídiques involucrades en processos de corrupció, fomentant la col·laboració, nacional i internacional, amb els òrgans específicament encarregats de la localització i la recuperació d’actius (en els seus respectius àmbits competencials, l’Oficina de Recuperació i Gestió d’Actius del Ministeri de Justícia (ORGA) i el CITCO).\n– Millorar el control efectiu dels principals sectors de risc que mantenen estrets contactes amb les institucions públiques, així com amb aquelles noves formes de corrupció institucional associades a sectors tan mediàtics com el de l’esport en les seves diferents expressions.\n– Potenciar la col·laboració i coordinació internacional entre els diferents actors implicats en la lluita contra aquesta forma de criminalitat.\n– Completar la implementació de les mesures previstes en el Conveni Penal sobre la Corrupció, ratificat per Espanya.\n– Promoure entre totes les administracions, organismes i empreses públiques l’establiment i actualització de codis deontològics i noves mesures legals perquè situacions com el tràfic d’influències, la prevaricació, el suborn, negociacions prohibides a funcionaris, etc., deixin de produir-se al panorama delictual espanyol.


El diumenge 21, al matí, es podrà fer una visita guiada al Museu de la Pell\nEl patrimoni museològic d'Igualada es dóna a conèixer durant dos dies. El Museu de la Pell, el Museu del Traginer i el Museu del Tren en Miniatura Railhome BCN Igualada programen diferents visites i activitats.\nCom cada any, Igualada se suma aquest 2017 al Dia Internacional dels Museus, que se celebra arreu coincidint amb la data del 18 de maig. Els museus locals, doncs, es\nmobilitzaran tant dijous com divendres, dia 19, i obriran portes per oferir diverses activitats, destacant especialment una proposta que ha arrelat a la ciutat des de ja fa\ncinc anys: la Nit dels Museus. Una cita per a tothom que vulgui gaudir d'exposicions, música o una passejada als principals entorns museístics de la capital de l'Anoia.\nDivendres 19, a les 8, el Museu de la Pell d'Igualada i Comarcal de l'Anoia encendrà els llums de les seves sales per mostrar, amb l'entrada lliure, totes les col·leccions permanents i l'exposició temporal en curs Subirachs. La figura femenina, entre la metàfora i el mite. En aquesta ocasió especial també hi haurà l'exposició Pell i Punt. De l'escola al món professional, expressament organitzada per l'Escola Municipal d'Art i Disseny Gaspar Camps per ser exhibida al Museu fins el 28 de maig. S'hi mostraran dos projectes professionals reals del curs 2016/17, dissenyats i confeccionats amb pell i punt pels alumnes del cicle formatiu de grau mitjà d'Artesania en Complements de Cuir per a la firma de moda igualadina Aldo Martins i per al dissenyador igualadí Xavi Grados. Els primers conjunts es van presentar a la desfilada de la passarel·la 080 Barcelona Fashion Week i els segons a la de la passarel·la 08700 Nits de Pell i Punt, el passat mes de febrer.\nAquesta mateixa nit, diverses localitzacions del Museu de la Pell acolliran uns intèrprets molt especials: els alumnes de l'Escola Conservatori Municipal de Música\nd'Igualada que, en diverses formacions de duets, trios, quartets i cor de cambra, oferiran petits concerts que ompliran de música el silenci de les sales fins les 10. Un\nbrindis amb els intèrprets i el públic clourà la Nit dels Museus en aquest espai. El Museu del Traginer - Col·lecció Antoni Ros, de la seva banda, també obrirà portes, a\npartir de les 8 i fins a la mitjanit, perquè el públic que ho vulgui pugui entrar lliurement i conèixer les seves col·leccions. I el Museu del Tren en Miniatura Railhome\nBCN ha programat una visita guiada i brindis final amb copa de cava ferroviari, de 10 a 2/4 de 12, amb places limitades i reserva prèvia al telèfon 676 959 431.\nA banda de la Nit dels Museus, el dijous, dia 18, el Museu de la Pell farà una jornada de portes obertes a Cal Boyer, de 10 a 2 i de 4 a 2/4 de 7, i a Cal Granotes, de\n12 a 2 i de 5 a 2/4 de 7. Finalment, el diumenge dia 21, a 2/4 de 12, sense reserva prèvia i també amb l'aforament limitat, es podrà fer una visita guiada i gratuïta al\nLa cinquena Nit dels Museus d'Igualada tindrà el retorn de Pegasus com a plat fort


S’inicien les obres del nou accés per a vianants a l’escola pública Mare de Déu del Patrocini - Ajuntament de Cardona\nS’inicien les obres del nou accés per a vianant...\nS’inicien les obres del nou accés per a vianants a l’escola pública Mare de Déu del Patrocini\nEl projecte, de 322.000 euros, permetrà dotar el centre d’una entrada sense cap tipus de barrera arquitectònica\nAquesta setmana s’iniciaran les obres per construir el nou accés per a vianants a l’escola pública Mare de Déu del Patrocini. L’actuació, de 322.128,26 euros, serà executada pel departament d’Educació de la Generalitat i preveu una nova entrada pel carrer Ramon Puig i Molins cent per cent accessible, és a dir, sense cap tipus de barrera arquitectònica.\nPer salvar el desnivell actual, el projecte preveu la construcció d’un accés a través d’una rampa en forma de lletra ‘z’. Entre tram i tram de rampa, s’hi incorporaran també escales per qui vulgui i/o pugui fer drecera.\nEntre aquesta setmana i el 16 de setembre es duran a terme els treballs preliminars (amb les desbrossades i enderrocs del mur). Aquesta primera fase no tindrà una afectació sobre els aparcaments i només es tallarà l’accés de vianants a la vorera en llocs i moments molt puntuals. La segona fase correspon ja a la construcció i pavimentació de la rampa i les escales. Arrencarà el 16 de setembre, és previst que finalitzi a finals de desembre —segons el calendari del departament— i afectarà els aparcaments en línia del costat del mur, on no es podrà estacionar. Per compensar-ho, l’Ajuntament habilitarà aparcaments provisionals en solars propers. Per últim, a partir del gener, es realitzarà la col•locació de les baranes metàl•liques. Aquesta feina no tindrà afectació sobre els aparcaments.\nPosteriorment, l’Ajuntament de Cardona realitzarà la instal•lació de la il•luminació de la rampa, així com una reurbanització del carrer que permeti una millor pacificació entre el trànsit rodat i els vianants.\nTornar a: Agost, 2019


BHB Hotel Bagnols-sur-Ceze França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nBHB Hotel4 Rue Andree Sautel, Bagnols-sur-Ceze, Bagnols-sur-Ceze, França - Veure al mapaExcel·lent8,4Basada en102comentarisBHB HotelVeure més fotos"hotel in a central location, several restaurants nearby. Sui..."PaulLuxembourgRestaurantVeure més fotosVeure totes les 18 fotosMolt bona ubicació 8,2Veure al mapa8,2UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nVeure les fotosSuite Júnior (Junior Suite)40 m21 llit extragran i 1 sofà l...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Superior Doble (Superior Double Ro...30 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Estàndard Doble (Standard Double Ro...25 m21 llit extragranFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióAquest hotel de disseny està situat al centre de la localitat provençal de Bagnols-sur-Cèze, a la vall del Cèze. Disposa d'una terrassa coberta i ofereix allotjament elegant amb aire condicionat i TV de pantalla plana.\nLes habitacions del BHB Hotel disposen d'un bany espaiós amb assecador i una dutxa italiana. Algunes també tenen banyera. L'habitació familiar té una terrassa orientada cap al sud.\nEl restaurant BHB serveix un esmorzar cada matí i menjars d'estil cafeteria restaurant. També hi ha un bar i servei d'habitacions.\nEls clients podran relaxar-se al vestíbul acollidor, que té una terrassa coberta. L'hotel BHB també té un ordinador públic amb connexió a internet i Wi-Fi gratuïta a tot l'establiment.\nEl BHB Hotel és a 15 km d'Orange i a 33 km d'Avinyó, on cada juliol se celebra un festival de teatre molt conegut. L'establiment disposa d'aparcament públic gratuït.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatassecador de cabellescriptoriarticles de tocadorcalefaccióempolles d'aigua de cortesiaMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


EL FILL DE L'ITALIÀ. PREMI RAMON LLULL 2019. RAFEL NADAL. 9788466424820 Librería Nollegiu\nEn Mateu creix en una família trencada que no se sent seva. Des de petit lluita per deixar enrere els crits, les baralles i la misèria de la Mina, la casa més pobra de Caldes de Malavella, la que tothom evita. Aviat descobreix que els seus orígens samaguen darrere dun secret del qual ningú parla però que coneix tothom: el poble està marcat per lodissea dun miler de joves mariners italians que shi van refugiar en plena Segona Guerra Mundial. Són els supervivents de lenfonsament del cuirassat Roma, bombardejat pels alemanys el 9 de setembre de 1943 en venjança per larmistici entre Itàlia i els aliats.\nSeixanta anys després, en Mateu decideix buscar el seu pare i comença a fer -se preguntes: qui era aquell noi que xiulava cançons napolitanes i duia a rentar la roba a la seva mare? Quins eren els somnis de la Joana, que plantava clavells de poeta per escapar dun marit bosquetà que no parava mai a casa?\nEl fill de litalià és un viatge a la recerca de la pròpia identitat i la història extraordinària dun amor prohibit en plena postguerra.\n«Totes aquelles flors li encantaven, però a la Joana la tornaven boja els seus clavells de poeta, els que plantava al replà de la porta que baixava a la riera, en aquelles cinc o sis llaunes gegants dolives que havia arreplegat de les escombraries dels balnearis. En guardava la grana com un tresor en una capsa de galetes Trias, que amagava tot lhivern a la cuina, al fons del prestatge que havia improvisat a sota de la pica. Quan arribava la primavera, rescatava la capsa i replantava algunes llavors en les llaunes, amb tanta delicadesa com si plantés el jardí dun palau».


Ull de maduixa – Sant Martirià\nÉs una raça de colom pròpia de Catalunya i del País Valencià. Va ser introduïda al territori durant el temps de dominació musulmana. L’Ull de Maduixa és un colom de grandària mitjana (285-340 grams), ample de pit i espatlla, i d’aparença compacta i forta. Les seves característiques determinants resideixen en el cap, que és gros, curt, ample i quadrat (de dau); el bec, curt i gros, i els rivets oculars extremadament desenvolupats i d’un vermell intens (de color maduixa).\nTorna a l'apartat de races


Llop - EduWiki\nEl llop és un animal vertebrat de la classe dels mamífers i de la família dels cànids. Camina sobre quatre potes i viu en grup.\nVida: En grup\nOn viu? A Europa, a Amèrica, ...\nSi veiéssim un llop el reconeixeríem ràpidament: Té aspecte de gos pastor alemany, es desplaça amb un trot característic, amb el cap cot i la cua abaixada. Tanmateix, ara per ara, a Catalunya és gairabé impossible veure un llop, ja que només n'hi ha uns pocs exemplars. En canvi, es força probable topar-se amb un gos feréstec dels molts que divaguen sense control per la natura després de ser abandonats pels seus propietaris.\nLa coloració general és gris marronosa, amb el coll, el llom i la cua coberts d'un pelatge més fosc que el de la resta del cos. A les galtes hi té un traç blanc i a la part anterior de les potes del davant sol presentar una línia fosca longitudinal, que, de vegades, arriba fins al pit.\nEls llops tenen molt mala fama perquè hi ha moltes històries que parlen malament d'ells, però en realitat no són dolents, ni de bon tros! Només cacen per menjar. Per exemple, nosaltres els humans, també cacem animals per menjar (Alguns per divertir-se, i això fa molta ràbia). Mireu aquest vídeo, us agradarà i veureu que no són monstres. www.youtube.com/watch\nUn dia vaig trobar una web amb un vídeo que havien filmat ells, d'una bandada de llops jugant a un camp on hi havia bestiar.\nObtingut de «https://eduwiki.cat/index.php?title=Llop&oldid=5806»\nDarrera modificació de la pàgina: 9 oct 2010 a les 20:15.\nS'ha visitat aquesta pàgina 2.262 vegades.


Bloc de l'Àngel Pagès.: ESTANISLAU VERDET: LLEF! NORD ENLLÀ DE LLEFIÀ\nMolt rebé! Good news for Premià City!\nUna pregunta: el bigoti d'en Carod és Llef?\nQuin dia serà, l'esdeveniment?\n12 de desembre, dia de l'esdeveniment, entre la Constitució i la Turronada...(els CIUTADANS reclamaran versió castellana del programa). El bigoti d'en Carod no és lleig, són TOTS els bigotis que són lletjos i mereixen un bon crit de LLEF!\nEm moro de ganes de demanar un autograf al xaval catedratic de la lletxura\nLLEF! Alicante i Alella


Ritmes | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDj., 16/07/2020 - 00:30\nEl Comú d’Andorra la Vella ja té a punt una nova edició del cicle musical Ritmes, capital musical i Ritmes menuts. Segons l’edicte publicat ahir al Butlletí Oficial del Principat d’Andorra, el certamen comptarà amb 11 actuacions entre el 24 de juliol i el 27 d’agost.\nLlegir més sobre Blues, versions, havaneres i espectacles infantils al Ritmes\nLa cantant barcelonina presentarà el segon disc en solitari, ‘Delicada’ (2014).\nDc., 31/07/2019 - 00:05\nLa cantant actua el 6 d’agost a l’antiga caserna de bombers, que s’estrena com a escenari.\nLlegir més sobre La ‘triunfita’ Elena Gadel, al Ritmes\nMònica Codina i Josep Maria Escribano en la presentació.\nDt., 30/07/2019 - 15:50\n'Ritmes, capital musical' s'amplia per dinamitzar Meritxell\nEls dimarts i dijous dels dies compresos entre l'1 i el 29 d'agost se celebrarà la quarta edició de ' Ritmes, capital musical'. Enguany, però, l'esdeveniment gaudirà de tot un seguit de novetats.\nLlegir més sobre 'Ritmes, capital musical' s'amplia per dinamitzar Meritxell\nEl públic que ha omplert aquest dimecres la sala del Prat del Roure d'Escaldes-Engordany ha pogut gaudir d'un "retall d'un cafè de l'Havana" de meitat del segle XIX de la mà del trio de clarinets Ensemble una cosa rara, que han estat els encarregats d'oferir el tradicional concert d'estiu de la Fundació ONCA.\nLlegir més sobre L'Ensemble una cosa rara porta el públic als ritmes d'un cafè de l'Havana del segle XIX\nDv., 31/08/2018 - 00:15\nEl Hollywood daurat posa el colofó al cicle Ritmes\nPunt final als concerts d’estiu de la capital amb un homenatge a Hollywood i la seva època daurada. The Absolute Bellinis van traslladar prop de 120 espectadors a les plomes i lluentons del cine dels 50 i 60.\nLlegir més sobre El Hollywood daurat posa el colofó al cicle Ritmes\nOleándole actuarà el dijous 16 d’agost.\nDt., 31/07/2018 - 00:45\nA partir d’aquest dijous tornen els Ritmes a la plaça de la Rotonda d’Andorra la Vella. Durant tot el mes d’agost, cada dimarts i dijous, a les 19.30 hores, els visitants podran gaudir d’una barreja d’estils musicals ben variats. Amb l’objectiu de fer passar una estona agradable a l’aire lliure, el Comú organitza aquesta tercera edició que consta de nou actuacions.\nLlegir més sobre Barreja de ritmes a les tardes d’agost a la capital\nDc., 02/08/2017 - 01:30\nLes havaneres de Neus Mar obren el cicle Ritmes, capital musical\nEls dimarts i els dijous del mes d’agost la plaça de la Rotonda d’Andorra la Vella tornarà a omplir-se de música a partir de dos quarts de vuit del vespre. I és que el cicle Ritmes, capital musical aixeca el teló, per segon any consecutiu, amb el principal objectiu de dinamitzar la zona comercial de l’avinguda Meritxell i també per reforçar l’àmbit cultural.\nLlegir més sobre Les havaneres de Neus Mar obren el cicle Ritmes, capital musical


Escola dansa a Lleida\nInici » Escola dansa a Lleida\n+34973 22 86 32\nC/ Manuel De Montsuar, 8 bxs / 25005 Lleida\n973 22 86 32\nEscola dansa a Lleida, ARTS CENTRE DE DANSA posa a la disposició de tots els seus alumnes un projecte pedagògic innovador adaptat a les noves situacions i al nivell de cada persona. Amb un professorat professional del món de la dansa.\nEl nostre Centre disposa de 3 aules amb ventilació, equips de música, 2 pianos acústics i 1 elèctric per les classes de dansa, a les classes hi ha pissarres i un projector per les classes d'anatomia, música i història de la dansa.\n5 zones de vestuaris, dos d'ells equips amb dutxes i sanitaris independents.\nUna zona d'estudi i biblioteca pels nostres alumnes.\nEscola dansa a Lleida, ARTS CENTRE DE DANSA destaquem les nostres activitats:\nDANSA CLÀSSICA A PARTIR DELS 3 ANYS\nDANSA CONTEMPORÀNIA NENS I ADULTS\nDANSA MODERNA I TENDÈNCIES URBANES\nGRUP DE VEUS\nTelèfon: 973 22 86 32\nDe dilluns a divendres 16 a 22h\nMatins demanar cita prèvia\n- 973 22 86 32


Que són els mèrits formatius ? – Formaciopolicial.cat\nMèrits i capacitacio\nInformació relativa a mèrits i capacitació – Reconeixement de l’Institut de Seguretat Públic de Catalunya – ISPC\na) Quan formaciopolicial.cat, parla de mèrits, associa el concepte a la obtenció de punts en les fases de convocatòria d’accés i/o promoció a la funció pública.\nb) Els mèrits tenen el valor que cada convocatòria i administració atorgui en cada cas.\nc) El cos de Mossos d’Esquadra, té un requisits concrets, els quals demanden que una comissió de valoració, que es reuneix cada any, determini la validesa i aprofitament policial del curs corresponents. D’aquesta manera si el curs té el reconeixement adequat, merita als efectes oportuns a les fases de promoció horitzontal i vertical dins el cos Policial. A data d’avui els nostres cursos, la majoria son o meritables o subjectes a ser-ho, en quan tant el temari com els formadors, son els mateixos que s’imparteixen en el món de la formació sindical, i que a data d’avui es troben meritats.\nd) En l’àmbit local els mèrits canvien segons cada administració. Aquesta raó fa que formaciopolicial.cat (Orbita Gironina) imparteixi els cursos amb els màxims estandars de qualitat online i certificació ISO reconeguda a la nostre empresa, i a través del reconeixement que oferim a raó de les nostres titulacions.Cursos de reconeguda validesa policial, i que a data d’avui centenars de policies professionals demanden e imparteixen en la seva constant formació.\nSi l’opositor accedeix a un concurs de mèrits, els nostres diplomes ofereixen la possibilitat d’acumular punts per mèrits. Aquells valuosos punts que marquen la diferència en un procés selectiu entre l’accés o quedar-se a les portes.\nActualment disposem del reconeixement com activitat de formació contínua realitzada per als membres dels cossos de policia de Catalunya (Ordre INT/56/2013 de 27 de març) amb registre 0263S/1894/2014 a Òrbita Gironina SL / formaciopolicial.cat per resolució de 25 de febrer de 2014, i registre 0263S/1129/2016, de l’Institut de Seguretat Pública de Catalunya pels cursos següents:\n– Delictes contra les persones\n– Delictes contra el patrimoni i l’ordre socioeconómic\n– Delictes contra els treballadors, estrangers, Hisenda pública i la Seguretat Social Oelictes contra el medí ambient\n– Delictes contra la seguretat pública (delictes contra la salut pública)\n– Delictes de falsetats, Delictes contra l’Administració Pública i la Justícia\n– Delictes contra la Constitució Espanyola, l’Ordre Públic, l’Estat, i la Comunitat Internacional. Les faltes penals\n– Conseqüencies jurídiques del delicte Teoria jurídica del delicte\n– Introducció a la Criminologia – Pràctica Policial (fins el 2016)\n– Introducció a la Criminologia I (fins el 2016)\n– lntroducció a la criminología II (fins el 2016)\n– Psicología criminal. Practica policial\n– Transit avançat l. Tunning\n– lnspecció tecnica de vehicles l. Practica policial\n– Delictes informatics\n– Les fonts del dret\n– Suport psicológic en situacions d’emergencies (pendent de valoració\n– Delictes contra la seguretat viària.\n– Teoria jurídica del delicte. (fins el 2016)\n– Policia Administrativa (fins el 2016)\n– Seguretat Viària (pendent de validar acció formativa 2016)\n– Actualització policial I\n– Actualització policial II\n– Introducció al model policial de proximitat\n– Guia Caní. Nivell bàsic. Pràctica policial\n– Accidents de trànsit. Curs avançat.\n– Curs de mediació policial online\nÒrbita Gironina, però, cada any amb la nova promoció de cursos de formació, es compromet a donar tràmit a la corresponent petició de reconeixement dels cursos impartits durant l’any següent a la validació administrativa anterior.\nPots descarregar-te els documents oficials del reconeixement de la nostre formació expedits per l’Institut de Seguretat Pública de Catalunya\nPer a més informació pots contactar amb nosaltres a l’email alexis@orbitagironina.cat o mitjançant el nostre formulari web


uvic | Preparats, Llestos, Universitat\nParla amb professors i estudiants UVic a les Portes Obertes virtuals!\nT'agradaria conèixer la UVic i els graus que hi pots estudiar? Apunta't a les seves Jornades de Portes Obertes virtuals!\nPrepara les PAP de Mestres amb aquest curs!\n13 desembre 2021 Llegeix més\nHas de fer les PAP de Mestres? Apunta't a aquestes Sessions preparatòries online o presencials amb professorat de llengua i matemàtiques!\nSubscriu-te a uvic\nPregunta matemàtica 9 + 6 =


Festival Encontes: com recuperar la tradició oral - Alicanteplaza\nHoy es 24 de agosto y se habla de benidorm baleària alicante supersano POLOP DE LA MARINA\nEL FESTIVAL DE NARRATIVA ORAL CELEBRA LA SEUA 15a EDICIÓ A ALTEA I L’ALFÀS DEL PI\nFestival Encontes: com recuperar la tradició oral\nALTEA/L'ALFÀS DEL PI. Des del dia 15 al 20 de maig en Altea i el 26 i 27 de maig en l'Alfàs, Encontes, Festival de Narració Oral, celebrarà la seua 15a edició. 8 narradores i narradors vinguts des de diferents punts de la geografia nacional i internacionals transportaran el públic a mons imaginaris amb els seus contes i històries per a tots tipus de públic. I com ja ve sent tradicional, també participaran alguns veïns d'Altea que contaran contes durant la Marató del diumenge 20 de maig, el tancament del Festival a la localitat d’Altea.\nA l’igual que en l’edició anterior, la localitat veïna de L’Alfàs del Pi s’hi sumarà a l’esdeveniment, en el seu II Encontes, amb tres espectacles de narració de contes durant els dies 26 i 27 de maig, i una passejada fins al far, explicant històries.\n“Amb el Festival Encontes, posem el nostre gra de sorra per a recuperar la tradició oral i situar-la en el lloc que li correspon com a instrument privilegiat en la comunicació i la relació entre els éssers humans”, ens diu el seu alma màter des d’aquell mil·leni tot just estrenat, Blai Senabre, “enguany celebrem la 15a edició de l’Encontes i hem intentat fer una programació de qualitat, portant gent que no hi ha estat mai, amb algun narrador dels que han estat altres vegades, però sobretot, gent que no hi ha estat mai. Destacant que hem tornat a apostar per la formació, un any més, així que a més del IV Curs de Literatura Popular, que ja està celebrant-se, farem un taller d’iniciació a contar contes, i un altre d’il·lustració creativa, impartit per l’il·lustradora dels nostres cartells dels darrers anys. També refermem la nostra especial dedicació al públic més menut, amb sessions als dos instituts d’Altea, amb contes per a xiquets, animació a la lectura, una narradora que anirà caracteritzada cada dia d’un personatge, un dia de Sherezade, uns altres dies de la bruixa Celestina, i se la podrà trobar per qualsevol racó del poble, explicant històries o tirant les cartes, fent les seues arts endevinadores”.\nPer anar fent ganeta, cada dia, una miqueta abans de les 11’00 hores, es pot escoltar un conte en Ràdio Altea. La quantitat de diferents activitats programades, al voltant de la tradició oral i la narració dóna una imatge ben clara de l’ambició de la proposta: Animació, amb personatges de contes que recorreran els carrers d'Altea creant escenes i interactuant amb el públic; Contes a les places, narració de contes que es faran a les places d'Altea, per narradors professionals i dirigides unes a públic familiar i altres per a adults; Contes per als Col·legis, sessions de contes infantils realitzades a les places per a les escoles d'Altea; Contes a la Residència d'avis, sessió de contes que es farà a la Residència les Boqueres d'Altea per a apropar la narració oral a aquells grups que per les seues característiques especials, no poden o no solen anar als espais de narració; Racons de Contes, personatges de conte que poden aparèixer per qualsevol racó per contar-vos alguna historia; Marató de contes, històries del meu poble. Dues hores de contes on la gent d'Altea i els narradors convidats ens regalaran tota mena de contes, històries, anècdotes o llegendes; Vermut de contes, narració de contes l'hora del vermut; OFF Encontes, narració de contes per a adults en espais i horaris no habituals; Contes a la voreta la mar, narració de contes a la platja de l'Espigó; Mercat d'Intercanvi de llibres de Contes: Contes que alimenten.\nTots els Dies, a la Casa de Cultura i en horari habitual, es realitzarà un Mercat d'Intercanvi de llibres de contes per aliments; Taller de iniciació per a contar contes, adreçat a qualsevol persona interessada, major d’edat i empadronada en Altea. Gratuït amb preinscripció que s’ha de fer de forma presencial al Departament d’Educació de l’Ajuntament d’Altea. Places limitades. Es farà a l’Escola d’Adults. - Taller d’il·lustració creativa “Il·lustrem”. Adreçat a qualsevol persona interessada, major d’edat i empadronada en Altea. Gratuït amb preinscripció que s’ha de fer de forma presencial al Departament d’Educació de l’Ajuntament d’Altea. Es farà a l’Escola d’Adults També es faran dues sessions d’aquest taller per a alumnes de l’IES Altaia i de l’IES Bellaguarda; o el IV Curs de Literatura Popular: “Literatura popular i educació en valors a l'escola”, adreçat a estudiants de magisteri, mestres i a tota persona interessada. Es farà en el Centre Social. La programació completa es pot consultar ací.\nEl Festival Encontes és possible gràcies al suport de l'Ajuntament d'Altea i l'Ajuntament de l'Alfàs del Pi i amb la col·laboració de la Biblioteca Municipal, Diputació d’Alacant, Fundació Bromera, Rest. Ca Joan, Rest. De Cal y Canto, Rest. Ca Toni, Rest. El Gallet, Cafeteria Oscar Plaza, Taperia Ca Pere, Hostal Fornet, Llibreria Mascarat, Espai Salmaia, Espai Trobarte, Coopaltea, i Ràdio Altea, així com de totes les persones que recolzen i motiven els actes, participant de totes les activitats programades. L'event està organitzat per els membres d'Aktes Teatre, sota la direcció i coordinació de Blai Senabre, narrador oral.\nExplica’m un conte.\n... Diuen que tot això va passar en aquell temps que de la palla en feien fems... en un poble a la voreta la mar que moltes històries tenia per contar... fa quinze anys, les placetes i racons de la vila d’Altea ompliren la tardor de paraules i faules. La tardor va deixar pas a les primeres caloretes de la primavera, però les places i els racons continuen omplint-se de veus i tonalitats, de timbres i llengües diferents, d’homes i dones que reprodueixen un dels actes socials més antics de la humanitat, envoltar l’oracle, la veu del grup que fa entenedor el món a través de la paraula, que esdevé demiurg del clan perquè estimula la seua imaginació amb els signes de l’oralitat.\n'Una íntima convicción': Entre la verdad y la duda\n'Jazzdarra', el Festival de Jazz d'Ondara que barreja estils i col·loca a la dona com a protagonista\n‘Home Ground’: el fútbol ya no es solo cosa de hombres\nLa Diputación estrena en México el documental sobre la historia de la guitarra clásica española\nEl cómic valenciano se da un paseo por el museo\nEl Castell de l'Olla de Altea asombra a miles de espectadores en su edición más ecológica\nVoluntarios de Indra limpiarán el Mediterráneo en Altea en la festividad de San Lorenzo\nel 17 d'agost a les 21 hores a la plaça de l'aigua d'Altea\nJulio Bustamante, el músic que cavalca entre la música folk i el pop, actuarà en Altea


Tercer (Primària Cicle Mitjà 1) - Escola Gitanjali\nRevista "Què?" i Recull literari\nFestes i tradicions d'escola\nEl drac de l'Escola Gitanjali\nThe Git & Jalis\nCavalls i Eugues (Infantil P3)\nTaurons (Infantil P4)\nEls óssos pandes (Infantil P5)\nPrimer (Primària Cicle Inicial 1)\nSegon (Primària Cicle Inicial 2)\nTercer (Primària Cicle Mitjà 1)\nQuart (Primària Cicle Mitjà 2)\nCinquè (Primària Cicle Superior 1)\nSisè (Primària Cicle Superior 2)\nLlistat de llibres i material Curs 17-18\nQui som, què fem, com ho fem\nPortes obertes de l'AMPA\nEls estatuts de l'AMPA\nLes Assembles de l’AMPA\nComissió de la revista Què?\nComissió del Mercat del Trasto\nL'aprenentatge > \nCOLÒNIES DE CICLE MITJÀ A CAN BRUGAROLA!\nAquest curs hem gaudit de tres dies al Maresme. Aquí trobareu una sèrie de fotografies d´aquesta estada!\nSOM ESCRIPTORS I ESCRIPTORES!\nAquest any està essent molt especial ja que la Marta Romera, escriptora que treballem aquest curs a 3r i de la que ja ens hem llegit "La Bruixa Conxorxa", ha vingut a l'Escola per fer-nos una sessió d'assessoria literària i ens ha explicat els secrets per escriure una bona faula. Ara ja tenim tots els ingredients, els hem posat a la cassola i ens falta fer-los bullir!\nARTISTES A LES AULES\nQui era Van Gogh?\nEstem buscant resposta a aquestes preguntes a l'àrea de plàstica dins del projecte Artistes a les aules.\nSOM EXPERTS EN LA BADALONA ROMANA\nEls i les alumnes de 3r estem treballant el nostre Projecte sobre la vida dels Romans a Badalona; estem aprenent moltíssimes coses!\nSORTIDA A CAN RIBAS: FEM OLI!!\nAvui hem gaudit d'un dia fantàstic!\nL'entorn, els monitors, la casa i el taller de fer oli ha estat tot un èxit!\nPodeu veure les opinions dels protagonistes del dia:\nCOLÒNIES A CA L'ARENES!\nPer fi ha arribat el dia, les mestres de cicle mitjà compartim les fotos de les colònies, perdoneu el retard però el que és bo es fa esperar!!\nCOLÒNIES CA L'ARENES CICLE MITJÀ\nFem De Savis Investigadors.mp4\nMatí A La Bassa.mp4\nC.DEL MEDI SOCIAL\nEls alumnes de 3r hem après moltes coses sobre el paisatge!\nColònies a Canet de Mar 14-15\nEls dies 15, 16 i 17 d’Octubre de 2.014 els nens i nenes de tercer i quart de l’escola vam anar de colònies a Canet de Mar, a la casa Can Brugarola. Allà vam fer moltes activitats per a preparar-nos per ser uns bons llops de mar. Al final tots vam aconseguir superar les proves i vam rebre el merescut diploma.\nAquí teniu alguns del fets i aventures que vam passar.\nLa casa de colònies i el menjar\nEl dimecres vam anar a una casa de colònies que es deia Can Brugarola: Vam esmorzar i quan vam acabar vam anar a jugar una mica . La casa de colònies era molt xula; les habitacions tenien noms diferents: els dofins, els cavallets, les gambes, les estrelles,...ens van agradar molt.\nEl menjador era molt gran, sèiem en taules de deu barrejats 3r i 4t.\nEls monitors es deien Jordina, Joan i Pol. En Joan era un dels personatges del llibre “El zoo d’en Pitus”, un llibre que estem llegint a la classe. La Jordina era del grup de les sardines, en Joan era del grup dels crancs i el Pol era del grup dels eriçons. Amb ells hem fet moltes activitats en grups; la del seitó ens va agradar molt, també la del tauró de “jampinc” i quan vam anar amb barca i vam acabar xops.\nAquests monitors ens van cuidar molt.\nAl matí vam anar al port d’Arenys. Quan vam arribar al port vam mirar totes les barques que hi havien, vam aprendre tots els tipus de pesca que hi ha: arrossegament, encerclament, teranyina... Després vam anar a dinar i vam menjar arròs amb blat de moro, croquetes i de postres poma. Quan vam acabar vam anar al lavabo, i vam jugar una estona. Després vam anar amb barca i ens vam mullar tots perquè vam anar a tota màquina.\nA la tarda vam anar a la llotja; vam mirar el preu, la qualitat i la espècie que es venia.\nL’excursió ens va agradar molt i vam aprendre molt.\nEls nens i nenes de tercer i quart vam anar al port d’Arenys i vam pujar en barca.\nVam fer un passeig pel port d’Arenys de Mar i ens vam mullar molt amb les onades. Quan vam sortir vam sortir xops .\nAbans de pujar ens vam posar una armilla salvavides per flotar si ens quèiem al mar.\nQuan vam acabar el tomb, vam baixar per la passarel·la amb molt de compte de no relliscar perquè estava molt mullada.\nDesprés vam dir adéu a l’altre grup que marxaven i nosaltres vam anar a fer altres activitats.\nNits a Can Brugarola\nA la primera nit a les colònies a Can Brugarola vam anar al bosc , i vam jugar a un joc de nit que ens havíem de dividir en grups i cada grup havia d’entrar al territori de l`altre grup i treure’ls les cues. Quan es quedaven sense res havien d’ anar amb l’altre grup.\nA la següent nit vam anar a la platja i el monitor Pol ens va explicar llegendes del mar. Després vam beure un “cremat” que era most. Allà el monitor Joan ens va dir que ell era un personatge, en Cigró, de la pel·lícula “En zoo d’en Pitus”.\nL’enemic dels pescadors\nEl divendres vam fer amb “jamping” un tauró. Primer vam fer una bola, després vam fer una gota grossa per fer la forma del tauró.\nEns van donar jamping blanc i vam fer un xurro i vam enganxar-lo a sota de la gota negra. Seguidament, ens van donar 4 boletes negres per fer les aletes, la cua i l’aleta de dalt. Quan vam acabar vam enganxar les aletes al tauró i vam agafar jamping blanc per fer els ulls amb dos trossets negres.\nLa conserva del seitó.\nLa conserva del peix es feia servir per conservar qualsevol tipus de peix perquè durés més temps. Nosaltres també en vam aprendre.\nPer fer la conserva del seitó necessitem: un seitó, un pot petitó i sal gruixuda..\nCom es fa la conserva del seitó:\n1: Treu-li el cap.\n2: Obrir-li la panxa i treure-li els òrgans interns.\n3: Treu-li la cua i les espines.\n4: Treure el pot petitó i ficar la sal gruixuda.\n5: Ficar el seitó en el pot petitó.\n6: Cobrir-lo de més sal i tapar el pot.\nAra haurem d’esperar tres mesos abans de menjar-lo.\nLes proves finals\nL’ últim dia de colònies vam fer les proves finals per aconseguir el diploma per ser llops de mar.\nHavíem de fer 6 proves molt difícils per aconseguir les 6 targetes per graduar-nos.\nUs en expliquem unes d’elles:\nUna prova era la de les bitlles. Us penseu que les bitlles no tenen res a veure amb els llops de mar!? Doncs us equivoqueu! I és que els llops de mar quan avorreixen juguen a bitlles; tampoc és que sempre estiguin mirant el mar.\nAquesta prova amb va semblar molt divertida.\nUna altra prova va ser amb una corda. Ara us ho explico: havíem fet una rodona amb la corda i ens hi havíem de ficar a dins i en cinc segons sortir-hi. Cada vegada la rodona es feia més petita. Per sortir-ne calia que ens posessim l’un sobre de l’altre. Al final vam aconseguir superar aquella prova que va ser molt dura.\nUna altra va ser de punteria. Havíem de llençar i un aro fent punteria a una punta de corall. Ens va semblar molt divertida!\nTambé vam haver de fer una carrera de forquilles. Havíem que disparar la forquilla i guanyar la carrera.\nAl final, totes elles les vam superar, algunes, però amb molts d’intents. Ara ja tenim tots el diploma de Llops de Mar.\nEscrits realitzats pels alumnes de 3r.\nTreball per projectes: Com vivien els romans?\nEls nens i nenes de tercer treballem la història de la nostra ciutat, Badalona.\nDesprés de visitar el Museu de Badalona ens hem aturat una mica més en l’època romana. Hem fet grups per fer treball de projectes i poder estudiar amb més profunditat el que més ens interessava.\nAmb aquest treball hem après molt dels romans, però hem après també molt a treballar en grup, a buscar informació i a explicar amb les nostres paraules tot allò que anàvem aprenent.\nAquí us deixem un resum de les conclusions de la nostra recerca i els murals que vam fer per exposar-ho a tots els companys.\nELS DÉUS ROMANS (Carlota, Maria, Marta, Ferángel)\nEls romans es van inventar déus per cada cosa. El déu Neptú era el déu del mar\nUns déus romans es deien : Diana- Bacus- Juno- Apolo- Minerva- Venus\nELS GLADIADORS ( Omar, Saüc, XCavi, Pol M.)\nEls gladiadors eren esclaus, presoners de guerra i també homes lliures que s’hi apuntaven perquè volien.\nLes lluites de gladiadors podien ser contra gladiadors o contra feres.\nEls diferents gladiadors que hi havia eren: myrmillo, traciano, retarius, equites i bestiarius.\nLLUITES I EXÈRCIT (Toni, Martí, Pau)\nHi havia diferents armes com: Gladius, Pugio, Pilum, etc.\nEs defensaven fent la tàctica la “tortuga”.\nEls romans van conquerir moltes terres i totes juntes formaven l’Imperi Romà.\nNENS ROMANS (Sara, Pol, Marina V.)\nEls nens jugaven a jocs de taula, amb caniques i nines, o a córrer...\nEls nens romans a l’escola feien servir material: papir i calamus, tauleta de cera, estilus i un abac.\nEls nens pobres anaven a l’escola i només tenien una sala. Els nens rics estudiaven amb una esclava.\nELS NÚMEROS ROMANS (Marina R., Míriam, Quique, Alejandra)\nEls numeros romans s’escribien:\nEls números romans es pronunciaven:\nVESTUARI I ORNAMENTS (Laia, Júlia, Lucia C. i Luís)\nLa toga era molt tradicional, la portaven tots els que eren ciutadans.\nEls monyos i les trenes eren tradicionals perquè eren senzills i fàcils de fer, però les dones es passaven 1 o 2 hores per pentinar-se.\nAlgunes dones riques portaven els cinturons creuats per marcar la forma del cos.\nAlgunes vestimentes estaven fetes amb pell de camell que els romans anaven a caçar.\nLA VIDA DELS RICS ( Irina, Unai, Lucia P., Nil)\nEl romà més ric de Baetulo es deia Quinti Licini Silbia Grania.\nEls esclaus i les dones no podien votar.\nHi havia molts tipus d'esclaus: els esclaus agricoles que treballaven al camp; els de les mines, també hi havia els domestics i els de la pública (que tenien més de un amo)\nEls rics podien tenir mes de mil esclaus en canvi els mes pobres un o dos esclaus. Els dels rics es repartien les feines i els dels no tant rics feien tota la feina.\nPintem poemes de Joana Raspall\nJoana Raspall (Barcelona 1913-Sant Feliu 2013).\nPàgina web de l'autora: www.joanaraspall.cat/\nEls alumnes de 3r han il·lustrat alguns dels poemes de Joana Raspall. Aquí us deixem l'enllaç a l'àlbum de dibuixos.\nProcés d'elaboració de l'oli\nText redactat per Marina Rodríguez i Irina Sundic\nEls nens i nenes de tercer vam anar a Can Ribes (Bigues i Riells) el dimarts 3 de desembre de 2.013. Vam anar a veure com es cullen les olives i com es fa el procés elaboració de l’oli.\n1.- Es recullen les olives amb un pal, amb màquines o amb les mans.\n2.- Es renten les olives.\n3.- La trituradora tritura les olives i surt les olives, la pell de les olives i el pinyol en forma de pasta que es diu pinyolada.\n4.- La pinyolada es fica a una olla i es calenta.\n5.- Un cop calenta es posa la pinyolada als cofins.\n6.- Després es posa a la premsa i surt oli, aigua i morca.\n7.-Es tira en unes basses. A la primera basseta hi posem aigua i tirem l’oli amb la morca fins que es vesi l’oli que passarà a l’altra basseta amb aigua, i a una altra i a una altra,.. i l’oli es va fent més net.\n8.- A l’última basseta amb un tub es passa l’oli net a una ampolla.\nAquí teniu les imatges de la sortida:\nElaboració de l'oli. Can Ribes (3r)\n"Podem netejar l'aigua?" Aquesta va ser la pregunta que ha engegat el nostre treball de la Setmana de la Ciència.\nEl camí que hem seguit per a donar una resposta ha estat basat amb el mètode científic.\nEls passos a seguir han estat els següents:\n- Reflexionar sobre el què en sé.\n- Compartir les idees amb els companys.\n- Buscar informació als llibres.\n- Buscar informació a entesos. (sortida al Museu de les Aigües)\n- Formular hipòtesis.\n- Dissenyar experimentacions per comprovar les hipòtesis.\n- Observar i treure conclusions.\n- Explicar-ho i exposar-ho als altres.\nAl començament semblava que com més en parlàvem i més llegíem, més confosos estàvem. No acabàvem de posar-nos d'acord en què és aigua neta.\nAixí que ens vam trobar que podem parlar de l'aigua de diferents maneres segons amb què ens fixem. I podem trobar:\n-aigua potable o no potable (si ens pot fer mal o no al beure-la)\n-aigua salada o dolça\n-aigua pura o no pura. L'aigua pura és la que no té color, ni olor ni gust.\nPerò l'aigua neta pot ser que no sigui potable com la de la piscina que és neta. I l'aigua neta d'una platja cristal·lina és salada. I l'aigua de l'ampolla, a més d'aigua, conté minerals. Així, que amb tot això vam decidir definir el què enteníem nosaltres per aigua neta.\nSi observem la diferència entre una mostra d'aigua neta i una mostra d'aigua bruta podem dir que:\nL'aigua neta és l’aigua que és transparent i incolora.\nAmb el que vam llegir i vam aprendre al Museu de les Aigües de Cornellà vam fer unes hipòtesis per respondre a la nostra pregunta.\nPodem netejar l’aigua passant l’aigua bruta per capes de diferents roques que agafaran la brutícia\nFabricarem una maqueta d'un terra que pugui filtrar l'aigua com ho fan els manantials i aconseguir aigües subterrànies que són les que s'aprofiten per enviar a les cases. Creiem que l'aigua bruta travessarà les diferents capes de roques i sortirà neta.\nMaterials per a l'experiment:\n- diferents roques : sorra, carbó, pedretes, guix\n- una ampolla tallada per la meitat\n- aigua ben bruta\nProcés de l'experiment:\n1.- Posem la part de dalt de l’ampolla del revés sobre la part de baix com si fos un embut.\n2.- En aquesta part de dalt hi fem capes de diferents materials: cotó, sorra fina, carbó, pedretes i guixos.\n3.- Aboquem l’aigua bruta i observem.\n- L’aigua bruta que passa per les diferents roques surt bruta.\n- A dalt ha quedat la brutícia més grossa (fulles, plàstic,...)\n- Passades unes hores la brutícia de baix ha quedat a sota de tot com sorra fina i es veu l’ aigua una mica neta.\nConclusions de l'experimentació\nL'aigua surt molt més neta, però no del tot. Caldria afegir algun altre procés.\nAgafarem aigua bruta i l’escalfarem per convertir-la en vapor. Després agafarem el vapor tot refredant-lo i aconseguirem aigua neta. No sabem què passarà amb la brutícia.\n- aigua bruta - vas de precipitats gran - vas de precipitats petit - font de calor (fogonet) - tapa\n1.- Posem el vas amb aigua bruta a escalfar amb un vas petit a dins i una tapa.\n2.- Fem bullir l’aigua i observem\n- Quan l’aigua bull,el vapor puja i s’ajunta (condensa) a la tapa. Fent gotetes d’aigua neta.\n- L’aigua bruta que era líquida ara està dura (sòlida)\n- El vas petit s’ha omplert d’aigua més neta.\n- La brutícia ha quedat fora del pot petit.\nSi evaporem l’aigua bruta l’aigua neta puja en forma de vapor que podem recuperar i la brutícia es queda.\nConclusions finals del treball experimental:\nNo és fàcil netejar l'aigua bruta. Amb l'evaporació i la condensació podem recuperar l'aigua i separar la brutícia i altres elements.\nFiltrant-la podem treure molta brutícia.\nAquí deixem l'àlbum de les fotografies del procés treballat i un àlbum de la sortida al Museu de les Aigües de Cornellà.\nCiència 2013 (3r)\nVisita al Museu de les aigües Agbar de Cornellà. Cicle Mitjà. Curs 13-14\nEls nens i nenes de tercer hem conegut una mica l'artista Alexander Calder.\nAlexander Calder fou dibuixant, pintor i escultor. Va néixer als Estats Units al 1.898 en una família d'artistes. Va començar estudiant enginyeria mecànica, però després va estudiar en una escola d'art. Va crear obres abstractes que es movien i feien efectes de llum. Va ser famós per les seves escultures modernes. Va fer moltes figuretes de fusta i filferro.\nNosaltres les hem fet de filferro i fang.\nAlexander Calder (3r)\nColònies a Ca l'Arenes\nFotos colònies 13-14. Cicle Mitjà\nJa hem acabat Tercer\nAra que acaba el curs recordem bons moments que hem passat junts: excursions, obres de teatre, jocs, festes... i tot el que hem après junts. Sabem que no ho oblidarem, però si ens agafa la nyonya sempre ens podrem veure aquí.\nTaller de poesia: Les flors poètiques\nAl llarg d'aquest curs els nens i nenes de tercer hem llegit, après, representat i jugat amb molta poesia, així que en arribar la primavera ens hem llençat a fer les nostres creacions poètiques. Aquí teniu la nostra presentació "Les flors poètiques".\nTaller d'indumentària romana\nEls nens i nenes de tercer estem estudiant la història de la nostra ciutat, Badalona. Per entendre bé com vivien a l'època romana hem visitat el Museu de Badalona, la casa dels Dofins i ens hem pogut vestir com els nostres avantpassats.\nEl dimarts 29 de gener vam anar al Museu de Badalona per a fer el taller d'indumentària i així ens vam poder veure.\nEl dilluns 19 de novembre ens va arribar a classe una pregunta:\nQUINES PARTS DEL COS FAIG SERVIR PER APRENDRE LES TAULES DE MULTIPLICAR?\nDavant d’això vam llençar les idees que se’ns passaven pel cap i en vam fer una llista que semblava que podria ser de no acabar.\nAmb això que ens vam adonar que hi ha coses que són dins nostre, altres que són fora, unes que entren i unes que surten i altres que són en tots llocs.\nCentrant-nos amb la pregunta vam intentar fer una hipòtesis que expliqués el que pensàvem. Entre tots vam escriure una explicació:\nLes parts que faig servir per aprendre les taules de multiplicar són: el cervell -perquè les parts més importants estan connectades al cervell- L’ oïda, per sentir com les diuen i la vista per veure-les escrites porten la informació al cervell i allà estan per poder-les recordar. Del cervell fem servir unes parts: la de la memòria, algunes altres que no sabem el nom i les neurones.\nLes mans i els dits també es fan servir per poder comptar. Les cordes vocals per a repetir-les.\n(si falta la vista faran servir el tacte i si falta l’oïda es fa amb gestos)\nA més hi ha altres parts del cos que ajuden ( esquelet, pulmons, cor, llengua, ...).\nLlegint llibres i mirant vídeos vam poder centrar-nos per formular les nostres hipòtesis.\nPerò … Què és una hipòtesis?\nUna hipòtesi és una afirmació sobre un fenomen i es pot comprovar a través d’una experiència o observació.\nCreiem que el sentit de la vista i l’oïda tenen forta relació amb l’aprenentatge. Així que en pensem dues hipòtesis i les experimentacions per a comprovar-ho.\nTambé creiem que hi ha alguna part del cervell on hi ha l’atenció i la diversió que es posa en funcionament que fa que aprenguem millor. Per això formulem la tercera hipòtesi i recollim una llista de jocs per a experimentar.\n(Després ja en treurem conclusions.)\na) Puc aprendre les taules de multiplicar amb l’oida.\nEscrivim el que sentim.\nHo farem 5 vegades. Primerament escoltem una multiplicació ( 7 per 1 és 7) i l’hem d’escriure. A la segona dues i les escrivim. Així fins a 5 multiplicacions.\nb) Puc aprendre les taules de multiplicar amb la vista.\nEscrivim el que veiem\nHo farem 6 vegades. A la primera veurem un cartell amb tres nombres . Després he de reproduir-lo. Cada vegada hi apareix un nombre més.\nc) Puc aprendre les taules de multiplicar jugant.\nJoc 1: Loto\nCada parella de jugadors té un cartronet amb nombres. Es diu una multiplicació; si es té el nombre s’hi posa una fitxa. Guanya qui la completa primer.\nJoc 2: Memori\nLes cartes estan repartides boca avall. Ha d’aparellar-se la multiplicació amb el seu resultat. Cada jugador pot destapar dues cartes; si són parella se les queda, si no es torna a posar al mateix lloc boca avall i passa el següent jugador.\nTot això ho faríem amb les taules de multiplicar del 6 i del 7 que són amb les que ens sentim poc segurs.\nPer això vam passar una prova abans de les experimentacions i la tornaríem a passar després per veure si hi havia diferència.\nA la prova inicial, entre tota la classe havíem resolt 133 multiplicacions en 2 minuts. Després de les experimentacions amb l’oïda, la vista i el joc el resultat ha estat de 276\nHo hem representat en aquesta gràfica:\nLes conclusions que en treiem són:\nTot el treball que hem fet en aquesta setmana de la ciència l’hem representat en un mural. Amb ell hem pogut explicar als companys i companyes de quart tot el que hem après a partir de la pregunta que havíem trobat.\nHorari Secretaria: dimarts i dijous de 15:30 a 17:30 i dilluns, dimecres i divendres 9:00 a 11:30\nAquest any també col.laborem amb La Marató!! Vine a la 1a Pedalada Popular Solidària!\nAquí teniu alguns vídeos amb les nostres col·laboracions en les edicions del 2015 i 2016.\nLET'S LIVE IN ENGLISH\nEts mare o pare?\nVols col·laborar amb alguna de les comissions de l'AMPA?\n93 384 54 11\nDescarrega't la nostra revista\nVídeo Gitanjalis Beatles