Pepa Plana: “Les dones continuem essent espectadores d’art masculí”\nPepa Plana, actriu i pallassa catalana.\nL'espectacle "Paradís pintat", de Pepa Plana ha guanyat el Premi Zirkolika 2017.\n"Paradís pintat" aborda el drama de les migracions.\nEl Premi Zirkolica 2017 es va lliurar al Circ Històric Raluy.\nLa pallassa, referent nacional, ofereix un treball compromès socialment que sacseja consciències.\nL’espectacle “Paradís Pintat”, de l'actriu i pallassa Pepa Plana, ha guanyat el Premi Zirkòlika al Millor Espectacle de Circ de Sala o Carpa 2017. Estrenat durant el Festival Grec 2016 i dirigit per Ferruccio Cainero, aborda el drama de les migracions i és una crida a no quedar-se immòbil davant de cap injustícia. L’artista vallenca és un referent nacional en el gènere (Premi Nacional de Cultura 2014) per la qualitat dels seus espectacles i per la seva contribució en la visualització de les pallasses, destacant com una de les figures europees. A l’espectacle “Paradís pintat” ofereix un treball compromès socialment que sacseja consciències.\nQuè és per a tu ser pallassa?\nÉs el meu ofici i passió. La manera d’expressar-me i entendre el món. Amb el nas de pallassa, qualsevol cosa es dimensiona a 10.000 o a menys 10.000, en funció de la lupa que hi poso. Agafo la realitat que veig i en faig material de reflexió en clau d’humor, per molt que hi hagi drama. La comèdia viu en la tragèdia, de fet.\nEts artista de teatre o de circ?\nÉs curiós perquè la gent de circ em diu que faig teatre i la gent de teatre em valora com a artista de circ. És una frontera on m’hi sento còmode. Podem dir que sóc artista d’arts escèniques.\nLes arts escèniques són una porta a la transformació social?\nÉs la feina que hem de fer els i les artistes. No estem tocats per una vareta màgica. L’artista ha de tenir capacitat per triar de què parla. Ho treballa i ho torna al públic per ensenyar-ho a l’espectador des d’una nova mirada. El que mes m’agrada és que la seva reacció sigui: “saps que no me n’havia adonat, mirat així?’”.\n“El pallasso va a l’essència, per això no caduquen els temes que abordem”.\nA “Paradís pintat” abordes el drama de les migracions. Quin és el teu punt de vista?\nQuan vam començar a treballar en la creació de l’espectacle, no hi havia l’anomenada crisi de les refugiades sirianes – si de les subsaharianes-. La situació de les persones abandonades al Mediterrani em feia pensar en els avis que es van exiliar. El pallasso va a l’essència, per això no caduquen els temes que abordem. Jo necessitava resoldre el neguit del “què faig jo davant d’aquesta situació: em quedo en el meu confort o intento fe-hi quelcom?”. Si ens quedem aturats, les coses no canvien soles. No vull que d’aquí uns anys em preguntin què feia davant de la mort de tantes persones al mar? Almenys ho denuncio a través del teatre. He col·laborat, a més, amb Proactiva Open Arms; ells sí que són els àngels de la guarda del mar.\nQuè hi podem fer davant d’aquesta injustícia?\nM’emprenya la caritat. Cal que sacsegem a les persones que governen. Necessitem que els governs europeus es posin les piles i deixem de ser carcellers. Vull una solució rapida. La població s’ha d’empoderar i exigir als governants que es canviï l’ordre establert quan les coses no són justes i no les volem així. Penso que la solució està en la voluntat, no és tant difícil. Cal un exercici seriós. Fa una estona llarga que no trobem bons lideratges.\n"He hagut de remar a contracorrent perquè les portes no se m’han obert amb facilitat".\nTravessa un bon moment el teatre català?\nMalgrat sóc optimista, crec que està en un moment estrany, perillós i desconcertant pels artistes. Catalunya sempre havia gaudit de companyies de teatre, amb encerts i errades, però d’aquest amanera de fer comunitària. Però ara estem en un moment en el que manen les productores i, tot i fer-ho bé, hi ha tendència a l’autodestrucció del sector. El segell propi català assolit després de la Dictadura, en aquests moments s’ha extingit, gairebé. I d’altra banda, al públic, no sé que li esta passant. Arrisca poc i va a productes segurs, que són d’èxit a la tele. Però no està tot perdut: quan sóc jo qui va al teatre d’espectadora, veig que el 70% som dones assegudes.\nHi ha biaix de gènere, també, al pati de butaques?\nNo sé què els hi passa als xics! Tot i ser més inquietes, curiosament, les dones continuem essent espectadores d’art masculí, i no està gens equilibrat. Difícilment podem guanyar premis si no som visibles. Hem estat, al llarg de la història, invisibilitzades. Com a anècdota, a la foto del lliurament del Premi Zirkòlika, amb vuit categories premiades, sóc l’única dona que hi apareix. Així és que no és cap bestiesa. He hagut de remar a contracorrent perquè les portes no se m’han obert amb facilitat. Encara avui truco a les portes grans i a mi no se m’obren.\n"Les pallasses hem hagut d’aprendre l’humor dels homes per evitar l’exclusió"\nL’humor és un codi; jo no faig humor per a dones, però el meu codi és en femení. Quan l’humor sempre ha estat escrit des dels homes i per als homes, no els hi fa gràcia el meu humor perquè no és el codi normalitzat. Ho veiem al circ tradicional, que costa trobar pallasses. Les pallasses hem hagut d’aprendre l’humor dels homes per evitar l’exclusió. Però sóc tossuda! Les dones ja fa dies que fem el nostre propi humor, que al capdavall, és humor per a tothom.\nQuè t’aporten de diferent les arts escèniques al carrer de les de sala?\nL’estructura del teatre de sala té línies, com un fil. El teatre de carrer són punts, perquè hi ha molts imputs –l’espectador que ve, el que marxa, ara passa un gos, ...-. L’ideal és que al teatre al carrer, el vianant passa i s’hi queda enganxat sense saber-ne el nom. Per a mi és es fantàstic perquè tothom pot veure’l. Però on em trobo més a gust és al de sala. I el circ és la suma d’òpera, música, teatre, ball i tot es multiplica. És l’art més complet!\nteatre, gènere, Pepa Plana, pallassa, Premi Zikolika, arts escèniques i audiovisuals


DUGi: Item | MDX - Programes d’acollida pels estudiants de grau: experiència als primers graus de la UdL\nProgrames d’acollida pels estudiants de grau: experiència als primers graus de la UdL\nEl sistema universitari espanyol es troba actualment en ple procés de convergència cap a l’Espai Europeu d’Educació Superior (EEES), acomplint així el repte que emana de l’acord firmat per gran part dels ministres d’educació europeus el 1999 i que es coneix com la Declaració de Bolonya. La implantació de la reforma proposada, així com dels nous estudis de grau, impliquen una millora en la qualitat de la docència universitària. Per això es pot afirmar que el desenvolupament de mecanismes d’orientació i un adequat pla d’acció tutorial són bàsics per iniciar a l’estudiantat i al professorat en aquesta nova etapa. A la Universitat de Lleida, durant el curs 2008-09, es van implementar 4 nous graus en el marc de la convergència al nou EEES. Per als estudiants de nou ingrés que començaven aquests graus es va dur a terme un programa d’acollida en què, amb un calendari establert a nivell institucional, es van plantejar diferents tallers per a què l’estudiantat adquirís aquelles competències bàsiques que li serien d’utilitat per enfrontar-se al nou procés formatiu a la universitat. Tan important com la implementació d’aquets programes d’acollida és el seguiment i l’avaluació dels mateixos. D’aqueta manera es poden recollir dades que ajudin a una millor planificació i a tenir en compte les necessitats reals dels nous estudiants. Per això, després de la implementació del programa d’acollida, aquest es va avaluar a través de qüestionaris als estudiants i d’entrevistes semiestructurades al professorat participant. Els resultats obtinguts en l’estudi ens mostren que no existeix cultura universitària en la implementació d’activitats d’aquestes característiques i, en general, tant professorat com estudiantat es mostraven reticents en quant a la utilitat i efectivitat del programa d’acollida. L’estudiantat va participar massivament i finalment la valoració va ser positiva, tot i que es van assenyalar algunes propostes de millora. Per part del professorat, es constata que aquest accepta aquestes noves activitats dins dels paràmetres que institucionalment s’estableixen tot i que no deixen de ser crítics amb la necessitat d’implementar aquests programes. També es va observar que el professorat considera interessant fomentar la participació activa de l’alumnat de cursos superiors en diferents fases i accions a desenvolupar\nArco Bravo, Isabel delArco Bravo, Isabel del\nCamats, RamonCamats, Ramon\nFlores i Alarcia, ÒscarFlores i Alarcia, Òscar\nAlaminos Fernández, FrancescAlaminos Fernández, Francesc\nBlanquez Miret, JosepBlanquez Miret, Josep\nAuthor: Arco Bravo, Isabel del\nAlaminos Fernández, Francesc\nBlanquez Miret, Josep\nAbstract: El sistema universitari espanyol es troba actualment en ple procés de convergència cap a l’Espai Europeu d’Educació Superior (EEES), acomplint així el repte que emana de l’acord firmat per gran part dels ministres d’educació europeus el 1999 i que es coneix com la Declaració de Bolonya. La implantació de la reforma proposada, així com dels nous estudis de grau, impliquen una millora en la qualitat de la docència universitària. Per això es pot afirmar que el desenvolupament de mecanismes d’orientació i un adequat pla d’acció tutorial són bàsics per iniciar a l’estudiantat i al professorat en aquesta nova etapa. A la Universitat de Lleida, durant el curs 2008-09, es van implementar 4 nous graus en el marc de la convergència al nou EEES. Per als estudiants de nou ingrés que començaven aquests graus es va dur a terme un programa d’acollida en què, amb un calendari establert a nivell institucional, es van plantejar diferents tallers per a què l’estudiantat adquirís aquelles competències bàsiques que li serien d’utilitat per enfrontar-se al nou procés formatiu a la universitat. Tan important com la implementació d’aquets programes d’acollida és el seguiment i l’avaluació dels mateixos. D’aqueta manera es poden recollir dades que ajudin a una millor planificació i a tenir en compte les necessitats reals dels nous estudiants. Per això, després de la implementació del programa d’acollida, aquest es va avaluar a través de qüestionaris als estudiants i d’entrevistes semiestructurades al professorat participant. Els resultats obtinguts en l’estudi ens mostren que no existeix cultura universitària en la implementació d’activitats d’aquestes característiques i, en general, tant professorat com estudiantat es mostraven reticents en quant a la utilitat i efectivitat del programa d’acollida. L’estudiantat va participar massivament i finalment la valoració va ser positiva, tot i que es van assenyalar algunes propostes de millora. Per part del professorat, es constata que aquest accepta aquestes noves activitats dins dels paràmetres que institucionalment s’estableixen tot i que no deixen de ser crítics amb la necessitat d’implementar aquests programes. També es va observar que el professorat considera interessant fomentar la participació activa de l’alumnat de cursos superiors en diferents fases i accions a desenvolupar\nCitation: Arco Bravo, I. del, Camats i Guardia, R., Flores Alarcia, O., Alaminos Fernández, F. i Blazquez Miret, J. (2009). Programes d’acollida pels estudiants de grau: experiència als primers graus de la UdL. A ’Taula C: Tutorització dels estudiants’. Girona: Universitat. [Consulta 22 gener 2010]. Disponible a: http://hdl.handle.net/10256/1834\nDocument access: http://hdl.handle.net/10503/9764\nSee also: http://hdl.handle.net/10256/1834\nSubject: Tutors i tutoria (Educació)\nEnsenyament universitari -- Catalunya -- Lleida\nEducation, Higher -- Catalonia -- Lleida\nTitle: Programes d’acollida pels estudiants de grau: experiència als primers graus de la UdL\nGeographic information systems -- Congresses Revistes electròniques Anàlisi multivariable -- Congressos Open source software Multivariate analysis Chemical reactions Teaching\nAnònim Universitat de Girona. Facultat de Turisme Fullana Noell, Judit Burch, Josep Farjas Silva, Jordi Ribas Salamaña, Xavi Barceló i Vidal, Carles


IB3 | Detinguts a Bèlgica el fill de Gloria Zavala i la seva al·lota\nPortada > societat > Detinguts a Bèlgica el fill de Gloria Zavala i la seva al·lota\nDetinguts a Bèlgica el fill de Gloria Zavala i la seva al·lota\nEl menor, de 16 anys, havia desaparegut poc abans que trobessin el cadàver de la seva mare al seu domicili a l'Arenal de Palma\nLa Policia Nacional ha detingut avui dimarts a Brusel·les el fill de Gloria Zavala, la dona que va aparèixer assassinada fa una setmana al seu domicili de l’Arenal de Palma. El cercaven des de fa prop d’una setmana per interrogar-lo sobre la mort de la seva mare. L’han arrestat juntament amb la seva parella, una adolescent que estava en parador desconegut el mateix temps que el jove. Tots dos varen fugir hores abans que es descobrís el cos de Gloria Zavala amb signes de violència. Ara esperen a ser posats a disposició judicial. El termini d’entrega a les autoritats espanyoles dependrà de si accepten o no ser extradits.\nTots dos estaven en parador desconegut des de dimarts passat. Varen fugir hores abans que es descobrís el cos de la dona de 53 anys dins el garatge de ca seva. El va trobar el seu company de pis, per la forta olor que desprenia. El cadàver estava embolicat en bosses, tenia signes de violència i feia dies que havia mort.\nJust abans de fugir, el fill de Gloria Zavala havia denunciat la desaparició de la seva mare. Després de parlar amb els agents, els veïnats varen veure acomiadar-se el menor i partir de la seva casa amb una motxilla.\nLa Policia Nacional ja ha posat en marxa el procés per extradir el jove i la seva al·lota des de Bèlgica. El volen interrogar sobre la mort de sa mare. Els policies situen el succés durant el cap de setmana, entre divendres i diumenge. Els veïnats sentiren forts renous dins la casa de la dona divendres a la nit. Aquest mateix dia, el fill va col·locar un cadenat a la zona comunitària que dona accés al garatge on trobaren el cos. Segons l’entorn de la família, Gloria Zavala no tenia bona relació amb la seva nora i no li agradava que el fill sortís amb ella. Dies abans de morir, havia castigat el menor retirant-li la targeta SIM del mòbil.\nConsternació entre els companys de classe del fill de Gloria Zavala\nConcentració en senyal de condol per Gloria Zavala a l’Arenal de Palma\nLa consellera de Salut assegura que "la situació de les Illes és bona, però pot empitjorar moltíssim en qüestió d'una...\nFormentera podria ser la primera illa en vacunar els joves de 16 a 30 anys\nLa consellera, Patrícia Gómez, ha suggerit que a la pitiüsa menor es podria realitzar en les pròximes setmanes una campanya...\nMetalls pesants tòxics al cos de les tortugues marines\nLa principal causa de mort són les xarxes 'fantasma'


Shaun White - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(en) Shaun Roger White\n3 setembre 1986 (34 anys)\nSurfista de neu\n2018 snowboarding at the 2018 Winter Olympics – men's halfpipe (en) (medalla d'or olímpica)\n2018 Jocs Olímpics d'hivern de 2018\n17 febrer 2010 Surf de neu als Jocs Olímpics d'hivern de 2010 - Migtub masculí (medalla d'or olímpica)\n12 febrer 2006 Surf de neu als Jocs Olímpics d'hivern de 2006 - Migtub masculí (medalla d'or olímpica)\nOr Torí 2006 migtub\nOr Vancouver 2010 migtub\nShaun White (San Diego, Estats Units 1986) és un surfista de neu nord-americà, un dels més destacats de la dècada del 2000.\nVa néixer el 3 de setembre de 1986 a la ciutat de San Diego, població situada a l'estat de Califòrnia.\nEspecialista en la modalitat de migtub, va participar, als 19 anys, en els Jocs Olímpics d'hivern de 2006 realitzats a Torí (Itàlia), on aconseguí guanyar la medalla d'or. En els Jocs Olímpics d'hivern de 2010 realitzats a Vancouver (Canadà) tornà a revalidar el títol olímpic, esdevenint el primer surfista en aconseguir-ho.\nAl llarg de la seva carrera ha guanyat 12 medalles en els X Games (7 d'or, 4 de plata i 1 de bronze). El 2008 fou guardonat amb el premi de millor esportista alternatiu en els Premis Laureus World Sports.\n(anglès) www.sports-reference.com - Shaun White\n(anglès) www.fis-ski.com - Shaun White\nISNI: 0000 0003 6501 4879\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Shaun_White&oldid=24697141»\nSurfistes de neu\nMedallistes estatunidencs als Jocs Olímpics d'hivern de 2006\nMedallistes estatunidencs als Jocs Olímpics d'hivern de 2010\nEsportistes als Jocs Olímpics d'hivern de 2014\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 ago 2020 a les 06:28.


BellaterraDiari.cat | Llauradó: "Allà, si tu vas de part i va malament, mors tu i la criatura" | L'Entrevista\nAquest dissabte 16 de novembre, l'associació Meduses organitza un dinar solidari a Sant Cugat per a recaptar fons per fer intervencions al Senegal\nper Toni Alfaro dijous, 14 de novembre 2019 - 19:19h\nVostè ha treballat tota la vida a l'àmbit sanitari...\nSí. Ara tinc una invalidesa perquè m'han operat de l'esquena cinc vegades i per això li puc dedicar temps a tot això que m'agrada. Me la van donar sense buscar-la. A l'última intervenció em van dir que no podia seguir treballant, perquè jo treballava a quiròfan sempre i feia un esforç... Passes els pacients a coll i fas molt d'esforç, i tinc l'esquena molt malament. Però pràcticament sempre he sigut infermera de quiròfan, en la plantilla d'un hospital, i he treballat amb diversos cirurgians de la sanitat privada durant molts anys.\nAixò ho vaig començar fa deu anys amb una cirurgiana que va baixar a aquest poble amb la Caravana Solidària, i li va agradar molt aquest poble. És un poble que a mi em recorda la meva infància a Bellaterra: els nens estan al carrer jugant amb un tronc i una pedra... Però de recursos sanitaris no tenen res: la gent es mor per qualsevol ximpleria, perquè hi ha un hospital molt gran però no hi ha ni gases ni xeringues. No tenen de res. Llavors, ella em va dir que ho havia visitat i que volia començar a fer cirurgies... Jo havia estat uns anys abans a Senegal, a un altre lloc, amb una ONG que no em va agradar gens. Quan vaig veure que allà s'aprofitaven dels pacients, els hi cobraven tot, hi havia medicines que venien començades... Va ser un desastre. Vaig pensar: no hi tornaré més! No per la gent, que era una meravella, però qui portava l'ONG... I em vaig quedar amb ganes. Llavors vaig baixar amb aquesta cirurgiana un any i vam començar.\nAixò de les Meduses era una ONG que tenien els meus nebots. Hi havia un que havia treballat a molts llocs. Un any va estar a Burkina Faso molt de temps i els hi va baixar una ambulància i mosquiteres... Feien moltes coses, però la tenien una mica parada. I quan vaig decidir enviar el primer contenidor necessitava una associació o alguna cosa per poder-lo enviar. Els hi vaig demanar, em van dir que cap problema, i al final he acabat assumint jo aquesta ONG. Ja hem baixat diversos contenidors... És tot molt complicat.\nLes fronteres a l'Àfrica són caòtiques: no els hi deixaven passar, els hi cobraven, els tenien allà tres dies parats...\nSempre hem anat al mateix lloc perquè té un hospital enorme que té molts pavellons, molt mal conservat... I vam agafar un pavelló i vam fer un quiròfan dins el pavelló, que abans no n'hi havia. I aquí hem anat baixant de tot. L'any passat vaig portar pals de sèrum, que encara no en teníem. És a dir, vaig baixant allò vell dels hospitals d'aquí i, quan algú envia un contenidor, ho baixem. L'any passat ho va portar un noi en furgoneta que em va dir que no ho tornaria a fer mai més, perquè les fronteres són caòtiques: no els hi deixaven passar, els hi cobraven, els tenien allà tres dies parats... No són fàcils les coses allà. Tot és bastant complicat.\nSí. Pensa que el quiròfan, quan marxem el tanquem. La meva il·lusió era ensenyar a la gent d'allà, i vaig començar amb aquesta idea. Però els infermers d'allà, que són de l'Estat, quan són una mica valents i en saben, se'ls emporten a la capital, i no hi ha manera que la gent se'ns quedi. Jo ara estic pagant la carrera d'infermeria a un infermer molt vàlid però sabent que, quan acabi, segurament que no el tindré. El que passa és que aquest noi s'ho mereix perquè és molt treballador, no tenia possibilitats de fer això, els sous són baixíssims... I aquesta gent molts mesos no cobra. Quan hi anem, que normalment hi som uns quinze dies, això és un altre tema. La gent, per operar-se, paga molt poquet i poden pagar-ho, però amb aquests diners el personal pot cobrar, poden comprar material...\nNosaltres fem cirurgia. Citem els pacients i fem cirurgies senzilles, entre cometes, perquè no tenim mitjans per a fer cirurgia grossa, ni a l'hospital es pot quedar un pacient greu allà. També hem baixat vàries vegades perquè necessiten equips de dentistes, perquè també els hi fan moltíssima falta. L'any passat vam fer 500 pacients pels dentistes, i vam haver de donar antibiòtic a tots: tot eren flegmons, les dents molt malament... Aquest any, però, no he trobat dentistes per baixar, només els cinc cirurgians.\nAl nostre hospital es paguen les visites. Metge n'hi ha un des de fa dos anys, però antigament el metge vivia a Dakkar, o sigui que no hi era mai. Ho fan tot els infermers i els auxiliars. Clar, de malalties allà en saben moltíssim: si tu tens una malària, o qualsevol altra, en saben molt. Però si tu vas de part i el part no va bé et mors tu i la criatura, perquè ni et poden fer una cesària, ni ajudar de cap manera. Quan nosaltres hi anem, els hi deuen venir a cobrar 4 o 5 euros d'una operació, però si se'n van a la capital, no ho poden pagar perquè potser els hi cobren 2.000 euros, més els viatges d'anar-hi... Els hi és impossible pagar-ho. Amb el que recapten de la nostra feina, al final de setmana compten tot el que han guanyat i amb això cobra el personal de l'hospital, que normalment molts mesos no cobren. Ens van dir que ens volien fer una casa perquè tinguéssim un lloc on dormir quan hi anéssim, però jo els hi vaig dir que per mi no calia que la fessin perquè dormim en un campament a on ens cobren 13 euros diaris on hi ha l'esmorzar, el dormir i el sopar.\nTot depèn de Dakar, i els hi queda llunyíssim Dakar: tenen Gàmbia pel mig. Llavors, és que no hi ha llum, ni aigua corrent... Els mitjans són molt justos de tot. Però a l'Estat són molt corruptes, no s'hi pot comptar. Jo cada vegada hi vaig més, conec més gent i tinc més gent d'allà que m'ajuda. El primer any que vaig anar allà no coneixia a ningú, però ara tinc molts contactes i parlo amb molta gent, i tinc molta gent que m'ajuda. Vaig intentant ajudar amb el que puc. Però des de l'Estat no s'actua. Tot el que és el nord del Senegal, allà hi ha llum, hi ha aigua, hi ha camins... El que és la Casamance, que està apartada, jo crec que és el més ric del país (perquè té riu, té peix, uns arrossals...) però no els hi retornen res. La veritat és que està molt abandonat.\nAixò ho estic començant ara, abans no ho fèiem. En aquests moments hi ha el cas d'un nen de 13 anys, que pràcticament no pot caminar, que té una deformació de naixement de les cames i els peus. He contactat amb un cirurgià de la Vall d'Hebrón que només es dedica a aquest tipus de deformitats, i he tingut una gran sorpresa quan m'ha contestat. Li vaig enviar un e-mail pensant que el "no" ja el tenia i m'ha contestat a l'instant, m'està escrivint cada dia i estem mirant d'entrar el seu cas en la via solidària de l'hospital. Tant de bo pugui ser, perquè aquest noi té tres kilòmetres a peu, cada dia, per anar a l'escola. I és un noi que és espaviladíssim. I comencem amb aquest perquè és el pitjor, però com ell n'hi ha diversos. He fet moltes trucades a metges i, de moment és la primera que em surt bé. Però hem portat a altra gent per ajudar-la. Jo he portat a un matrimoni, que han vingut al ginecòleg per problemes dues vegades, i els he portat a casa meva; però ells han pogut parar la visita mèdica.\nA Meduses anem molt justos, i diners pràcticament no en té. Quan tinc diners envio un contenidor, però anem molt justos. Vaig comprant material, cada any. Pels viatges, la gent s'ho paga tot: el viatge, l'estança... Sí que tenim donacions. A veure, a mi el que m'agrada és treballar, i no tinc massa traça amb aquestes coses de demanar, sincerament. Llavors, faig un parell de dinars l'any que m'aporten uns diners, al voltant dels 700 euros. I d'altra banda, he intentat fer de l'associació una ONG, però l'any passat vaig tenir els papers, me'ls van acceptar a la Generalitat però quan van anar a Madrid em van dir que no tinc prou ingressos i que no puc tenir una ONG si no tinc ingressos. I ara haig de tornar-m'hi a posar.\nHi ha molta gent que em diu que vol aportar, però no s'ho poden desgravar si no som una ONG, i inclús als bitllets de Vueling em donarien moltes maletes gratis si tingués una ONG. I podíem desgravar bitllets de vol... Però no ho he aconseguit. Aquest any vaig amb gent nova que m'ha dit que m'ajudaran a tirar-ho endavant. Bé, jo no em pensava arribar a això quan vaig començar, i estic molt contenta perquè hem progressat molt: ara baixem 18 persones aquest any: 5 metges, un anestesista, una infermera d'anestèsia, un de manteniment i la resta som totes infermeres. En el fons, el que més treballa és el de manteniment, perquè tot el que baixem d'aquí, si no fos per ell, no tindríem res muntat. També treballem molt amb frontals, perquè se'ns marxa la llum contínuament, i vas molt més lent.\nTreballem amb uns recursos pèssims. Però la gent, amb il·lusió, ho fa tot. Perquè si ens cau el sostre, el tapem amb plàstics. El millor és que la gent vagi amb bon humor. Evidentment, a mesura que vaig recaptant diners vaig arreglant les instal·lacions d'allà, vaig baixant material... Però som molt lluny de treballar bé. També ho haig de donar a conèixer més, perquè quan vaig començar això la idea no era muntar res, era anar a treballar. Però per enviar contenidors m'han demanat ser associació i això s'ha anat fent gros. D'altra banda, els hospitals ens han donat molta cosa aquest any, perquè aquests cinc metges que venen, cadascú és d'un hospital diferent, i la veritat és que s'han portat súper bé, perquè les farmàcies als hospitals... Ara el problema és com baixarem tot el material, i ho hem de ficar a les maletes com sigui.\nAh, no, jo no he demanat mai ajuda a aquestes institucions. Jo crec que si es demanés potser ho aconseguiríem. Ara haig d'explorar noves vies, perquè realment fem bona feina. Quan la gent ens coneix sap a on van els diners, perquè si algú em diu que em dóna diners jo després li dic què hem comprat amb ells. Cada vegada tenim més coses, però som molt lluny de tenir suficient material. Els llits se'ns cauen... Ara he muntat una reanimació amb material de la clínica perquè almenys puguin deixar-hi la roba. Però són llits tan vells que potser ens trobem el senyor a terra... Tampoc ho cuiden. Els hi falten il·lusió i estímuls. Els treballadors d'allà saben que treballen moltes hores, fan guàrdies, però la meitat dels mesos no cobren. La gent, per treballar, ha d'estar una mica estimulada, ha de tenir unes il·lusions i uns objectius... I allà és difícil aconseguir això.\ninfermera meduses Senegal


El VCF estrenarà la fase 4 d'entrenaments - Blanquinegres.com | Blanquinegres.com\nJosep Prats , 31 Maig, 2020\nA partir de demà, el VCF ja podrà entrenar en un sol grup, és a dir, tots els jugadors en una mateixa sessió. En esta fase 4, els equips tindran dos setmanes per a preparar-se la tornada a La Liga per a poder practicar jugades i estratègia.\nEl conjunt valencianista començarà esta quarta setmana d’entrenaments amb l’objectiu d’arribar a l’inici de la lliga en la millor forma física possible.\nAixí ho ha fet saber l’LFP als equips: “Els clubs esportius professionals o Societats Anònimes Esportives podran desenvolupar entrenaments de caràcter total dirigits a una modalitat específica, complint amb les corresponents mesures de prevenció d’higiene. S’entendrà per entrenament de caràcter total el desenvolupament de tasques dirigides a la fase prèvia de la competició”.\n“Si s’optara pel règim d’entrenament en concentració es deurà complir amb les mesures específiques establides per este tipus d’entrenaments, per les autoritats sanitàries i el CSD. Tant si es requerix el servici de residència, com l’apertura dels serveis de restauració i cafeteries, es deuran complir les mesures establides en la present ordre per a este tipus d’establiments”. De moment, el conjunt de Mestalla no farà concentracions, però cap a la possibilitat d’aïllar-se al Parador Nacional de El Saler.


LA ZURICH MARATÓ DE BARCELONA S’ACOSTA ALS 15.000 INSCRITS | Atletisme Català\nInici General LA ZURICH MARATÓ DE BARCELONA S’ACOSTA ALS 15.000 INSCRITS\nLA ZURICH MARATÓ DE BARCELONA S’ACOSTA ALS 15.000 INSCRITS\nQuan falten dos mesos justos per a la celebració de la cursa, un total de 14.574 persones han efectuat la seva inscripció per a la Zurich Marató de Barcelona. El percentatge de corredors estrangers continua la seva línia ascendent i representa més del 40% del total d’inscrits| El proper 17 de març tindrà lloc una nova edició de la Zurich Marató de Barcelona. Tot i que el procés per inscriure’s a la cursa s’allargarà fins el proper 3 de març, a dia d’avui ja hi ha 14.574 inscrits. Les tasques de promoció internacional que ha realitzat l’organització de la cursa per diversos països europeus, la bona organització i els múltiples atractius de la ciutat de Barcelona, fan que del total d’inscrits, el 42% dels quals siguin estrangers. Múltiples nacionalitats d’arreu del món hi són representades, sent França el país estranger que compta amb més participants. Australia, Japó, Veneçuela, Rússia, Mèxic o Sud-àfrica són només alguns dels països, a més a més dels europeus, que compten amb corredors inscrits a la cursa. Els percentatges per gènere encara són lluny de ser paritaris, però en els últims anys, s’ha viscut un creixement progressiu de les corredores inscrites a la cursa. A dia d’avui, les dones formen el 15% del total d’inscrits a la cursa. Aquesta dada, significa un lleuger augment de corredores respecte l’edició passada, que s’estima podrà ser més àmplia un cop es tanqui el procés d’inscripció. Dels més de 8.000 corredors inscrits procedents de l’Estat espanyol, com en altres edicions, el percentatge de catalans és força superior al dels corredors de la resta de l’Estat, tot i que a hores d’ara és aviat per extreure’n conclusions. Amb aquestes xifres, la Zurich Marató de Barcelona continua mantenint-se en l’elit de les maratons europees i com la Marató de referència a l’Estat espanyol.


Mas Vinyoles, un Venture Builder molt particular - MVVF\nMas Vinyoles, un Venture Builder molt particular\nin Emprenedoria, General, Innovació\nVenture builder vs Acceleradora\nMas Vinyoles Venture Factory és un venture builder que disposa d’un espai incubadora en una masia rehabilitada, ubicada al Nord de Barcelona, a la falda del Prepirineu.\nHi ha encara bastant desconeixement del què és un venture builder i se’l confon sovint amb una acceleradora. Una acceleradora, de temàtica especialitzada o generalista, selecciona 2-3 cops l’any un petit nombre de startups incipients per ajudar-les molt intensivament durant uns pocs mesos a “enlairar-se”.\nL’acceleradora, en definitiva, és una consultora/assessora/formadora que sol cobrar en part amb diners i en part en espècies (petita participació a la societat).\nEl venture builder, per contra, és part activa de la generació de la idea, de la creació i llançament de la startup, de vegades arrencant conjuntament amb els emprenedors, de vegades incorporant-los més tard.\nVenture Builders per vocació\nNosaltres som Venture Builders per necessitat i sobretot, sobretot, per vocació.\nErmen Llobet, fundador de Mas Vinyoles Venture Factory\nPer la nostra ubicació fora del “main stream” metropolità, difícilment tindrem mai el flux suficient de projectes interessants que necessita una acceleradora; però per sobre de tot, nosaltres tenim ànima d’emprenedors més que de consultors, per això vam decidir ser venture builders. I ser-ho des del medi rural; un medi rural que ens aporta moltes oportunitats i al qual volem ajudar.\nPerò com a venture builders encara fem un pas més. Habitualment els venture builder llancen molts projectes digitals (tipus market place) amb una metodologia molt codificada, en un temps curt i una inversió inicial mínima. El resultat és que molts projectes fracassen (ràpid) a canvi que algun tingui un gran èxit. Nosaltres, per contra, combinem projectes digitals amb projectes tecnològics i com diem sovint, software amb hardware i apostem per la qualitat, més que per la quantitat. Nosaltres volem que la majoria dels nostres (pocs) projectes siguin un èxit.\nA Mas Vinyoles Venture Factory cada projecte té una història i una solució particular. Tot això fa de Mas Vinyoles un venture builder molt particular.\nL’Origen dels nostres projectes startup\nRural Meeting, per exemple, va derivar d’una associació del mateix nom que agrupava establiments rurals amb oferta d’espais per a esdeveniments. L’associació havia contractat dos professionals per ajudar a comercialitzar l’oferta dels socis a través d’un portal web, però els resultats no eren els esperats. Aquestes professionals com a emprenedores, junt amb tres establiments i Mas Vinyoles VF vam transformar el projecte en una plataforma on-line adreçada al client final empresa.\nEls premis ADN Emprèn instituïts per Mas Vinyoles VF amb l’Ajuntament de Torelló i la UVic van concedir un guardó el 2017 al fundador del Barcelona Drone Center de Moià. Sis mesos més tard naixia Exodronics, un projecte on el Barcelona Drone Center hi posava la tecnologia i Mas Vinyoles Venture Factory estructurava l’equip (emprenedor) i el Pla de negoci i vehiculava el finançament. 18 mesos més tard s’ha presentat el primer d’una sèrie de productes en un mercat en gran expansió.\nPer contra, Fintistics és una plataforma “fin-tech” nascuda, desenvolupada i finançada completament pel propi equip de Mas Vinyoles. Està a punt de fer-se pública i estem convençuts que “la petarà”.\nFinalment, Flock va sorgir d’una altra iniciativa: el Catalonia Drone Camp, taller de formació per a emprenedors conduït per Mas Vinyoles Venture Factory conjuntament amb el Barcelona Drone Center i la Universitat de Vic. Tres emprenedors participants van proposar a Mas Vinyoles d’engegar junts aquest projecte que està generant una gran expectativa.\nA banda dels anteriors, alguns altres projectes van esvair-se pel camí, abans d’arrencar, però n’arriben de nous. Així per exemple, dos empresaris ens proposen de llançar conjuntament un market place relacionat amb el seu sector, ja que ells no tenen temps ni experiència en llançar una startup. Veurem si cristal·litza.\nPer la resta, aquest 2020 es presenta amb una nova edició del Catalonia Drone Camp i el reforçament del nostre equip de serveis de suport a les nostres startups. I per sobre de tot, un any molt important per als nostres quatre projectes emprenedors. N’anirem parlant.\nErmen Llobet Martí, gener 2020.


Perfil de David Madí, exassessor d'Artur Mas\nMadí, l”spin doctor’ dedicat als negocis que mai ha deixat la política\ndilluns, 15 maig 2017\nDavid Madí, antic cap de campanya i principal assessor d'Artur Mas, va anunciar que deixava la política activa per dedicar-se a l'activitat privada just després que CiU assolís la presidència de la Generalitat l'any 2010. Què ha fet aquests anys? A més d'ocupar càrrecs destacats en multinacionals com Endesa o Deloitte, l'exdirigent convergent és al capdavant de sis empreses i forma part del patronat del Palau de la Música o del consell d'administració del TNC. Mai, però, ha abandonat la seva vocació política. Ha mantingut relacions amb Mas i segueix sent un referent per als sectors liberals de l'antiga CDC. Ara, però, sembla que pot tornar al primer pla.\nMadí torna al primer pla? Formarà part de l'òrgan de coordinació entre ERC i el PDeCAT per al referèndum i estaria treballant per crear un 'think tank' liberal\nDavid Madí en el moment en què anuncia que deixa la política, l’any 2010 / CDC\nFa gairebé sis anys i mig, el 13 de desembre de 2010, David Madí va anunciar que deixava la política. L’aleshores secretari de Comunicació i Estratègia de CDC va fer el pas després que Artur Mas, de qui era el principal assessor, arribés a la presidència de la Generalitat gràcies als 62 diputats obtinguts per CiU —eren altres temps— en les eleccions del 28 de novembre. Des d’aleshores, Madí, considerat el principal ‘spin doctor’ (assessor de comunicació política) de la política catalana, ha desaparegut gairebé del tot de la primera línia mediàtica, pràcticament no ha concedit entrevistes i només se l’ha vist en ocasions molt puntuals. Va agafar el camí de les ‘portes giratòries’ i s’ha dedicat a treballar per a importants empreses privades espanyoles i internacionals.\nAra bé, diverses informacions periodístiques dels darrers anys assenyalen que no ha arribat a marxar mai del tot i que manté una influència important sobre Artur Mas, tot i no participar en la vida orgànica ni de CDC ni del PDeCat, la formació hereva. De fet, s’acaba d’anunciar que formarà part d’un nou òrgan de coordinació entre ERC i el PDeCAT per preparar el referèndum. ‘Catalunya Plural’ publicava diumenge que la seva influència en el marc del patronat del Palau de la Música ha estat molt rellevant perquè la institució hagi decidit finalment no personar-se com a acusació particular contra CDC en el marc del ‘cas Palau’. Fonamentalment, però, Madí s’ha dedicat a una reeixida activitat privada, ocupant càrrecs importants en grans multinacionals i gestionant la seva pròpia cartera empresarial.\nDeloitte, Endesa, Telefónica o Applus són alguns dels gegants corporatius que compten, o han comptat, amb els serveis de Madí, exponent de manual de les anomenades ‘portes giratòries’. De fet, el seu nom apareixia en l’article “Portes giratòries des de la Transició: els polítics catalans a l’Ibex-35”, publicat a CRÍTIC la setmana passada. Paral·lelament, també ha passat pels ens directius d’algunes de les principals entitats culturals del país, com el Teatre Nacional de Catalunya, el Gran Teatre del Liceu, el Palau de la Música Catalana o el Museu Picasso, a banda de formar part del consell assessor de Foment del Treball, la gran patronal principatina. La hiperactivitat a l’hora d’ocupar càrrecs contrasta, però, amb la seva escassa presència pública. I és que Madí sempre ha cultivat la fama de ser una persona que prefereix moure’s a l’ombra del poder que no pas estant visible en primera fila.\nCRÍTIC ha intentat posar-se en contacte amb David Madí per recollir-ne l’opinió sobre la seva trajectòria empresarial i el paper polític que té actualment; però, en el moment de la publicació d’aquest article, encara no n’ha rebut resposta.\nFill d’una família burgesa catalana\n‘Democràcia a sang freda’, el llibre que David Madí va publicar el 2007 / Ed. 62\nComencem, però, pel principi. Qui és David Madí Cendrós? Nascut a Barcelona el 1971, és nét de Joan Baptista Cendrós, l’empresari de l”aftershave’ Floïd i un dels fundadors d’Òmnium Cultural el 1961. De fet, la recent publicació del llibre ‘El cavaller Floïd’ (Proa), escrit pel periodista Genís Sinca, ha provocat diverses aparicions públiques de Madí, com la del dia de la presentació que va fer-se al Teatre Romea el passat 24 de gener —amb el conseller Santi Vila i l’expresident Mas— o l’entrevista al programa ‘Divendres’, de TV3. Madí prové d’una família emblemàtica de la burgesia catalana. Com a tal, va estudiar al Liceu Francès. La seva activitat política comença a la Crida a la Solidaritat, on va coincidir —entre d’altres— amb el president de l’ANC, Jordi Sànchez, i durant l’etapa universitària, a la UAB, va formar part de la Federació Nacional d’Estudiants de Catalunya (FNEC).\nEl 1993 va iniciar la militància a CDC i durant la dècada següent va encadenar diversos càrrecs a la Generalitat: cap de gabinet d’estudis del Departament d’Interior (1994-1996), cap de gabinet del conseller d’Economia (1996-1999), director de l’Oficina del Portaveu (1999-2001) i secretari de Comunicació del Govern (2001-2003). Paral·lelament, es va convertir en un dels membres del ‘pinyol’, que integrava els dirigents convergents més propers a Artur Mas, com Oriol Pujol, Francesc Homs o Germà Gordó. I, com a tal, Madí va tenir un paper cabdal durant els set anys de governs tripartits i en qualitat de secretari de Comunicació i Estratègia de CDC és l’encarregat de dirigir les campanyes electorals de la formació. En aquells anys, també va publicar ‘Democràcia a sang freda‘, el seu particular repàs de la política catalana de l’època on, en la línia del seu estil dur contra els adversaris, va atacar amb cruesa tant el PSC com ERC i, sobretot, el seu líder del moment, Josep-Lluís Carod-Rovira.\nExponent de les ‘portes giratòries’\nTot va canviar, però, un cop Mas arriba a la presidència de la Generalitat. Madí, que no tenia ni 40 anys, va apartar-se de l’activitat política —tot i que mai n’ha marxat del tot— per aterrar a l’activitat privada. I va començar a acumular càrrecs directius i com a assessor, a banda d’impulsar un reguitzell de societats pròpies d’inversió o de consultoria. Les seves bones connexions van funcionar des del primer moment, i es va convertir en un clar exponent de les ‘portes giratòries’.\nDes que Madí va deixar la política, ha passat pel consell assessor d’empreses com Deloitte, Endesa o Telefónica\nLa primera gran companyia que va fitxar Madí va ser Deloitte, una de les quatre ‘big four’ dels sectors de la consultoria i l’auditoria, que va incorporar-lo al juliol del 2011 per fer tasques d’assessorament a empreses. Segons va revelar l”Anuari dels Silencis Mediàtics’ de Mèdia.Cat del 2013, Deloitte va triplicar els ingressos obtinguts de la Generalitat durant el primer Govern d’Artur Mas, període en el qual va incorporar l’antic ‘spin doctor’ convergent. Només dos mesos després, Madí va començar a treballar com a president del consell assessor de l’elèctrica Endesa a Catalunya, càrrec per al qual va ser nomenat al juliol, prenent el relleu d’Antón Costas. I amb una remuneració estimada de 25.000 euros anuals.\nAl juny del 2012, Madí va incorporar-se a Applus com a vicepresident sènior per “reforçar l’equip directiu” enmig d'”un fort procés d’expansió internacional”. Sorgida del Grup Agbar, avui Applus és un dels líders mundials en el sector de la inspecció i certificació tècnica de vehicles i el 2016 va ingressar gairebé 1.600 milions d’euros. Actualment, la companyia té com a principals accionistes diversos fons d’inversió, com Southeastern Asset Management, Threadneedle Asset Management o Harris Associates. La dona de Madí, Sandra Buenvarón, va veure’s esquitxada pel cas de les ITV, que investiga un possible tràfic d’influències a canvi de les adjudicacions d’estacions d’inspecció de vehicles. Al març passat, però, la jutgessa Sílvia López Mejías va arxivar la causa contra Buenvarón i Anna Vidal, la dona d’Oriol Pujol, el principal implicat en el cas.\nPer acabar el seu recorregut per grans multinacionals, al desembre del 2013 Madí va ser contractat per Telefónica com a assessor, a canvi d’una retribució de 120.000 euros anuals, segons ‘El Confidencial’. L’exdirigent convergent va incorporar-se al gegant espanyol de telecomunicacions durant la presidència de César Alierta i gràcies a la intermediació de Carles Colomer, aleshores conseller de la companyia i oncle de l’expolític. L’etapa a Telefónica, però, va concloure l’any passat, després que el nou president de l’empresa, José María Álvarez-Pallete, prescindís d’alguns dels assessors contractats per Alierta.\nEmpreses pròpies de consultoria i d’inversió\nMadí conversant amb periodistes el 2010 / CDC\nA banda dels càrrecs en grans corporacions, ja des del moment de deixar la primera línia política, Madí va començar a edificar el seu propi empori empresarial. El 20 de desembre de 2010, només una setmana després d’anunciar que es retirava de la política, va fundar Nubul Consulting, una “consultoria de negoci” que, segons el seu portal, “proporciona consell expert a empreses líders per desplegar i també per treure rendibilitat de projectes d’alt impacte”. La consultoria ofereix serveis d’estratègia, transformació organitzativa, comunicació estratègica o governança corporativa, entre d’altres.\nL’any més actiu de Madí en la creació de societats, segons ha pogut confirmar CRÍTIC a través del Registre Mercantil, va ser, però, el 2011. Entre els mesos de febrer i de juliol en va registrar cinc que avui continuen actives. Són Sloop Inversions, Batten Inversions, Comtria Inversions, Icat Desenvolupament i Iki CAT XXI. Madí és l’administrador únic de totes aquestes societats, que, a més, s’ubiquen al mateix immoble: el 4-2a del número 110 del passeig de Gràcia. Amb l’excepció d’Iki CAT XXI, que es dedica a oferir serveis en matèria d'”estratègia de comunicació” i de “consultoria publicitària”, totes les altres estan dedicades a la inversió i tenen un objecte social similar: la “compra, subscripció, permuta, venda, tinença i titularitat de participacions en el capital de qualsevol tipus de les societats mercantils permeses per la llei vigent en cada moment”. Precisament, dos d’aquests fons d’inversió són els que controlen el 100% de Nubul, la consultoria de Madí, en concret Sloop Inversions (98,75%) i Batten Inversions (1,25%).\nActualment, David Madí té cinc societats en actiu, quatre de les quals estan dedicades a la inversió de capitals\nA més de l’activitat estrictament empresarial, els darrers anys Madí també ha acumulat diversos càrrecs en destacades entitats culturals, socials o empresarials. Així, ha passat pel patronat del Gran Teatre del Liceu. Fa dos anys, ‘Economia Digital’ va assegurar que l’expolític obriria un restaurant al Liceu juntament amb els germans Roca. Almenys de moment, el projecte no ha tirat endavant.\nActualment, Madí és vocal del patronat de la Fundació Orfeó Català – Palau de la Música Catalana i del patronat del Museu Picasso. A més a més, des de l’any passat forma part del consell d’administració del Teatre Nacional de Catalunya (TNC). En l’àmbit empresarial és membre del consell assessor de la patronal Foment del Treball. També presideix la Fundació Casa Cresques de Barcelona, dedicada al “foment de l’entesa i de la cooperació entre Catalunya i Israel”.\nRetorn a la política pel referèndum?\nFa anys que Madí no és en la primera línia política, però això no significa que no faci política. Diverses informacions i dirigents polítics importants del país asseguren que mai havia marxat del tot de la política catalana. Just abans de les eleccions del 27 de setembre de 2015, CRÍTIC va publicar el reportatge “Set dies de juliol que haurien pogut canviar-ho tot: de la ‘llista sense president’ a Junts pel Sí, sobre com s’havia gestat la candidatura de Junts pel Sí, en què diverses fonts polítiques rellevants van afirmar que Madí tenia encara aleshores un paper rellevant en el disseny de l’estratègia política d’Artur Mas.\nMadí s’encarregarà de dissenyar l’estratègia de comunicació del nou òrgan d’ERC i del PDeCAT per preparar el referèndum\nReferent dels sectors més liberals i ‘business friendly’ de l’antiga CDC i de l’actual PDeCat, el nom de Madí ha tornat a aparèixer les darreres setmanes com un dels promotors d’un nou ‘think tank’ d’ideologia liberal. Segons va informar ‘Nació Digital’, aquest laboratori d’idees sumarà la Fundació Llibertat i Democràcia; la Fundació Catalunya Oberta, presidida per Joan Oliver; el Grup Hayek; l’associació Llibergència, que lidera Marc Guerrero; el Col·lectiu de Catalans Lliures (joves liberals independentistes); Students for Liberty i Dones per la Llibertat i la Democràcia. Segons la mateixa informació, el president del ‘think tank’ serà probablement Carles Colomer, oncle de Madí.\nEncara més recent és l’anunci que Madí serà un dels membres del nou òrgan de coordinació entre ERC i el PDeCAT per preparar el referèndum d’independència. Segons van explicar a l’agència Efe diverses fonts de Junts pel Sí, aquest “mecanisme de coordinació” pretén garantir la unitat d’acció del Govern català en els pròxims mesos per evitar les tensions dins del Govern. Entre els seus membres, tal com es va publicar fa alguns dies en diversos mitjans, hi hauria Marta Pascal, Jordi Turull, Francesc Homs o el mateix Artur Mas per part del PDeCAT, i Marta Rovira i els exconsellers Xavier Vendrell i Joan Puigcercós per part d’ERC, o l’independent Lluís Llach. Madí seria la figura clau per dissenyar-ne l’estratègia comunicativa.\nHa tornat, definitivament, David Madí a la política catalana?


Crispetes INDIAM amb gust de crema 118g\nINDIAM Popcorn CHINA, primera marca en aperitius\nCrispetes de blat de moro de la Xina sense OGM INDIAM\nCrema de sabor a crispetes de la marca INDIAM\nCrispetes de blat de moro INDIAM amb sabor a mantega de mel 118gr\nCrispetes INDIAM amb gust de caramel 118gr\nEspecificacions ： 118 g （CUPS）, 30 CUPS / CARTÓ\nEmbalatge: tasses Easy-Pack\nSabor ： Crema\nLa nostra pròpia marca de crispetes és: INDIAM\nLes nostres crispetes INDIAM són de primera marca i són molt famoses al mercat xinès\nTotes les crispetes INDIAM són sense gluten, sense transgènics i sense greixos trans\nEls nostres nuclis que no són transgènics provenen de les millors granges del món\nEls nostres clients de JAPÓ els reconeixen molt i ja hem desenvolupat una cooperació constant a llarg termini. Estem molt satisfets amb les nostres crispetes INDIAM.\nUna deliciosa crispetes amb cremes, una combinació clàssica de dolçor i cremositat, pura com una estàtua de marbre suau.\n1. Matèries primeres seleccionades Les crispetes de blat de moro d'India estan fetes de blat de moro de bolets importat, xarop de maltosa d'alta qualitat i caramel premium importat per garantir un sabor natural i dolç.\n2. Persecució sana Utilitzem grans de palma amb oli natural extrets d’oli vegetal baix en greixos i baixes en calories per garantir la salut dels nostres productes.\n3. Matèries primeres saludables naturals i delicioses, boles rodones i plenes, sabor net, color brillant, sense nuclis durs sense escorreguts.\n4. Tecnologia única Les crispetes de blat de moro de l’Índia tenen una línia de producció automàtica avançada que utilitza tecnologia moderna de torrat lleuger, l’expansió és correcta, la pilota és rodona i plena, escorreguda completament\n5: Per tal d’assegurar l’expansió i la plenitud de les crispetes de blat de moro, dolces naturals, la nostra empresa va crear una tecnologia de cocció única de 18 minuts (i es va declarar la patent nacional), de manera que les crispetes de blat de moro són perfectes, la infiltració de sucre uniforme, nítida, refrescant, fragància, fa que el gust de les crispetes sigui excepcional\nAquí teniu unes crispetes per servir en gairebé qualsevol ocasió. Perfecte per tenir un lot a mà per servir els hostes.\nPerfecte per a Hampers, botigues d'aliments especialitzats, xarcuteries, cinemes, teatres ， i perfecte per a botigues de regals, botigues d'aliments especialitzats i llocs de comerç electrònic.\nPer obtenir informació sobre contenidors d’exportació\nPes net del cartró: 3,54 kg\nCartró al voltant: 0,06 cbm\nTasses Packsize; 53 x 33 × 34 (cm)\nLa història de les crispetes\nLes crispetes de blat de moro són una mena d’aliments inflats que es fan posant blat de moro, mantega i sucre a la màquina de crispetes de blat de moro. Té un gust dolç.\nAgafeu la quantitat adequada de blat de moro a la cassola de crispetes de blat de moro i segileu la tapa superior i, a continuació, poseu-la a l’estufa i continueu girant perquè s’escalfi de manera uniforme, de manera que les crispetes de blat de moro puguin explotar.\nFa milers d’anys, les crispetes es van descobrir per primera vegada a l’Imperi Inca i són un dels aperitius més antics del món.\nAnterior: Crispetes INDIAM amb gust de caramel 118gr\nPròxim: Crispetes de blat de moro INDIAM amb sabor a mantega de mel 118gr\ncrispetes de blat de moro, Crispetes de blat de moro INDIAM, Crispetes de blat de moro caramel, Aula prefabricada de la Xina,


La feina de cadascú - Editorial - VilaWeb\nDiumenge hi haurà una nova tongada de referèndums. Aquest cap de setmana s'han fet molts actes i encara se'n faran més aquests dies vinents. Cal, per això, que tothom siga conscient de la feina que fa. Cal aconseguir que el màxim nombre de gent vaja a votar i és responsabilitat de cadascú de nosaltres que així siga. Sense excuses ni subterfugis.\nCadascú ha de fer la seua feina. En els pobles on hi ha votacions els membres de les comissions locals tenen sis dies encara per a redoblar els esforços de persuasió. I els qui poden votar han de fer la seua feina, que és acudir a les urnes i convèncer la gent de prop perquè hi vaja. Aquesta és la feina essencial i cal fer-la sense esperar les reaccions dels uns o dels altres, sense fer gaire cas de l'eufòria o del desànim, sense cedir pas a la mandra, el desencís o el cansament.\nDiumenge necessitarem, de bell nou, desenes de milers de vots, que vagen sumant-se als de les dues convocatòries anteriors. Des de fora, amb la màxima honradesa, hem d'estar amatents i llestos per a donar el nostre suport en tot allò que siga necessari. Però aquesta setmana és, sobretot, el moment i la feina dels setanta-nou pobles que votaran el darrer dia del mes. Han d'anar a votar i ho haurien de fer sense pensar en càlculs electorals, sense arronsar-se en vist de les dificultats, però també tocant de peus a terra, conscients de la situació que vivim i segurs que és pas a pas que fem camí.\nDiumenge necessitarem, de bell nou, desenes de milers de vots, que vagen sumant-se als de les dues convocatòries anteriors.


Montse Bassa anirà al Congrés "a mirar als ulls als que tenen segrestada" la seva germana\n3 min. Figueres 20/04/2019 13:30\n651x366 Gabriel Rufián a la plaça de l'Escorxador de Figueres / ALEIX MOLDES Gabriel Rufián a la plaça de l'Escorxador de Figueres / ALEIX MOLDES\nEl tripartit de dretes del PP, Cs i Vox no suma a les enquestes i ERC ho aprofita per advertir d'una altra suma que la demoscòpia situa amb més opcions d'assolir la majoria absoluta: el pacte entre el PSOE i Cs. "El front PSOE-Cs és feixisme 'cool' i fa tanta por com el tripartit de dretes", ha alertat el número 2 dels republicans el 28-A, Gabriel Rufián. En l'última enquesta publicada, aquest divendres al vespre per 'Eldiario.es', les candidatures de Pedro Sánchez i Albert Rivera es quedarien, però, sense majoria: entre 167 i 171 diputats, encara per sota dels 176 diputats que donen la majoria al Congrés.\nERC avisa des que va començar la campanya que, si els número surten, el PSOE i Ciutadans pactaran per governar junts després del 28 d'abril, malgrat que el partit taronja insisteixi que no governarà amb Sánchez. Un hipotètic acord entre ells no afavoriria, segons Rufián, ni les pensions, ni la igualtat d'oportunitats, ni la justícia social, ni la democràcia.\n651x366 Roger Torrent, al míting de Figueres / ALEIX MOLDES Roger Torrent, al míting de Figueres / ALEIX MOLDES\nEn la mateixa línia s'ha expressat el president del Parlament, Roger Torrent, que ha insistit en la dicotomia que afirmen que s'haurà de decidir a les urnes: "Als col·legis electorals es decidirà entre repressió i llibertat". O el pacte entre el PSOE i Cs o el pacte entre socialistes i independentistes. Aquesta és l'elecció que Esquerra subratlla que decidirà les línies mestres del pròxim govern espanyol, amb el qual es mostren oberts a dialogar.\nEl dia després de la primera roda de premsa d'Oriol Junqueras des que va ser empresonat, tant Rufián com Torrent han parlat "d'un gegant que ahir va fer història". "Ens va dir que hem de guanyar, guanyar, guanyar i tornar a guanyar, i nosaltres guanyarem les eleccions als seus carcellers!", ha exclamat Rufián des de l'escenari de la plaça de l'Escorxador de Figueres.\n651x366 Montse Bassa, durant el míting a Figueres / ALEIX MOLDES Montse Bassa, durant el míting a Figueres / ALEIX MOLDES\nA la capital empordanesa els han acompanyat la consellera de Salut, Alba Vergès; la candidata a l'alcaldia de la ciutat, Agnès Lladó, i la cap de llista per Girona, Montse Bassa, que ha agraït el suport que cada dimarts i divendres durant set mesos els figuerencs van donar a la seva germana davant la presó del Puig de les Basses. "Vull anar a Madrid a mirar als ulls als que fa 424 dies que em tenen segrestada la germana", ha explicat. Denunciar la repressió és, de fet, una de les principals missions que els republicans es comprometen a seguir fent des de la cambra baixa espanyola.\nBatet apel·la al vot útil i a evitar "intermediaris" com ERC


Presentació del projecte de sèrie de ficció 'Cinco Mujeres en la Calle' a Ràdio Cubelles | Ràdio Cubelles\nPresentació del projecte de sèrie de ficció 'Cinco Mujeres en la Calle' a Ràdio Cubelles\nEls impulsors del projecte són dos joves emprenedors que cerquen fons de finançament a través del lliurament de recompenses als mecenes. Aquest estiu han estat enregistrant imatges durant el primer casal d'estiu de la gent gran de Cubelles amb les quals han fet diferents anuncis publicitaris per promoure aquesta iniciativa\nMaria Ribas i Roger Centeno, impulsors del projecte\nLa jove cubellenca, Maria Ribas, i el seu company de projecte, Roger De Centeno, ens apropen el seu projecte de sèrie de ficció 'Cinco Mujeres en la Calle'. Les protagonistes són cinc amigues d'entre 69 i 83 anys que es coneixen des de fa un any i són usuàries habituals d'un centre cívic que es veu obligat a tancar. L'amenaça és la construcció d'una botiga de roba juvenil. Entre totes es recolzen i veuen passar les seves respectives vides en el seu punt de trobada diari, amb l'alegria de qui ja vol patir poc i està de tornada de molt. L'única cosa que diferencia aquestes cinc dones són els seus conflictes, que es veuen representats a través dels diferents tallers als quals assisteixen, reflex també de les circumstàncies familiars i personals que tenen cadascuna d'elles.\nEls impulsors d'aquest projecte són dos joves emprenedors que cerquen fons de finançament a través del lliurament de recompenses als mecenes. Aquest estiu han estat enregistrant imatges durant el primer casal d'estiu de la gent gran organitzat des de Benestar social de l'Ajuntament de Cubelles, amb les quals han fet diferents anuncis publicitaris per promoure el seu projecte. De fet, es troben fent una crida a la recerca d'actrius de la tercera edat, a través de les seves xarxes socials (Instagram).\nEl relat 'Cinco Mujeres en la Calle' no deixa de ser un reflex de la nostra societat. Una societat que avança a ritme frenètic. Que acull la novetat sense parar i en conseqüència ens exigeix tenir una gran capacitat d'adaptació. En ella, les persones de la tercera edat intenten adaptar-se dia a dia com bonament poden. En altres paraules, la sèrie relata una pèrdua d'un espai d'expressió, el casal, per part de totes aquestes dones que a partir dels anys 50 fins a mitjans dels 70 van emigrar a Catalunya a la recerca d'una vida millor. Dones a les que han silenciat durant més de setanta anys. Aquesta és la història de les seves àvies i de totes les àvies de Catalunya.\nLes cinc dones que apareixen en el teaser són les seves àvies i les de tres amigues més. Amb elles i del fet de la COVID-19, han pogut projectar l'essència del que volen però no com volen. Volem donar feina a aquestes actrius de la tercera edat, que dia rere dia, la indústria rebutja.\nEl projecte neix fa més de tres anys des de l'assignatura de Guió en el grau de Comunicació Audiovisual de la Universitat de Barcelona. Posteriorment, al llarg de la carrera, reprenen en diferents assignatures la idea, tant en Producció (acompanyades per Anna Marquès, Muntsa Tarrés i Ricard Belis) com en Màrqueting Cinematogràfic (amb l'ajuda de Carlota Cas) arribant aquest, a ser el seu Treball de Final de Grau (en mans de Mª José Masanet).\nEn aquesta última ocasió van tenir l'oportunitat d'elaborar el guió del primer pilot, desenvolupar tota la primera temporada i plantejar la segona i la tercera. Tota aquesta dedicació els va portar a ser seleccionades pel Clúster Audiovisual de Catalunya per a presentar la sèrie en la Setmana del Talent Audiovisual 2020, per a la qual van gravar el teaser.\nVa ser una meravellosa excusa per presentar a la indústria una cosa que havien de veure i sentir a les seves àvies i a totes les dones de la tercera edat que encara segueixen silenciades. Encara que van tenir tres reunions amb produccions importants, el suport financer no va arribar. La passió que sentien per aquest projecte els va impulsar a crear aquesta campanya de crowfunding per produir el pilot de la sèrie a través dels seus propis mitjans i poder participar al Serielizados Fest al setembre.\nCampanya de crowfunding\nEls dos joves emprenedors, la Maria Ribas, i el Roger De Centeno han engegat una campanya de crowfunding que té com a objectiu finançar el capítol pilot de Cinc Dones al Carrer. I encara que han pogut recaptar els seus primers 3.000€ necessiten ampliat el fons de finançament del projecte. En aquest sentit, qui ho vulgui pot fer la seva aportació mitjançant recompeses. El disseny de la imatge corporativa de la seva obra ha estat possible gràcies a la seva gran amiga i il·lustradora Andrea de les Heras (@adelashart). Per a ells és important donar suport a l'art que es genera al seu voltant, a dones que finalitzen els seus estudis en un món que limita als joves la inserció laboral. El treball d'Andrea apareix tant en les seves comunicacions com en el pòster, les postals, la totebag i la tassa editada. Altres recompenses passen per:\n-Un passi virtual a la preestrena del capítol pilot. Amb ell accediràs a un link privat a Youtube per visualitzar en exclusiva l'estrena de el capítol pilot.\n- Subscripció a una newsletter via mail amb actualitzacions del projecte: S'enviarà periòdicament actualitzacions sobre el projecte perquè no perdis de vista la vida de les cinc dones protagonistes.\n- Postals digitals exclusives: En elles estaran representades cadascuna de les nostres protagonistes d'una manera pintoresca.\n- Pòster DIN-A3 digital o imprès de "Cinc Dones al Carrer" amb dedicatòria personalitzada: De mida A3 perquè contemplis el dibuix fet per l'Andrea de les Heras.\n- Guió digital o imprès signat: Tindràs en exclusiva el guió oficial del primer capítol de la sèrie.\n- Tassa de "Cinc Dones al Carrer": Perquè t'endolcis de saviesa de la gent gran cada matí, tarda o nit.\n- Totebag de "Cinc Dones al Carrer": Les nostres cinc dones són de Barcelona però amb aquesta totebag podràs portar-les pel món.\n- Samarreta de "Cinc Dones al Carrer": Si la fas servir com a pijama no t'enfadaràs.\n- Cafè virtual o presencial amb els creadors de la sèrie: Podràs xerrar del procés creatiu de la sèrie o compartir anècdotes de les vostres àvies en l'espai que triïs.\n- Vídeo d'agraïment per part d'una de les nostres protagonistes: Rebràs un vídeo personalitzat d'una de les nostres actrius o àvies agraint la teva aportació d'una forma especial.\n- Menció com a productor executiu en els crèdits de l'obra: El teu gran aportació et fa estar dins d'aquest departament especial.\n- Accés a l'obtenció d'un element d'atrezzo del set: Tindràs la possibilitat d'obtenir un objecte (exclusiu de la sèrie) que aparegui en el capítol\nCalendari previst d'execució del projecte\nEls dos joves emprenedors van una mica a contrarellotge. De fet, el projecte està pensat per dur-se a terme abans de setembre de 2021, a causa de la seva exigència de presentar-lo a la VIII Showcase de Pilots de Ficció. Durant les dues últimes setmanes del mes d'agost estan duent a terme el rodatge del pilot, per després complementar-lo amb la postproducció. Han reduït localitzacions i adaptat el guió perquè això sigui possible. El lliurament de recompenses als mecenes s'efectuarà a l'abril de 2022, tot i que la passada virtual a la preestrena del capítol pilot es realitzarà molt abans, l'octubre de 2021.\nMés informació a Intagram, Facebook a @cincomujeresenlacalle i a Twitter: @5mujeresencalle\nVerkami projecte 'Cinco mujeres en la calle'


El Govern considera il·legal l'aplicació que permet als pares vetar l'assistència dels fills a activitats complementàries als centres educatius per qüestions morals\nMadrid - Dijous, 16/01/2020 | Actualitzada 17/01/2020 - 14:05\nEl Ministeri d’Educació i Formació Professional recorrerà per via judicial qualsevol iniciativa dirigida a imposar un ‘pin’ parental –l’aplicació que permet als pares vetar l’assistència dels fills a certes activitats complementàries per qüestions morals– als centres educatius, al considerar-ho «una censura prèvia» per part dels pares a les activitats programades per les escoles.\nUn anunci que ha sigut recolzat pel president del Govern, Pedro Sánchez, que a través d’un tuit ha comentat que «el ‘pin’ parental vulnera el dret dels nens i nenes a l’educació», que és «un dret fonamental, un dret constitucional».\nEl ‘pin’ parental vulnera el dret dels nens i nenes a l’educació. Es tracta d’un dret fonamental, d’un dret constitucional. Per això, @educaciongob recorrerà davant dels tribunals la decisió del Govern de la Regió de Múrcia.\nSerem ferms, #NoAlPinParental. https://t.co/LLNSFGxPZ5\nSánchez ha assegurat que «recorrerà davant dels tribunals la decisió del Govern de la Regió de Múrcia» i ha afegit: «Serem ferms».\nLa ministra Isabel Celaá ha manifestat prèviament en un comunicat el seu «rebuig» a aquesta pràctica, que ha qualificat d’il·legal.\nEl ‘pin’ parental, defensat per Vox, permet als pares no autoritzar l’assistència dels seus fills a activitats complementàries incloses al currículum escolar.\nEl comunicat d’Educació i les declaracions de Sánchez es produeixen després que Vox pretengui incorporar aquesta pràctica per donar el ‘sí’ als pressupostos de les comunitats de Múrcia i Madrid.\nControvèrsia en la comunitat educativa\nPer al ministeri, la imposició del denominat ‘pin’ parental per part de Múrcia als seus centres educatius és contrària a la llei orgànica d’educació (LOE), a les mateixes normes autonòmiques, així com a la llei contra la violència de gènere.\nRemarca, a més, que la iniciativa «ha generat una gran controvèrsia i rebuig per part de la comunitat educativa».\nCelaá ha insistit que el veto dels pares a l’assistència dels alumnes a aquestes activitats suposaria una «objecció de consciència encoberta» que es podria aplicar a continguts curriculars i que va en contra de la legislació espanyola.\nAixí mateix, contravé diversos tractats internacionals ratificats per Espanya (Convenció sobre els Drets del Nen, Declaració Universal dels Drets Humans), i el Memoràndum de la Comissió Europea contra el Racisme i la Intolerància, la normativa educativa, la legislació sobre la violència i la normativa específica en matèria LGTBI, assenyala el ministeri.\nEducació ha recordat que la normativa prescriu que són els docents els qui tenen la competència per dissenyar les activitats complementàries que considerin convenients i donar així compliment al que està establert als currículums corresponents.\nEl mateix Tribunal Constitucional ha assenyalat en diverses sentències que el dret a l’objecció de consciència només existeix en el nostre ordenament en els casos expressament contemplats per la Constitució i les lleis.\nA Andalusia, la implantació del ‘pin’ parental va ser una les condicions de Vox per negociar el Govern autonòmic amb el PP, igual com va passar a Múrcia, on aquest debat acapara els titulars d’aquests dies.\nAquest dijous, a la comunitat madrilenya, el vicepresident Ignacio Aguado ha advertit a Vox que en la negociació dels pressupostos regionals per al 2020 Ciutadans i l’Executiu no «retallaran drets i llibertats civils», no «tocaran» polítiques en matèria de violència masclista i no introduiran el ‘pin’ parental.\nFirmes d’Hazte Oír\nPer la seva banda, l’associació d’extrema dreta i ultracatòlica Hazte Oír assegura que ha recaptat 55.000 firmes fins al moment per sol·licitar als presidents autonòmics de Madrid, Múrcia, Andalusia i Castella Lleó, i als líders de Vox, el PP i Ciutadans, la implantació d’aquesta «sol·licitud d’informació prèvia i consentiment exprés».\nVolen que els centres informin prèviament els pares sobre qualsevol activitat, xerrada, taller o similar que afecti els valors de l’alumne en matèria afectivosexual, diversitat sexual i models de família.\nTemes: Censura parental HazteOir VOX Múrcia Comunitat de Madrid


Perfil del contractant - Ajuntament de Benicàssim\nAmb la finalitat d’assegurar la transparència i l’accés públic a la informació relativa a l’activitat contractual d’aquesta entitat local, l’Ajuntament de Benicàssim té allotjat el perfil de contractant en la PLATAFORMA DE CONTRACTACIÓ DEL SECTOR PÚBLIC.\nDins d’aquesta plataforma, el camí a seguir és:\n– Des de la pàgina d’INICI, aneu a LICITACIONS -CERCA- Cerca de licitacions per formulari- (introduïu “Benicàssim” en la casella “nom òrgan contractació”).\nÒrgan de contractació:: Junta de Govern Local\nÒrgan de contractació:: Ajuntament Ple\nEl perfil de contractant respon a la necessitat d’assegurar la transparència i l’accés públic a la informació relativa a l’activitat contractual de l’Ajuntament. És un mitjà de difusió en què els interessats poden trobar tota la informació relativa a les licitacions en curs, l’estat d’aquestes, l’adjudicació i formalització dels contractes, els plecs de clàusules administratives, plecs de prescripcions tècniques, projectes, etc. que han de regir en cadascuna de les licitacions.\nEn el perfil de contractant es publiquen les licitacions d’aquells contractes amb procediments d’adjudicació que responen tant al procediment obert com al restringit, així com al negociat amb o sense publicitat. Els interessats hi poden consultar els terminis de presentació de proposicions i una altra informació essencial per a cada procediment.\nL’Ajuntament també dona publicitat dels contractes menors, entesos com a tals aquells amb un valor estimat inferior a 40.000 € (quan es tracte de contracte d’obres) o a 15.000 € (quan es tracte de contractes de subministrament o de serveis).\nEl perfil de contractant d’aquest Ajuntament es troba allotjat en la PLATAFORMA DE CONTRACTACIÓ DEL SECTOR PÚBLIC, on trobareu la informació relativa a la licitació de cadascun dels contractes publicats:\nData i hora de la celebració de les taules de contractació.\nActes de la taula de contractació.


Cort presenta la Setmana de Cultura Popular - Artxipèlag\nInici » Illes Balears » Cort presenta la Setmana de Cultura Popular\nCort presenta la Setmana de Cultura Popular\nREDACCIÓ PALMA, 29.10.2019.- El tinent de batle de Cultura i Benestar Social, Antoni Noguera\ni el director general de Música i Arts Escèniques, Miquel Àngel Contreras, han presentat avui\nla programació de la Setmana de Cultura Popular que es realitzarà del 3 al 9 de novembre.\nNoguera: “volem que Palma esdevengui un referent clau pel que fa a la Cultura Popular, no només durant aquesta setmana sinó durant tot l’any, d’acord amb el rol que Palma ha de jugar com a capital Mediterrània”.\nContreras: “la Setmana de Cultura Popular es complementa amb la programació mensual del cicle de Palma Folk i tallers diversos al Teatre Mar i Terra, el que genera un espai present durant tot l’any de debat, intercanvi i de mostra de les manifestacions de la cultura popular d’aquí i d’arreu.”\nLa música popular i d’arrel serà la protagonista d’aquesta edició, on es pretén fer una revisió a trajectòries com la dels homenatjats d’enguany: Pep Rotger i Pep Toni Rubio, els Xeremiers de sa Calatrava, grans defensors de la dignitat de l’ofici del músic popular i persones claus en la recuperació, evolució i dignificació de les xeremies.\nAl mateix temps, la programació d’aquesta nova edició té com a finalitat reflexionar i debatre sobre el present i el futur la música popular local, a través d’unes jornades que també volen donar veu a totes les persones que mantenen viva la cultura popular i que la dinamitzen a través de la música.\nD’altra banda, la Setmana de Cultura popular vol compartir idees i projectes amb iniciatives que posen en valor la cultura popular a altres territoris, com la Fira Mediterrània de Manresa o l’espai de Creació Le Silo (Occitània). Dues entitats amb les quals l’Ajuntament hi té un projecte en comú de l’Euroregió denominat La Passarel•la, que pretén acostar la creació local en música tradicional en els tres territoris.\nTot això, complementat amb una sèrie d’activitats com mostres de ball, ballades i concerts que començaran el dia 3 a les 11.30h al Parc de ses Estacions amb la Mostra de Ball Eivissenc i Mallorquí on hi participarà la Colla de Sant Joan de Labritja i els Aires Mallorquins de Palma.\nEl 5 de novembre a les 19.30h el Teatre Municipal Catalina Valls, acollirà la presentació i projecció del documental “¡Folk! Una mirada a la música tradicional”, que fa una aproximació a l’actualitat musical de Castella. Aquest documental comptarà amb un col•loqui posterior amb el seu director, Pablo Garcia, i el seu productor, Miguel Sánchez.\nEl 6 i 7 de novembre tendran lloc les Jornades de Música Popular a Can Balaguer, amb un total de quatre cercles de debat. El dia 6 de novembre a les 17h el debat serà sobre “Música i identitat” i a les 18.30h “Quina música volem fer i per què?”, per la seva banda el 7 de novembre a les 17 hores serà el torn del debat “Qüestionant els models: nous temps, noves maneres de relacionar-se?” i a les 18.30h “Creació Folk: oportunitats, necessitats i desitjos”.\nTambé el 7 de novembre a les 20h el Teatre Mar i Terra acollirà el concert de Chekidhy, un projecte que explora i fusiona la música d’arrel turca amb la música tradicional occitana i l’electrònica.\nL’acte de reconeixement als Xeremiers de sa Calatrava serà el 8 de novembre a les 20.15h al Teatre Municipal Xesc Forteza. Una acte que clourà amb el concert del músic belga Jean-Pierre Van Hees, un dels millors cornamusistes actuals que actuarà acompanyat de Hilke Bauweraerts.\nI finalment, per cloure la Setmana de Cultura Popular, el 9 de novembre a les 11.30 h a Can Balaguer, Jean- Pierre Van Hees impartirà una conferència, master-class sobre “La cornamussa barroca”. I a les 17h a ses Voltes hi haurà Ballada i Concert Folk amb Es Gall de Sa Pastera, Es Revetlers, La Musgaña (Castella), sa Ximbomba Atòmica i els Grollers de sa Factoria.


Curs Portàtils ZP - Matawiki\nCurs Portàtils ZP\nEl pla de formació, curiosament, es pot enfocar de cap a què el professorat adquireixi les anomenades competències bàsiques , en concret segons les defineix la Caib pel que fa a la Competència Digital.\nDel següent enllaç: http://cbib.caib.es/ tractament-de-la-informacio-i-competencia-digital, agafam el que apareix com DIMENSIONS TRACTAMENT DE LA INFORMACIÓ I COMPETÈNCIA DIGITAL. Això és, que el professorat adquireixi la competència digital que es considera idònia en un ciutadà que acaba l'Educació Secundària Obligatòria. Encara que pugui parèixer un contrasentit, l'afirmació està plenament dotada de sentit, en tant i en quant és precisament el que necessita saber per impartir classes en un entorn “TAC”.\nS'han agafat literalment els enunciats, i en negreta hi trobeu exemples. En definitiva, del que es tracta, és de què el professorat adquireixi, quan no les tingui, les competències bàsiques de l'era digital, proposades legislativament per al ciutadà “europeu” del segle XXI que ha cursat la ESO, per això, l'enunciat literal que ha redactat algun equip de tècnics de la CAIB, és perfectament vàlid per delimitar els estadis d'aprenentatge, on cada docent es podrà ubicar, i seguir un itinerari formatiu fins assolir tota la competència necessària per ésser a l'aula en forma de comunitat digital d'aprenentatge i comunicació.\nEls cursos que s'han de realitzar, i seguint el nivell de dificultat, han de dotar al professorat just d'aquestes competències. Adjuntam\n1 TRACTAMENT DE LA INFORMACIÓ I COMPETÈNCIA DIGITAL\n1.1.1 Conèixer i aplicar les eines TIC\n1.1.2 Disposar d’habilitats per cercar, obtenir, processar i comunicar informació\n1.1.3 Transformar la informació en coneixement\n2 Curs de Moodle\n2.2 CONTINGUTS DE L’ACTIVITAT\n3 Programari a saber manejar per part d'un/a professor/a "competent"\n3.1 Edubuntu GNU/Linux\n3.2 Recursos en xarxa propis.\n3.3 Recursos a la xarxa en general.\nConèixer i aplicar les eines TIC\nEmprar el vocabulari bàsic de l’ordinador.\nÉs fonamental. El professorat, en general, no usa correctament els vocables que haurien de ser d'ús quotidià. És indispensable per comunicar incidències, encara que sigui.\nConèixer els elements perifèrics de l’ordinador, les seves funcions i connexions.\nSaber connectar el projector al netbook, intercanviar les pantalles (clonar, estendre l'escriptori), canviar to tòner de la impressora, etc.\nConèixer les operacions bàsiques de l’ús dels ordinadors.\nConfigurar una impressora en xarxa.\nComprendre la naturalesa i la manera d’operar dels sistemes tecnològics.\nAlguna idea sobre les mesures de capacitat (entendre que no es poden enviar 400 MB de fotografies per correu electrònic).\nRealitzar tasques de manteniment bàsic de l’ordinador.\nReiniciar-lo, actualitzar el sistema periòdicament. Igual que en la configuració d'una impressora, ho hem de fer d'un en un, i cada professor porta un netbook. Afortunadament aconseguirem que quasi tots els models siguin idèntics, i actualitzant imatges fem via, però així i tot...\nSaber utilitzar recursos compartits en una xarxa.\nUsar carpetes compartides amb samba, acostumar-se a centralitzar documentació. Usar les eines de Google i Dropbox. Compartir documents per a treballar col·laborativament en documents com el de la Memòria de centre, per exemple.\nManejar estratègies per identificar i resoldre els problemes habituals de programari i de maquinari.\nManejar programes de processament de textos, presentacions, fulls de càlcul, bases de dades i editors gràfics i simuladors.\nManejar correctament OpenOffice, a nivell no expert, però amb un ús racionals dels estils. Elaborar presentacions. Usar el full de càlcul per portar el seguiment de qualificacions i treure mitjanes. Importar i exportar fulls de càlcul de i a Moodle.\nSaber escalar una imatge amb Gimp o Gwenview per enviar-la a la web o per correu amb una mida raonable.\nAvaluar i seleccionar noves fonts d’informació i innovacions tecnològiques a mesura que apareixen, segons la seva utilitat per abordar tasques o objectius específics.\nLocalitzar informacions a Internet per a mostrar a l'alumnat.\nManejar bàsicament aparells i programes multimèdia.\nSaber connectar el projector, ajustar el so, endollar una càmera fotogràfica i descarregar imatges, usar un reproductor de vídeo, trobar el més adient al format, canviar el ràtio d'aspecte, etc.\nComprendre l’efecte dels canvis dels sistemes tecnològics en el món personal i sociolaboral.Saber comunicar una incidència, havent provat abans possibles solucions d'ús quotidià.\nEmprar habitualment els recursos tecnològics disponibles per resoldre problemes reals de manera eficient.\nDisposar d’habilitats per cercar, obtenir, processar i comunicar informació\nEmprar tècniques i estratègies diverses per accedir a la informació d’acord amb la font i el suport que s’utilitzi (oral, imprès, audiovisual, digital o multimèdia) i en situacions i contextos diversos.\nProcessar i gestionar adequadament informació abundant i complexa.\nUtilitzar les eines de navegació per Internet com a element essencial per informar-se i aprendre.\nMostrar una actitud crítica i reflexiva en la valoració de la informació disponible, contrastant-la quan sigui necessari.\nComunicar la informació i els coneixements adquirits en diferents suports emprant recursos expressius que incorporin diferents llenguatges i tècniques específiques i aprofitant les possibilitats que ofereixen les tecnologies de la informació i la comunicació.\nDominar els llenguatges específics bàsics (textual, numèric, icònic, visual, gràfic i sonor) i les seves pautes de descodificació i de transferència, aplicant-los a diferents situacions i contextos.\nMostrar una actitud positiva davant les noves TIC, com una font potencial d’enriquiment personal i social.\nEmprar les TiC de manera ètica, responsable i segura.\nTransformar la informació en coneixement\nUtilitzar les tecnologies de la informació i de la comunicació com a eina per organitzar la informació, processar-la i orientar-la, per aconseguir objectius i finalitats d’aprenentatge, de feina i d’oci prèviament establerts.\nOrganitzar la informació, relacionar-la, analitzar-la, sintetitzar-la i fer inferències i deduccions de diferent nivell de complexitat.\nComprendre la informació, analitzar-la de forma crítica i reflexiva i integrar-la en els esquemes previs de coneixement.\nTreballar en entorns col..laboratius ampliant els entorns de comunicació per participar en comunitats d’aprenentatge formals i informals.\nAquest és el curset que es farà aquest trimestre a Es Liceu.\nConèixer l’estructura i el maneig de Moodle\nAprendre a dissenyar i a gestionar materials virtuals d’ensenyament i aprenentatge\nEstructura i organització d’unitats d’aprenentatge a distància\nMòduls de comunicació, mòduls de continguts materials i mòduls d’activitats\nGestió, administració d’una unitat d’aprenentatge\nRevisió, avaluació i qualificacions\nGestió d’arxius d’una unitat d’aprenentatge\nProgramari a saber manejar per part d'un/a professor/a "competent"\nProgramari per càmeres fotogràfiques, visors...\nDebian-edu, Kdeedu, Kdegames, Tuxpaint, GNU Paint\nRecursos en xarxa propis.\nRecursos a la xarxa en general.\nRecopilació materials didàctics digitals Caib (Primària)\nhttp://secundaria.ieduca.caib.es Recopilació materials didàctics digitals Caib (Secundària)\nhttp://www.xtec.cat/merli Recopilació materials didàctics digitals Generalitat\nhttp://www.xtec.cat/projxarxa/index.htm Projectes telecol.laboratius\nhttp://www.proyectoagrega.es/default/Inicio Repositorio de contenidos digitales educativos\nEnllaç a gencat on hi trobam una programació longitudinal en competència digital\nCursos per a professorat de xtec, de tot i molt\nCursos per a professorat d'OpenOffice\nCurs de Moodle del CEP de Palma (s'ha d'accedir amb usuari i pass del gestib)\nCurs de Webquest\nObtingut de «http://wiki.matadejonc.cat/index.php?title=Curs_Port%C3%A0tils_ZP&oldid=43805»\nDarrera modificació de la pàgina: 14 abr 2010 a les 19:38.\nAquesta pàgina ha estat visitada 3.718 vegades.


IB3 | L’Atlètic Mercadal fitxarà una jugadora de tancament i una pivot de fora per jugar a la Segona Divisió de futsal\nPortada > menorca > L’Atlètic Mercadal fitxarà una jugadora de tancament i una pivot de fora per jugar a la Segona Divisió de futsal\nL’Atlètic Mercadal fitxarà una jugadora de tancament i una pivot de fora per jugar a la Segona Divisió de futsal\nEl director tècnic Manuel Pérez Belda confirma que el català Josep Salido seguirà d'entrenador\nL’Atlètic Mercadal ha passat a ser el referent del futbol sala femení a Balears, amb el seu ascens a la Segona Divisió. Un increment notable del pressupost i la contractació de jugadores de fora de l’illa són les premisses amb les quals fa feina l’àrea esportiva, que assumeix el repte amb una gran motivació.\nL’Atlètic Mercadal jugarà a la categoria de plata nacional, després d’acceptar l’ascens proposat per la Federació com a primer classificat de Menorca, quan la pandèmia per la COVID-19 va obligar a suspendre la competició. Una invitació que va rebutjar l’any passat.\nEl club fundat fa cinc anys ha aixecat quasi tots els títols possibles durant aquest temps. L’estrena a la Segona Divisió suposa un salt important en l’àrea econòmica; en l’àmbit esportiu, el català Josep Salido seguirà com a entrenador i la confecció de la plantilla té un full de ruta clar. El director tècnic Manuel Pérez Belda ha anunciat que fitxaran de fora una jugadora de tancament i una pivot.\nImportar qualitat i experiència per a un debut, a una categoria superior, que només permet pensar en un objectiu. Tot i que està per confirmar, el Mercadal quedaria enquadrat al Grup 2, amb els equips de Catalunya, València i Aragó.


Crítics de Podem, EUiA i MES impulsen la coalició Guanyem Catalunya per al 27-S\nArtur Mas, sobre la hisenda pròpia: 'Estem preparats'\tArtur Mas, sobre la hisenda pròpia: 'Estem preparats'\nDiuen que volen fugir dels 'projectes personalistes' de Junts pel Sí i Catalunya Sí que es Pot\nLa coalició Guanyem Catalunya es presentarà a les eleccions del 27-S. És impulsada per sectors crítics de Podem, EUiA i MES que diuen que no volen ‘projectes personalistes, basats en la posada en escena mediàtica i amb unes bases d’afiliació escasses que amb prou feines participen en les principals decisions’. En un comunicat diuen: ‘No creiem en moviments ni coalicions de polítics espectacle, ni en la llibertat o la independència que des de l’espectacle ens prometen. Si no sabem organitzar-nos sols des de la base com a ciutadania, de poc ens serviran les estructures d’estat que acabaran al servei de determinades oligarquies que ara ens prometen aquestes estructures.’ I conclouen: ‘Els que tenen més altaveu mediàtic ens acusaran d’impulsar el que creuen que és només d’ells, i no de la gent. Nosaltres els responem que la legitimitat democràtica emana de les bases, del territori, de la democràcia real, i no de les audiències televisives.’\nHereus de Guanyem\nPrenen el relleu de Guanyem, que va servir de paraigua a quatre-centes llistes municipals. ‘No va néixer per ser propietat de cap líder de moda –diuen en relació amb Guanyem–, sinó perquè la ciutadania s’organitzés presentant candidatures i coalicions electorals, i així ho hem fet.’ I encara: ‘Vam ser líders en processos de confluència, amb coalicions en diverses províncies, diverses comunitats autònomes i nombroses coalicions municipals’.\nLa coalició ha estat presentada a Barcelona per l’advocat Pablo Barreneche (provinent de Podem), Marisol Martínez (expulsada d’EUiA), Ramón González (provinent de Podemos) i Xavier Salvadó (ex-dirigent territorial de Moviment d’Esquerres). Asseguren que tenen una estructura mínima de tres-centes persones i que la iniciativa sorgeix de sectors crítics de diverses organitzacions. Ben aviat començarà el procés per escollir candidats –si n’hi ha més d’un decidiran per primàries–, i el programa electoral, amb participació directa de les bases.


Montanejos: Estada de Salut\nMontanejos: Estada de Salut\nPreu base 350 €\nEstades de 5 dies amb tot inclòs. Dates de sortida: març 23, abril 6 i 27, maig 4.\nTrasllats en autocar de llarg recorregut, dels punts de recollida a l`hotel Rosaleda de Mijares 3*** (Montanejos-Castelló).\nInclou tres activitats termal-terapèutiques diàries (del 2n al 4rt dia):\nBany d`hidromassatges, dutxa de pressió, dutxa circular, vaporari, aerosols, spa, piscina termal... Totes les activitats amb assistència mèdica. Pensió completa amb begudes incloses als àpats. Possibilitat de règims especials de menjar. Cada dia, tindrem passejades i activitats amb monitors. Inclosa la excursió amb la visita guiada de Xèrica i dinar. Acompanyant de l`agencia i assegurança d`assistència inclosa.\nAutocar de llarg recorregut. Pensió completa durant tot el viatge amb la beguda inclosa als àpats. Allotjament a l’hotel Rosaleda del Mijares 3*. Tractaments definits a l’itinerari. Excursió a Jérica amb visita guiada i dinar inclòs. Guia acompanyant durant tot el viatge. Assegurança d’assistència en viatge.\nPreu base 420,00 € 350,00 €\nSuplement individual 99.00€


Plutó pot tenir fins a tres satèl·lits - Viquinotícies\nPlutó pot tenir fins a tres satèl·lits\nPlutó i la seva lluna Caront\nEl Telescopi Espacial Hubble pot haver demostrat l'existència d'altres dues llunes en el sistema de Plutó. Si fa uns dies rebíem la notícia que el desè planeta (2003 UB313), major fins i tot que Plutó, posseïa lluna, la notícia de Plutó amb els seus dos satèl·lits que sumarien en total tres (l'altre és Caront) sembla deixar la impressió que coneixíem bastant poc sobre els cossos del Cinturó de Kuiper.\nL'equip que ha fet el descobriment provarà de nou al febrer per a comprovar si són o no són satèl·lits de Plutó, encara que tot sembla indicar que les diverses fotografies que s'han obtingut mostren un moviment d'aquestes llunes entorn del novè planeta del sistema solar.\nEl qualificatiu de Plutó com a "planeta", després del seu descobriment al 1930, ha estat últimament molt debatut perquè altres cossos tenen també les mateixes característiques i grandàries. Aquests cossos són que els quals es troben en el Cinturó de Kuiper, que s'estén més enllà de l'òrbita de Neptú.\nFins a ara, eren ja diversos els cossos d'aquesta regió amb algun satèl·lit, però si es verifica que Plutó posseeix tres llunes, la ciència planetària hauria de revisar el procés de formació del sistema de Plutó.\nProvisionalment, se'ls han assignat els noms S/2005 P1 i/S 2005 P2 a aquests recent descoberts cossos que es trobarien, segons els càlculs, a 44.000 km de Plutó. L'Unió Astronòmica Internacional ja s'encarregaria després de batejar als satèl·lits.\nEl descobriment va ser possible amb la Càmera Avançada per a Sondejos (ACS) del Hubble, en observacions de maig de 2005, després de les quals es van revisar fotografies anteriors, fins a donar amb unes que l'any 2002 evidenciaven que l'equip pot estar després d'un gran descobriment. Es descarta que puguin aparèixer objectes majors a 15 km de diàmetre entorn de Plutó.\nA la Viquipèdia hi ha contingut relatiu o pertanyent a Caront (satèl·lit)\nLa UAI prepara una nova definició de "planeta", 3 d'agost de 2005.\n(català) Hubble News Release NASA's Hubble Reveals Possible New Moons Around Pluto — Hubble News Release. 1 de novembre de 2005.\n(català) Isaac Lozano Rey El Hubble revela que Plutón podría tener dos lunas más — Latinquasar. 1 de novembre de 2005.\nObtingut de «https://ca.wikinews.org/w/index.php?title=Plutó_pot_tenir_fins_a_tres_satèl·lits&oldid=151580»


Terrassa en Comú s'abstindrà en la votació dels pressupostos de 20\nTerrassa en Comú s'abstindrà en la votació dels pressupostos de 2018\nEl PSC tirarà endavant la creació de l'empresa que gestionarà el servei d'abastament públic de l'aigua\nTerrassa - Diumenge, 14/01/2018 | Actualitzat el 15/01/2018 a les 16:31 CET\nTerrassa en Comú (Tec) s'abstindrà en la votació dels pressupostos municipals de 2018. La formació liderada per Xavier Matilla, segona força amb sis regidors a l'Ajuntament, ha pres aquesta decisió amb la condició que el PSC tiri endavant la creació de la nova empresa que ha de gestionar el servei d'abastament públic de l'aigua i treballi per reduir les desigualtats de gènere i entre barris.\nMatilla reconeix que aquests pressupostos “no són bons”r; perquè són “continuistes, els falta visió estratègica, aposten per la privatització d'alguns serveis com la neteja o l'atenció domiciliària i no aborden les desigualtats de la ciutat”r;. Amb tot, explica que “no aprovar aquests comptes representaria aturar les inversions a la ciutat”r;.\nMatilla assegura que les propostes que la formació planteja i que el PSC ha acceptat ascendeixen a mig milió d'euros. “Augmentarem el pressupost de LGTBI i mesures i actuacions en determinats barris per revertir les desigualtats creixents que hi ha a la ciutat”r;, comenta el líder dels comuns, qui critica que els comptes plantegin “actuacions disperses”r; per diferents zones. En aquesta línia, aposta per concretar les inversions allà on es detecti que fan més falta, com els col·legis que pateixen més segregació o el barri de Can Parellada.\nXavier Matilla també comenta que Tec ha acordat amb els socialistes crear una comissió de planificació estratègica conjunta per treballar fins al 2019 tres temes importants per a Terrassa. “Volem la revisió del POUM, que s'elabori una planificació estratègica sobre els polígons industrials i l'activitat econòmica a la ciutat i que es revisi i es redacti un nou Pla d'Acció de Serveis Socials perquè l'actual fa quatre anys que va caducar”r;, detalla.


Des de l’Ajuntament de Sant Quirze Safaja hem posat en marxa un nou sistema més àgil pel que fa a les actuals llicències urbanístiques. En aquest sentit, per a fer determinats tipus d’obres menors es substitueix la necessitat que hi havia fins ara d’obtenir la llicència urbanística, per simplement una Comunicació Prèvia de la persona interessada a l’Ajuntament.\nAixí doncs, des d’aquest mes de setembre poden tramitar-se mitjançant aquest nou procediment de Comunicació Prèvia les obres de reforma d’interior d’habitatges que no afectin estructures ni façana i que es facin en sòl urbà, concretament, les següents:\nCanviar paviments interiors i exteriors (patis i eixides), paviment dels graons d'escala i sòcols.\nReparar arrebossats o muntar instal·lacions d'aigua, gas, electricitat, telefonia, calefacció, aspiració, seguretat, audiovisuals i altres instal·lacions domèstiques, vistes o amb realització de regates per envans (que no afectin a murs). Col·locar o substituir falsos sostres, motllures i ornaments interiors. (Les instal·lacions d'aire condicionat s'han de sotmetre a llicència d'obres).\nCol·locar o substituir falsos sostres, motllures i/o ornaments interiors. Substituir teules en cobertes amb intervenció en les estructures (en aquest cas s'exigeix declaració de mesures de seguretat).\nCol·locar reixes en finestres i/o portes, sense modificar el buit arquitectònic de façana, les seves mides ni proporcions, i sense crear perfils sortints de l'alineació de façana.\nSubstituir i/o instal·lar persianes enrotllables, sense modificar buit de façana.\nReformar cuines, banys, lavabos o safareigs existents, enrajolar, instal·lacions de subministrament, aparells sanitaris, marbres i mobles de cuina, en tots els casos sense modificació d'envans i sense realitzar forats en façanes exteriors i/o de carrer.\nCanviar canonades o desguassos a l'interior de les edificacions.\nPintar façanes sense muntant de bastides, i sense modificar l'ofici, l'acabat ni el color.\nSens dubte, aquestes obres hauran d'ajustar-se al planejament urbanístic vigent i a les normatives específiques d'aplicació, que no afectin edificis o elements catalogats o conjunts protegits, o àmbits afectats per Plans especials de reforma interior o de millora urbana.\nL'actuació comunicada quedarà legitimada transcorreguts 10 dies de la presentació de la comunicació al Registre General, sense que s'hagi formulat reparament pels Serveis Tècnics Municipals, i podrà realitzar-se sempre que estigui conforme a la normativa aplicable.\nDescarrega't el document per sol·licitar obres subjectes al règim de comunicació prèvia


Wikiloc - COSTABONA – PUIG SISTRA – PUIG DE LES AGUDES trail - Setcases, Catalunya (España)- GPS track\nCOSTABONA – PUIG SISTRA – PUIG DE LES AGUDES\n2,415 119 375\npuig de les agudes-vilallonga (Hiking)\nPic de Agudes a Setcases (Hiking)\nPuig de les agudes (Hiking)\nNo es pot mostrar el track complert pel funcionament defectuós de l’aparell\nSeguim el GR11 des de Setcases a Molló; a la Collada de Lliens trobarem un filat que marca el límit entre el dos termes i que ja no deixarem quasi bé durant tota la caminada. Abandonem el GR i anem cap al nord pel cordal de la petita serralada. Una petita ascensió ens porta al Puig Sistra i en petites pujades i baixades s’arriba a la Collada Fonda. Seguim endavant fent l’ascensió directa al Costabona (fites i pals amb pintura groga) obviant per l’esquerra el Coll de Pal. La panoràmica dels cims que ens envolta encara que coneguda no deixa de sorprendre’ns un cop i un altre: puig de Pastuira, Cim de les Borregues, coma d’Orri, la imponent i rocosa cara sud dels Gra de Fajol, Bastiments i Circ de Vallter, Pic i Coma Ermada, Circ de Concrós amb el Roca Colom i el Costabona. Més enllà el massís i la Pica del Canigó.\nLa tornada es fa seguint el mateix traçat fins el Pla de les Bigues. Al davant es veu el Puig de les Agudes o Cim del Bac (punt geodèsic) al que s’arriba seguint el filat limítrof. La baixada cap a Setcases és intuïtiva tenint com a referència la mateixa població. A la Font Roja s’abandona el fil ferro. A partir d’aquí es baixa sense caminoi evident intentant no entrar al bosc però finalment no es pot evitar. No aconsello aquest tram ja que és força incòmode i pesat tant per la marcada pendent com per l’abundant vegetació. Buscant els millors llocs per passar s’arriba a una torrentera que ens servirà de fals sender. Per fi es troba un corriol més fresat a prop del Camp de Remirca. El seguim en sentit sud-oest fins el Camps de Bedius on es torna a perdre. Seguint el límit boscós es continua el descens estant atents a trobar un camí més evident amb marques de pintura blava i alguna verda i blanca. Ara ja no hi ha pèrdua: el seguim en sentit nord fins retrobar el GR just a sobre de Setcases.\nDesnivell +: 1560m aprox.; Distància: 18 Km aprox.; Temps Total: 9h\nHi, found this interesting trail: COSTABONA – PUIG SISTRA – PUIG DE LES AGUDES https://www.wikiloc.com/hiking-trails/costabona-puig-sistra-puig-de-les-agudes-10257935 Regards, Wikiloc - GPS trails and waypoints of the World