La història de Lara, mare adolescent, continua ... La lactància\nInici » Notícies » La vinyeta de Lara » La història de Lara, mare adolescent, continua… la lactància\nLa història de Lara, mare adolescent, continua… la lactància 2016.10.06Preinfant\nLara acaba de ser mare, i té mil dubtes, com la majoria de mamis. Els inicis de la lactància a vegades no són fàcils, és un aprenentatge, com qualsevol altra cosa. Amb paciència i bons consells de la llevadora aprèn quina és la postura correcta, com evitar que li faci mal, etc.\nDes del primer moment del Pell amb pell -just després de néixer i si tot ha anat bé- el bebè pot començar a mamar. Abans del part el cos de la mare ja està preparat per alimentar el nadó, gràcies a les hormones, que fan que al pit de la mare es formi un líquid anomenat "calostre". El calostre és de color groguenc, viscós i espès, i surt a poc a poc. Si el nadó succiona (xucla) des que neix i les vegades que vulgui, estarà ben alimentat. És el primer i el millor aliment. Té proteïnes, greixos, i anticossos, que serveixen per donar-li defenses al nadó i el protegirà d'infeccions. Totes les llets maternes són bones i alimenten. Si el teu bebè mama molt seguit, és normal! no pensis que la teva llet no l'alimenta. Donar el pit és molt més que alimentar el nadó, també és donar-li afecte, i és un moment que heu de gaudir els/les dos.\nRECORDA: Si tens dubtes sobre la lactància, et fa mal el pit o t'han sortit esquerdesdemana cita amb la llevadora pel seu centre de salut, tan aviat com sigui possible.\nTambé pots llegir més sobre lactància a la web de l'Associació ALBA lactància materna.


La cremà, la deixem com està | Distrito Fallas\nInicio » La cremà, la deixem com està\nLa cremà està bé com està, en el 19 de març, encara que tindria avantatges canviar-la al tercer dilluns de març. Esta és una conclusió del debat a la fresqueta de les Torres dels Serrans celebrat ahir de mà de la Falla Serrans-Plaça dels Furs. Altra és que l’esperit de Rajoy estava present, ja que es va parlar de crear un nou impost, que en este cas pagaria l’hostaleria perquè contribuïsca a les Falles.\nDesprés d’un sopar d’arròs al forn va començar el debat entre el assistents en relació a la proposta de canviar el dia de la cremà al tercer dilluns de març. Prèviament, la família d’artistes fallers Santaeulalia va rebre el premi “Pany 2012” de la comissió, i la moderadora de la nit, la periodista Montse Català, un detall. Ella va introduir el tema i va passar la paraula al públic que hi havia reunit darrere de les Torres dels Serrans, on hi havia diverses cares conegudes del món faller provinents tant de València com de Borriana i de Torrent. La primera en parlar va ser la presidenta de la comissió, Amparo Prats, qui va mostrar-se a favor de deixar la cremà el 19 de març. Van sentir-se moltes veus amb esta opinió, algunes remarcant que no és per tradició, ja que les tradicions són relatives en les Falles (sense anar més lluny, la cremà el 19 de març es produïx des de 1895, no és des de sempre). També va dir-se que si el canvi es fa per afavorir l’hostaleria valenciana, esta hauria de contribuir econòmicament a la festa, ja que se n’està beneficiant. Es va parlar fins i tot de crear un “impost revolucionari” per a eixe sector, la recaptació del qual aniria als fallers.\nEn este punt, un hostaler que estava present va dir que calia un consens per aconseguir eixe objectiu, ja que és just que restaurants i hotels donen diners a les Falles perquè els ajuden a guanyar més diners. Va comentar que no existien eixes aportacions econòmiques perquè no s’havien plantejat seriosament, però este argument es va rebatre, dient que sí s’havia demanat però passava que els hostalers no volien donar res. Un antic faller de Convent va dir que els comerços sí donaven diners a les comissions falleres, i ho feien en forma de publicitat en el lloc on es planta la falla i en el llibret. Per altra banda, des del públic es va dir també que tenir sempre les Falles en cap de setmana seria molest, ja que vindria més gent a València i no es podrien vore els monuments tan bé com quan cauen el cap de setmana, a banda de la brutícia que deixen els visitants. Un toc divertit va donar-lo una senyora que va afirmar que ella preferia que la cremà fóra sempre divendres, perquè així podria descansar de la festa dissabte i diumenge. Altra idea que va sentir-se és que abans de fer un canvi d’este tipus, caldria plantejar quin model de festa volen els fallers.\nQuant als arguments per a canviar la cremà de dia, va dir-se que altres festes valencianes ja ho havien fet i no havia passat res. Així mateix, va comentar-se seria positiu per als fallers que treballen, ja que no haurien de demanar-se dies lliures per a gaudir de les Falles. A més, així començaria la festa una setmana abans, com ha passat enguany, que les comissions han organitzat festes el cap de setmana anterior als dies de Falles. Altre avantatge el va aportar un faller de Torrent que va comentar que, quan les Falles cauen en cap de setmana, s’apunta més gent a la comissió, cosa que és positiva per a la mateixa. Per altra banda, va fer-se una comparació amb les Fogueres d’Alacant, on va plantejar-se un canvi similar i va dir-se que això afectaria a tota la ciutat, no només als festers, i que el mateix passaria a València.\nMés comentaris que van sentir-se van anar cap a la promoció exterior de les Falles. Es va dir que els Sanfermines apareixen més per TVE que les Falles, i que encara que la festa valenciana és coneguda, no ho és tant com altres com la Tomatina de Bunyol.\nVora les dotze de la nit va terminar este debat on sembla haver guanyat mantenir el 19 de març com a dia de la cremà, encara que les opinions pel canvi van ser creixents segons avançava el col·loqui.\nAcabava d’inaugurar-se ahir l’Exposició del Ninot, ¡i ja teníem un ninot indultat! Per obra i gràcia de Rita Barberà, alcaldessa de València, […]\nEntrada anterior Torrent no tindrà falla municipal, però sí curtmetratges\nEntrada siguiente Rebeca Piles i Carla Gómez, falleres majors de Torrent


L'exconsellera Meritxell Borràs va presentar el seu llibre '34 dies de tardor i 1 de primavera' a El Círcol\ndimecres, 10 d’octubre 2018 - 09:27h | Actualitzat a 10/10/2018 12:02h\nMeritxell Borràs a El Círcol de Reus. | Laia Riba\nEn un lloc emblemàtic com és El Círcol de Reus, i on poques cadires quedaven buides, l'exconsellera Meritxell Borràs va presentar aquest dimarts, 9 d'octubre, el seu llibre '34 dies de tardor i 1 de primavera'. Tant l'exconsellera com els assistents, es van mostrar emocionants en certs moments de l'acte quan Meritxell Borràs recordava el seu pas per la presó i el que va sentir un cop allà.\nLa sala del Círcol gairebé podia posar el cartell de complet, de la gent que va anar a veure la presentació d'un llibre directe i d'allò més personal. L'acte de presentació va comptar amb la presència de l'alcalde de Reus, Carles Pellicer, i altres personalitats, així com gent propera a l'exconsellera. Sense donar molts detalls del que el lector es pot trobar a '34 dies de tardor i 1 de primavera', l'exconsellera va fer un recorregut breu però intens del seu pas per la presó.\nMeritxell Borràs no estava segura de publicar el diari\nMeritxell Borràs va manifestar que no va «escriure el diari per ser publicat», va ser en Jaume Ciurana qui la va animar que sortís a la llum. Abans però va voler parlar amb la seva companya de cel·la Dolors Bassa, ja que en aquell diari sortia l'exconsellera representada de la manera més íntima. L'exconsellera de Treball, Afers Exteriors i Famílies, Dolors Bassa, va animar a Borràs al fet que publiques el diari de la presó, tot afirmant-li «que la deixava 'de fábula'» al seu relat.\nEl pròleg d'Antoni Basses, dedicat al pare de Meritxell Borràs\nD'altra banda, també va parlar amb el periodista Antoni Bases per demanar-li consell sobre el llibre. El periodista la va animar a publicar-lo, però abans li va plantejar les conseqüències que podia patir quan sortís a la llum el llibre. Reviure la presó, la possible burla a la part més humana de Dolors Bassa o fins i tot, si els altres presos ho entendrien. Així i tot, l'exconsellera va decidir tirar endavant el projecte, amb el pròleg d'Antoni Basses. Meritxell Borràs afirmava que aquell pròleg «era més un homenatge al seu pare», ja que el periodista i el seu pare eren grans amics.\nLa freda presó d'Alcalà-Meco de Madrid\nL'acte va continuar entre les mirades atentes d'un públic molt entregat. Meritxell Borràs va anar comentant el llibre cronològicament, destacant la situació a les presons espanyoles que segons l'exconsellera «són com les representen a les pel·lícules, on passes molt de fred». Afegia que un cop tancada a la presó de Madrid, li va comentar a la seva companya Dolors Bassa que s'havien de convertir en «espartanes», amb l'objectiu de marcar-se una rutina de treball i de funcionament. També manifestava un dels moments més bonics i més durs, les visites de la seva família, que notablement emocionada, explicava als espectadors del Círcol.\nUn casament 'exprés'\nUna altra de les anècdotes que desenvolupava l'exconsellera va ser el seu casament, on un cop fora de la presó i a l'espera del judici, va decidir casar-se. Destacava les paraules de Jordi Turull en relació al seu casament abans que tornés a entrar a la presó el 23 de març per segona vegada, on deia «és possible que no pugui venir al teu casament, però passi el que passi, casa't».\nTeatres de Reus literatura 1-O


Pascual: “L’Osca és un equip molt descarat” - FC Barcelona\nHomeSeccionsHandbolPrimer EquipNotíciesPascual: “L’Osca és un equip molt descarat”\nPascual: “L’Osca és un equip molt descarat”\nEl Barça Intersport visita la pista de l'Osca, invicte a casa Els blaugranes hi arriben havent guanyat tots els partits de Lliga i Champions\nBarça Intersport, a sumar una nova victòria a Osca. (Foto: Arxiu FCB)\nSeguint amb els perills que és trobarà l'equip dissabte a les 18.30 h, a la pista dels de l'Alt Aragó, Pascual afirmava: "Tenen uns quants jugadors de qualitat i això, combinat amb el seu sistema defensiu, fa que el conjunt sigui difícil de batre".\nEls blaugranes arriben a Osca invictes tant a l'Asobal com a la Champions. Aquesta trajectòria immaculada l'han basat en unes línies de feina que han anat treballant en els darrers anys: defensa, contraatac i equilibri en el joc d'atac.\nA Osca, com explica Pascual, hi aniran amb "la intenció de guanyar allà, una pista on ningú ho ha fet encara". Els d'Osca han superat a la seva pista el San Antonio per 33 a 24, l'Antequera per 33 a 30 i han empatat amb el BM Ciudad Encantada de Conca a 27.\nPascual s'ha emportat 15 homes a Osca, i es queden a Barcelona Marco Oneto, tot just arribat de la disputa dels Jocs Panamericans amb Xile, i Juanín García.\nEl BM Osca disputa per primera vegada la Lliga Asobal. Els d'Osca van pujar al final de la temporada passada i actualment ocupen l'onzena posició. Entrenats per José Francisco Nolasco, han convertit el seu pavelló en un fortí.\nEn un pavelló que serà ple de gom a gom per rebre el FC Barcelona Intersport, els d'Osca tenen dos joves jugadors de passat blaugrana: Álvaro Ruiz i l'extrem, cedit pel FC Barcelona, Joan Saubich.\n"Són dos jugadors sortits d'aquí que tenen molta qualitat per jugar a l'Asobal, tal com estan demostrant. Nolasco –entrenador del BM Osca– els està ajudant molt i allà estan seguint el seu procés formatiu".\nPartit i seleccions\nDesprés del partit d'Osca, la Lliga s'aturarà durant una setmana per la disputa de diversos compromisos internacionals, en els quals Pascual veurà com la majoria de jugadors marxen a les seves seleccions. Els blaugranes, sense els internacionals, tornaran dimecres a l'activitat.


Fem Sant Jordi! - Ajuntament de Cunit\nInici » Fem Sant Jordi!\nPublicat el 22 d'abril de 2020 a les 20:30\nL’Ajuntament de Cunit vol que la diada de Sant Jordi continuï present tot i el confinament a les llars dels cunitencs i cunitenques i les limitacions que està comportant en la vida diària de la ciutadania.\nEls dies van passant i hi ha dates especials que, en circumstàncies normals, són veritables festes. Aquest és el cas de la diada de Sant Jordi, cada 23 d’abril, els llibres i les roses omplen els carrers de les ciutats i pobles, i arriben a les cases amb els millors desitjos.\nDemà és 23 d’abril, és Sant Jordi i l’Ajuntament de Cunit vol animar a la població en aquests moments complicats.\nPer això, es vol tirar endavant una iniciativa molt innovadora. Des de la web de l’Ajuntament de Cunit , es felicitarà la diada amb una portada especial. I des de la mateixa portada saltarà una imatge que si es clica pemetrà regalar una Rosa i un Llibre a qui es vulgui, de forma virtual.\nNomés caldrà omplir un formulari molt curt i el nom de la persona a qui es vol regalar la rosa o el llibre. Si vol enviar les dues coses caldrà que hi entri dos cops. El llibre escollit és La Història del Carnaval de Cunit, una publicació propietat de l’Ajuntament de Cunit, que es va editar l’any 2017.\nLa persona destinatària rebrà un mail amb el contingut.\nTambé pots enviar el teu regal fen clic aquí\nPrevAnteriorAtenció a distància de BASE\nSegüentL’Ajuntament de Cunit crea un fons de 100.000 € per la reactivació econòmicaNext


Delenda est Carthago!: 11_12\nRecordo que una persona molt propera a mi va comentar-me que mentre estava feinejant per casa li havia semblat escoltar a les notícies de la televisió que l'MTC el posarien a Llardecans. Després de la meua primera sorpresa i incredulitat davant aquella informació (tot i que qualsevol població hi podia optar, que coi hi pintava Llardecans?), vaig preguntar-li si ho havia entès bé. En aquells dies estava obert el procés del concurs d'adjudicació, i com a molt el que podia haver passat és que aquesta població veïna hagués decidit participar-hi, tot i els meus dubtes. Poc després vaig saber que un municipi de la província de Conca anomenat Villar de Cañas presentava la seua sol·licitud per acollir l'MTC. Aquí va ser on vaig deduir l'entrallat i el malentès, ja que si un no està massa al cas i està escoltant de biaix, és fàcil confondre Llardecans i "Vi-LLARDECAÑAS". Qui havia de dir que aquella població fins aquell moment desconeguda que espontàniament es va convertir en el centre d'un acudit dins el meu àmbit familiar, acabaria essent la que, si no hi ha res de nou acollirà finalment l'MTC segons l'acord pres en el primer consell de ministres del govern de Rajoy.\nEm comentava un amic ahir a la tarda que fins que ell no vegi com posen la primera totxana en aquella població castellana, no n'estarà segur del tot que l'MTC vagi allà. No obstant, revisant la premsa d'avui em sembla que tot està dat i beneït. Ja coneixeu que en pensava d'aquest tema i tampoc cal rumiar-se massa quina va ser la meua reacció en saber la notícia, no cal donar-li més voltes. Ho sento per aquelles persones que veien en l'MTC una oportunitat per al nostre territori. No hi ha dubte que era una bona inversió, però al mateix temps segueixo opinant que en representava una feixuga hipoteca.\nHi ha, però, una cosa que m'ha sobtat, i és la rapidesa amb què el nou govern estatal ha resolt aquest tema. L'anterior executiu no va parar de marejar la perdiu per diverses causes i ara de cop i volta en el primer consell de ministres, juntament amb l'aprovació d'unes mesures polèmiques de cara a la reactivació econòmica (ja veurem que passa...), decideixen de un plumazo allò que els seus antecessors van ser incapaços de resoldre en anys. Hi ha una cosa en què dono la raó als partidaris d'Ascó: tècnicament, la seua era la millor proposta, no hi càpigui cap dubte. Però recordem un detall de la ubicació de l'MTC que hi havia en el projecte: la seua proximitat al riu, a l'Ebre. Cal pensar que el nou executiu de Madrid deu estar més que interessat en evitar qualsevol amenaça en la integritat i la puresa de les aigües del nostre riu. I em temo que no per raonaments precisament ecològics...\nPublicat per Josep Antoni Collazos Ribera a 0:00 2 comentaris:\nDE LLARDECANS A VILLAR DE CAÑAS (I LA QUE ENS VE.....


Arxius de Cooperatives - Benvinguts al Segrià Sec. Un territori per gaudir!\nTornen els Camins d’or Líquid\nPosted on octubre 25, 2017 by segriasec\nTot començant la collita arribem a la 9à edició dels camins d’or líquid al Segrià Sec\nUn any més ens fa especial il·lusió convidar-vos a participar a les diferents jornades que s’organitzen en el marc d’aquest edició dels camins d’or líquid. Des del Segrià Sec volem que descobriu la cultura de l’oli i que tasteu el nostre Or Líquid, l’oli fet or.\nEndinsant-vos pels camins de l’or líquid podreu aprendre moltíssimes coses relacionades amb el món de l’oli d’oliva verge extra com la cura del fruit, el procés d’elaboració i totes les qualitats del nostre verge extra, des d’apreciar el sabor, la textura i l’aroma fina a totes aquelles qualitats terapèutiques i beneficioses per la salut. Vine a descobrir la regió oleícola del Segrià.\nVine a descobrir el Segrià Sec, a conèixer la cultura de l’oli. Gaudeix d’un diumenge diferent envoltat de camps i del patrimoni de la ruralitat ponentina, coneix les nostres cooperatives agràries on s’elaboren olis d’oliva verges extra d’altíssima qualitat i emportat’en cap a casa.\nA més a més, aquest any també s’organitza un concurs d’Instagram sota el títol de “L’olivera del Segrià Sec” i un sorteig de productes de les cooperatives del Segrià Sec per aquelles persones que participin en almenys quatre de les sis jornades d’aquesta edició dels camins d’or líquid.\nA continuació trobareu el programa amb la descripció detallada de totes les jornades i les activitats que es duran a terme.\nPosted in Activitats, Experiències, La cultura de l'oli, pedra seca, Pobles | Tagged camins, Cooperatives, cultura, Cultura de l'oli, Descobrir, Oli d'oliva, OOVE, patrimoni


Primer cap de setmana d’agost dens a la carretera - El Periòdic d'Andorra\nPrimer cap de setmana d’agost dens a la carretera\nUn resident portuguès mor en bolcar el seu vehicle en un accident a Sòria\nPublicat el Dilluns, 5 d'agost de 2019 | 03:00 h\nCues al carrer de la Unió en una imatge d’arxiu. | MARICEL BLANCH\nEl primer cap de setmana d’agost va registrar llargues cues a les carreteres del Principat. Les més denses es van produir durant la tarda d’ahir, sobretot a la frontera francoandorrana on es van acumular fins a 3,5 quilòmetres de retenció de sortida del país. A la frontera del riu Runer, també hi va haver trànsit dens des de les 16.00 hores fins al vespre, amb més d’un quilòmetre de cua. L’Àrea de Mobilitat ja va alertar la setmana passada d’aquestes possibles afectacions i les seves previsions es van complir: a la frontera hispanonandorrana, divendres de 16.00 a 20.00 hores hi va haver llargues cues de sortida i dissabte es van tornar a repetir, al matí d’entrada, i a la tarda de sortida. Concretament, dissabte al matí, Mobilitat va informar de més de quatre quilòmetres de trànsit dens a l’entrada de Sant Julià de Lòria en sentit nord.\nA tot plegat, cal sumar-hi la celebració de la Purito, una marxa cicloturista que diumenge va recórrer diferents ports i nuclis urbans del país i en la qual van participar 2.700 persones, amb les consegüents afectacions puntuals de trànsit que es van poder generar.\nAixí mateix, un resident de 35 anys va patir ahir un accident quan circulava amb la seva motocicleta a la CG4, a la Massana. L’home va ser traslladat a l’Hospital Nostra Senyora de Meritxell amb diverses contusions i va ser donat d’alta poques hores després.\nD’altra banda, segons van informar diversos mitjans de comunicació de Sòria, un resident portuguès de 53 anys va perdre la vida al terme municipal de Matalebreras, a primera hora de dissabte, després que el seu vehicle se sortís de la via i bolqués. La seva dona, de 55 anys i que anava de copilot, també resident al Principat, va resultar ferida lleu. Tots dos van ser traslladats a l’hospital Santa Bàrbara de Sòria, on finalment l’home va morir. Els mateixos mitjans van informar que la Guàrdia Civil va necessitar l’ajuda dels Bombers de la diputació provincial per treure ambdues persones de l’interior del cotxe, ja que hi van quedar atrapades.


blog - Fundació Escoles Garbí\nLa biblioteca escolar, dinamitzadora de l’aprenentatge\nAl llarg de la història la societat ha viscut moments i avenços que han fet canviar del tot la concepció de l’educació. L’aparició de l’escriptura i la impremta van ocasionar un gran salt en la forma de transmetre i conservar el coneixement, que fins en aquell moment estava basada en l’oralitat. I ara som en una nova era altament influenciada per la tecnologia i la connectivitat. En aquest context som, com defineix Zygmunt Bauman, una “societat líquida”, vivim multitud de canvis, estem immersos en una gran expansió de l’àmbit tecnològic i educatiu, i l’escola ha de respondre a les necessitats de la societat actual.\nLes Escoles Garbí Pere Vergés, conscients d’aquest nou paradigma, ja fa anys que treballen perquè l’alumnat adquireixi les competències necessàries per seguir aprenent al llarg de tota la vida, per poder créixer, viure i desenvolupar-se amb total seguretat en aquest món on els canvis socials, científics, tecnològics, culturals i econòmics se succeeixen cada cop més ràpid.\nAmb l’aparició de les noves tecnologies de la informació i la comunicació i de les xarxes socials s’han originat noves necessitats i oportunitats educatives. L’accés a la informació i al coneixement fan imprescindible desenvolupar estratègies i habilitats que ens permetin moure’ns-hi amb agilitat i autonomia, per això cal alfabetitzar els alumnes en els diferents mitjans i llenguatges de la cultura (tradicionals i nous) amb un plantejament educatiu integral, la multialfabetització, ja que la cultura actual és multimodal, és a dir, s’expressa, produeix i distribueix a través de múltiples tipus de suport. Tot aquest plantejament educatiu queda recollit a les nostres finalitats educatives.\nManuel Area desenvolupa el concepte de multialfabetització en el context educatiu de les escoles i planteja unmodel educatiu integral amb quatre dimensions formatives:\nAquest nou model educatiu integral focalitza la seva atenció en l’adquisició i el domini de les destreses centrades en l’ús de la informació i la comunicació, sobretot en el desenvolupament de processos formatius perquè qualsevol alumne “aprengui a aprendre”. A les nostres escoles, les dimensions de la multialfabetització que presenta M. Area estan integrades en els dos eixos permanents de la metodologia Pere Vergés, la formació integral i per a la vida, per ajudar l’alumnat a moure’s de manera autònoma i àgil en un entorn divers i canviant. És a dir, que l’alumne adquireixi les habilitats per a l’autoaprenentatge permanent al llarg de la seva vida, sigui competent per enfrontar-se a la informació, es qualifiquiadequadament en l’ús de les noves tecnologies de la informació i la comunicació, i prengui consciència de les implicacions econòmiques, ideològiques i culturals de la tecnologia en la nostra societat.\nI és aquí on la biblioteca escolar es constitueix com a una estratègia fonamental ja que contribueix amb els seus recursos, serveis i oportunitats que el professorat i alumnat puguin incorporar pràctiques de comunicació i de construcció del coneixement més adequades a la societat actual.\nLa biblioteca escolar és l’espai natural de contacte amb la informació, que està en interacció contínua amb les aules i la resta dels espais del centre. Les biblioteques de les nostres escoles funcionen com a un instrument vital en el procés educatiu, no com a una entitat separada i aïllada del programa escolar, sinó involucrada en el procés d’ensenyament i aprenentatge amb la finalitat d’assolir els reptes i objectius educatius de l’Escola.\nLes Directrius IFLA per a la biblioteca escolar estableixen com a un dels objectiu de la biblioteca escolar:\n“Desenvolupar l’alfabetització informacional dels estudiants, els quals són participants ètics i responsables de la societat. Els estudiants informacionalment han de ser competents en autoaprenentatge. Han de ser conscients de les seves necessitats d’informació i participar activament en el món de les idees. Han de mostrar confiança en la seva capacitat per resoldre problemes i saber localitzar informació rellevant i fiable. Han de ser capaços de gestionar les eines tecnològiques per accedir a la informació i comunicar el que han après.”\nLa biblioteca Garbí Pere Vergés treballa per donar resposta a aquest objectiu, participant en la coordinació i el suport de metodologies actives i la realització de projectes per a la construcció del coneixement individual i compartit, i l’elaboració del pensament crític.\nTenint en compte que la metodologia d’ensenyament-aprenentatge de les nostres escoles es basa en el mètode científic, on l’alumne parteix dels coneixements previs per arribar al contingut nou a partir d’un repte cognitiu, la recerca d’informació esdevé un procés imprescindible per a poder dur a terme qualsevol projecte. Les nostres biblioteques són part activa en aquest procés amb un programa formatiu actiu i de suport que ofereix a tota la comunitat educativa. Les activitats que se’n desprenen posen èmfasi en les competències següents, recollides en les nostres finalitats educatives:\nOptimitzar l’ús dels diferents recursos per informar-se, aprendre, comunicar-se i resoldre situacions reals de manera eficient.\nSeleccionar, organitzar i interpretar la informació de manera crítica, responsable i reflexiva.\nResoldre problemes quotidians utilitzant el raonament, seguint el mètode científic i l’ús dels instruments i de les estratègies més eficients.\nResoldre situacions comunicatives de manera autònoma, amb adequació, coherència i cohesió, mitjançant un bon domini de la comprensió i de l’expressió oral, escrita i audiovisual, en les diferents llengües.\nPrendre decisions fonamentades i assumir responsabilitats, amb reflexió, emprenedoria i confiança.\nPer tant, el nucli del programa formatiu i de suport a la comunitat de la biblioteca de les escoles Garbí Pere Vergés se centra a dotar als alumnes d’eines per poder aprendre a aprendre i fer que puguin portar a terme qualsevol tipus de recerca amb esperit crític, no només a l’escola, sinó al llarg de la seva vida.\nL’organització social de l’aula\nEl mestre Pere Vergés ens va definir l’escola com el lloc que permet que “el noi i la noia, ja des dels seus primers passos escolars, es desenvolupi espontàniament i en un pla d’iniciativa, i així, es descobreixi la seva manera de ser i, amb el temps, les seves aptituds i les seves manifestacions afectives, per poder canalitzar-les per al seu futur de forma específica i particular.” Dit d’una altra manera, l’escola ha de vetllar per fomentar la funció socialitzadora en la qual es formin les dones i els homes del demà com a ciutadans proactius, solidaris, col·laboradors, empàtics i tolerants, capaços de transformar la societat en què vivim en un entorn just, inclusiu i divers.\nPer tant, la nostra responsabilitat, com a part de la comunitat educativa, és ser per als alumnes uns bons referents i acompanyar-los en tot moment al llarg del seu procés d’aprenentatge per desenvolupar la seva capacitat de pensar, sentir i estimar a través d’una formació holística, basada en el respecte, la llibertat, la responsabilitat i la sensibilitat a l’hora d’interpretar l’entorn.\nD’aquesta manera, a la Fundació Escoles Garbí considerem que el motor generador de tot aquest marc de convivència no és res més que el concepte de ciutat-escola, on el nostre alumnat participa en l’organització de l’escola i, tal i com fa un ajuntament, pren decisions sobre els serveis i les normes de convivència que han de regir el centre i vetlla per l’aplicació dels acords presos. Per això, la raó per la qual ens servim d’aquesta organització (ciutat-escola) rau en la necessitat de desenvolupar el pensament crític, l’actitud democràtica i el compromís social, i tot això après de forma vivencial i reflexiva, no només a l’aula, sinó en tota l’escola.\nAixí mateix, perquè aquesta estructura de societat ideal funcioni correctament, on tothom compleixi amb els seus drets i deures, s’ha d’articular en un àmbit que abasti tot els altres en què es desenvolupa l’activitat escolar. Aquest àmbit tan ampli és la Vida Social, el principi transversal i bàsic on es fonamenta la responsabilitat individual i la col·lectiva, que valoren les conseqüències de les actituds personals envers la col·lectivitat.\nÉs per això, que la Vida Social s’assenta en una estructura organitzada per “Colors”, “Consell General de Caps de Color”, “Càrrecs” i “Consells de Govern”, que contribueixen al compliment de les finalitats educatives del nostre Projecte Pedagògic i fan de pont entre l’adquisició de coneixements, el desenvolupament de competències i el creixement psicoemocional i personal dels alumnes. Fonamentalment, en el transcurs de la Vida Social es treballen aspectes relacionats amb els lligams i la convivència entre tots els membres que formen part de la vida de l’escola, com la resolució de problemes i situacions de la vida real, el treball en equip, les relacions entre les persones, la participació, etc.\nRetornant al símil de l’ajuntament, la ciutat-escola imita el sistema de govern d’un municipi ja que el model de presa de decisions es fa a partir d’una organització amb tres unitats bàsiques de participació que, a tall de partits, són: els Colors (Blanc, Blau i Verd). Les finalitats bàsiques d’aquesta forma d’agrupament són la bona convivència, el foment del sentiment de pertinença i la cohesió de grup.\nAixí mateix, la funció principal del Consell General de Caps de Color és representar els alumnes, recollir les propostes de millora dels caps de color de les classes i presentar-les a l’equip directiu.\nAlhora, dins de cadascuna d’aquestes tres unitats (Colors), l’alumnat hi té un paper tècnic i funcional: els Càrrecs. Els alumnes responsables d’algun càrrec s’organitzen en diferents àrees participatives denominades Conselleries (Comunicació, Ordre i Higiene, Cultura i Recerca, Menjador, Medi Ambient, entre altres), les quals participen en la governança de l’escola i ajuden en la seva gestió. A través d’aquesta estructura dels càrrecs es desenvolupen la competència ciutadana, la competència de respecte i estima, la competència per a la convivència i el compromís, la competència de respecte i solidaritat… que contribueixen a la consecució de les finalitats educatives. En aquest sentit, l’alumnat aconsegueix a la vegada l’adquisició d’un major grau de consciència social, de responsabilitat i autonomia, a més de sentir-se involucrat i part integral en la presa de decisions del centre.\nEn aquest sentit i per mitjà d’un sistema de motivació intrínseca, conegut a l’Escola com a “dècimes”, s’obté, per una banda, el Color guanyador de la classe, que té preferència de triar, en primer lloc, els càrrecs del seu interès – independentment que el Consell de Classe estigui format per alumnes dels tres colors-. I per l’altra, el Color guanyador de cada cicle que forma el Consell de Govern de EP3, EP6 i 3ESO. Per tant, la funció principal que desenvolupa el Consell de Govern és la dinamització dels consells de les classes (conselleries) amb qui es reuneix per a la gestió de les propostes de millora dels diferents àmbits d’actuació i és el que els permet participar en la vida democràtica.\nÉs important destacar aquesta forma d’estructurar el procés participatiu de l’alumnat en la gestió de les escoles a través dels Colors i els Càrrecs, així com els diferents òrgans de govern, ja que són una de les peces clau on es fonamenta la metodologia de les escoles Garbí Pere Vergés.\nD’aquesta manera, a nivell metodològic també s’estableix una organització social de l’aula que està formada per diverses agrupacions d’alumnes en els diferents temps d’aprenentatge: Vida Social, Treball Global i Treball Específic, amb l’objectiu d’assolir les Finalitats Educatives. Al mateix temps, i especialment en els Temps de Treball Global i Específic, s’estableixen dues formes d’agrupament: els equips de treball estable, per gestionar el treball cooperatiu i responsabilitzar l’alumnat del seu procés d’aprenentatge; i els equips de treball flexibles, per atendre la diversitat en el temps de treball específic i poder realitzar les activitats de memorització, descontextualització i exercitació, sempre atenent convenientment els diferents ritmes i estils d’aprenentatge de cada alumne amb l’ajuda entre iguals.\nÉs interesant indicar que les funcions principals dels equips de treball estables varien al llarg de les tasques que realitzen en funció de la fase de treball. És a dir, durant la fase inicial, per exemple, les funcions estan més encaminades a la reflexió i acceptació de les pautes, l’assoliment d’acords, la definició d’objectius, per donar resposta a la situació plantejada i a la distribució de rols necessaris. Durant la fase de desenvolupament, els grups de treball assumeixen les seves tasques, gestionen i desenvolupen les seves funcions amb constància, empatia i respecte, a fi de coordinar l’equip i avaluar continuadament el seu procés. Per últim, a la fase final de síntesi, porten a terme les funcions relacionades amb la posada en comú dels passos que han estat necessaris per arribar al resultat final i comprendre el procés, i alhora exerciten el saber escoltar, valorar i mostrar interès cap a la presentació de les seves conclusions i les dels altres.\nPer tant, els rols en cadascuns dels equips estables s’ha de distribuir per càrrecs, com el coordinador del grup, el gestor de temps, l’encarregat de material… i, cada membre de l’equip ha d’assumir la dinamització d’un dels àmbits del coneixement (Comunicació, Expressió, Social i CTM), per tal de responsabilitzar-se del seguiment de cada company o companya del grup amb relació a l’àmbit del qual n’és el responsable.\nEn conclusió, podem dir que les diferents estratègies metodològiques i la intervenció en els tres gran àmbits educatius de l’escola: Vida Social i activitats de centre, els dos Temps de Treball (Global i Específic) i l’Acció Tutorial, contribueixen al desenvolupament de les competències definides a les Finalitats Educatives de l’Escola i donen valor al nostre procés psicopedagògic d’ensenyament-aprenentatge.\nL’aprenentatge per projectes implica l’alumnat en la resolució de situacions conflictives i reptes cognitius ja que han de donar resposta a preguntes mitjançant l’aplicació dels seus coneixements i recursos, la investigació, la reflexió i la cooperació activa.\nAquesta metodologia d’ensenyament-aprenentatge no és un concepte nou en l’àmbit de l’ensenyament, però pels seus fonaments científics i bons resultats està adquirint rellevància entre les tendències educatives actuals. Parteix de la premissa, sobradament contrastada, que l’aprenentatge sempre és més eficaç quan es basa en experiències que interpel·len l’alumne de manera directa; així l’estudiant és part activa del procés de planificació, producció i comprensió dels seus propis aprenentatges. Qualsevol procés d’aprenentatge, si està basat en els interessos de l’alumnat, és més efectiu, perquè un alumnat motivat i interessat pels aprenentatges proposats, gairebé sempre obté uns resultats d’aprenentatge millors.\nL’objectiu de l’ensenyament el traslladem, doncs, de la matèria concreta als propis processos d’aprenentatge i desenvolupament per tal de democratitzar l’educació i fer partícips als alumnes de la presa de decisions, i així formar una ciutadania involucrada i motivada per tots aquells processos que els envolten. Aquest canvi serveix també per trencar amb les relacions de poder verticals que tradicionalment hi ha a les aules (on el professorat imposa continguts i tasques i, de l’alumnat, només se n’espera que les assumeixin) i passar a relacions de respecte i col·laboració mútua, fomentant la iniciativa personal, el contacte amb la realitat i el sentit crític. Així doncs, es necessiten materials oberts que serveixin de suport, tant per al professorat com a l’alumnat, per a poder assolir significativament els diferents aprenentatges en funció de cada projecte i activitat.\nDe la mateixa manera que els materials són oberts, assumim que no hi ha unes respostes específiques que siguin les adequades ni uns camins concrets a seguits per arribar als objectius finals. Les respostes també són obertes per tal de fomentar el pensament crític i la creativitat tot potenciant la recerca activa d’informació, així com la seva comprensió. Això influeix de manera directa en l’avaluació, en la qual els exàmens perden gairebé totalment la seva rellevància.\nEnsenyament i avaluació són dues cares d’una mateixa moneda. Entre les dues és necessari que existeixi una correlació absoluta: la nostra manera d’ensenyar ha de determinar la nostra manera d’avaluar perquè, de manera inevitable, la forma com avaluem condiciona la manera d’aprendre dels nostres alumnes. Com que el focus de l’ensenyament ha passat dels continguts a les competències, ja no podem valorar la capacitat dels estudiants per memoritzar i repetir continguts i considerar-ho una avaluació adequada. El que volem avaluar és com s’aprèn i què s’aprèn durant tot el projecte, i també les relacions establertes entre els estudiants dins del propi grup, el canvi actitudinal experimentat, la capacitat de pensament crític… i per tal de poder dur això a terme, necessitem mecanismes d’avaluació alternatius als exàmens convencionals. Es tracta de fomentar una avaluació alternativa per a un ensenyament alternatiu.\nTot i que hi ha multitud de raons per a avaluar el procés d’aprenentatge, val la pena destacar-ne com a mínim dues: d’una banda, la necessitat de regular l’aprenentatge per detectar les dificultats en què els estudiants es puguin trobar i així poder ajudar-los a resoldre-les; de l’altra, l’obligació d’informar l’alumnat i les famílies dels resultats que genera aquest aprenentatge i del seu desenvolupament al llarg del curs.\nAquesta mirada i nova metodologia ens encamina a educar el nostre alumnat per a la vida, per al seu desenvolupament integral i fer que esdevinguin ciutadans íntegres, responsables i actius en la nostra societat.\nPerò en pensar en el futur ens sorgeixen dubtes i preguntes: Quina societat? Quins seran els reptes del futur?\nClarament, la incertesa creix al voltant d’aquestes preguntes. És per això que des de fa un temps, des de la Fundació Escoles Garbí, tenim presents els Eixos per al Desenvolupament (EPD), que ens encaminen a treballar, dins els projectes, els processos educatius vinculats a la solidaritat, la pau, el desenvolupament humà sostenible i l’anàlisi de les desigualtats globals. Tenim present que els projectes han de tenir ànima.\nAixò no vol dir pas que abans a les nostres escoles no es tingués en compte l’educació en valors més enllà dels elements purament curriculars. Al contrari, de fet la Vida Social de l’Escola, element puntal des dels seus inicis, és una mostra ben clara que Pere Vergés considerava imprescindibles aquests valors per formar ciutadans responsables i crítics de la societat d’aquell moment.\nSom conscients que els projectes han de tenir ànima si volem aconseguir educar el nostre alumnat en aquests valors tan essencial per a la societat actual i futura; per això darrerament hem concretat quins són els eixos que mirem d’integrar de manera orgànica ens el projectes dels diferents cursos.\nDrets humans, ciutadania i governança.\nCultura de la Pau.\nSostenibilitat econòmica i social.\nMedi ambient, territori i naturalesa.\nAquests eixos transversals estan relacionats bàsicament amb les finalitats educatives de ciutadania, convivència i compromís, i respecte i solidaritat, les quals vetllen per fomentar una ciutadania crítica, responsable, solidària i activa. I això només és possible quan actuem de manera no violenta i promocionem la pau; quan promovem les relacions equitatives en l’àmbit econòmic i de consum; quan establim relacions igualitàries i inclusives per construir una democràcia plural i diversa; quan eliminem les discriminacions per raons de gènere, o bé, opcions afectivo-sexuals; i quan prenem consciència i desenvolupem els valors necessaris per fer front a l’emergència climàtica que ens envolta per poder millorar el benestar de les societats actuals i, sobretot, de les generacions futures.\nEn dotar d’ànima els projectes afavorim que el nostre alumnat estigui preparat per enfrontar-se als reptes del futur que, de ben segur, tindran a veure d’una manera o altra amb aquests eixos que ens ajuden a coordinar-nos com a societat i a caminar plegats cap a la resolució de problemes. El món, cada cop més globalitzat, necessita ciutadans amb una competència global cada vegada més desenvolupada, que puguin donar respostes respectuoses, creatives i efectives als reptes que ens trobarem i que, com és evident, ja ens hem començat a trobar.


About: Francisco Javier Garcia Pimienta\nFrancisco Javier García Pimienta (Barcelona, 3 d'agost de 1974), exfutbolista, és actualment l'entrenador que fa més anys que exerceix al FC Barcelona. Actualment és el segon entrenador del FC Barcelona B. Des de l'any 2001 ha treballat a les banquetes des del cadet A fins al Barça B i des d'aleshores ha contribuït a la captació i formació de moltes generacions de jugadors del planter, des de Messi i Piqué fins a Sandro, Samper o Munir, passant per Sergi Roberto, Bartra o Thiago. És un dels professionals en actiu al club català que coneix més bé els secrets del model Barça. Els seus equips sempre han estat un referent al futbol base i ha consolidat un sistema de joc modèlic, reconegut com un dels més semblants al del primer equip de Guardiola.\nFrancisco Javier García Pimienta (Barcelona, 3 d'agost de 1974), exfutbolista, és actualment l'entrenador que fa més anys que exerceix al FC Barcelona. Actualment és el segon entrenador del FC Barcelona B. Des de l'any 2001 ha treballat a les banquetes des del cadet A fins al Barça B i des d'aleshores ha contribuït a la captació i formació de moltes generacions de jugadors del planter, des de Messi i Piqué fins a Sandro, Samper o Munir, passant per Sergi Roberto, Bartra o Thiago. És un dels professionals en actiu al club català que coneix més bé els secrets del model Barça. Els seus equips sempre han estat un referent al futbol base i ha consolidat un sistema de joc modèlic, reconegut com un dels més semblants al del primer equip de Guardiola. És un dels exemples de professional fet 100% a can Barça en tots els seus àmbits. Forma part del FC Barcelona durant més de 25 anys: 12 anys com a jugador i 15 anys, de moment, com a entrenador al futbol base. Com a jugador ocupava la posició de davanter. Va jugar 12 temporades als equips del futbol base del FC Barcelona i es va formar al planter del FC Barcelona B, formant part de la reconeguda Quinta del Mini juntament amb Iván de la Peña, Albert Celades, Quique Alvarez, Juan Carlos Moreno, Roger García, Toni velamazán, Arnau, Arpón... Va esclatar a la temporada 95/96, en la qual va marcar 8 gols en 35 partits i va debutar amb el primer equip en partit de lliga contra el Deportivo de La Corunya. A la temporada següent marxa cedit al CF Extremadura a 1a divisió, on una greu lesió el deixa quasi en blanc. La resta de la seua carrera continuaria en equips de Segona B i Tercera, com la UE Figueres, el CE L'Hospitalet i la UE Sant Andreu. Després de la seua retirada, ha seguit vinculat al món del futbol a les categories inferiors del FC Barcelona, dirigint a equips com el Juvenil A i contribuint a la tasca formativa de nombrosos jugadors com ara Messi, Piqué, Cesc, Thiago, Sergi Roberto, Bartra, Munir, Bellerín... Els seus equips sempre han estat un referent al futbol base, i ha consolidat un sistema de joc modèlic, reconegut com un dels més semblants al del primer equip de Guardiola. Entrenador * Temporada 2001-02: Cadet A FC Barcelona, 2n entrenador * Temporada 2002-03: Cadet A FC Barcelona, 2n entrenador * Temporada 2006-07: Cadet A FC Barcelona * Temporada 2007-08: Cadet A FC Barcelona * Temporada 2008-09: Juvenil B FC Barcelona * Temporada 2009-10: Juvenil A FC Barcelona * Temporada 2010-11: Cadet A FC Barcelona * Temporada 2011-12: Juvenil B FC Barcelona * Temporada 2012-13: Juvenil B FC Barcelona * Temporada 2013-14: Juvenil B FC Barcelona * Temporada 2014-15: Juvenil B i Juvenil A FC Barcelona * Temporada 2015-16: FC Barcelona B, 2n entrenadorFutbolista * Temporada 1986-87: Aleví B FC Barcelona * Temporada 1987-88: Aleví A FC Barcelona * Temporada 1988-89: Infantil B FC Barcelona * Temporada 1989-90: Infantil A FC Barcelona * Temporada 1990-91: Juvenil A FC Barcelona * Temporada 1991-92: Juvenil A FC Barcelona * Temporada 1992-93: Sub-19 FC Barcelona * Temporada 1993-94: Barça B, Barça C i Sub-19 FC Barcelona * Temporada 1994-95: Barça B, Barça C FC Barcelona * Temporada 1995-96: FC Barcelona (primer equip) i Barça B * Temporada 1996-97: CF Extremadura (cedit FC Barcelona) * Temporada 1997-98: Barça B FC Barcelona * Temporada 1998-99: UE Figueres * Temporada 1999-00: CE L'Hospitalet * Temporada 2000-01: CE L'Hospitalet * Temporada 2001-02: CE L'Hospitalet * Temporada 2002-03: CE L'Hospitalet * Temporada 2003-04: UE Sant Andreu * Internacional amb la Selecció Espanyola Juvenil * Selecció Catalana Cadet i Juvenil (ca)\nFrancisco Javier García Pimienta (Barcelona, 3 d'agost de 1974), exfutbolista, és actualment l'entrenador que fa més anys que exerceix al FC Barcelona. Actualment és el segon entrenador del FC Barcelona B. Des de l'any 2001 ha treballat a les banquetes des del cadet A fins al Barça B i des d'aleshores ha contribuït a la captació i formació de moltes generacions de jugadors del planter, des de Messi i Piqué fins a Sandro, Samper o Munir, passant per Sergi Roberto, Bartra o Thiago. És un dels professionals en actiu al club català que coneix més bé els secrets del model Barça. Els seus equips sempre han estat un referent al futbol base i ha consolidat un sistema de joc modèlic, reconegut com un dels més semblants al del primer equip de Guardiola. (ca)\nFrancisco Javier Garcia Pimienta (ca)


Diàleg entre l'escriptora i els lectors i lectores joves 2018: CODA\nLa vida és l’obra que els músics quotidians interpreten dia rere dia.\nEl sol surt entre els tarongers, jo sóc ací, tocant el meu humil instrument de doble canya, acompanyant els meus veïns que com cada dissabte treballen la terra. Ja fa molts anys que interprete, tants, com els que porta aquesta terra donant suport als meus companys però avui tot és diferent. Per primera vegada me n’ adone. Una mirada incessant es clava a l’escena, freda, expectant, famolenca. Es fixa al nostre teatre, esperant veure el rovell de les corbelles, esperant que els cossos es tornen pols, sempre esperant... Impossible escapar d’aquest constant compàs marcat per aquella mirada; la impotència, els plors provocats per l’ absència, la solitud, el pes gegant del temps carregat a l’esquena, l’ encorbament progressiu.\nLa terra acabarà sent erma, els instruments vells, la roba bruta. Pensem que la coda final ja està prop, que els últims compassos són interpretats i potser ningú els torne a escoltar mai més.\nEl sol s’amaga rere els tarongers i junt amb la llum, tots sortim de l’escena.\nÁlvaro Olivares Galvany, 2n Batx B\nPublicat per Departament de Valencià IES Campanar a 9:07\nAnònim 9 d’octubre de 2016 a les 21:20


Girona obre les inscripcions per al programa Joves per l'Ocupació - Ajuntament de Girona\nL’Ajuntament de Girona ha obert les inscripcions per participar en el programa Joves per l’Ocupació. Aquest any s’ofereixen 90 places centrades en els mòduls d’auxiliar de cambrer, auxiliar de cuina, auxiliar de neteja, auxiliar de magatzem, operacions auxiliars a la indústria alimentària i operari industrial polivalent.\nEls joves interessats a inscriure’s en el programa ho poden fer fins al proper 3 de febrer a través de la pàgina web del Servei Municipal d’Ocupació (www.girona.cat/smo) o personalment a les oficines del Servei, ubicades al número 43 del carrer de Narcís Xifra i Masmitjà. “Aquesta acció reforça l’aposta del consistori per incentivar l’ocupació del col·lectiu jove de la ciutat, un dels principals afectats per la situació econòmica i laboral actual”, ha ressaltat la tinenta d’alcalde i regidora d’Ocupació i Empresa de l’Ajuntament de Girona, Marta Madrenas.\nEl programa està adreçat als joves entre 16 i 24 anys i menors de 30 anys en cas de persones amb grau de discapacitat igual o superior al 33%, amb o sense ESO. Com a requisit, cal que estiguin inscrits al Servei d’Ocupació de Catalunya com a demandant d’ocupació no ocupat (DONO) i a la iniciativa de la Garantia Juvenil.\nEl programa Joves per l’Ocupació està subvencionat pel Servei d’Ocupació de Catalunya, el Ministeri d’Ocupació i Seguretat Social i el Fons Social Europeu en el marc de la iniciativa d’Ocupació Juvenil, d’acord amb el programa d’Experiència Professional per a l’ocupació juvenil a Catalunya “Joves per l’Ocupació”, regulat per l’Ordre EMO/251/2014.


Especialització en Innovació Empresarial | IL3 - UB\nEspecialització en Innovació Empresarial\nEl programa es focalitza en com crear un ecosistema innovador en les organitzacions, quines plataformes, quines eines d'innovació oberta i quina tècniques es poden adoptar per a fomentar l'emprenedoria corporativa. Generaràs el teu propi pla d'innovació.\nEl curs ofereix una panoràmica àgil sobre els aspectes clau en la innovació i l’emprenedoria corporativa perquè les empreses i les persones puguin innovar més ràpidament, més sovint i amb més èxit.\nL’estratègia pedagògica consisteix a combinar els aspectes teòrics abordats per un equip docent amb un panel d’experts que comparteixen la seva experiència (casos d’èxit) en la gestió de la innovació.\nAquest programa té una orientació eminentment pràctica:\nAl llarg de l’itinerari s’exigeix a l’alumnat que apliqui el que s’ha après en la seva organització. D’aquesta manera, en finalitzar el programa tots els alumnes disposen d’un pla d’acció que podran executar a les seves empreses.\nPer poder accelerar la transformació aquest programa es compromet a:\nOferir una visió completa de com innovar i facilitar l’emprenedoria a les organitzacions.\nInspirar als alumnes amb casos d’èxits locals i els seus protagonistes.\nPracticar a l’aula, entrenar als alumnes en l’ús de les eines i metodologies més eficaces.\nAcompanyar a cada alumne/a en la reflexió i l’aplicació del que ha après en la seva organització.\nSessions curtes, organitzades en un calendari compacte, en format presencial i també online per facilitar l’encaix del programa en l’agenda dels professionals.\nPresentació de casos d’èxit pròxims, amb la participació dels protagonistes per abordar els aspectes tècnics i aquells de gestió personal i de carrera professional en innovació.\nPrograma basat en activitats professionalitzadores: tasques reals d’un responsable d’innovació, aplicades en entorns reals com l’empresa. Només s’exigeixen activitats que s’entreguen amb sentit pràctic i útils per al personal i l’organització.\nEn superar el curs, tots els alumnes poden passar a formar part de la xarxa que inclou a docents, professionals, alumnes i exalumnes experts en innovació.\nAquesta comunitat continua la labor d’inspiració i acompanyament en la carrera professional de cada alumne.\nOnline amb sessions síncrones a través de Zoom. L’alumne tindrà accés a l’Aula Virtual.\nEl programa es completa en 3 mesos (12 setmanes amb 3 hores lectives a la setmana). Total d’hores lectives: 36 hores.\nEn aquest programa es combinen diverses metodologies per enriquir l’experiència d’aprenentatge.\nEl programa s’organitza per setmanes, cada setmana els participants consideraran 3 blocs de treball:\nPreparació abans de la sessió: activitats l’objectiu del qual és treballar el contingut definit per cada setmana. Es realitzaran a través de l’Aula Virtual.\nSessió síncrona: combina contingut teòric amb dinàmiques interactives grupals i la participació d’experts convidats que compartiran casos d’èxit.\nTreball després de la sessió: debat i anàlisi a través de l’Aula Virtual.\nEn finalitzar el programa rebràs un Certificat d’Extensió Universitària en Innovació Empresarial, de 3 crèdits ECTS, expedit per l’Institut de Formació Contínua IL3 de la Universitat de Barcelona.\nAquest programa té com a objectiu ser útil a aquells professionals que tenen la responsabilitat i la urgència d’innovar, transformar-se o emprendre nous projectes a la seva empresa.\nDepenent de la mida de l’organització aquest rol poden exercir-lo alumnes de diferent mena:\nCEO, Directors Generals i d’Unitats de Negoci.\nMembres del Comitè de Direcció responsabilitzats de la funció d’innovació (Màrqueting, Recursos Humans, IT, etc.).\nDirectors i Responsables d’Innovació, R+D i eDsenvolupament de Negoci.\nAcreditació: Curs de especialització\nModalitat: Online (possibilitat de presencial)\nHores bonificables: 36 h online + 13 tutoritzades\nCrèdits ECTS: 3 ECTS\nEl programa s’estructura en 6 temes:\nIntroducció a la Innovació\n• Disseny d’un sistema d’innovació (etapes, activitats i equips)\n• Planificació de projectes d’innovació\n• Concreció d’objectius d’innovació\n• Finançament de la innovació\n• KPI d’innovació\n• Ecosistemes d’innovació\n• Principals agents\n• Plataformes d’innovació\n• Metodologies de col·laboració amb start-ups\n• La creativitat i la facilitació de grups creatius\n• Estudis de mercat i etnografia\n• El prototipat ràpid i validació a través d’experiments\n• Metodologies àgils: Lean Start-Up, Design Sprint, Agile Scrum\n• Service Design i UX Design\n• Com elaborar un pla de negoci\n• Anàlisi de diversos models de negoci\n• Criteris per establir preus\n• Disseny d’organitzacions innovadores\n• Organització dels espais físics\n• Sistemes d’informació i estructures departamentals\n• Gestió de persones: retenció i gestió del talent, lideratge i comunicació\n• Sistematització de processos clau\nResponsable de Corporate Venturing a Acció\nEspecialitzat en emprenedoria, tant des del punt de vista docent com des de l’assessorament directe a emprenedors. Últimament, s’ha enfocat més a conèixer experiències sobre innovació corporativa en mitjanes i grans empreses a Catalunya, especialment la innovació oberta i el corporate venturing.\nDigital Business & Innovation Lead a Mediapro\nUn perfil atípic en combinar perspectives i experiències de multinacional com d’emprenedoria en primera persona. Ha treballat en diversos sectors: gran consum, venda al detall, moda i entreteniment, entre d’altres. És especialista en innovació, corporate venturing, màrqueting, comunicació i gestió de persones.


Es tanquen amb èxit els tallers d’estiu per a joves de Berga | Aquí Berguedà\nEs tanquen amb èxit els tallers d’estiu per a joves de Berga\nEls tallers d’estiu de Berga, organitzats per l’Ajuntament de Berga i dirigits al jovent, s’acaben avui, divendres, amb la cloenda del taller de DJ. Tots han tingut una bona acceptació i 26 nois i noies han gaudit d’aquestes propostes pensades tant en l’oci com en la formació.\nDins del cicle Juliol Jove, la primera setmana de juliol es va fer el taller de defensa personal, que es va tancar amb una valoració positiva tant pels joves participants com pel centre esportiu municipal El Tossalet, que és on es feia l’activitat.\nDel 21 al 24 de juliol els tallers van ser de curtmetratges. Gus Orriols, professional del sector audiovisual, va conduir el taller, en què els nois i noies van aprendre a crear un guió i el van rodar. Un cop editat, pel mateix Orriols, a finals d’agost es farà la projecció del film al pavelló de Suècia, en una data encara per determinar. A més, aquest curtmetratge, creat i realitzat per joves d’entre 12 i 16 anys, es presentarà a la secció amateur (la Sintetitza) del Festival Internacional de Curtmetratges dels Pirineus d’enguany, que es farà del 15 al 19 de setembre a la sala A del Cinema Catalunya de Berga.\nI finalment, del 27 al 30 de juliol, dins del cicle de tallers Juliol Jove de Berga, s’ha fet un taller a la fresca i amb molt ritme: el taller de DJ, que ha dut a terme l’entitat La Fàbrica, a la plaça del Forn.


II Trobada TAI | Els punys no parlen\nEl passat dimecres 25 de novembre de 2015, les parelles TAI (Tutoria Afectiva entre Iguals) de 3r i 1r d’ESO es reuniren de nou en gran grup. Eli Català havia preparat uns jocs que van facilitar que cada estudiant s’aproximara, mirara, parlara i coneguera un poc més l’altre. Com en l’anterior trobada, cada parella havia de superar tres reptes:\nNugats dels peus, havien de buscar substàncies que els permeteren pintar sense usar retoladors, bolis o colors. S’hagueren de posar d’acord per caminar nugats, per ajupir-se a agafar una fulleta o un poc de terra, per posar aigua en una bosseta de plàstic o trobar la tinta xina i els guixos de colors que estaven en diferents racons de l’entrada i del pati.\nUsant el pigments que havien trobat (tinta, fang, fulles, guixos…), cadascú havia de mirar la seua parella i dibuixar-la en un full que els havíem donat les professores, sense més eines que els dits.\nAl mateix full, havien d’escriure sobre les aficions, les preocupacions, les il·lusions o els reptes de la parella, i el més important: com podien ajudar-se. Així és que hagueren de preguntar-se i obrir-se un poc més sense perdre el riure.\nMoltes parelles ja havien estat quedant als patis o en el moment en què havien acordat la reunió anterior; però en aquesta segona trobada conjunta (de 13.40 a 14.30) tingueren temps de conèixer-se i de gaudir molt més.\nLes professores Pilar Soto, Pilar Bueno, Anna, Rosa, Lola i Àngels també ho passàrem bé: observàrem i aprenguérem mentre ajudàvem el nostre alumnat a aconseguir els seus reptes.\nLa II Trobada és una nova espenta a les TAI, que s’emmarca dins de la campanya contra el bullying que es du a terme al nostre institut des de les tutories, l’Observatori de convivència i l’Equip de mediació en conflictes.\n1 Desembre 2015 - 9:10 am Hèctor Michael\nVaig a comentar l’entrada que ha pujat Rosa i que ha fet Àngels. Jo sóc un dels participants de la trobada TAI de 1r d’ESO. Aquesta trobada serveix per si algun dels dos alumnes que formen la parella té problemes o necessita parlar.\nM’agraden molt les trobades TAI perquè fem jocs molt divertits i ens ho passem molt bé. L’arribada a l’institut ha sigut molt divertida, jo pensava que arribar a 1r d’ESO seria molt més costós del que ho ha sigut.


Nom: BARRACA SEMI-RUPESTRE DEL CÒRREC DE LES CAVORQUES\nSituada al sud-est del nucli urbà de la població del Port de la Selva, a uns vint metres a llevant de la capçalera del còrrec de les Cavorques, en una zona enlairada.\nBarraca força enrunada de planta irregular una mica allargada, integrada en una de les feixes que divideixen el terreny. La coberta és a base de lloses grans posades bastament, tot i que està enrunada. L'extrem oriental de la construcció el forma un aflorament natural de roca pissarra. La porta d'accés està situada a ponent, és rectangular i amb la llinda monolítica. A la part superior hi ha un forat de descàrrega.\nL'aparell és de paret seca, de rebles de pissarra col·locats irregularment. Situada al sud-est del nucli urbà de la població del Port de la Selva, a uns vint metres a llevant de la capçalera del còrrec de les Cavorques, en una zona enlairada.


Puily Guesthouse Chiang Mai Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n187/3 ratchamukka road prasing district muang chiangmai, Old City, Chiang Mai, Tailàndia, 50200 - Veure al mapa\nBarri Old City Old City Old City Night Bazaar Chang Khlan Old City Old City Old City Old City Old City\nSituat a l'encantadora àrea de Old City, Puily Guesthouse gaudeix d'una posició excepcional a la els paisatges, la cultura, els interessos religiosos de Chiang Mai. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Puily Guesthouse, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de neteja diari, Zones públiques amb Wi-Fi.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Chiang Mai, faci de Puily Guesthouse la vostra llar.\nAny de construcció de l'hotel: 2559\nRenovació de l'hotel més recent: 2559\nTots els tipus de viatgers (98) Parelles (14) Viatgers en solitari (56) Famílies amb infants petits (2) Grups (26)\nDormitori compartit Estàndard


Migrants - Libros del Zorro Rojo\nEmma Bosch, Faristol, 2019\nLa migració forçosa és una trista i crua realitat que afecta milions de persones que fugen de la guerra, la fam, la por… Els mitjans de comunicació se’n fan ressò, com el fotoperiodista Magnus Wennman, que al 2016 va publicar la sèrie Where The Children Sleep. Aquestes imatges van impactar fortament Issa Watanabe.\nQuan la il·lustradora peruana va observar els retrats d’infants migrants dormint desemparats al bosc, va sentir la necessitat de dibuixar per intentar processar aquesta despietada realitat, tot convertint les persones en animals antropomorfs. Per superar la profunda tristesa que li produïen ara les seves pròpies creacions, va dibuixar una escena on les cries dormien acaronades. Una imatge va seguir l’altra i així va néixer la sèrie d’il·lustracions que va presentar a la Mostra d’Il·lustradors de la Fira del Llibre Infantil de Bolonya. Els editors de Libros del Zorro Rojo van veure-hi un llibre. Migrants és el resultat d’un any de treball per transformar cinc dibuixos en un àlbum sense paraules.\nMigrants narra el periple d’un grup heterogeni d’animals que fuig travessant boscos, deserts i mars. És un grup unit i solidari. La mort, que recorda la d’El pato y la muerte (Erlbruch, 2007), els acompanya i espera amb paciència per recollir amorosament els que cauen.\nWatanabe dibuixa els personatges minuciosament en diferents peces que retalla amb cura, escaneja i munta digitalment. En cada escena s’aprecien moltes hores de feina. El resultat és espectacular! Destaca la delicadesa de les expressions i els colors vibrants sobre fons negre. Tot i que hi ha alguna imatge desconcertant i també ruptures de raccord, aquests problemes narratius es minimitzen perquè Migrants està creat des de l’emoció i la necessitat de comprendre el que no es pot entendre. Aquest és un llibre per commoure, denunciar i despertar l’empatia dels lectors.\nAconsegueix Migrants aquí.\n“El fil invisible de la natura”, guanyador del Premi de Literatura Infantil Atrapallibres\nPresentación virtual del libro “Muñeco de barro”, de Emma Reyes y Carme Solé Vendrell\nRenta’t les mans amb Samba Panda\nLibros del Zorro Rojo a la Setmana del Llibre en Català 2020\nJoseph ConradIl·lus.: Enrique Breccia\nGustav MeyrinkIl·lus.: Alejandra Acosta


"Els polítics fan malament el que ningú fa millor Que ells"\nWikileaks "Pretén consagrar la substitució del periodista professional per l'amateur" Crisi "Ens havien venut el mite que els mercats eren sistemes d'informació perfecta i no és així" Partits "Actuen de manera sectària, són tancats i poc permeables"\n4 min. 10/03/2011 00:00\n260x366 Innerarity a la seu del PSC, on va parlar de la socialdemocràcia . / PERE VIRGILI Innerarity a la seu del PSC, on va parlar de la socialdemocràcia . / PERE VIRGILI\nDefensar la política i els polítics és gairebé un esport de risc en els temps que corren, però això és el que fa el filòsof Daniel Innerarity (Bilbao, 1958). Al seu últim llibre, El futuro y sus enemigos , adverteix del perill d'un món sense contrapesos polítics al poder dels mercats.\nUna enquesta d'Esade i la Fundació Carulla afirma que els catalans valoren molt el sector públic però desconfien dels partits. Quina interpretació en fa?\nEn general, totes les institucions que medien entre el que és particular i el que és general estan en crisi. Hi ha una crisi profunda dels procediments de representació. No és una crisi d'un partit o d'un altre, sinó de totes les institucions que intenten articular la relació entre el subjecte i la societat. Hi ha fins i tot una certa utopia de la desintermediació.\nInternet ha accentuat aquesta tendència?\nSí, respon a la immediatesa que proporcionen avui dia les noves tecnologies. Pots expressar la teva opinió de manera immediata. Com a consumidors tampoc estem acostumats a retardar la satisfacció de les nostres necessitats. Tot això fa que aquestes institucions, que són més necessàries que mai, es vegin necessitades d'una relegitimació.\nPerò els partits són vistos gairebé com una casta que només busca el benefici propi...\nEls partits funcionen internament d'una manera bastant sectària, són molt tancats i poc permeables. Un altre factor de desprestigi és l'excessiva especialització de la classe política: qui comença de regidor acaba de senador. I això crea, com dius, una casta a part de la societat.\nLa política és necessària. Es pot fer millor o pitjor, però en el tòpic de la desafecció també hi ha una certa conspiració contra la idea que el món tingui format polític. Hi ha molts poders als quals no els importaria que el món estigués políticament sense formatejar, que no hi hagués contrapoders ni la tasca de redistribució que fan els estats.\nLa política ho té malament. Té la pressió per dalt dels grans poders econòmics i per sota els ciutadans que no se la creuen.\nJo sempre dic que els polítics fan malament una cosa que ningú fa millor que ells. Tots els experiments de gent que ha entrat en política amb discurs antipolític han acabat malament.\nEstà pensant en algú?\nEl cas paradigmàtic és el de Berlusconi. És un home que detesta la classe política, les institucions, tot allò que pot produir un cert equilibri enfront dels poderosos.\nLa gent que està més ben preparada no s'acosta a la política. Molts han rebutjat formar part del Govern de Mas...\nTambé va passar a Euskadi. La política és una tasca molt ingrata. I en un món on hi ha la pressió dels mercats per dalt i de la societat civil que no vol mediacions per sota, qui pot voler ser polític? La política és molt dura, estàs sotmès a una alta vigilància: informes, avaluacions, enquestes, oposició... Hi ha mil focus posats sobre la política. Quants focus hi ha posats sobre l'esfera econòmica, que és molt opaca?\nI d'aquí ve la crisi, no?\nSe'ns havia venut el mite que els mercats eren sistemes d'informació perfecta, i ara sabem que no és així, que hi ha moltes asimetries, i especialment en els productes derivats de l'economia financera. S'havia dispersat el risc de tal manera que qui comprava no sabia què estava comprant.\nQuina part de responsabilitat tenen els mitjans de comunicació?\nEls mitjans tampoc passen pel seu millor moment de prestigi...\nSí, hi ha fenòmens perillosos, com Wikileaks, que pretén consagrar la substitució del periodista professional per l'amateur, per aquell que filtra informació sense contextualitzar-la, sense interpretar-la. Igual que calen polítics, i si són dolents els canviem, necessitem periodistes capaços de convertir les dades en informació.\nLlavors, polítics i periodistes van en el mateix vaixell?\nEls amenaça la mateixa força, la idea de substituir la informació amb sentit per grans bases de dades, substituir la voluntat general per la dura expressió populista dels desitjos. És la mateixa força que vol prescindir de la mediació de partits, mitjans, Església, associacions....\nLa victòria del populisme.\nTornem als partits i als líders polítics. Què poden fer?\nTot aquell polític que només es regeix pel que diu el nucli dur dels militants el partit s'empobreix. La fórmula de l'èxit és no fer enfadar gaire els teus per la teva heterodòxia i ampliar el camp dels votants potencials. Sempre que un polític ha tingut èxit és perquè ha aconseguit aquest difícil equilibri.


Dani Sánchez: «Ara llegeixo i calculo més ràpid» - Kumon Instituto de Educación de España, SA\nDani Sánchez: «Ara llegeixo i calculo més ràpid»\nEn Dani ha aconseguit esdevenir alumne avançat de Kumon Lectura al centre Kumon Barcelona - Sant Pau i ja somia de convertir-se en escriptor. En Dani, la seva mare i la seva orientadora, la Carlota, ens expliquen com ha aconseguit convertir-se en alumne avançat i com ha guanyat en fluïdesa i millorat la seva comprensió lectora. Voleu conèixer aquest escriptor en potència?\nPregunta: Quants anys tenies quan et vas matricular a Kumon Lectura?\nResposta: Tenia 6 anys quan vaig començar amb Kumon Lectura.\nP: Quin és el teu llibre preferit i quin llibre estàs llegint ara?\nR: El contador de estrellas, el mateix que estic llegint ara.\nP: Què és el que més t’agrada de Kumon?\nR: Aprendre i llegir.\nP: En què notes que has millorat des que fas Kumon?\nR: En lectura i en mates, perquè llegeixo i calculo més ràpid.\nP: La teva orientadora ens comenta que estàs resolent quadernets del nivell CII de Kumon Lectura. Què se sent en ser alumne avançat en Kumon respecte a l’escola?\nR: Molta satisfacció!\nP: Què vols ser de gran? Creus que Kumon t’ajudarà a aconseguir-ho?\nR: Escriptor. Sí! M’ajudarà perquè continuo llegint!\nEntrevista amb Núria Martín, mare d’en Dani\nPregunta: Per què vau matricular en Dani a Kumon? Què hi esperàveu trobar?\nResposta: En Dani tenia dificultat en la lectura, ja que portava un any de retard escolar a causa d’una mala correcció en la vista. Va començar segon de primària amb prou feines llegint a poc a poc i per síl·labes. Veient que es quedaria enrere, calia buscar amb caràcter d’urgència un reforç i donar-li una empenta per aconseguir que llegís amb fluïdesa i comprengués, així, allò que llegia. Esperàvem trobar-hi una ajuda per donar-li seguretat i que no es quedés enrere.\nP: S’han complert les vostres expectatives?\nR: Molt més del que esperàvem. En Dani se sent capaç, segur i feliç!\nP: Quines millores heu notat en l’aprenentatge del vostre fill? Quina és la que més us ha sorprès?\nR: En Dani treballa d’una manera autònoma i segura, i se sent satisfet d’ell mateix. Això li ha donat tranquil·litat i confiança, en seguir el nivell de classe. El que més ens ha sorprès ha estat la rapidesa amb què va començar a llegir. En amb prou feines dos mesos ja llegia com ningú!\nP: Quina sensació us transmeten des de l’escola d’aquests canvis?\nR: Les seves notes d’exàmens, de trimestre, les seves notes en l’agenda i les reunions amb la seva tutora ens parlen de l’evolució d’en Dani.\nP: En Dani és un alumne molt motivat a aprendre. Quines tècniques de motivació utilitzeu a casa perquè treballi cada dia?\nR: La millor motivació és fer-li sentir que és capaç d’aconseguir-ho, de superar-se i de ser el millor en començar els quadernets. Fem carreres en el temps per motivar la seva concentració (a veure qui acaba abans, tu els quadernets o la mare el sopar…). La motivació final és pintar els quadernets amb cares somrients per totes bandes, i deixar-li pintar «SD», que és com el símbol de Superman, però d’ell mateix. Ell és en SuperDani!\nP: Recomanaríeu Kumon a altres famílies? Per què?\nR: Per descomptat! I així ho hem fet. El seu cosí ha començat Kumon Matemàtiques, gràcies a en Dani. En Dani és un exemple de superació.\nVull donar les gràcies a Kumon, un mètode eficaç per ajudar en Dani en la seva espectacular superació i evolució. I és clar que el mètode funciona, sens dubte. Ell n’és un exemple, però és gràcies també a la dedicació i consagració de la seva orientadora, la Carlota, que fa que en Dani creui la porta, a la sortida de l’aula, les tardes dels dimarts i els dijous, amb un somriure que no li cap a la cara. Gràcies a Kumon, ara com ara, en Dani és alumne avançat de Kumon Lectura. En Dani és un nen molt més feliç!\nEntrevista amb Carlota Boada, orientadora d’en Dani\nPregunta: Com descriuries en Dani, des que va començar a Kumon fins avui?\nResposta: Quan en Dani va començar a Kumon, presentava certes dificultats lectores i de visió que condicionaven el seu aprenentatge. Era un nen molt tímid i amb poca seguretat. En aquest moment, és alumne avançat en lectura. Té molta més seguretat i confiança en les seves capacitats. A més d’ajudar-lo en lectura i comprensió lectora d’una manera particular, Kumon li ha demostrat que és capaç de millorar en allò que es proposi.\nP: En Dani és un alumne que presentava certes dificultats d’aprenentatge i pronunciació. Com les heu superades?\nR: A en Dani li costava llegir, llegia molt a poc a poc i no pronunciava bé totes les lletres. Trigava força a acabar un quadernet i s’autocorregia constantment en la lectura. De mica en mica va anar millorant. En guanyar fluïdesa, va començar a fer els exercicis en menys temps i això el motivava per continuar avançant. És un nen molt agraït, que escolta sempre les orientacions i les aplica. Ha estat molt constant, treballant gairebé cada dia fins i tot en les vacances i l’estiu.\nP: Com descriuries el procés en què en Dani ha superat les seves dificultats?\nR: Amb molt esforç, però sense perdre l’entusiasme. En Dani sempre ha estat disposat a fer tot l’esforç necessari per superar les seves dificultats i, encara que ha tingut moments en què el material es complicava, mai no s’ha rendit. Ni una sola vegada es va plantejar deixar Kumon. Jo crec que veure com anava millorant li donava energies per seguir endavant. Ara es mostra molt satisfet d’ell mateix quan fa bé la feina i sap que va avançant. La seguretat en Kumon Lectura li ha fet veure’s capaç de millorar també en matemàtiques.\nP: Com qualifiques l’actitud de la família davant l’aprenentatge d’en Dani?\nR: Aquest ha estat un punt clau en l’evolució d’en Dani. A casa sempre han estat al seu costat, animant-lo i motivant-lo per seguir, destacant-ne sempre totes les millores. Dia rere dia. En els primers quadernets, escoltant-lo en la seva lectura per corregir-lo i resolent alguns dubtes. En el nivell actual, també estan al seu costat, supervisant en tot moment els seus exercicis i el seu avançament. I, sobretot, en el moment de la qualificació, destacant tot allò correcte per sobre dels errors. Repetint-li constantment tot el que ha millorat i tot el que és capaç de fer. La seva mare, la Núria, particularment en el moment de la qualificació, li ressalta sempre aquest 100 aconseguit amb un dibuix i li reconeix tot l’esforç. Una bona dosi de motivació diària.\nP: Què has après treballant amb en Dani?\nR: Com a orientadora, treballes amb molts tipus d’infants: d’edats diverses i, sobretot, amb capacitats molt diferents. En Dani és un exemple que les capacitats es desenvolupen i que amb esforç i constància arribes on et proposis. A més, en el procés vas guanyant confiança en tu mateix, i això t’ajuda a créixer en la resta de facetes de la teva vida. Ara en Dani es veu molt més capaç de tot que quan va començar a Kumon. Sobretot el que més m’agrada d’ell és veure la seva cara de satisfacció quan acaba la feina.\nEn aquest enllaç pots contactar amb el centre Kumon que tens més a prop.\nCarlota Boada Perea\nBarcelona - Sant Pau\nVegeu aquest centre\nEn Martí, jugador d’escacs de 9 anys i alumne destacat de Kumon\nKumon és un mètode d’aprenentatge vàlid per a tothom, independentment que t’agradin les matemàtiques, la lectura o l’anglès o no. Però al nostre alumne Martí sí que li agradaven les matemàtiques quan els seus pares el van matricular a Kumon amb 5 anys. En Martí aplica allò que aprèn en matemàtiques jugant als escacs, activitat en la qual també destaca. Vols conèixer la seva història?\nM.ª Carmen Pla, 81 anys i la concloent més veterana de Kumon: «Kumon ens va molt bé perquè les neurones funcionin al màxim»\nM. Carmen Álvarez i Lola Yáñez: 25 anys dedicats a l'ensenyament amb Kumon\nDediquem la nostra Kumonteca d’avui a les nostres primeres professores de Kumon, M. Carmen Álvarez i Lola Yáñez, que compleixen les seves noces d’argent amb Kumon, una vida dedicada a descobrir el potencial dels infants i a desenvolupar al màxim les seves capacitats d’aprenentatge a través dels nostres programes de Matemàtiques, Lectura i Anglès.\nCanadà (anglès) Canadà (francès) Estats Units (anglès) Mèxic Argentina Bolívia Brasil Xile Colòmbia Perú Uruguai Andorra (català) Bèlgica Alemanya Espanya França Grècia Irlanda Itàlia Luxemburg (francès) Hongria Països Baixos Àustria Polònia Portugal Romania Suïssa (alemany) Suïssa (francès) Bahrain Botswana Kenya Namíbia Sud-àfrica Zàmbia Austràlia Xina Índia Indonèsia Japó Malàisia Nova Zelanda Singapur Tailàndia Filipines Vietnam


Sueca celebra una edició especial del “Tasta la plaça” per pasqua – RiberaTV\nEl 8 d’abril es celebrarà el “Tasdeveniment que es celebra a Sueca cada setemta la Pasqua” en motiu del Xé aniversari del ja consolidat esbre\nSueca, 28/03/2017.El pròxim dissabte, 8 d’abril, Sueca celebra una edició especial de la popular iniciativa “Tasta la plaça” pel X aniversari que es celebrarà, com tots els anys, el proper mes de setembre. L’organització ha reinventat l’esdeveniment, sota el nom “Tasta la Pasqua”, per promoure les compres als establiments del Mercat Municipal La Plaça al llarg de l’any i especialment en la festa de Pasqua. En esta jornada, participa l’Associació de Venedors de la Plaça i diferents restaurants de la localitat amb la col·laboració de l’Ajuntament de Sueca.\nEs tracta d’una iniciativa que aposta pels productes locals i per acostar-los tant als veïns de la localitat, com a veïns de poblacions properes i que ja és un esdeveniment consolidat a la capital de la Ribera Baixa. Els visitants podran fer una degustació (1€) dels productes típics que es poden trobar al Mercat Central, com són les llonganisses de pasqua, l’embotit o les coques típiques d’esta temporada. Segons ha explicat el regidor de Mercats i Comerç, Pau Roselló, l’organització ha escollit esta data perquè considera que és el moment idoni, atés que la Pasqua són dates de celebració i reunió amb els amics, dies també per a gaudir de la bona taula i de la gastronomia local. Roselló ha remarcat que “esta edició del mes d’abril és només un avanç del que s’està preparant per al pròxim mes de setembre”.\nEls visitants podran tastar una infinitat de productes des de carns i embotits, a la fruita i verdura del terreny o els dolços més típics de la nostra gastronomia local, entre d’altres. Els comerços i establiments participants en esta edició han sigut: Carnisseria Celda Carns i Embotits, Carnisseria Fina, Carnisseria Amadeo Serra, Bar El Raconet, Bar La Plaça, Verduleria Katy, Forn del Crist, La Masia Pa i Dolços.\nA més, la jornada, pensada per a tots els públics, comptarà amb animació infantil, hi haurà dos unflables i una demostració de màgia a càrrec d’un mag professional a la Plaça del Santíssim Crist. D’altra banda, també hi haurà l’actuació en directe del grup Jazzmàtics, un quartet que transforma els temes més actuals de la música pop-rock en valencià a l’estil del jazz.\nPer motivar als veïns es realitzarà un sorteig de dos cabassos, típics de la pasqua, plens de productes de la Plaça amb un valor de 200€, una donació gràcies als comerços participants en l’esdeveniment.\nSueca celebra una edició especial del “Tasta la plaça” per pasqua added by Ribera Televisió on 28 març, 2017


AVA-ASAJA xifra en 8 milions les pèrdues agràries en els primers espertenecs del temporal – tucomarca.com\nHomeSeccióLa ComarcaAgriculturaAVA-ASAJA xifra en 8 milions les pèrdues agràries en els primers espertenecs del temporal\nEl temporal que durant aquesta setmana manté en alerta a la Comunitat Valenciana ja està tenint els seus primers efectes sobre l’agricultura. Segons una estimació provisional de l’Associació Valenciana d’Agricultors (AVA-ASAJA), efectuada a l’espera de noves precipitacions en els pròxims dies, les pluges estan resultant beneficioses en línies generals per a tots els cultius pendents de recol·lecció –cítrics, raïm, olivar, caquis, arròs, hortalisses, etc.– perquè contribueixen a netejar les plantacions, millorar el calibre i la qualitat productiva, estalviar en regs i recarregar els aqüífers. No obstant això, la pedra ha provocat en zones puntuals danys de fins al 100% de la collita que es tradueixen en uns 8 milions de pèrdues directes.\nAVA-ASAJA estima que la pedra ha destrossat més de 20.000 tones de caquis i cítrics a la Ribera Alta. Carlet és el terme municipal més afectat, amb 17.000 tones afectades –14.000 de caquis i 3.000 de mandarines i taronges–, seguit de Catadau –3.000 tones de caquis– i en menor mesura altres localitats confrontants com Alfarp, Algemesí o Albalat de la Ribera. El delegat de AVA-Carlet, Fernando Hervás, lamenta que “la pedra ha caigut sobretot en els camps més nets de cotonet, per la qual cosa entre les plagues i ara la pedra la producció de caqui a Carlet es veurà reduïda a la meitat de la inicialment prevista. Els danys en els cítrics, en canvi, s’apreciaran millor amb el pas dels dies. A més de les pèrdues dels productors, caldrà sumar els jornals que es perdran”. Informa, Luis Ibáñez.\nComença la recol·lecció de la Boval\n4 abril, 2022 Redacción Infraestructures, La Comarca, La Comunitat, La Ribera Alta, Oci i Cultura, Secció, Turís 0\nPost també disponible en: CastellanoL’alumnat de primer de Batxiller de l’IES Turís ha realitzat un viatge a Berlín, del 31 març al 5 d’abril, acompanyat dels professors Isabel Garcia Tortosa i Vicent Darder Higón, amb […]


La funció del grup d’impuls és acompanyar, donar suport, fer propostes i co-responsablitzar-se en l’organització de les trobades del Fòrum Agenda 21.\nFòrum Agenda 21\nEl Fòrum Agenda 21 és un espai obert a tota la ciutadania. És un espai de construcció de propostes, de seguiment del pla d’acció i dels indicadors, de formació i d’avaluació del funcionament del propi fòrum.\nActualment existeixen tres grups de treball:\n- Comunicació i difusió: des d’on s’està elaborant un vídeo amb la ciutadania.\n- Estudi de propostes: on es treballen les diferents propostes elaborades per la ciutadania.\n- Centres escolars: on es recullen propostes elaborades pels joves i es promouen diferents activitats.\nEn el futur i en funció de les propostes del pla d’acció s’estudiarà la necessitat de crear nous grups de treball per portar a terme les accions dels diferents programes d’actuació.\nEn formen part: la tècnica de medi ambient de l’Ajuntament d’Eivissa i compta amb el suport de la cooperativa etcs i el dinamitzador en el territori del fòrum agenda 21.


Oficines - Parc Tecnològic del Vallès\nFRONT PAGE > Oficines\nInstal·la la teva oficina\nAl Centre d’Empreses de Noves Tecnologies del Parc Tecnològic, l’edifici que dona imatge al complex, trobaràs diferents espais equipats per instal·lar les oficines o laboratoris de la teva empresa.\nL’edifici disposa de 80 espais diferents i equipats com despatxos o laboratoris a partir de 15m2, en un total de 2.645m2.\nLloga l’espai necessari per a la teva activitat, sense preocupar-te dels serveis addicionals. L’edifici compta amb les infraestructures col·lectives necessàries (recepció, espais de trobada i networking, cuina-office, banys…). La seva construcció permet ubicar -hi des de despatxos a petits laboratoris, ja que hi ha disponibilitat de subministrament d’aigua per a processos.\nAl Centre d’Empreses de Noves Tecnologies conviuen tres tipus diferents d’entitats:\nExpansions d’empreses amb centres de decisió en altres poblacions catalanes o comunitats autònomes espanyoles.\nExpansions d’empreses internacionals que volen implantar-se al territori.


Karicies: El único cálculo que tienes que resolver es...\nEl único cálculo que tienes que resolver es...\nLas chicas solo quieren sumar from Eva M Perdiguero on Vimeo.\nUna pàgina interessant sobre Dones i Matemàtiques\nComenta el vídeo. Si t'angoixa la plana en blanc, intenta respondre a aquestes qüestions.\nQuè pensa el Director Skiner de les xiques? I la profe Melanie Atfood?\nCom es comporten els xics? I les xiques?\nExplica la frase: Tu+Yo=Para Siempre\nCom són les mates que s'ensenyen a l'escola femenina? Per què són així?\nQuina lliçó aprén Lisa? I Burt?\nEt sembla bé l'escola segregada?\nEl senyor Skiner pensa de les xiques que són menys llestes que els xics. La senyora Melanie Atfood pensa dels xics que en matemàtiques els xics son mes llestos que les xiques. els xics es comporten com uns besties, i les xiquetes com unes loletes. La frase "Tu+Jo=Para Sempre" per a mi significa que no es van a deixar mai en la vida y que van a viure en completa felicitat sempre. Les mates que ensenyen en l`escola femenina son com es la forma dels números y tota l`olor dels números y moltes coses molt rares, son aixì perquè la profe pensa que les matemàtiques son per als xics. La llisó`que aprèn Lisa es que les matemàtiques son pel als dos sexes masculí i femení. La llisó que aprèn Burt es que els xics ho solucionen tot pegant sense parlar-ho, i que si pegues al mes inofensiu eres un mes de la colla d`amics. L`escola segregada no em pareix bé perquè jo pense que tots som igual i que els rasgos físics que diferencien als xics i les xiques no ten que vorer en la seua capacitat mental i física\nBorja 1C ha dit...\nEl senyor Skiner a l'hora de pensar en xiques,creu que les xiquetes són mès tontes en les mates...la senyora Melanie Atfood pensa que totes les persones són iguals i no li pareix bé la forma que té de pensar Skiner de les xiquetes.Els xics quan els separen per divisió entre xics i xiques es comporten pegant-se i lo enbruten tot,de manera que les xiques es comporten de manera neta i asea.La frase TU+YO=PARA SEMPRE jo crec que significa-sempre junts-.Les mates en l'escola femenina són d'un nivell més baix,es a dir, es trata a les xiques com si no sagueren res de l'ásignatura(lo que es a dir el masclisme).La llisó que apren burt i llisa es que les xiques i els xics poden viure junts sense ninguna dificultat i que les xiques també poden ser tan llestes o més com els xics.A mi me pareix que l'escola segregada es una tonteria per que tots són iguals i no tenen perquè fer una divisió entre els xics i les xiques.\njosee A 1ºC ha dit...\nM’ha agradat els Simpsons però és un poc masclista perquè Homer sempre diu el que ha de fer la família\n~-German 1ºC-~ ha dit...\nel senyor Skiner pensas de les xiques son inferiors en inteligencia. Els xics se comporten violentament.\nEl director skiner pensa que les xiques son inferiores a les xiques y que les xics son pitjores,\nI la profe Melanie adfood pensa que les xics son odiós i divideix el col.lgi en 2 parts\nLes xics es comporten com gamberros i les xiques com xiques delicades\nLa frese tu+yo=para siempre quiere deixir que estaren junts per a tota la vida\nLes mates son cantan\nLa manera de comportar-se dels xics i de les xiques en aquest capítol, penseu que és real? Us comporteu així vosaltres o les persones del vostre voltant?\nandres 1B ha dit...\nes un poc masclista perque el director skiner diu que les chiques son mes listes que el xiquets mireu a homer que tonto que tonto que es perque no ha estudiat nunca Y marge era molt lista y per la culpa de homer deixo destudiar y asi a caba...\ns) 1-b ha dit...\nEs un poc masclista perque el director skiner diu que les chiques son iferiors que el xics i dou que els xics.los chicos no son canibals para posarlos en una gabia ni en patis distins als altres tambe es q homer sempre diu que el mana en la seua casa.dew\nflavia & paulette ha dit...\nio pense que no ens pareix be que es mostre als xics de tal mala manera perque no tots son tan malos ,y que es tracte a les xiques con tot de rosa i tot bonic i que pensen que les xiques son inferiors als xic ,perque els xics sabes mes de matematicas ,ciencies ...etc.\nHola Flàbia (i Paulette). Estic molt d’acord amb la vostra valoració. El capítol exagera la manera de ser dels xics i de les xiques i destaca allò més tòpic (violència en el xics, sensibilitat en les xiques). També ridiculitza l’educació emocional amb una mena de matemàtica femenina que significa, per al guionista de la sèrie, relacionar-se emocionalment amb els números amb l’objectiu de reforçar l’autoestima, i no resoldre problemes. Els adults de la sèrie són antimodels. La mare deixa d’estudiar per a casar-se amb Homer, el qual li explica quin ha de ser el càlcul que s’espera d’ella. Homer és inculte i ximple. Burt s’atribueix el mèrit de Lisa (el premi a la millor matemàtica) per haver-li ensenyat a pensar com un xic... També es banalitza l’agressió sexual. La directora Atfood acusa al superintendent d’assetjament i ell la besa i a ella li encanta.\nN’hi ha crítiques per a tot el món, no hi ha dubte, però a la major part dels xics els fa molta gràcia veure’s representats així: porcs, incultes, violents... A mi personalment em molestaria veure’m així; però als hòmens, no. Passa com en els anuncis d’Axe; que no es veu la pressió, el model que continua viu i que no deixa espais a les masculinitats alternatives: als xics intel•ligents, cultes, educats, no violents, dialogants, efeminats...\nEntenc que aquest capítol és una burla, però no tinc gens clar que aquesta burla porte al qüestionament del model. I això em preocupa!!!\nHeu fet uns comentaris molt bons.\nM’agraden algunes frases:\n(Carlos) És molt graciosa la descripció de les xiques com “unes loletes”. També descrius molt bé les matemàtiques que dona la profe i la raó per la qual ho fa: també ella “pensa que les matemàtiques son per als xics”.\n(Borja) Identifiques molt bé el masclisme: “Les mates en l'escola femenina són d'un nivell més baix,es a dir, es trata a les xiques com si no sagueren res de l'ásignatura(lo que es a dir el masclisme)”\n(Andrés) Tens raó, Andrés, als xics els trauen de tontos. I m’alegra que destaques que Marge era llesta i “per la culpa de homer deixo destudiar y asi a caba...”\n(1-b) “los chicos no son canibals para posarlos en una gabia ni en patis distins als altres” Molt ben dit!! Per què els xics no s’enfaden quan els tracten així? Algú diria que tenen més sentit de l’humor que les xiques però... no serà que encara els costa veure com de perjudicial és el masclisme per a les seues vides (i no solament per a les xiques)?\n(Sara) Molt bona la puntualització de les assignatures “de veritat”.\nlenin 2b ha dit...\nCrec que les paraules com marimacho o mariquita son molt despectives, i la gent les usen molt a menut amb els xics i xiques que son un poc diferents que els altres.\nLes persones deuria d’acceptar a la gent tal i com son, perquè les persones poden ser diferents a els altres i això no significa que siga roín.\njcr2ºb ha dit...\nA mi em pareix que la professora Melanie Atfood és masclista ja que ella sobrevalora molt a les xiques fent que les seues matemàtiques siguen molt inferiors a les dels xics, però per altra part és molt feminista perquè al dividir el col•legi en dos parts : els xics- les xiques, la part de les xiques tenen la seua part del col•legi molt bé, és a dir molt decorada, gens bruta... però la part dels xics està més bruta que un femer, però això no és just perquè els xics també tenen dret a que estiga un poc neta la seua classe i la seua part del col•legi, per això no és bona la conducta de Skiner però tampoc la de la professora Melanie Atfood.\nLa segregació del col•legi provoca que el xics tinguen una llibertat més limitada , ja que poden comportar-se com “gamberros”, fer qualsevol cosa sense que les xiques els miren com a persones incivilitzades.\nLa nova directora, (Melanie Atfood) es comporta d`una manera molt masclista, al xics els tracta com superiors i a les xiques com a persones “discapacitades” pot ser per algun problema de la seva infància...\nPatricia 2onB ha dit...\nEl director Skiner pensa que les xiques són pitjors en matemàtiques, en ciències, etc. Y que a més els xics són superiors. En canvi la professora Melanie Atfood pensa que els xics i les xiques són iguals, encara que també pensa que els són més bruts.\nEls xics es comporten com uns inhumans fent gamberrades, sempre pensant en la violència i comportant-se desmesuradament. Les xiques en canvi es comporten tranquil•lament sempre ballant i cantant, i sense esvalotar.\nLes matemàtiques que s’ensenyen a l’escola femenina són simplement cantar i ballar, sense fer problemes ni coses d’aquest tipus perquè la professora diu que no n’hi ha que fer problemes, que els xics veuen totes les coses de la vida com un problema.\nEl ser xic no significa que sigues més bo per a les matemàtiques. Els xics i les xiques son iguals uns son més llestos, però no te res a vore amb el sexe. Jo crec que tots som iguals i fins que de vegades si que hi han diferencies entre els xics i les xiques, això no tindria que passar en un col•legi. També posen als xics com a persones brutes que per a ser populars tinguen que pegar a altres xics més indefensos. I a les xiques com a princeses més refinades, més netes, i coses semblants.\nEl senyor Skiner pensa que les xiques son inferior intel•lectualment\nI la profe Melanie pensa que els xics interferen en la vida de les xiques.\nEls xics es comportaven de forma agrsiva.I les xiques de forma tranqui-la i seria.\nSignifica que van ha estar sempre junts.\nLes mates de la escola femenina son un poc rars. El perquè no seu se. Que els xics i les xiques som iguals. No hem sembla be.\n~speYmarta~ 1C ha dit...\nJo crec que la senyora Melanie Atfood pensa que totes les persones són iguals i no li pareix bé la forma que té de pensar Skiner de les xiquetes. Les mates en l'escola femenina són d'un nivell inferior. El Senyor Skiner pensa que els xics són més llestos que les xiques en matemàtiques i altres assignatures. Lisa al disfressar-se d’home ens fa entendre que totes les persones (xics i xiques) son el mateix de intel•ligent en el estudis.\nAna H. 1ºC ha dit...\nEl Director Skiner pensa que les xiques són pitjor que els xics en matemàtiques i en totes les asignatures de veritat, cosa que es una tonteria perquè les xiques som igual de llestes que els xics, siga en matemàtiques o en altres asignatures.La profe Melanie Atfood pensa que totes les persones són iguals i que les xiques són igual de bones en matemàtiques que els xics.\nEls xics es comporten com uns salvatges, la seua part de l’escola està molt bruta i fan el bèstia donant-se bategades a l’hora de l’esplai, cosa que en realitat no es comporten així a la vida real. Les xiques es comporten com si a soles importara l’aspecte, es a dir, no aprenen res, fan favades a l’escola però l’aspecte de l’escola es impecable.\nLa frase ‘’Tu+Yo=Para Siempre’’ per a mi vol dir que sempre estaran junts passe el que passe, mai es van a separar, es a dir, junts tota la vida.\nLes matemàtiques a l’escola femenina es una favada , es de sentir els numers el que signifiquen per a ti i tot aixó, perquè segons Melanie les matemàtiques normals, de solucinoar problemes i aixó pensa que es a soles per als xics i pensa que els xics veuen les matemàtiques com un problema per solucinar.\nLa lliçó que aprén Llisa es que perquè siga una xica no te perquè no fer les mateixes matemàtiques que els xics. La lliçó que aprén Bart es què per als xics l’única manera de resoldre els conflictes es barallant-se.\nL’escola segregada no em pareix bé perquè tots som iguals, som persones i les diferenciès físiques entre els xics i les xiques no tenen que vore amb que siguem més llestos o no que les persones de l’altre sexse , no hi ha que fer una divisió entre xics i xiques.\nFÉLIX 1C ha dit...\nLisa creu que deuen de tractar a tots de la mateixa manera, per que ningú es menys que qualsevol. El senyor Skiner me pareix un poc masclista per que pensa que les xiques no saben molt les mates però Lisa vol demostrar al senyor Skiner que ella sap molt les mates i pensa que a tots deuen de tractar igual.\nalex1C ha dit...\nEl director skiner pensa que les xiques son mes inferiors a nosaltres però tots som iguals alguns soms mes llestos que altres però això no pot sempre ser així perquè algú pot tenir una cosa que se el dona mes be que a altres i alguns son menys llestos en altra cosa. La profe melanie adfood pensa que es millor separar els xics de les xiques perquè els xics molesten a les xiques i no es bo que divida a els xics de les xiques perquè no hi ha relació entre les xiques i els xics de parlar o ser amics i això es molt cruel. Antigament els col•legis eres de xiques i de xics per exemple el meu col•legi anterior el “Cervantes”era una entrada de xics i altra de xiques era dividit. Els xics naturalment es van a fer coses de xics com: baralles, gerra de menjars ... Les xiques es comporten bé però la profe no el deixa fer matemàtiques de veritat a soles com relaxar-se però el col•legi es per a aprendre no per a relaxar-se i la profe pareix que no es professora. Tu+ Jo=per a sempre es una suma que usen per a fer una manifestació i demostrar que les xiques son mes llestes\njoel brayan quispe acapa ha dit...\nEste capitul dels simpson es un poc macliste per que el director Skiner digue que el home es mejor que la dona i la senyora Melani va dividir la escola en dos parts uno en dels xiquets que el seu part esta tot destruït i les matematiques son les normales i la otra part de les xiquetas que la seua part es tot bonit i tranquil i Lisa se va vestir de xiquet per a entrar en la part de les xiquets i en el comedor va tirar el seua menjad a Nelson i va ver pelea i Bart se va reir i va ajudar a Lisa a comportarse como el home i al final va dir que el mejor al mijor alumnat i Lisas se va sacar el disfras que es cruel separar als xiquets i xiquetas i que a tener una amistad.\nel teu comentari és molt bo però l'explicació de la fórmula no és adequada. La frase Tu+Yo=Para Siempre la diu Homer a Marge quan encara no estaven casats. Ella està estudiant mates i ell arriba amb un cotxe descapotable i li diu que l'únic càlcul que ha de fer és... la fórmula. Així sabem que ella abandona els estudis pel matrimoni!!!\n:)4 ha dit...\nA pesar de que m'agraden molt els Simpsons,comprenc que tracten molts problemes importants amb certa ironia que moltes vegades no tenen gracia. Crec que han fet be quan han parlat de la discriminacio de les dones perque es una forma de informar a la gent del problema sabent que aquests dibuixos son prou populars encara que quan comencen per el bon cami ho deixen inacabat i inclos ho fan pitjos amb bromes de prou mal gust.\ndaniel1B ha dit...\nEm pareix masclista que n'hi haja gent que pense que uns són millors en unes i pitjors en altres sols per la diferència de ser un home i una dóna.\nÉs un poc estrany que fan com que és divertit i que els agrade "matar-se" un a l'altre.