Antonio Balmón: "Estem obligats a entendre'ns amb CiU"\nAcord "Hem de buscar el pacte social per impulsar la dinamització econòmica del país, no només entre partits, sinó també els agents socials i econòmics" Línia "La gent està més preocupada per arribar a final de mes que no pel model d'estat"\nPERE MARTÍ 14/01/2012 00:00\n260x366 Antonio Balmón Antonio Balmón\nDesprés del congrés del PSC, ocupa el despatx de José Montilla a la quarta planta del carrer Nicaragua. Diu que li agrada treballar amb llum natural. No és el primer secretari, però mana molt. I parla clar.\nRubalcaba o Chacón?\nNo havíem quedat que el PSC era neutral?\nSi, però jo parlo com a Antonio Balmón, militant d'aquest partit.\nPer al PSC és igual que el secretari general sigui Chacón o Rubalcaba?\nPer al PSC el que és important és ser fort.\nHo pot començar a ser si aquest PSC pensa primer en política social, en el que afecta la gent, més enllà dels territoris. Des del punt de vista territorial hem de prioritzar els interessos de la gent de Catalunya.\nChacón sosté que els socialistes s'han equivocat prioritzant el debat territorial per sobre del social.\nEn les circumstàncies que estem ara el més important és parlar dels problemes de la gent, derivats de les circumstàncies econòmiques que estem vivint. Nosaltres hem hagut de fer coses que estan molt distanciades de la nostra marca ideològica. És el que ha produït la distància entre la gent i nosaltres i és el que hem de recuperar.\nZapatero va anar massa a la dreta?\nUn partit que en el seu ADN porta defensar i aprofundir l'estat del benestar va haver de prendre mesures a contracor i Zapatero no les va saber explicar.\nI ara estan a l'oposició al Congrés.\nFarem oposició constructiva. Si volem defensar la gent que representem no pot ser només des del no. Hem de ser útils i a l'oposició l'única manera de ser-ho és trobar acords i minimitzar l'impacte de les seves mesures.\nTot això ho faran sense grup propi.\nL'important no és com ho fas, sinó què fas i què defenses. CiU té grup propi i vota sempre amb el PP, perquè hi ha una gran coincidència en polítiques socials, tot i que no estan orgànicament dins el PP.\nAl congrés del PSC van decidir federalitzar el PSOE. Com?\nEl PSOE ja és federal. En aquests moments la gent està més preocupada per arribar a final de mes que no del model d'estat que tenim.\nEl nou PSC s'ha tornat sociovergent?\nNo, és més PSC. Volem accentuar la nostra personalitat, però jo ja vaig dir fins i tot abans del congrés que el PSC s'ha d'entendre amb el govern de Mas. Estem davant d'una situació que no és conjuntural sinó que és extraordinària i tremendament dura. Estem obligats a parlar i a entendre'ns. Hem d'entendre'ns perquè hem de preservar el que hem construït en els últims 30 anys. La voluntat del PSC ha estat sempre ser útil.\nEncara que CiU doni suport a Rajoy?\nÉs una situació conjuntural. CiU ha avalat unes mesures que malauradament afecten les classes mitjanes. L'actitud de CiU m'ha recordat la del tripartit, ha tingut una actuació erràtica. Nosaltres volem construir un acord sòlid.\nS'hauran de posar a la cua.\nNo posem sobre la taula cap condició però deixem clar que per entrar a la geometria clínex que no comptin amb nosaltres.\nDe moment, sembla que el PP és qui està més ben posicionat.\nAquest suport a Rajoy ningú l'entén, però m'imagino que és a canvi de votar els pressupostos al Parlament. Nosaltres presentarem una esmena a la totalitat i fixarem en to constructiu les nostres propostes. Però el que passi amb els pressupostos no té res a veure amb la nostra proposta d'acord sòlid. És cert que ha coincidit en el temps però res més.\nUn no als pressupostos no invalida la voluntat de pactar amb CiU?\nNo, no. Estem obligats a parlar. Lasituació ens hi obliga. Hem de buscar el pacte social per impulsar la dinamització econòmica del país, no només entre partits, sinó també amb els agents socials i econòmics. L'única manera de sortir-nos-en és arremangar-nos. En tot cas, nosaltres hi estem disposats.\nCreu que pactant amb CiU, el PSC aturarà la caiguda electoral?\nNo ho sé. No ho fem per tacticisme. Té molts riscos, però no estic mirant les enquestes. El PSC necessita tornar a ser útil.


diferència i repetició: El verdugo\nAquesta setmana he de lliurar, per a la classe pràctica de Sociologia, un comentari "sociològic" sobre la fantàstica pel.lícula de García-Berlanga "El Verdugo", que reproduisc a continuació. Per suposat, s'accepten comentaris, suggerències, crítiques, etc. per tal de millorar-ho. De moment, a veure què us sembla.\nANÀLISI SOCIOLÒGIC DE "EL VERDUGO"\nEn "El Verdugo", García-Berlanga retracta àmpliament la societat espanyola dels anys 60. Per una banda, ens mostra un Estat que està modernitzant les seues estructures econòmiques però que alhora conviu amb una estructura de poder de caire autoritari i amb una societat que encara conserva valors tradicionals com poden ser l'honor o la decència.\nRespecte al model socioeconòmic que reflecteix la pel.lícula, hem de dir que es tracta d'un model desenrotllista que ha arribat fins els nostres dies pràcticament sense canvis. De fet, Berlanga mostra les dues activitats econòmiques que suposen la major part del PIB a l'Estat Espanyol: la construcció i el turisme de sol i platja. Aquest últim, perfectament reflectit en el viatge que els protagonistes fan a Mallorca.\nEl contrast del què parlava adès, entre modernització econòmica i valors societaris anclats en la tradició (i, especialment en el cas espanyol, en la moral catòlica, que esdevé única i obligatòria) es pot visualitzar en l'escena de la visita al pis quan encara s'està construïnt. Els blocs de pisos ens ensenyarien precissament això: un procés d'urbanització acord amb el procés modernitzador. Procés d'urbanització que a l'Espanya franquista va ser caòtic, amb poca o nul.la planificació i el que és més greu, amb un component de corrupció i clientelisme molt adherit al règim. Doncs, com deia, a l'escena del pis, les senyores que arriben tot just després dels protagonistes, representen eixa Espanya tradicionalista i catòlica, sobretot a l'escena on es troben tots davant del funcionari que ha d'aclarir l'embolic del pis, i les senyores fugixen espantades en veure tanta "frescura", especialment quan Carmen, que està embarassada, diu estar soltera. Uns personatges, les de les senyores de bé, que Berlanga dibuixa de forma grotesca i esperpèntica, des del meu punt de vista, per a mostrar que eixos valors tradicionals i moralment catòlics s'estan quedant desfassats i que poc a poc, estan dissolent-se precissament pel canvi que s'està produïnt a nivell sistèmic.\nPerò Berlanga no sols retracta la moral, també hi denuncia la desigualtat existent entre els grups socials. Una escena magnífica, perquè des de l'humor més àcid, es reflecteix perfectament la desigualtat de classe, és la de la boda. Carmen i José Luis es casen i quan van caminant pel corredor de l'esglèsia, els ajudants del capellà s'encarreguen de llevar tots els adorns, les flors, l'estora roja; s'encarreguen també, per suposat, de què l'organista pare de tocar i d'apagar els ciris, un a un, fins què pràcticament ni tan sols el rector pot llegir el discurs de la cerimònia. Però no sols això. Evidentment, en aquesta escena, també es mostra l'actitud hipòcrita de l'Esglèsia i el tractament desigual que la institució i les autoritats eclesiàstiques atorguen als diferents grups socials, segons el seu estatus. Perquè, per molt que el sacrament del matrimoni siga el mateix per a tots els "fills de Déu", a la pràctica, el clergat sempre hi és al costat dels poderosos una vegada ha vist reduït el seu propi poder.\nSegons el tractat de sociologia de Salvador Giner, com a mínim, tota posició social posseeix dos aspectes fonamentals que són (...) el rol i l'estatus. El rol es pot definir com a conjunt coherent d'activitats normativament efectuades per un subjecte (...) Els rols inclouen, per tant deures: són morals, a més de merament funcionals. De l'estatus ja hem parlat una miqueta; parlarem ara de l'altra cara de la moneda, dels rols. José Luis, el personatge principal, exerceix el rol de botxí de manera "virtual" durant tota la pel.lícula. Tot i tractar-se d'un rol "virtual", les conseqüències esdevenen reals i José Luis pateix, en la seua pròpia pell, el rebuig de la societat. Un menyspreu que ell mateix sentia cap al seu sogre, "el vertader botxí, quaranta anys en exercici", quan el va conéixer, com podem observar a l'inici de la pel.lícula, en el moment en què no vol que puge a la furgoneta de la funerària, o quan agafa el maletí amb els seus "utensilis de treball" sense tocar-lo directament amb la mà. Com ja hem dit, no obstant, José Luis patirà després eixe estigma. Respecte a açò, són genials les escenes en les què el seu germà i la seua cunyada intenten fugir després de la cerimònia de boda sense signar com a testimonis, o quan, estant a la cuina de la presó de Mallorca, els presos eviten servir-li el cafè.\nHem de fer veure, no obstant, que l'estigma per exercir eixe "ofici", no era del tot alié a José Luis. S'ha de recordar que ell, prèviament, era soterrador, i com a tal patia una sèrie de prejudicis socials. No en va, és una de les coses que li uneix a Carmen, la filla del botxí. Una dona que tots els homes abandonen només conéixer "l'ofici"de son pare i que té por a quedar-se fadrina, qüestió que, per altra banda, li suposaria un doble estigma a la societat de l'època. Pensem que, als anys 60, la dona que no es casava estava molt mal vista per tothom.\nPerò el tema clau de la pel.lícula, des del meu humil punt de vista, és la batalla entre l'individu i la societat. És a dir, fins a quin punt l'èsser humà expressa preferències i intenta aconseguir fins amb el seu propi comportament i fins a quin punt els condicionaments externs i socioestructurals pesen a l'hora de "triar". I pel què sembla, a "El Verdugo", l'individu no tria les seues accions. Pensem-ho. Es tracta d'un home jove que vol emigrar a Alemanya a aprendre l'ofici de mecànic i que, d'alguna manera, vol escapar de la realitat que l'envolta. O siga, per a José Luis, Alemanya és alguna cosa així com la llibertat, és, al cap i a la fi, la seua elecció.\nQuan coneix Carmen i aquesta es queda embarassada, però, comença a donar-se una sèrie de condicionaments (no sols fets, com l'embaràs, que condueix al matrimoni, el matrimoni al pis, etc., sinó també pressions per part de pare i filla -"fes-ho pel teu fill"-) que faran que l'elecció del personatge principal (emigrar a Alemanya) estiga cada vegada més lluny i, finalment, esdevinga impossible. El "xantatge", per dir-ho d'alguna manera, durarà tota la pel.lícula i del desig subjectiu i la intencionalitat de l'acció no hi trobarem gens en el personatge de José Luis. De fet, ell intenta "decidir" durant tota la pel.lícula, inclós al final, a l'escena en la què demana paper al director de la presó per a dimitir com a botxí, no obstant no ho aconseguirà i, de nou, serà arrastrat per condicionaments aliens a la seua voluntat: l'escena en la què travessa el pati amb el condemnat a mort just davant d'ell és tot un símbol de la seua derrota i, per tant, un símbol de la derrota de l'individu front a la societat. Una derrota que escenifiquen ambdós condemnats: el què serà executat i el què executarà la pena.\nPer últim, m'agradaria comentar el final de la pel.lícula. Magnífica l'arribada de José Luis al vaixell i l'actitud de pare i filla, que no pregunten res perquè ja saben el què ha passat. I saben que tornarà a passar, que l'individu mai guanyarà el pols a la societat. De fet, quan José Luis diu que no ho tornarà fer, Amadeo li replica que això va ser precissament el què ell va dir la primera vegada.


Rússia afirma que el ministre de guerra d'Estat Islàmic ha mort en un bombardeig - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nRússia afirma que el ministre de guerra d'Estat Islàmic ha mort en un bombardeig\nEl ministeri de Defensa de Rússia va anunciar la mort del «ministre de Guerra» d'Estat Islàmic (EI), Gulmurod Jalímov, en un bombardeig de l'aviació russa al costat de la ciutat siriana de Deir al-Zur, acció en la qual van ser aniquilats prop de 40 gihadistes.\nL'atac aeri, segons el comunicat de Defensa, va destruir un centre de comunicacions i un lloc de comandament subterrani on estaven reunits diversos capitostos d'EI. «Es va establir que en la reunió hi havia el 'ministre de Guerra' de l'organització terrorista internacional Estat Islàmic, Gulmurod Jalímov, que va morir a causa d'una ferida», va afegir.\nSegons Defensa, en el bombardeig hi van morir també l'«emir de Deir al-Zur», el gihadista saudita Abu Muhammad al-Shimali, considerat un dels líders clau d'EI per la captura del qual els Estats Units oferien el 2015 una recompensa de 5 milions de dòlars.\nJalímov era cap de les forces especials de la policia de l'antiga república soviètica del Tadjikistan quan va desertar l'abril del 2015, i va anunciar un mes més tard la seva incorporació a Estat Islàmic en un vídeo difós per l'organització terrorista.\nEn aquest vídeo, l'excap policial feia una crida als efectius de les forces de seguretat i als emigrants tadjiks en països com Rússia a agafar les armes.\nSegons el departament d'Estat dels Estats Units, Jalímov, àlies al-Tadzhiki (el tadjik), va assistir a diversos cursos d'instrucció antiterrorista entre els anys 2003 i 2014 duts a terme en territori nord-americà.


Màquines recreatives Cabanabona - Millor servei tècnic per màquines recreatives a Cabanabona - Recreatius PenedèsSEO - Landing Màquines recreatives - Máquinas recreativas y tragaperras. Mejor servicio técnico en máquinas recreativas para bares y locales - Recreatius Penedès\nLES MÀQUINES RECREATIVES A CABANABONA AMB MÉS RENDIMENT ECONÒMIC\nLes nostres màquines recreatives a Cabanabona formen part dels jocs més populars dels bars i poden ser molt divertides, a més són increïblement rendibles per als bars per diverses raons, entre elles, el seu funcionament.\nRecreatius Penedès disposa dels últims models de màquines recreatives amb premi que triomfen en els bars, cafeteries, cerveseries i locals d'oci '.a Cabanabona.'. Tenim sempre la millor oferta de màquines recreatives '.a Cabanabona.' per assegurar el màxim nivell de recaptació, així com la diversió i l'entreteniment als jugadors. L'èxit de la nostra empresa és poder oferir a hostalers i propietaris de bars i locals una gran selecció de màquines recreatives amb premi més rendibles del mercat.\nEl nostre assessorament professional ajuda al client a realitzar una planificació prèvia del local, realitzar una selecció de les màquines que més s'ajusten al local i que majors beneficis poden aportar gràcies a la nostra àmplia experiència en el sector. Així doncs, analitzem detalladament les característiques i ubicació del bar o local, l'oferta de màquines recreatives '.a Cabanabona.' i el target habitual de l'establiment.\nLes nostres màquines recreatives '.a Cabanabona.' multipliquen els beneficis dels negocis, restaurants, bars i locals de . Des de Recreatius Penedès ens comprometem a analitzar i actualitzar constantment el progrés de les màquines per mantenir les recaptacions el més elevades possibles. Distribuïm màquines recreatives per entretenir a qualsevol públic i disposem d'una gran varietat de models i fabricants, sempre a l'última per atreure nous clients a bars i locals i aportar ingressos extra als propietaris optimitzant al màxim la rendibilitat dels seus establiments.\nLes màquines recreatives '.a Cabanabona.' són un punt d'atracció i poden contribuir a millorar els beneficis d'un bar o local sense requerir cap esforç per part del propietari del negoci. Els tècnics de Recreatius Penedès són els qui s'ocupen del correcte funcionament de les recreatives, manteniment, així com de la millora constant de les màquines per tenir els models més actuals i de major èxit.


La falta de mestres es veurà compensada pel descens de la natalitat i la migració provocada per la crisi\n7 min. Barcelona 19/09/2016 23:15\n987x290 La caiguda demogràfica, oportunitat per al sistema educatiu\nHi ha molts factors que incideixen en la qualitat de l’educació, un dels quals és purament numèric: quants mestres hi ha per cada alumne. Les retallades han suposat una reducció de la plantilla de professors. El 2012 es van perdre tres mil docents als centres públics. Es pot revertir la situació de dues maneres: amb més mestres, però també amb menys alumnes. Una davallada de la població escolar trauria pressió a les aules i compensaria l’efecte de les retallades. Això és justament el que està a punt de passar a Catalunya.\nE l sistema educatiu està a punt de viure una paradoxa. La mateixa crisi que va abocar la Generalitat a resoldre complicats sudokus pressupostaris, ara –en part– pot ajudar a resoldre'ls. Després d’un cicle de creixement, la població escolar es comença a reduir. La caiguda de la natalitat i el fet que marxi més gent del país que no pas n’entri ajudarà a buidar les aules. Segons els càlculs de l’Idescat, el 2023 hi haurà a Catalunya 59.000 infants de tres anys. El 2012 n’hi havia més de 89.000.\nL’escenari que s'obre és una bona oportunitat per millorar la qualitat de l’ensenyament. "Cal aprofitar la caiguda demogràfica per millorar les condicions laborals dels docents", argumenta el pedagog Enric Prats. Els mestres no només fan classe. La conselleria d'Ensenyament estableix una dedicació lectiva del professorat de 25 hores setmanals a primària i 20 a secundària. La resta fins a les 37,5 setmanals estan destinades a preparar classes, corregir, reunions de coordinació, entrevistes amb famílies i altres tasques complementàries de la docència. El sector reclama una reducció de les hores lectives per dedicar més temps a l’atenció personalitzada dels alumnes. "Aprendre ara és més complex, i això no s'ha traduït en un augment de professorat ni ha permès diversificar perfils", afegeix Prats.\n651x434 Tres mestres de primària ultimant tots els preparatius per a l’inici de curs. / FRANCESC MELCION Tres mestres de primària ultimant tots els preparatius per a l’inici de curs. / FRANCESC MELCION\n100.000 estudiants més en cinc anys\nFa quatre anys que Catalunya perd població, un fet que no havia passat des de la Guerra Civil. El nombre d'infants de tres a cinc anys cau des del 2014. Els de zero a dos anys, des del 2011. El sistema escolar encara s’alimenta del boom de natalitat anterior. A més, l a falta d'ofertes laborals també ha fet que més alumnes continuïn estudiant després de l'etapa obligatòria. De fet, aquest curs ha començat amb 7.822 alumnes matriculats més que l’any anterior. En total, 1.570.011 estudiants. La reducció d'alumnes d'educació infantil (11.276 alumnes menys) queda compensada amb l'increment a l'educació secundària (6.949). L’escolarització entre els sis i els 16 anys –l'educació obligatòria– mai ha deixat d'incrementar-se a Catalunya durant tot el segle XXI.\nNo serà fins d’aquí a un parell d’anys que la caiguda de població de primària s’anirà estenent per tots els cursos. De fet, ara mateix la falta de mestres és més palesa que mai. Aquest 2016 hi ha 1.000 mestres menys que el 2011. En canvi, hi ha 100.000 alumnes més.\n1.000 professors menys en cinc anys\nLa comunitat educativa creu que l'augment de professorat d'aquest curs (798 mestres més que l'any passat) no compensa l'increment d'alumnat. Mentre l'augment d'estudiants ha estat sostingut, la corba de creixement de docents des del 1997-1998 té dos punts d’inflexió: el curs 2003-2004 i el curs 2010-2011. Hi ha menys recursos que el 2010, menys personal de suport i menys professors. Segons el Marc Unitari de la Comunitat Educativa (MUCE), entre el 2010 i el 2015 la retallada de la Generalitat en ensenyament no universitari ha estat del 15%, 875 milions d'euros. El sindicat CCOO creu que falten 7.000 docents als centres públics per donar resposta a l’increment d’alumnat.\nDel 2011 al 2015 la plantilla d'interins ha crescut un 58%. La de funcionaris s'ha reduït un 11%.\nHi ha un consens força generalitzat que la situació del professorat no és la més idònia per afrontar els reptes actuals de l’educació. Les escoles que destaquen en innovació destinen temps i recursos a pensar: a bastir un model pedagògic treballat i reflexionat. Per fer això cal temps i no estar només supeditat a les classes.\nEls sindicats denuncien que la pèrdua de plantilla ha repercutit en les condicions laborals dels docents. Per exemple, a l’hora de cobrir les baixes. Amb les retallades, quan falta un mestre el seu lloc no se supleix des del primer dia, i això provoca un augment de càrrega de feina per a la resta de la plantilla.\nL'última convocatòria d’oposicions es va fer a Catalunya el febrer del 2011, amb la incorporació de 1.245 places de secundària. Des de llavors les places es cobreixen mitjançant la borsa d’interins. Del 2011 al 2015 la plantilla d'interins ha crescut un 58%. La de funcionaris s'ha reduït un 11%. Un de cada cinc mestres són interins.\nLa demografia i l'impacte de la crisi\nLes projeccions estan subjectes a com evolucioni la situació econòmica\nLa reducció demogràfica és una oportunitat per millorar la qualitat de l’educació, sempre que no s’acompanyi la contracció d’alumnes amb més retallades. "La crisi ha provocat un descens demogràfic que ha permès reduir professorat sense gaires costos", afirma el pedagog Enric Prats. "S'està desaprofitant l'ocasió per augmentar la qualitat i rebaixar les ràtios", afegeix. "Entenc que en un context de caiguda demogràfica no s'inverteixi en instal·lacions, a construir escoles noves, però no es pot retallar en mestres. Cal recuperar el professorat d’abans de la crisi i no tancar aules de manera preventiva", conclou.\nAmb l’aprovació del decret del govern espanyol de racionalització de la despesa del 2012, que autoritzava un increment del 20% a les ràtios, i de les retallades de la Generalitat, la pressió sobre les aules s'ha incrementat. Aquest curs la ràtio mitjana se situa en 22,89 alumnes per classe a P3 i 28,51 a primer d'ESO.\n"Les retallades del 2011 i el tancament de línies de primària van provocar i provocaran immediatament un augment de la ràtio d'alumnes per professor, i això en si ja vol dir un empitjorament del context en què el professorat desenvolupa la seva feina", opina Pau Miret, investigador del Centre d'Estudis Demogràfics de la Universitat Autònoma de Barcelona. I afegeix: "Les polítiques educatives actuals mostren que no s'actua com es va fer en la crisi econòmica anterior –la dels 80–, on les plantilles no es van retallar i es va reduir considerablement la ràtio, sinó que la solució política passa per disminuir la despesa fixa en professorat. Tot plegat fa pensar que les ràtios es mantindran malgrat que la natalitat i la migració estiguin caent, és a dir, que continuaran tancant-se línies de primaria i ESO".\nEls escenaris que pinten els demògrafs per als propers anys estan oberts a com evolucioni la crisi. Segons els càlculs de l’Idescat, la població escolar tocarà fons l’any 2023 per tornar a un lleuger increment. Cal prendre-s'ho, però, amb molta cautela. Les projeccions, elaborades per investigadors del Centre d’Estudis Demogràfics, preveuen tres escenaris en funció de tres hipòtesis de natalitat i migració –al gràfic que obre l'article mostrem l'escenari mitjà–, dos fenòmens difícils de preveure que depenen molt de com rutlli l'economia: si continua la crisi, la natalitat continuarà caient i part de la població que havia arribat a Catalunya marxarà a buscar oportunitats a altres indrets.\nEls demògrafs adverteixen, a més, que l’evolució de la natalitat i la migració no és lineal, sinó ondulatòria. La migració del sud espanyol es va truncar de cop a mitjans dels 70 i la internacional va ser pràcticament nul·la fins a principis del segle XXI. A més, la natalitat ha estat sota mínims durant les dues darreres dècades del segle XX. "Això vol dir que aquests fenòmens demogràfics poden revertir-se a Catalunya de manera ràpida, i les polítiques educatives no tenen la capacitat de reaccionar gaire ràpidament", explica Pau Miret. L'investigador creu que la situació econòmica "ha tocat fons" i que a finals del 2018 es començarà a notar una millora: "Això provocarà de manera immediata un augment de la natalitat a Catalunya, i a curt termini la tornada de la immigració de famílies joves. Un fet per al qual, com és habitual, el sistema educatiu no estarà preparat".\nMiret també remarca que l'increment dels alumnes que continuen estudiant després de l'obligatòria a causa de la crisi suposarà un augment de la pressió demogràfica sobre els instituts, que rebran més estudiants amb els mateixos recursos. Un fenomen, segons Miret, que també s'arrossegarà a la universitat.\nCatalunya recupera el saldo migratori positiu


Muntanya Viva: benvinguts!!\nFoto: Jaume Aguadé\n"Espectaculars formacions de glaç,\ncamí del pic de Montareny"\n16-17 de setembre de 1989\n"Travessa Matagalls - Montserrat"\nBENVINGUTS a l´espai MUNTANYA VIVA !\nPer què aquest títol? No ser, potser serà perquè cada cop que tinc l´oportunitat de fer una escapada a la MUNTANYA sento que està VIVA: el sol, la lluna, el vent, el riu, la neu, la tempesta, l’àliga, la marmota, l’ isard , la pau, la solitud, la immensitat, l´alegria, els companys i d´altres bajanades de les meves.\nLa intenció d´aquest espai és difondre les meves experiències arreu de les muntanyes. Per això, he recopilat les últimes sortides i més endavant totes les anteriors. La manera? la fotografia, la descripció de la sortida, els mapes i track/waypoint, si els tinc perquè aquest enginy del G.P.S és de no fa gaires dies. Abans anaven a la muntanya amb una espardenya i ara si no tens un "gore", camisetes tèrmiques, folro de winstopper, G.P.S., Arva i altres "conyes" és un "friqui" o no tens "calés".\nVal a dir que sóc un iniciat a fer una pàgina web i per tant serà ben rebut qualsevol consell positiu que suposi millorar aquest espai virtual. No dubteu en enviar-me un e-mail amb les vostres impressions.\nLa meva trajectòria a la muntanya comença en el Movi RODAMONS quan tenia quinze anys amb sortides prop de Barcelona: Montseny (Turó de l´Home, Les Agudes, Matagalls, Tagamanent). Les cingleres de Tavertet, Rupit, Sta. Maria del Corcó. Ja més agosarat va ser una sortida a Setcases (Bastiments) i Núria a dojo.\nCada cop més l´horitzó estava més clar: Els Pirineus i com no, els Alps. Però a l’hivern la neu era un inconvenient, les jornades eren llarguíssimes i pesades. En una d´aquestes sortides ho vaig veure clar, haver d’aprendre a esquiar. Així va ser com vaig apuntar-me al C.E.C. (Centre Excursionista de Catalunya) i a partir de les hores l´activitat de l´esquí de muntanya em dóna la possibilitat de gaudir de la MUNTANYA VIVA també a l´hivern, quan es vesteix d´un mantell blanc i misteriós.


Xarxa - L'Agrupació de Defensa Forestal de Matadepera i la Federació d'ADF del Penedès Garraf guanyen els Premis de Prevenció d'Incendis Forestals 2019 - Notícia - L'informatiu\nVan ser lliurats el dissabte 23 de novembre a Sant Andreu de la Barca\nEn aquesta edició, el Premi Honorífic, destinat a reconèixer la trajectòria d’una persona vinculada a les ADF al llarg de la seva vida, ha estat per a Jaume Gallofre i Gabarró, de l’ADF Terrassa, impulsor de l’Agrupació de Voluntaris de Terrassa després de l’incendi al Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l’Obac de 1986 i que, des d'aleshores, ha participat en totes les campanyes d’estiu i en l'elaboració de cartografia de la comarca del Vallès Occidental.\nEn l’acte de lliurament, la presidenta Núria Marín ha felicitat les ADF premiades i ha recordat el treball que aquestes entitats voluntàries realitzen en la prevenció d’incendis forestals, nascudes després dels grans incendis del mes de juliol del 1994 a les comarques de la Catalunya Central. "Des d’aleshores -ha recordat Núria Marín-, hem fet un gran salt endavant en la prevenció dels incendis forestals i hem reduït significativament tant el risc d’incendis com la superfície cremada. En aquest sentit, podem, podeu, estar ben satisfets per la part que us toca d’aquest èxit".\nMarín també ha ressaltat que "el territori de Barcelona és emblemàtic del futur que es dibuixa davant el canvi climàtic: tenim una regió metropolitana densament urbanitzada, molt poblada i amb un fort lideratge econòmic, al costat d’un extens territori forestal de gran valor paisatgístic i que actua com a pulmó natural. Créixer de manera sostenible, sense causar danys ecològic irreparable, és la filosofia dels Objectius de Desenvolupament Sostenible assenyalats per Nacions Unides per a 2030 i que són la divisa del nou mandat de la Diputació de Barcelona".\nUn total d’onze projectes optaven en aquesta 23a edició dels Premis de Prevenció d’Incendis Forestals que la Diputació de Barcelona convoca anualment amb l'objectiu de guardonar la tasca que realitzen les Agrupacions de Defensa Forestal (ADF), les Federacions d’ADF i les persones que en formen part.\nEls premis lliurats són el Jordi Peix i Massip per al millor projecte d’informació i sensibilització i el Rossend Montané per al millor projecte de planificació de la gestió per a la prevenció d’incendis forestals, tots ells projectes presentats per ADF o Federacions d’ADF de la demarcació de Barcelona. Cada premi està dotat amb 11.000 euros.\nEn aquesta edició, els projectes d’informació i sensibilització presentats al Premi Jordi Peix i Massip han estat: Informació, sensibilització i vigilància al Festival musical Paral·lel a Guardiola de Berguedà, presentat per l'ADF Alt Berguedà; Restauració i adequació de l’antiga cisterna d’extinció d’incendis de Sant Fruitós de Bages per a usos divulgatius i didàctics, presentat per l’ADF Pla de Bages; Coneixement de l’entorn i les activitats de l’ADF de Teià; Prevenim i cuidem el bosc. Projecte de sensibilització i prevenció, presentat per la FADF Berguedà; i El bosc, l’hort de les escoles, presentat per la FADF Penedès Garraf.\nPel que fa al Premi Rossend Montané i Ferrer per a projecte de planificació de la gestió per a la prevenció d’incendis forestals, les candidatures presentades han estat: Projecte de manteniment de rieres i franges d’autoprotecció a Cabrera de Mar i Cabrils 1996-2019, presentat per l’ADF Burriac; Pla d’acció contra els grans incendis forestals, presentat per l’ADF Font-rubí; Ampliació de zones d’actuació del Pla de prevenció de grans incendis, presentat per l’ADF Matadepera; Ajuda a prevenir i minimitzar un gran incendi forestal, presentat per l’ADF Quercus dels municipis d’Oló, Avinyó, l’Estany i Sant Feliu Sasserra; Aplicació per a telèfons mòbils (app) per a la gestió de recursos materials i voluntaris, presentat per l’ADF Sant Sadurní d'Anoia; i Videoinstal·lació per a la prevenció d’incendis forestals, presentat per l’ADF Viver i Serrateix.\nCategoria: Xarxa de Parcs Naturals, Notícies d'arreu, Prevenció incendis, Relleu, Paisatge, Oficina Tècnica de Prevenció d'Incendis, Biodiversitat, Geologia, Hidrologia, flora, fauna, hàbitats, Normativa, Recerca i seguiment, Gestió del medi, Divulgació, Diputació de Barcelona, ODS,\n23a edició dels Premis de Prevenció d'Incendis Forestals de la Diputació de Barcelona\nObjectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de la Diputació de Barcelona


«El primer dia veies la cara de felicitat dels nens, tenien ganes de tornar a jugar» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n«El primer dia veies la cara de felicitat dels nens, tenien ganes de tornar a jugar»\nLes mesures de seguretat han marcat l'inici del Campus Estiu Gironella\noriol trasserra gironella 23.06.2020 | 18:41\nActivitats al pavelló de Gironella.\nUna setantena de nens i nenes participen des d'aquest dilluns en la vuitena edició del Campus Estiu Gironella, enguany marcat per les mesures de seguretat per la covid-19. Les estades esportives d'iniciació al voleibol i al bàsquet son organitzades pel Club Volei Gironella i la seva responsable, Laura Racero, explica a Regió7 que per culpa de la pandèmia no ha estat gens fàcil tirar endavant el campus, que finalitzarà el proper 31 de juliol. «Hem hagut de fer protocols específics per poder realitzar el campus, formar als responsables en mesures d'higiene i seguretat o posar gels hidroalcohòlics a les instal·lacions», explica Racero.\nLa responsable del Campus Estiu Gironella creu que el treball previ d'organització i estudi de totes les mesures de seguretat ha estat més costós que no pas l'inici de activitat al pavelló municipal, ja que els infants segueixen al peu de la lletra les indicacions i respecten les mesures adoptades. «Els nens han de venir amb mascareta per realitzar els trajectes conjunts i un cop dins l'activitat funcionen amb grups de convivència de 10 persones, incloent-hi el monitor. Aquests grups reduïts tenen el seu propi vestuari i ho fan tot junts», exposa Racero.\nEn les edicions anterior del campus la xifra d'inscrits doblava l'actual, ja que tenien uns 130 nens inscrits i ara en son 70. Racero opina que aquesta davallada s'explica per «la por de les famílies» però tot i això en els dos primers dies del Campus tot ha anat d'allò més bé i es mostra molt satisfeta. «El primer dia veies la cara de felicitat dels nens. Tenien moltes ganes de fer coses, de tornar-se a veure i de jugar», diu Racero. A més de voleibol i bàsquet, els joves participants a les estades gironellenques també gaudeixen d'altres altres activitats al poble, com per exemple curses d'orientació, bicicleta o anar a la piscina.\nLaura Racero afirma que la decisió de realitzar enguany el campus d'estiu tot i la pandèmia ha estat per donar un cop de mà a les famílies i també per lliurar als infants una alegria després del confinament. «En el moment de preparar el campus i veient el moment en el que ens trobàvem la intenció era no fer-lo, però al relaxar-se la situació en les últimes setmanes ho vam valorar i vam decidir tirar endavant per ajudar a les families», acaba la responsable.\nEl pavelló de Sant Fruitós acull una exhibició de vòlei adaptat.\nUna jove estudiant del Peguera promou una exhibició de vòlei terra al pavelló de Sant Fruitós .\nSant Fruitós celebra divendres la seva tercera Nit de l'Esport.


L'Ajuntament de Salou signa el contracte programa amb el Departament d'Acció Social — Ajuntament de Salou\nL'Ajuntament de Salou signa el contracte programa amb el Departament d'Acció Social\nL'Ajuntament de Salou signa el contracte programa amb el Departament d'Acció Social https://www.salou.cat/ca/noticies/lajuntament-de-salou-signa-el-contracte-programa https://www.salou.cat/@@site-logo/logo-salou.svg\nLa regidoria rebrà 478.554 euros per a la gestió dels serveis\nEl director dels Serveis Territorials del Departament d'Acció Social i Ciutadania de Tarragona, Jordi Tous, s'ha desplaçat a Salou per signar el Protocol Addicional amb l'alcalde de Salou, Pere Granados. L'import del Contracte Programa per al 2009 destinat a la prestació dels diferents serveis socials és de 478.554 euros, que triplica l'import de l'any passat (141.182 euros).\nAquest increment es deu a que enguany l'acord inclou per primera vegada l'assumpció dels serveis socials bàsics (EBASP). Així, com explicava la regidora d'Acció Social, Ana Narbona, la novetat es basa en què 'hem assumit directament des de Salou l'EBASP, un servei públic i gratuït, que ajuda als ciutadans a resoldre els seus problemes i necessitats socials; així com també el Servei d'Ajuda a Domicili', entre 23 programes més d'atenció social.\nL'objecte del Contracte Programa és establir els eixos estratègics, les accions concretes i el nou sistema de finançament. D'aquesta manera, segons ha explicat la regidora Ana Narbona 'es vol obtenir una millor eficàcia en la gestió dels serveis socials i altres programes en matèria de benestar social'. És el cas, entre d'altres, dels serveis socials bàsics, com els ajuts d'urgències socials; els serveis d'intervenció sòcioeducativa no residencials per a infants i adolescents (que s'imparteix al Dofí Màgic); l'acollida i integració a persones estrangeres immigrades; el programa d'inclusió social; el sistema de resposta urgent per a dones que pateixin una situació de violència; serveis de transport adaptat, o els equips d'atenció a la infància i a l'adolescència (EAIA).


Madeleines integrals amb farina de garrofa - Retalls de Cuina\nInicixocolataMadeleines integrals amb farina de garrofa\nAnna Pigarda • 27 de desembre de 2017\nUn dels blogs que segueixo des de fa molts anys és Amb les mans a la massa de la Clara. És un blog que m'encanta perquè totes les seves receptes són molt senzilles de fer i són delicioses, a més té una secció de dolços saludables molt llaminers i una de brioixeria i masses amb receptes més clàssiques com les coques o els tortells de reis, per llepar-se'n els dits. Fa un dies publicava la recepta de Madeleines de garrofa integrals i com tenia a casa farina de garrofa, no vaig trigar gaire a ficar-me a la cuina. Per cert, les madeleines guanyen a mida que passen els dies, així que resistiu-vos a la temptació i guardeu unes quantes per l'endemà en una capsa metàl·lica i ja m'explicareu que us han semblat.\n125 ml de llet desnatada + 75 ml més per la cobertura\n180 grams de farina integral de blat\n30 grams de farina de garrofa\nEncenem el forn, a dalt i a baix, a 175º.\nBatem els ous amb el sucre, amb una batedora de varetes, fins que doblin el seu volum. Afegim la llet, l'oli i l'extracte de vainilla i mesclem tots els ingredients fins que quedin ben integrats. A continuació, aboquem a poc a poc les farines, que prèviament haurem mesclat amb la culleradeta de bicarbonat. Quan hagi quedat tot ben barrejat tindrem una massa més líquida que la de les magdalenes, que haurem d'abocar amb compte en els motlle de les madeleines fins omplir-los fins a dalt, però vigilant que la massa no vesi i sobresurti dels motlles. Els ficarem al forn 10 minuts. Abans de desemmotllar les madeleines deixarem que es refredin una mica.\nDesfem la xocolata blanca al microones, vigilant que no se'ns cremi. La xocolata negra la desfarem amb la llet perquè ens quedi més líquida. Us aconsello que no deixeu molta estona la xocolata al microones. És millor desfer-la en varies tongades i anar remenant per aprofitar el calor residual, així teniu menys possibilitats de que se us cremi. Decorem les madeleines amb les dues xocolates. Quan la xocolata hagi pres ja les podrem guardar en un pot o capsa metàl·lica.\ngarrofa ous xocolata


Critica la vaguetat amb què es defineix la sedició i alerta del risc que això afecti drets bàsics\n2 min. Barcelona 16/11/2019 16:29\nUn mes després de la sentència del Tribunal Suprem que condemna els líders independentistes que van fer possible l'1-O a penes que van dels 9 als 13 anys de presó, Amnistia Internacional s'ha posicionat sobre el veredicte del tribunal que presidia Manuel Marchena. En un informe que l'organització volia fer públic dimarts però que ahir ja es podia consultar a la versió francesa de la seva web suïssa, considera "desproporcionada" la sentència i demana la llibertat del president d'Òmnium, Jordi Cuixart, i l'expresident de l'ANC Jordi Sànchez.\nEl document, avançat per Vilaweb, ha estat esborrat de la web d'Amnistia Internacional Suïssa, que s'havia saltat l'embargament per error. El text interpreta que les penes de presó dictades contra els dos líders de la societat civil i set alts membres del govern català es basen "en la definició vaga del delicte de sedició" i en la interpretació "massa general i perillosa" d’aquesta definició per part del Tribunal Suprem. Això, apunten des de l'organització, comporta la criminalització d’actes legítims de protesta.\nSegons Amnistia Internacional, el Suprem no ha demostrat "que les sentències de tanta gravetat fossin proporcionals als actes pacífics de què eren acusats". "Les condemnes dictades contra Jordi Sànchez i Jordi Cuixart constitueixen clarament una restricció excessiva i desproporcionada dels seus drets a la llibertat d’expressió i a la reunió pacífica", apunten.\nA més, Amnistia Internacional lamenta que la cort suprema lligui la gravetat de la infracció a la naturalesa massiva o generalitzada de l’oposició a l’aplicació d’una decisió judicial. D’aquesta manera, creuen, s’obre el camí perquè les autoritats estableixin un sostre il·legal en el nombre de persones que poden exercir el seu dret de manifestar-se pacíficament a la vegada.\nLa manca de claredat al voltant del delicte de sedició al Codi Penal interpretat pel tribunal permet, diu Amnistia Internacional, "restriccions injustificades als drets de llibertat d’expressió i reunió pacífica". "Tothom té dret a saber si la seva conducta pot constituir un delicte. Tot i això, la sentència dictada demostra que la vaguetat de la definició del delicte de sedició permet un ús excessiu. La interpretació del Tribunal Suprem podria tenir un efecte perjudicial que dissuadís els ciutadans a participar en protestes pacífiques per por", conclouen.


El Breny - Les Coses de l'Esplai - Neus Piqué Martí\nNEUS PIQUÉ MARTÍ\nEn aquest número d'El Breny li toca a Neus Piqué Martí sortir a la secció de "Les Coses de l'Esplai".\nNeus, on i quan vas néixer?\nLa mare em va portar al món el dia 21 de febrer de l'any 1935 en un pis del carrer Santa Maria (ara Maria Gimferrer), al número 52.\nNaixent al mes de febrer vol dir que ets fredolica. Nom dels pares?\nSí, el fred m'espanta bastant. Els pares es deien Jaume Piqué Vilanova i Maria Neus Martí Tallada.\nQuan els vas perdre?\nEl pare es va morir a l'any 1961 i només tenia 51 anys. Per mi era molt jove. La mare es va morir l'any 1986 i tenia 75 anys. No és que fos molt jove però també hagués pogut durar més anys. De totes maneres, llavors era més difícil fer-se més vell o gran.\nLa feina dels pares quina va ser?\nLa mare va treballar a Can Soler tota la vida mentre va poder. El pare va ser un treballador de l'Agència Moll. Em penso que sempre, mentre va viure. A més, haig de dir que el meu pare va ser per al poble de Sant Vicenç un gran col·laborador amb tot el que es feia relacionat amb festes i actes santvicentins. Va ser durant vint-i-cinc anys membre del Gremi de Carreters, també va ser un dels fundadors del Gremi de Conductors com també va participar a la fundació del Patronat a la Vellesa. Es pot dir que no tenia un "no" quan es tractava de col·laborar.\nTot el que has dit és veritat. Els veïns del carrer de Maria Gimferrer, quan es tenia costum de fer festes al carrer, uns quants ens vàrem "embarcar" per fer unes festes que fossin "sonades" fent festa durant una setmana cada dia. Faltats d'experiència i a més que ens va ploure cada dia una estona, ens va aixafar les festes amb el resultat que ens va quedar un deute considerable i, gràcies al teu pare, el Matíes i crec que també hi participava en Joan Subirana, van organitzar a l'Ateneu (que ara que toquem el tema, crec que s'ha tancat) un festival amb aficionats del poble i així vàrem poder pagar els deutes. No és que em toqui explicar res dintre el teu tema, però aquestes persones es mereixen un petit recordatori de part de tots els santvicentins.\nQuants germans has tingut, Neus?\nVaig ser filla única, però no va ser cap negoci per mi perquè els pares sempre es van pensar que jo era patrimoni seu. Per això vaig tenir problemes amb el meu matrimoni, però ja està passat i perdonat.\nVol dir que hi ha fills que neixen amb "la flor al cul" i tu vas néixer amb "el test al cap", però la vida té aquestes coses. Recordes l'escola?\nRecordo que vaig anar als Nacionals fins als 14 anys i després cap a treballar a Cal Balet. Allà vaig estar dels catorze fins als vint-i-nou anys. Després vaig estar fent confecció a casa durant deu anys. També vaig treballar durant onze anys a la fàbrica "Tèxtils Montserrat" fins que vaig haver de plegar per malaltia.\nQuan et vas casar i amb qui?\nEm vaig casar als 22 anys amb en Mateu Gubianes Vilanovia el dia 25 de juny de l'any 1957 i vaig quedar vídua a l'any 1982. El Mateu va morir a l'edat del pare, als 51 anys. Tampoc es va fer vell.\nQuants fills Neus?\nDues noies. La Laura i la Marta. La primera la vaig tenir quan tenia 24 anys i la segona quan en tenia 30. La Laura està casada amb el Francesc Rebollo i tenen una noia de 19 anys que es diu Jèssica i un nen de cinc any que es diu Francesc i viuen a Sant Vicenç. La Laura treballa a Tèxtil Burés i el Francesc a Avinyó també en el ram del tèxtil. La Marta està casada amb en Josep Lluís Polo i tenen dos fills. Un nen de set anys que es diu Pau i una nena de quatre que es diu Anna. En Josep Lluís treballa a la Pirelli de Manresa i la Marta fa de mestre a Tona. També viuen a Sant Vicenç.\nDos gendres i quatre néts i tots a prop de casa. Com és de suposar estareu tots contents i feliços per molts anys d'estar tots plegats.\nDe moment i no veig el motiu per no ser-ho, tots ens avenim molt tant per la meva part com per la del Valentí. Ells també ens aprecien molt.\nRecordes on havies viscut, a més del lloc on vas néixer?\nQuan em vaig casar vàrem viure al carrer Zorrilla, actualment Pompeu Fabra, i actualment estic vivient al carrer Mossèn Joan Orriols.\nVols explicar-me alguna cosa de tu i el Valentí, perquè ja fa anys que feu parella.\nQuan em vaig quedar vídua vaig pensar de no estar amb cap altre home perquè ja havia passat prou penes amb el matrimoni, no per culpa d'ell precisament, però el que sigui, et queda mal sabor de boca com s'acostuma a dir. Però un dia a la piscina ens vàrem entrebancar el Valentí i jo o jo i el Valentí. Encara n'hi ha que no creuen que les persones quan es fan grans es poden enamorar. Doncs va passar, ens vam enamorar i així portem tretze anys. No vol dir que també tenim algun que altre "altercat", però no tenen importància. Ens compenetrem molt bé i ell té molta paciència amb mi perquè sempre tinc problemes de salut, per això li haig d'agrair la seva atenció cap a mi.\nNeus, a la vida passen moltes coses que un no havia pensat mai que poguessin passar i com a tal les hem de passar, però m'alegro que al menys amb l'edat que tens hagi millorat la convivència amb una parella estable. Per molts anys. Què ens pots explicar de l'Esplai?\nDoncs al contrari d'altres socis, nosaltres hi freqüentem molt en tots els sentits. Anem a les festes, als balls, als viatges... en fi, passem moltes estones. A més a més, el Valentí ara ha entrat a la junta nova. Això no ho sé perquè t'ho dic perquè ja ho saps.\nJo ja ho sé, però algun lector ho pot ignorar. A més és un tema de la pregunta que et faig. Neus, hem de plegar perquè s'acaba l'espai però et dono les gràcies en nom d'El Breny, de l'Esplai i d'un servidor.


Porreres – Illes Balears\nSituada a la comarca del Pla, centre agrícola de Mallorca, la zona de Porreres és coneguda, sobretot, per la seva producció d´albercocs secs. Els productes de la terra han estat el motor de la seva economia durant molts de segles.\nLa part occidental del terme presenta un relleu, moderadament, accidentat. El puig d´en Femella, de 294 metres i el puig de Monti-sion, de 245 metres, en són les elevacions més destacables. Més de 1.000 hectàrees del municipi formen part de l´àrea natural d´especial interès del massís de Randa.\nSi recorrem el centre urbà de Porreres, que va néixer entorn d´una alqueria àrab, encara es pot respirar l´aire d´altre temps. La presència de la pedra local és notable a molts dels elements del seu patrimoni històric.\nEl temple barroc de la Mare de Déu de la Consolació sorprèn per les seves dimensions i pels tresors que conserva a la capella del Roser. Una creu de processó de plata, de l´any 1400, i el cadiram gòtic del cor en són les peces més valuoses.\nL´edifici de la rectoria, l´església de Sant Felip Neri, la seu de l´ajuntament, les creus de terme, els molins i l´oratori de la Santa Creu són altres elements d´interès. Finalment, s´ha de visitar el santuari de Monti-sion, un edifici de finals del segle XV, antiga escola de gramàtica llatina, i punt d´arribada del Via Crucis que, cada any, se celebra a Porreres.\nRestaurant l’Escrivania de Porreres\nEl restaurant l’Escrivania de Porreres, situat davant l’ajuntament, és un lloc acollidor, decorat amb originalitat on s’ofereix un menú de degustació amb tot un seguit de plats, que ens poden agradar més a manco, però el que és inquestionable és la seva originalitat. Tot plegat, l’Escrivania és un bon motiu per visitar Porreres.


L'amenaça incendiària del govern espanyol a Torra | NacióLleida\nper Sara González, 12 de maig de 2018 a les 15:22 |\nReunió del consell de ministres, en una imatge d'arxiu | @desdelamoncloa\nLa Moncloa ja ha expressat un primer posicionament oficial després del discurs d'investidura pronunciat davant el ple del parlament pel candidat a la presidència de la Generalitat, Quim Torra. En un comunicat, titlla el discurs de Torra de "sectari i divisori". Assegura que el candidat "ha ofert un discurs frontista, del passat" i allunyat del que la "majoria de catalans volen".\n"El senyor Torra no s'ha presentat com el president que mereixen i necessiten els catalans -diu el comunicat de Moncloa-. Ha renunciat a governar per a tots ells". El govern espanyol diu que serà "vigilant dels actes del candidati dels eu possible govern" i que "qualsevol il·legalitat serà reparada".\nEls principals dirigents espanyols i l'oposició catalana han coincidit en criticar aquest dissabte el discurs inicial de Quim Torra durant la sessió d'investidura, ja que consideren que no s'ha referit al conjunt de la població pretén mantenir el full de ruta unilateral cap a la independència de Carles Puigdemont. Des de Madrid, els líders del PP i el PSOE l'han avisat abans que hi intervingués que hauria de complir la llei, mentre que els grups del Parlament han reaccionat un cop ha acabat la compareixença.\nEl president espanyol, Mariano Rajoy, ha assegurat que no farà "cap judici de valor", tot i reconèixer que no li agradava el que havia vist i escoltat. "No és representatiu de Catalunya. Però el jutjarem pels seus fets, si al final és escollit", ha afirmat, i ja ha avisat que l'Estat garantirà "que la llei i la Constitució es compleixin a tota Espanya, que es respecti la unitat d'Espanya i que ningú podrà anar contra el principi d'igualtat".\nEl secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, ha asseverat que "cal que la legislatura sigui autonomista i des del respecte a la legalitat i al 100% dels catalans". Tot i això, ha assegurat que, en cas que s'investeixi un president, la intervenció de l'autonomia ha d'acabar, sense excuses: "L'acord del Senat és molt clar i quan hi hagi Govern s'ha d'aixecar".\nInés Arrimadas, al Parlament, reaccionant al discurs de Torra. Foto: Sara González\nDes de Catalunya, la líder de Cs al Parlament, Inés Arrimadas, ha criticat que ha assistit al "discurs molt més radical que mai", ja que "no fa autocrítica i crida al xoc i a la confrontació", motiu pel qual creu que "és un perill per a tots els catalans" pel fet que se'ls acosta "a un xoc molt més gran". Així mateix, ha lamentat que no ha dit "res de polítiques socials i econòmiques".\nIceta confirma els pitjors temors\nEl primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha coincidit que "es confirmen els pitjors temors", ja que Torra pretén representar una "presidència per delegació i continuïtat de l'anterior legislatura". Considera que ha aportat "més retòrica que projecte" i no "vol abandonar la línia unilateral". "Només s'adreça als independentistes", ha seguit, motiu pel qual "el fracàs està servit".\nLa portaveu de Catalunya en Comú-Podem, Elisenda Alamany, ha subratllat que s'ha perdut l'oportunitat de "parlar per tot el país" i s'ha "parlat de legitimitats del passat més que de projecte de futur". Afirma que estaran "expectants", però ha coincidit amb els altres grups en lamentar que "hi ha hagut al·lusions només a la meitat del país" i hagi "parlat de provisionalitat i això reflecteix un Govern dèbil". "Volem una legislatura forta i un govern fort", ha reclamat.\nElisenda Alamany, després del discurs de Torra. Foto: Sara González\nEl president del PP a Catalunya, Xavier García Albiol, ha titllat d'incendiari el discurs, i ha alertat: "Si és investit president tenim el conflicte garantit". El dirigent conservador ha sostingut que el candidat s'ha oblidat a més de la majoria de catalans, convertint-los en "invisibles", pel fet de no al·ludir als problemes de molts d'ells relacionats amb la sanitat i l'educació. "Segurament esperàvem que, una vegada proclamat candidat, temperés el seu passat, però no, no, al contrari, ha demostrat que està instal·lat en l'absoluta radicalitat i ho podem resumir com un discurs incendiari", ha expressat.\nL'únic que ha aplaudit Torra ha estat el president del grup d'ERC, Sergi Sabrià, ja que ni JxCat ni la CUP han reaccionat. "Estem satisfets i esperançats. Formar un govern és la millor manera de defensar els ciutadans i fer caure el 155. Tenim voluntat de construir a partir dels mandats de l'1-O i del 21-D", ha aplaudit.\nPolítica, investidura, procés català, Mariano Rajoy, Quim Torra, PSOE, Pedro Sánchez, Ciutadans, Inés Arrimadas, Miquel Iceta, PSC, Elisenda Alamany, Catalunya en Comú-Podem, Sergi Sabrià, ERC, Xavier García Albiol, PP


L’Ajuntament de Barcelona davant les urgències socials – La Clara Comunicació\nPublicat el 24 Setembre 2015 25 Setembre 2015 per La Clara Comunicació\nEn aquest blog, més enllà d’explicar-vos notícies corporatives i consells de comunicació, també ens agradarà tractar temes sobre els sectors que ens agrada treballar i que creiem que són claus per al futur de la societat: els rams de Medi Ambient, Cultura i Acció Social.\nSerà freqüent que ens queixem o comentem com es podrien millorar una infinitat d’aspectes relacionats amb aquests tres temes. Però alhora, també voldrem destacar quan les persones actuen ràpid i bé, i avui, volem destacar la feina i la prestesa del nou equip de govern de l’Ajuntament de Barcelona davant la crisi dels refugiats:\nPer la seva rapidesa en actuar: davant de la crisi internacional dels refugiats que des d’aquest estiu estan arribant per milers a Europa, cal destacar com de ràpid va actuar l’Ajuntament de Barcelona en oferir, dins les seves possibilitats, ajuda a aquests refugiats. Una rapidesa que esdevé clau en situacions d’urgència i que altres administracions, com l’espanyola o l’europea, no han sabut gestionar.\nUna rapidesa que en situacions d’urgència social, considerem clau tant en l’acció com en la comunicació, i que el consistori ha dut a terme amb excel·lència.\n2. Per la seva valentia per apostar pels més desfavorits: el consistori, a finals d’agost, va duplicar el pressupost del Servei d’Atenció a Immigrants, Emigrants i Refugiats per fer front, dins les seves possibilitats, a aquesta crisi. Alegra que els pressupostos, en un ajuntament que es coneix sanejat, es destinin als que més ho necessiten, inclús, quan aquests es preveu que no siguin ni presents ni futurs votants.\nUna valentia que considerem lloable des de La Clara: perquè l’acció social ha de ser clau en els nostres consistoris, empreses i organitzacions socials.\n3. Per comptar amb la ciutadania des del primer moment: el primer tinent d’alcalde, Gerardo Pisarello, va anunciar a principis de setembre, que l’Ajuntament impulsarà la creació d’un registre de famílies interessades en implicar-se a l’acollida de refugiats, tant si és per allotjament, per ajuda econòmica o per qualsevol altra col·laboració. Actualment les ofertes es gestionen des de l’adreça de correu ciutatrefugi@bcn.cat.\nÉs una manera de treballar, col·laborativa, que nosaltres admirem i practiquem. En una societat connectada com la nostra, és clau i més humà, avançar conjuntament.\nPer tot això, felicitats equip! i esperem que continueu treballant i comunicant amb prestesa, pensant en els més desfavorits i de forma col·laborativa!\nPublicat a Acció SocialEtiquetat Barcelona, crisi refugiatsDeixa un comentari\n← Neix La Clara Comunicació!\nNou projecte! IV Trobada de Guionistes a Barcelona →


El Partit Popular reivindica construir una residència de la tercera edat\nEl Partit Popular d'Onda ha reivindicat avui la construcció d'una residència de la tercera edat en el municipi dins del projecte social que els populars tenen per a la localitat.\nEl PP ha presentat per escrit la proposta perquè en els pressupostos de 2018 s'incloga una partida pressupostària de dos milions d'euros per a engegar aquest servei en la localitat. Tal com ha explicat l'edil del PP a Onda, Inma Alós, "dins de les propostes que el Partit Popular ha fet perquè s'incloguen en el pròxim pressupost, la necessitat de construir una residència de la tercera edat considerem que és una qüestió prioritària per a Onda".\nEls populars, que ja van engegar el centre de dia i que sempre han apostat per una Onda amb una major qualitat de vida consideren que "ha arribat el moment que la ciutat dispose d'aquest nou servei que complete el que existeix en l'actualitat" i la regidora recorda, a més, "que ara el cuatripartito compta amb 3,5 milions d'euros més respecte a l'últim pressupost del PP però aquests diners no està servint per a millorar la qualitat de vida dels onders".\nEl PP, tal com assegura la responsable popular, "tenim més que clar que fa falta i que Onda sempre mereix més i est ha de ser un compromís que el cuatripartito, en lloc de pensar en qüestions radicals i a fer política separatista, ha de comprometre's a millorar la qualitat de vida dels onders".


Selenoproteïnes de la Mustela Putorius Furo\nLes selenoproteïnes són un tipus de proteïnes que incorporen a la seva seqüència un aminoàcid anomenat Selenocisteïna (Sec), el qual correspon a l’aminoàcid 21, que es representa amb la lletra U. Aquest aminoàcid és idèntic a una cisteïna(Cys), però ha substituït el radical de sofre (SH) per un de seleni (SeH).\nEn els organismes, el seleni no es troba mai en forma lliure, sinó lligat a aquest tipus de proteïnes. Aquest mecanisme ha estat desenvolupat pels éssers vius per tal d'evitar la intoxicació per seleni i així poder-lo mantenir com a element essencial. Les selenoproteïnes acostumen a ser enzims redox, implicats en reaccions d'oxidació-reducció, gràcies a l'alta reactivitat de l'àtom de seleni situat al centre catalític, i per tant, tenen una possible capacitat protectora antioxidant. \nEl seleni i el sofre ocupen la mateixa columna a la taula periòdica dels elements, fet que els confereix propietats químiques similars. Aquest fet explica que en la recerca de gens ortòlegs de selenoproteïnes en altres organismes, a vegades es troben Cys enlloc de Sec, ja que en ambdós casos les proteïnes tenen funcions similars.\nL’aminoàcid selenocisteïna és codificat pel codó UGA el qual és, normalment, un codó de terminació de la traducció. És per això que, per a què es doni una re-codificació del codó UGA, es necessita una maquinària específica.\nMaquinària i procés de síntesi de les Selenoproteïnes\nLa SECIS Binding Protein (SBP2) és una proteïna llarga, de 854 aminoàcids. La seva regió N-terminal és essencial per a la funció d’incorporar selenocisteïnes. Forma part d’un complex de proteïnes implicat en la síntesi de selenocisteïnes i participa en la incorporació dels factors eEFsec, SECp43, SPS1 i SLA (explicat en l'apartat Síntesi de Selenocisteïna). Té altres dominis funcionals com una senyal de localització nuclear rica en lisines (NLS) en la regió N-terminal, un NLS potent en la regió C-terminal, dues senyals d’exportació nuclear riques en leucina (NES), un domini funcional d’unió a elements SECIS i un domini d’interacció a ribosomes.\nEl factor d’elongació específic de selenoproteïnes (eEFsec) té una funció complexa. Participa tant en la biosíntesi com en la incorporació de selenocisteïnes, i a més, interacciona amb altres proteïnes i RNA de la maquinària de síntesi de selenoproteïnes, com les dues isoformes de la tRNAsec i SBP2. En el cas de tRNAsec, és necessari perquè SBP2 i eEFsec formin un complex tant al nucli com al citoplasma\nLa tRNAsec regula la síntesi de totes les famílies de selenoproteïnes, ja que tradueix el codó UGA a selenocisteïna. La fosfoseryl-tRNAsec kinasa fosforila específicament la molècula seryl-tRNAsec en la síntesi de selenocisteïna\nLa majoria d’aquests elements són característics i exclusius dels organismes que contenen selenoproteïnes i poden ser utilitzats en la cerca d’aquestes proteïnes a través de diferents genomes. \nMaquinària i síntesi de la Selenocisteïna\nLa Selenocisteïna se sintetitza directament en el seu tRNA perquè no es troba lliure a la cèl•lula, i per a la seva formació, seran necessaris els següents elements:\nLa Selenofosfat Sintetasa 1 (SPS1) que com forma un complex amb proteïnes involucrades en la biosíntesi de selenocisteïna, es creu que probablement no té un paper essencial en el metabolisme de les selenoproteïnes. D’altra banda, es pensa que podria tenir un paper en el reciclatge de selenocisteïna. De totes maneres, la seva funció no implica la síntesi de selenofosfat.\nLa Selenofosfat Sintetasa 2 (SPS2) s’ha demostrat en diversos estudis que la SPS2 sintetitza selenofosfat a partir de seleni i que probablement està involucrada en la síntesi de novo. A més, és essencial per generar el donant de seleni per la síntesi de selenocisteïna\nla Selenocysteine Associated Protein (SEC43p) reconeix motius de RNA gràcies a que té dos dominis d’unió a ribonucleoproteïna (RNPs). A més, forma un complex amb el tRNAsec, participa en la síntesi de selenocisteïna, en la regulació dels nivells d’expressió de tRNAsec metilat i és estabilitzador del complex eEFsec-SBP2-tRNAsec.\nLa fosfoseril-tRNA kinasa (PSTK) és una proteïna que es troba altament conservada al llarg de la evolució, fet que suggereix que juga un paper important en la biosíntesi i/o regulació de selenoproteïnes.\nTotes les proteïnes esmentades tindràn un paper en el procès de biosíntesi de la Sec. En primer lloc una serina s’uneix mitjançant l'acció de la seril-tRNA sintetasa al tRNA. A continuació, la PSTK fosforila la Serina unida al tRNA. Més tard l’enzim Selenocisteïna Sintasa (SLA/LP), amb l’ajuda de la SEC43p i les SPS1 i 2, transformaràn la serina en una Selenocisteïna i crearan la seqüència EF, on s’unirà el tRNA al factor de transcripció EFsec. \nLes Selenocisteïnes i el seu problema en l’anotació de genomes\nEl principal problema d’aquest tipus de proteïnes és a l’hora d’identificar els seus gens amb un programa automàtic. De manera sistemàtica, aquest reconeixerà un codó UGA com un codó de stop.\nAixò fa que normalment les selenoproteïnes estiguin mal anotades i per tant, això també repercuteix en l’anotació del genoma de l’espècie.\nUna manera de trobar aquest tipus de proteïnes és mitjançant la identificació de SECIS a la regió 3’, amb l'objectiu de saber quins codons UGA no codifiquen per codons de stop sinó per Selenocisteïnes. El principal problema, és que no s’ha trobat cap patró de seqüència SECIS, cosa que dificulta la seva recerca i s’ha de dur a terme mitjançant programes especials.\nInicialment es creia que entre tots ells només tenen conservats un quartet de nucleòtids (AUGA), però posteriorment s'han identificat quartets diferents. Els SECIS que tenen el quartet AUGA s'anomenen canònics i la resta no canònics.\nS’ha observat que tot i que la seqüencia no és la mateixa, l'estructura tridimensional sí que és la mateixa en tots els casos (loop-helix-loop), i per tant, aquesta serà l’estratègia per trobar aquests SECIS. Els programes utilitzats buscaran seqüències que es puguin plegar i formar aquesta estructura 3D coneguda. PatScan és un dels programes que es fan servir. S'introdueix el patró estructural i un conjunt de seqüències i el programa mostra quines d’aquestes poden adoptar aquesta estructura. Per fer una predicció eficient de la localització de selenoproteïnes es sobreposen la informació d'elements SECIS amb la localització d'exons del gen que estem estudiant.  \nL'objectiu del nostre estudi és l'anotació de les selenoproteïnes del genoma de la Mustela putorius furo, genoma anotat recentment i que encara no ha estat corregit.\nLa Mustela putorius furo, més comúnment anomenada fura, és un mamífer carnívor de la varietat domèstica del furó comú. Aquests mustèlids solen tenir un pelatge marró, negre, blanc o mesclat. Tenen un mida d'aproximadament uns cinquanta centímetres (incloent-hi una cua d'uns tretze centímetres) i pesen aproximadament un quilogram. Poden arribar a viure entre set i deu anys. Aquest mamífer pertany a l’ordre Carnivora de la familia de la Mustelidae.\nEspècie: M. putorius\nSubespècie: M. p. furo


Més de 25 anys vetllant pel comfort dels nostres clients.\nPer què Ecotec Instal·ladors utilitza cookies?\nEcotec Instal·ladors utilitza les cookies estrictament necessàries i essencials perquè vostè faci servir el nostre lloc web i pugui moure's lliurement, utilitzar àrees segures, configurar opcions personalitzades, etc.\nEcotec Instal·ladors no controla les cookies utilitzades per aquests webs externs.\nSi està d'acord amb la política de cookies d'Ecotec Instal·ladors faci clic al botó "acceptar". Alguna de les nostres cookies s'utilitza per generar publicitat en xarxes de tercers o per fer analítiques per a les quals utilitzem eines externes. Les cookies emprades són per a ús exclusiu d'Ecotec Instal·ladors, que en cap cas les comercialitza.\nSi accepta les nostres cookies, ens permet la millora del web per oferir-li un accés òptim i donar-li un servei més eficaç. A més a més, vostè pot configurar el seu navegador per establir que sols els llocs web de confiança o les pàgines per què està navegant en aquest moment puguin gestionar cookies, la qual cosa li permet seleccionar les seves preferències. Amb aquesta política, Ecotec Instal·ladors demostra el compromís adquirit amb la legislació vigent sobre l'ús de cookies, donant-li informació perquè vostè pugui comprendre quin tipus de cookies utilitzarem i per què ho fem. Amb això pretenem proporcionar-li transparència en relació a les dades tractades durant la navegació feta des del seu equip en el nostre web.\nCompaTIC - Diseny web Avís Legal


Torrent celebra el Mes del Medi Ambient amb tallers, rutes i jornades d’educació mediambiental – RiberaTV\nTorrent celebra el Mes del Medi Ambient amb tallers, rutes i jornades d’educació mediambiental\nL’Ajuntament de Torrent, amb la col·laboració de diverses associacions ciutadanes i culturals, ha organitzat un programa d’activitats, tallers i píndoles de biodiversitat per als cap de setmana de novembre i desembre\nLa programació d’activitats mediambientals per als mesos de novembre i desembre plena l’agenda dels caps de setmana a Torrent.\nFrancisco José Arnau, regidor de Medi Ambient, ha ressaltat que el mes del medi ambient “és una aposta de l’ajuntament en la qual els objectius principals són, d’una banda, l’educació ambiental, ja que xiquets i xiquetes són el futur del planeta i haurien de conéixer des de la seua infància tots els detalls sobre sostenibilitat, reciclatge i canvi climàtic, i, d’altra banda, la recuperació d’espais naturals, com per exemple la Serra Perenxisa, per a oferir zones d’esplai a l’aire lliure on torrentinos i torrentinas gaudisquen de la naturalesa”.\nAquests dies dedicats a la divulgació de continguts mediambientals i al foment de pràctiques responsables començaran la setmana vinent amb una excursió nocturna a la Serra Perenxisa: el Centre Excursionista de Torrent i Astre Torrent han preparat un recorregut per les sendes del terme en què ens descobriran els espais singulars de la serra i ens ensenyaran el valor ambiental que es conserva; a més, amb l’afegit de fer l’excursió en horari nocturn, els assistents podran gaudir de la contemplació del cel a l’aire lliure, gràcies a que comptaran amb els aparells d’observació adequats. L’eixida de l’excursió es farà a les 21.00 h, des de la plaça Les Corts, el divendres 19 de novembre, i el trasllat fins a la serra es farà amb autobús. Per a participar serà necessari isncrivirse en el portal www.torrent.es o per mitjà de l’oficina d’informació municipal, TDIC.\nSeguirà una jornada de formació per a la prevenció d’incendis, en la qual membres de l’AV El Vedat oferiran una xarrada per a exposar els errors freqüents i alguns consells pràctics en situacions de risc, a més de fer demostracions de l’ús de la mànega i dels EPI forestals i presentar el servei preventiu de defensa contra incendis, SIDEINFO. Això serà el dissabte 20 de novembre, en les instal·lacions de l’associació de veïns, al carrer Font de Sant Lluís – 16, del Vedat. Aqueixa mateixa jornada, per als més xicotets s’ha organitzat una trobada infantil que inclourà activitats lúdiques i accions de neteja en zones degradades. La trobada amb els xiquets i xiquetes, que ha preparat la Casa de la Dóna sota el lema “un bon gest amb la terra, un bé per al món”, serà en l’Àgora del Parc Central, a partir de les 10.00 h.\nEl diumenge 21 de novembre, a mitjan matí, la plaça de la Unió Musical acollirà un taller sobre el canvi climàtic, on es tractarà la problemàtica actual i es realitzaran activitats lúdiques per a xiquets i xiquetes. A les 11.30, al costat de l’estació metre-avinguda.\nI el mes de novembre tancarà aquestes activitats mediambientals amb la jornada de portes obertes que el grup de voluntariat Torrent Verd ha preparat per a mostrar com es fa una restauració paisatgística, en l’àrea recreativa de la Serra Perenxisa. Totes les persones interessades a endinsar-se en accions formatives de temàtica mediambiental estan convidades a participar. Serà el dissabte 27 de novembre, a les 11.00 h, en l’àrea recreativa de la Pedrera, al final del camí de la Lloma de l’Espart. Aquesta activitat també requereix d’inscripció prèvia, per mitjà del portal de l’ajuntament o de l’oficina d’informació municipal.\nPer al diumenge 28 de novembre s’ha reservat una activitat de senderisme dirigida als més preparats, ja què es tracta d’un recorregut de 8 km per muntanya, amb desnivells i costes basta importants: una ruta circular que sale des de l’àrea recreativa de la Pedrera i s’uneix amb la ruta del PR-CV-162 i amb la zona del barranc de Soterranya. A més de portar l’equipament adequat, serà necessari que cadascun porte el seu esmorzar. També en aquesta activitat cal preinscriure’s; l’autobús eixirà des de la plaça de les Corts, a les 9.30 h.\nContinuen les activitats amb una exposició de joguets reciclats que han fet els xiquets i xiquetes dels col·legis i que es podrà visitar en el Centre Ambiental del Vedat. L’exposició estarà oberta els dos primers #cap# de setmana de desembre, és a dir, els dies 4, 5, 11 i 12.\nI una altra activitat que s’allargarà durant tot el mes seran els tallers escolars on la fundació Limne ha preparat tres tallers d’educació ambiental per a grups de 20 o 25 alumnes i que funcionen com a píndoles de biodiversitat, amb una duració màxima de 20 minutos, per a fer més accessibles a l’alumnat els continguts científics. En aquest cas, les escoles que desitgen participar en els tallers que organitza Limne, hauran de contactar amb aquesta fundació per a comunicar-lo, ja siga telefonant al 635 475 706, o bé amb un correu dirigit a limne@limne.org.\nTorrent celebra el Mes del Medi Ambient amb tallers, rutes i jornades d’educació mediambiental added by Ribera Televisió on 11 novembre, 2021


Utilitzen aigua de pluja per rentar els autobusos | renovables Verds\nUtilitzen aigua de pluja per rentar els autobusos\nMoltes empreses tenen una despesa d'aigua en les seves activitats i per a això, empren aigua potable. No obstant això, una empresa d'autobusos a Màlaga ha decidit estalviar aigua i emprar una tècnica mediambientalment sostenible: emmagatzemar l'aigua de pluja i emprar-la per rentar els autobusos.\nAixò és una mesura que ha estat incorporada amb noves instal·lacions i això reflecteix el respecte a la natura que tenen com un dels seus eixos fonamentals. L'empresa que ha afegit aquesta mesura és la d'Autocars Vázquez Olmedo.\n1 Emmagatzemar aigua de pluja per al rentat d'autobusos\nEmmagatzemar aigua de pluja per al rentat d'autobusos\nPer dur a terme aquesta mesura d'estalvi d'aigua han afegit a la seu un dipòsit de 125 metres cúbics per poder emmagatzemar tota l'aigua de pluja i així no desaprofitar-la. La flota de vehicles de l'empresa compta amb 45 d'ells i gràcies a aquesta aigua es poden rentar sense necessitat de gastar aigua potable. A més, a aquest dipòsit se li suma la implantació d'un sistema de depuració que impedeix que s'aboqui aigua contaminada des de la central. Part d'aquesta aigua es destina a un hort, de manera que l'aigua ha d'estar en perfecte estat per no contaminar la plantació.\nA part de tot el tractament d'aigües depurades i l'aprofitament de l'aigua de pluja per al rentat dels vehicles l'empresa d'autobusos a optat XNUMX per un model de sostenibilitat ambiental basat en l'autosuficiència a partir d'energia solar mitjançant de la instal·lació de plaques fotovoltaiques.\nsegons Vázquez són 100% autosuficients gràcies a l'energia solar. Ha comentat que no fan ús de l'energia elèctrica tradicional i que l'energia provinent de el sol els permet cobrir la demanda de les activitats en els diferents departaments de l'empresa. També ha fet esment en la dificultat que tenen les empreses privades per comptar amb alternatives als combustibles fòssils. Normalment, això és molt més fàcil en l'àmbit urbà i amb empreses públiques.\nFinalment, les instal·lacions de la companyia d'autocars, que estan adaptades per ser eficients a nivell tèrmic i lumínic, són fruit d'una inversió de 150.000 euros, Que esperen poder amortitzar en un termini de deu anys.\nRuta completa cap a l'article: renovables Verds » estalvi Energètic » Utilitzen aigua de pluja per rentar els autobusos\nVal la pena comprar plaques solars de segona mà?\nBoom fotovoltaic a Llatinoamèrica


Saber més respecte al cognom Talt és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Talt sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Talt.\nEl cognom Talt en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Talt, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Talt és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Talt\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Talt en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Talt, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Talt que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Talt, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Talt. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Talt és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Talt del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Talt en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Talt poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Talt és un cognom més freqüent, i en quins països Talt és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Talt


Comunicat sobre l'enderroc de Balet i Blay (El Coll, Gràcia) - ERC Barcelona\nGràcia 04.08.2021 20.30 h\nDes d'Esquerra Republicana de Gràcia lamentem i condemnem l'enderroc de l’edifici Balet i Blay al barri del Coll.\nÉs un episodi més de la pèrdua de patrimoni històric i cultural dels nostres barris, de la nostra ciutat, producte de la insensibilitat i la mala gestió de Comuns i Socialistes i de la manca d’interès cap a la memòria dels nostres barris, restant valor a l’interès cultural, social i històric i prioritzant únicament el valor arquitectònic d’un edifici.\nL’icònic immoble ubicat al passeig de la Mare de Déu del Coll número 40 va ser la seu de la productora i distribuïdora cinematogràfica d’animació Balet y Blay. Aquesta empresa, fundada el 1938 per Ramon Balet i José Maria Blay, és coneguda per ser la que va produir el 1945 la primera pel·lícula d’animació de l’estat espanyol i el primer llargmetratge d’animació en color de tot Europa, anomenada Garbancito de la Mancha o el Cigronet Valent, d’Arturo Moreno.\nLa productora estava ubicada en el barri del Coll, lloc de referència pel que fa a la il·lustració i el món del còmic, amb la presència d’altres empreses com l’Editorial Bruguera (on ara s’ubica el Centre Cívic que va adoptar el nom de l’antiga editorial, coneixent-se com el Centre Cívi El Coll - La Bruguera), o els Estudis Macian al barri veí de Vallcarca.\nTotes aquestes empreses lligades al món de la il·lustració i el còmic, van permetre donar feina a la gran majoria de veïns i veïnes del barri, quan era un “Barri de tinta i paper”, fet que molts considerem el barri del Coll com el bressol de la il·lustració i l’animació.\nDe fet, formava part del complex de la Torre Marsans, d’inspiració morisca, protegida com a Bé Cultural d'Interès Local (BCIL) i on actualment s’ubica l’alberg de la Mare de Déu del Coll, de la Xarxa d'Albergs de la Generalitat. Ja que aquest edifici annex, ubicat just al davant de l’entrada de la Torre Marsans, eren les cavallerisses de principis de segle XX. D’aquí que estigui inclòs en l’entorn B de protecció de Béns culturals d'interès local, però una protecció insuficient per a salvar-lo de l’enderroc.\nPer altre banda, recordar que feia temps que el Grup d’Estudis Coll-Vallcarca reivindicava la compra pública de la finca per poder transformar-la en un equipament cultural on podria ubicar-se el Centre d’Interpretació del Còmic i la Il·lustració de Barcelona.\nDes del 2019, Esquerra Republicana de Gràcia va presentar diferents precs i propostes recollint la reivindicació de les entitats i veïns i veïnes per a conservar aquest edifici. En tots els casos, van ser rebutjades pel Govern municipal.\nAixí, el darrer intent es va produït en el Plenari de juliol en la què demanàvem, després que s’observés que ja s’havien començat a fer obres a l’interior de l’edifici, que el Govern municipal arribés a un acord amb la propietat per evitar l’enderroc i que s’adquirís l’edifici, tal com el nostre grup havia proposat, per així poder esdevenir un equipament públic on es pogués allotjar el Centre d’Interpretació del Còmic i la Il·lustració de Barcelona. Tot i així, vam ser l’únic Partit que va votar-hi a favor. Ens vam quedar sols amb l’abstenció dels partits de govern i de la resta d’oposició.\nMalauradament, l’enderroc de Balet i Blai no és l’únic cas. Aquestes darreres setmanes s’han produït altres enderrocs d’immobles emblemàtics que donaven testimoni del passat i que el govern municipal no ha tingut cap mena d’interès en preservar-los, com ara, per exemple, l’illa de les Bugaderes d’Horta Guinardó o Villa Concepció a Nou Barris. És fa palès de nou la insensibilitat del l’actual govern municipal davant la història dels nostres barris, la nostra memòria i la voluntat dels veïns i les veïnes de preservar-la.


abril 2009 ~ Alejandro Caballero\n19:06 Alejandro Caballero Madrid 4 comments\nTras varios días de idas y venidas... pasando por Argentina, Brazil, manifestación en Salou,Torneo de Fútbol Sala en Cartagena... y viendo ya en el horizonte más cercando el 1 de Mayo, la Feria de Abril, el congreso de la JSC a les Comarques Tarragonines... vuelvo a reengancharme a la actividad bloggera... espero que todos estos actos me permitan escribir algún que otros post en breve.\nLA REPÚBLICA ESTRATÈGIA DE FUTUR, ESTRATÈGIA DE PRESENT\n19:02 Alejandro Caballero Madrid No comments\nAvui 14 d’abril de 2009 la Joventut Socialista de Catalunya a les Comarques Tarragonines (JSC-CCTT) com a organització hereva dels valors republicans ens dirigim a la ciutadania amb ocasió de la commemoració del 78è aniversari de la proclamació de la Segona República (14 d’abril de 1931), fet que va ser possible gracies impuls democràtic i popular més gran de la nostra historia i va ser rebuda amb manifestacions d’alegria als carrers de Catalunya i Espanya.\nVa ser rebuda amb alegria perquè significava l’esperança per aconseguir una societat democràtica i amb igualtat d’oportunitats, donant pas a la superació d’una institució com la monarquia, anacrònica i discriminatòria, i màxima exponent de la desigualtat durant segles.\nAvui no volem mirar enrere amb nostàlgia, el que volem és reivindicar la plena vigència dels valors republicans.\nI és per això que des de la JSC sostenim que aquesta commemoració no ha de ser tant sols de record, sinó que ha de servir per recuperar el vent emancipador contingut als valors de la justícia, la llibertat, la igualtat i la fraternitat, basat en la solidaritat entre les persones i els pobles, que van confluir de manera exemplar a aquella època històrica a la que volem retre homenatge.\nEls joves socialistes creiem que la República va ser, en aquell moment, l’anima comú de totes les forces democràtiques i de progrés. I estem convençuts de que també avui la República ha de ser el punt de trobada en el que convergeixin els moviments democràtics, progressistes i d’esquerres del nostre país, de tots els que creiem i sentim que hi ha una altra forma d'entendre un nou projecte per al que és avui l'Estat espanyol. Les nostres diferències són baules d'una cadena que ha de fer-nos treballar en un front únic sense fissures, sabent valorar la situació actual i buscant estratègies que ens encaminin cap a la nostra meta comuna.\nLa JSC entenem que la República no només és possible sinó necessària, ja que una República consisteix en molt més que un mer canvi en la prefectura de l'estat. Entenem la república com un model d’organització política basat en el radicalisme democràtic i participatiu inspirador de noves institucions i mecanismes que permetin que la Llei sigui la veu de tots i el govern sigui del poble i per el poble. Entenem la República com “més democràcia”, un sistema més deliberant, més participatiu i de més control ciutadà sobre totes les institucions inclosa la figura del Cap d’Estat.\nL’esperit república del que ens sentim hereus i que volem recuperar ens fa treballar per una societat més justa i atenta als més desvalguts, que recuperi per l’activitat política la dignitat moral de compromís pel que és de tots, vinculada a l’ètica, a la virtut publica i a la honradesa, una societat que deixi escoltar la veu dels més pobres i dels més nombrosos, una societat veritablement democràtica. Una República amb republicans, amb ciutadans que no es conformin amb anar a votar cada quatre anys, que no es conformin amb anar a remolc del que se li oferix si no que reclamin un paper principal en una veritable democràcia participativa.\nAra per ara estem davant una estructura social i econòmica injusta, bassada en un sistema ideològic i econòmic neoliberal, on s'agreugen progressivament la desigualtat i les situacions de carència, augmentant d'altra banda l'acumulació de riquesa dels més opulents. Front això com hereus del valors de la Segona República defensem treballar per acabar amb tota dominació arbitraria, ja sigui a la política, a l’empresa, a casa o de consciencia.\nTambé hem de treballar per recuperar el valor central de l’educació i la cultura com una llum pel progrés i la convivència ciutadana, com es va fer al seu moment durant la Segona República, i que tants bons fruits va donar.\nVolem una república que bandegi els llastos i privilegis de l'actual monarquia que no és fruit de la voluntat del poble si no del designi d'un dictador. Una República sense tron i sense altar, que ha de portar per fi un Estat Laic allunyada dels dogmes religiosos, en la qual els ciutadans ho siguin al marge de les seves creences, rebutjant les ingerències de qualsevol religió.\nPer tot això i per molt més, el republicanisme representa un valor emergent de futur, que creiem que es majoritat a la societat, tot i no comptar amb el beneplàcit dels poders fàctics establerts que intenten silenciar la veu del republicanisme.\nÉs per això que la Joventut Socialista de Catalunya a les Comarques Tarragonines renovem el nostre compromís com altaveu d’aquests valors per tal de fer-los arribar a tots els ciutadans i les ciutadanes amb l’objectiu de que en un futur proper un sistema polítics república sigui una opció viable al nostre país.\nFinalitzem rendint homenatge a aquells que van treballar per la consecució de la república, a aquells que van permetre la aplicació dels valors republicans i per últim a aquells que van morir sacrificant-se per la defensa de la Segona República.\nVISCA LA TERCERA!!!\nLA REPÚBLICA ESTRATÈGIA DE FUTUR, ESTRATÈGIA DE PR...


Cursos de cuina professionals a Barcelona – Escuela Terra d'Escudella\nCursos de cuina professionals a Barcelona\n1 Cursos de Cuina intensius: aprèn una professió\n1.1 Cursos professionals de Cuina\n1.2 Hem obert matricula per als Cursos de Cuina professional\n1.3 Estudiar cuina professional a l’Escola Terra d’Escudella\n1.5 Estudiar cuina amb una formació de qualitat\n1.6 Objectiu dels cursos intensius de cuina\n1.7 Els cursos de cuina a l’Escola Terra d’Escudella\nCursos de Cuina intensius: aprèn una professió\nSi estàs buscant un curs de cuina professional a Barcelona per a iniciar a l’octubre, amb un ensenyament intensiu d’alta qualitat.\nSi vols que la teva formació professional es correspongui amb totes les habilitats i competències que es demanden en el món de la cuina i gastronomia.\nLa nostra Escola de cuina t’ofereix els millors preus en cursos de cuiner professional.\nPer a saber més d’aquests complets cursos de cuina professional que inicien a l’octubre, pots telefonar al 93 3491019 o enviar un correu a terra@descudella.com\nPer a estudiar cuina a Barcelona aquest octubre, TERRA d’ESCUDELLA et proposa cursos intensius de:\n9 mesos de durada.\nClasses de cuina amb horaris de demà o tarda\nExtensió de 225, 350, 450, 550 o 600 hores\nCursos de cuina amb un mínim d’un 50% de classes pràctiques\nCursos presencials amb pràctiques voluntàries en grups i empreses del sector.\nCursos de Cuina professional 225 hores\nCursos de Cuina professional 350 hores\nCursos de Cuina professional 450 hores\nCursos de Cuina professional 550 hores Amb Gestió\nCursos de Cuina professional 600 hores\nHem obert matricula per als Cursos de Cuina professional\nEls cursos de cuina que inicien a l’octubre es destinen a estudiants joves i no tan joves, que desitgen adquirir o ampliar els seus coneixements culinaris.\nPer a ser un professional del món de l’alta cuina, has de triar el curs, l’horari i el preu que millor s’adapti a la teva necessitat.\nLa cuina és una disciplina tècnica i deu centrés en qüestions tècniques, que són les úniques que podem ensenyar als nostres alumnes.\nEstudiar cuina no pot limitar-se a memoritzar un simple conjunt de receptes.\nAquesta idea ha de quedar gravada en qualsevol estudiant que desitgi ser cuiner professional i en tots aquells que ens dediquem a la formació.\nEstudiar cuina professional a l’Escola Terra d’Escudella\nTreballar professionalment en el món de la cuina requereix cada vegada d’un major nivell cultural i la necessitat d’uns estudis previs es fa bàsica.\nL’Escola de cuina de Barcelona TERRA d’ESCUDELLA prioritza els ensenyaments adequats a aquesta professió.\nPerquè és més que probable, que un cuiner sense la formació adequada, no adquireixi la capacitat que el seu treball requereix avui dia.\nPer això et proposem una formació professional intensiva i més completa que la rebuda simplement per l’experiència laboral.\nEls nostres cursos de cuina presencials permeten accedir a un nivell al qual altres professionals no poden arribar.\nAdquiriràs una formació ben assentada, basada sempre en causes i conseqüències i en el per què d’una tècnica concreta.\nEstudiar cuina amb una formació de qualitat\nQualsevol persona pot aprendre a cuinar i adquirir noves idees que li permetin canviar rutines inútils.\nAplicarà noves tècniques amb un treball més lleuger i còmode, comprenent que els gestos que fa sense entendre, són senzills principis físics i químics.\nRequerim dels nostres alumnes un extrem cuidat amb les matèries primeres, ja que les normes sanitàries són molt severes.\nEls exigim tècnica, velocitat, capacitat d’adaptar-se i treballar en equip. Tanmateix és molt difícil aconseguir això d’un professional sense la formació adequada.\nEn estudiar cuina professional, adquirim disciplina i canviem coneixements obsolets per uns altres més nous. Que són els que hem de transmetre als qui vulguin aprendre cuina en els pròxims anys.\nObjectiu dels cursos intensius de cuina\nLa importància de la pràctica: Malgrat el valor innegable de la teòrica, no podem oblidar el caràcter pràctic d’aquesta professió. Per això tots els nostres cursos contemplen un mínim d’un 50% de classes pràctiques.\nNo hi ha pràctica sense teòrica: El treball diari no t’ensenya el per què emulsiona la maionesa. Això únicament s’aprèn mitjançant un contingut teòric, ja que no hi ha res més útil per a la pràctica, que una bona teoria. Aquesta és la manera de convertir a un estudiant en professional de la cuina.\nTemps i estudi: La destresa i el domini de les tècniques s’adquireixen amb el temps i la pràctica. Però la teoria no requereix de temps ni pràctica, únicament requereix d’estudi i esforç.\nEnsenyem a treballar en cuina: Estudiar en TERRA d’ESCUDELLA permet no ser un repetidor de receptes. Els nostres cursos presencials et formen en processos de treball, adquirint els suficients recursos teòrics i pràctics requerits pel mercat laboral\nEls cursos de cuina a l’Escola Terra d’Escudella\nEls cursos professionals requereixen plans d’estudis ben dissenyats, en els quals intervinguin tots els aspectes tècnics que requereixi conèixer i desenvolupar un cuiner.\nEls cursos inicien cada trimestre i estan subjectes a controls teòrics i pràctics.\nCursos amb pràctiques voluntàries en grups i empreses del sector.\nS’estenen a tres nivells amb opció de finançar a 24 mesos\nCursos de cuina professionals a Barcelona was last modified: mayo 31st, 2020 by Sergi Meléndez Giner\n21:20 horas M a p a - W e b 28/11/2020 .


MAPA: 50 brots de Covid-19 en el territori valencià\nEl territori valencià registra 50 brots de coronavirus que afecten a 565 persones\nEl més numerós és el de Gandia, en la Safor (València)\ndijous, 30 de juliol 2020 - 10:20h\nEl territori valencià compta amb 50 brots de coronavirus | RTVE\nEl territori valencià té comptabilitzats fins a este dimecres un total de 50 brots de coronavirus, que afecten a 565 persones, segons les actualitzacions diàries de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública.\nEl departament que dirigix Ana Barceló ha informat este dimecres de 1.130 casos actius, cosa que suposaria que exactament la mitat estan lligats a brots. A pesar d'això, hi ha brots que fa setmanes que no sumen nous casos (com els de Castelló o Rafelbunyol) i per tant, algunes de les persones contagiades podrien haver rebut ja l'alta. També hi ha casos encara en estudi, que podrien associar-se a diversos focus en els pròxims dies, i positius que no s'associen a focus.\nEl brot de major incidència és el de Gandia, en la Safor, que afecta a 158 persones i que en els últims dies ha sumat 44 nous casos relacionats. El de la capital de la Safor (València) és l'únic que afecta a més de 100 persones i un dels deu focus que tenen més de deu contagiats.\nA demés de Gandia, el brot detectat en una discoteca de Peníscola, en el Baix Maestrat (Castelló) ha afectat a 59 persones; el que es va associar a un barri de Castelló a finals de juny va tindre 35 contagiats; el d'una fàbrica de Rafelbunyol, en l'Horta Nord (València), també en juny, 26; i el relacionat amb una discoteca de Santa Pola, en el Baix Vinalopó (Alacant), afecta a 24 persones.\nEl brot relacionat amb l'oci nocturn en València detectat esta setmana afecta a 21 persones. En l'Horta de València trobem el de l'Hospital de Manises, que afecta a 19 persones i el d'origen familiar en Foios, a 12. També són 12 els afectats per un brot relacionat amb l'oci nocturn en Xirivella, i 10 en una ONG de Burjassot.\nLocalitats amb més d'un brot\nDiverses localitats tenen més d'un focus. València és la que més, amb 11 brots en estos moments, seguida d'Elx, en el Baix Vinalopó (Alacant), amb cinc. En el cas de la ciutat il·licitana, cap supera les cinc persones, encara que la incidència en la ciutat està pujant en les últimes setmanes. Durant el cap de setmana es van detectar 41 positius en la capital del Baix Vinalopó.\nSanta Pola compta tres brots (un de 24 i altres dos que afecten a quatre persones), mentres que en Burjassot, Cullera (la Ribera, València) i Manises hi ha dos brots en cada una.\nBrots relacionats amb l'oci nocturn i l'àmbit laboral\nDe moment, s'ha informat de sis brots relacionats amb l'oci nocturn, encara que són alguns dels més numerosos: Gandia (158 afectats), Peníscola (59), Santa Pola (24), València (21) i Xirivella (12). També hi ha un brot de cinc casos en Mislata.\nTambé hi ha dos brots associats amb l'àmbit hospitalari: un en l'Hospital de Manises que afecta a 19 persones, i un altre en el de Xàtiva, amb quatre contagis.\nA demés d'estos dos, en l'àmbit laboral es registren uns altres dels brots amb més afectats, com el de Rafelbunyol (26 casos), encara que també alguns més xicotets com els d'Elx, Elda, Monforte del Cid o Orihuela, que compten amb sis o menys casos.\nEls altres brots estan relacionats o bé amb l'entorn social, o bé amb l'àmbit familiar.\n"Comencen les proves als clients de les discoteques de València amb contagis" "Un total de 2 brots nous en el territori valencià"


Union (Oregon) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n45° 12′ 36″ N, 117° 51′ 53″ O / 45.21°N,117.8647°O / 45.21; -117.8647\n851 m-85.070 cm\nUnion és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia una població de 1.926 habitants.\nSegons el cens del 2000, Union tenia 1.926 habitants, 766 habitatges, i 550 famílies. La densitat de població era de 298,6 habitants per km².\nDels 766 habitatges en un 30,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,5% hi vivien parelles casades, en un 9% dones solteres, i en un 28,1% no eren unitats familiars. En el 24% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,51 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 26% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 24,5% entre 25 i 44, un 25,4% de 45 a 60 i un 18,2% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 28.529$ i la renda mediana per família de 34.286$. Els homes tenien una renda mediana de 32.148$ mentre que les dones 16.776$. La renda per capita de la població era de 14.406$. Aproximadament el 12,2% de les famílies i el 13% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nCove (11 km)\nImbler (29 km)\nIsland City (20 km)\nNorth Powder (21 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Union_(Oregon)&oldid=25265139»