Serveis Socials – Informació #santjustcovid19\nPublicada el 25/03/2020 11/11/2020 per admin8549\nTelèfon per a noves persones usuàries de Serveis Socials pel Covid19 607 453 960\nQualsevol persona de Sant Just Desvern que no sigui usuària dels Serveis Socials municipals pot adreçar se al telèfon, de 9 a 14 h, o enviar un correu electrònic a benestarsocial@santjust.cat\nLes persones usuàries de Serveis Socials amb un Pla de treball, que necessitin ampliar els ajuts o prestacions, poden adreçar-se a la persona professional de referència a través del telèfon habitual.\nEls Serveis Socials municipals prioritzen la presentació de documentació i sol·licituds via telemàtica, per la web municipal, per tal d’evitar contagis i protegir tant la ciutadania com les persones professionals, sempre que es tracti de documentació que no estigui ja en possessió del servei.\nL’atenció presencial només es realitzarà preferentment a una única persona de la unitat familiar, després de concertar cita prèvia per telèfon. L’atenció presencial es farà complint totes les recomanacions sanitàries, amb el sistema de regulació d’accés. També es facilitarà, en la mesura del possible, la consulta de dades d’ofici, la documentació complementària i la realització de còpies i/o compulses.\nExcepcionalment, també es podrà fer una atenció a domicili per a persones que no es poden desplaçar i no tenen possibilitat de presentar telemàticament la documentació.\nQuines són les prestacions econòmiques i ajuts municipals prioritaris, durant el període Covid-19?\nAltres ajudes urgents i de greu necessitat durant el període d’estat d’alarma.· Ajudes econòmiques per fer front al pagament del lloguer, hipoteca i/o consums d’aigua, gas llum…\n· Necessitats bàsiques d’alimentació\n· Renda Zero\n· Ajudes econòmiques per a ulleres i tractaments dentals de primera necessitat, amb conveni amb el comerç local.\n· Atenció a menors: suport a l’escolaritat (llibres, material, ordinador per escolarització telemàtica, etc.)\n· Suport a la salut. Adquisició de productes farmacèutics o medicaments expedits per professionals de la salut i considerats necessaris\n· Atenció a les dones en cas de violència masclista\n· Servei de prevenció per al consum de substàncies addictives\n· Suport d’orientació jurídica\n· Altres ajudes urgents i de greu necessitat durant el període d’estat d’alarma.\nDocumentació necessària per gestionar les prestacions municipals\n· Imprès de sol·licitud per entregar en persona o instància telemàtica.\n· Fotocopia DNI de la persona sol·licitant.\n· Justificant dels ingressos nets percebuts durant els dos mesos anteriors a la data de la sol·licitud pel conjunt de membres familiars empadronats al domicili.\n· Justificació del darrer rebut de lloguer/hipoteca del domicili habitual.\n· Justificació de qualsevol situació sobrevinguda durant la crisi (ERTO, ingressos provinents de negocis que s’han tancat temporalment per prohibició legal, document del SOC, atur, etc.)\n· En cas de demanar ajuts per atenció a menors, llibre de família i/o sentència de separació/divorci\nEls Serveis Socials municipals també ofereixen informació sobre els recursos proveïts per altres administracions i tot allò relacionat amb la crisi de la Covid-19\n· Avançament del pagament dels ajuts al lloguer als col·lectius especialment vulnerables: gent gran i dones víctimes de violència masclista. És podrà presentar la documentació justificativa de l’esmentat ajut amb posterioritat al seu abonament. Inclou a les persones que van quedar excloses a la convocatòria de 2019. Es farà efectiu a final d’abril, quan es cobraran els mesos de gener a març.\n· Resolució TES/783/2020 de 26 de març, que estableix una moratòria en el pagament del lloguer per a totes les persones arrendataries d’habitatges i locals comercials, que siguin persones físiques, del parc d’habitatge administrat per l’Agència de l’Habitatge de Catalunya.\nAltres prestacions i/o ajudes que es vagin incorporant.\nMantenir el servei de reforç escolar ofert per l’Ajuntament i el personal voluntari del programa.\nS’ha habilitat un espai de distribució especial per al repartiment dels lots del Banc d’Aliments de Càrites, per tal de garantir una distribució àgil i segura. A les persones més vulnerables es distribueix el lot al seu domicili. L’Ajuntament complementa els lots d’aquests dies amb la compra de menjar fresc.\naliments, apats, càrites, covid19, escola bressol, gent gran, infància, marrecs, mesures, Sant Just, serveis socials, vulnerable\nConsells per llençar les escombraries\nMesures econòmiques per Empresa i treballadors/es


Calafell ha fet un miler d’actuacions contra la pobresa energètica i les emergències d’habitatge\nÉs una de les polítiques socials més importants del mandat municipal\nImatge d'un desnonament aturat aquest passat desembre a Segur de Calafell CEDIDA\nDimecres, 02 Gener 2019 17:18\nL’Ajuntament de Calafell ha fet prop d’un miler d’actuacions, des de l’any 2015 cap aquí, per combatre la pobresa energètica i les emergències relacionades amb l’habitatge. És una de les diferents polítiques socials impulsades al llarg d’aquest mandat, responent al compromís del govern de “no deixar tirat ningú”.\nEls serveis socials locals han aconseguit que s’aturessin 230 casos de talls de subministraments d’aigua, llum o gas. A més, l’Ajuntament ha aprovat gairebé 500 ajuts per què persones i famílies amb dificultats poguessin fer front als rebuts. A més, es compta amb un fons de solidaritat signat entre l’Ajuntament i Sorea, al qual l’empresa concessionària del servei d’aigües ha aportat 8.000 euros aquest 2018 (5.000, el 2017).\nA més, s’ha actutat en 216 casos d’emergència relacionada amb l’habitatge, de totes les tipologies: mediar per aturar desnonaments, buscar lloguers socials, trobar solucions d’urgència per a casos de violència de gènere i elaborant els informes de vulnerabilitat que permeten el jutjat si més no atorgar una pròrroga...\nLa tinent d’alcalde de Qualitat de Vida, Helena Rubio, explica que “sempre hem actuat mirant de revertir les situacions. Certament, hem cobert coses bàsiques i urgents, però sempre com a llavor per arrancar de nou”. Rubio recorda, a més, que “havíem promés estar amb tothom que ho passés malament, perquè per molt que diguin que la crisi ja ha passat, les seves ferides són obertes”.\nUn total de 139 veïns participen en l’enquesta per conèixer l’impacte de la Covid-19 a l’Arboç\nLa CUP de Reus reclama un pla social per als sensesostre i discrepa dels desnonaments o reallotjar famílies en pensions\nLa Generalitat adjudica la redacció del projecte per remodelar la travessia de la C-31 a Calafell


Córrer o morir (Ed. de luxe) – Ara Llibres\nUn fora de sèrie. Un heroi. Una persona extraordinària. Kilian Jornet és l’actual campió mundial de skyrunning, una de les proves físiques més dures del planeta. Ha pujat i ha baixat el Kilimanjaro més ràpidament que cap altra persona al món. Ha fulminat tots els rècords mundials en cada repte que s’ha proposat: l’Ultra Trail del Mont Blanc, la Transpirenaica, la volta al llac Tahoe…


Classes - Musical Mataró\nEls motius que pot tenir cadascú per començar a tocar un instrument poden ser molt variats, i és per això que intentem adaptar les classes a les necessitats de cada alumne per tal que pugui aconseguir els objectius que s’hagi proposat.\nLes classes específiques de cada instrument es complementen amb audicions i el concert de final de curs per poder posar en pràctica tot el que s’ha après.\nConsultar sobre les classes\nProfessors: Dan Dòlgand i Josep Antoni Molina\nAprèn a tocar les teves cançons preferides amb un dels instruments més importants de la música moderna. Puntualment ajuntem els alumnes de baix amb alumnes de guitarra per a fer cançons en un format més distès i amè.\nLes classes de baix són en grup d’un màxim de 4 alumnes i d’una hora a la setmana.\nContactar per a les classes\nProfessor: Pol Nieto\nL’aula consta de 2 bateries, de manera que l’alumne i el professor puguin tocar alhora, sense necessitat d’anar-se alternant, i així poder aprofitar al màxim l’estona de classe.\nLes classes de bateria són individuals de mitja hora a la setmana.\nProfessora: Mireia Cuesta\nL’objectiu principal és treballar la veu com un instrument, mitjançant exercicis concrets i diferents tècniques per a poder treure tot el potencial que portes a dins.\nLes classes de cant són individuals de mitja hora a la setmana.\nProfessor: Albert Bendicho\nAprèn a tocar diferents melodies de cançons d’una manera amena i divertida, sobre bases pre-programades.\nLes classes de clarinet són individuals de mitja hora a la setmana.\nProfessor: Dan Dòlgand\nLa millor manera de posar en pràctica i compartir el que has après és tocant amb altra gent, per això també oferim classes de combo on, a través de cançons, podràs gaudir al màxim amb el teu instrument.\nNormalment, els combos estan formats per bateria, baix, guitarres i veu, tot i que també s’hi poden afegir instruments de vent o piano.\nLes classes són d’una hora a la setmana.\nProfessors: Dan Dòlgand, Jordi Pallés i Josep Antoni Molina\nAprèn les teves cançons preferides, ja sigui amb guitarra clàssica, acústica o elèctrica, i diverteix-te tocant amb el teus companys.\nLes classes de guitarra són en grup d’un màxim de 4 alumnes i d’una hora a la setmana.\nProfessors: Bernat Cantallops, Carles Lozano i Martí Castelló\nLes aules estan dotades de pianos electrònics i auriculars, de manera que cada alumne pot avançar al seu ritme. S’aprèn a llegir partitures amb l’ajuda del piano, així que començaràs a tocar des del primer dia.\nLes classes de piano són en grup d’un màxim de 5 alumnes i d’una hora a la setmana.\nLes classes de saxo són individuals de mitja hora a la setmana.\nAprèn a tocar el teclat amb l’ajuda de diferents acompanyaments rítmics i simulacions de diferents instruments per a una experiència més divertida.\nLes classes de teclat són en grup d’un màxim de 5 alumnes i d’una hora a la setmana.\nProfessor: Josep Antoni Molina\nAprèn els ritmes més emblemàtics i divertits d’aquest peculiar instrument.\nLes classes d’ukelele són en grup d’un màxim de 4 alumnes i d’una hora a la setmana.\nAprèn música amb nosaltres\nNo ho he decidit Diverses classes Baix Bateria Cant Clarinet Combo Guitarra Piano Saxo Teclat Ukelele


Mariana Samons, empresària immobiliària\nSER PETITS ENS FA SER GRANS\nFinques GRN de La Bisbal és una empresa familiar que va fundar el meu pare i he de dir que pràcticament he estat tota la meva vida vinculada a ella. El meu pare ja ens portava de ben petites a veure finques, masies... Ho portem molt dins! Professionalment, porto 10 anys encarregant-me de l’assessorament immobiliari, malgrat que vaig estudiar hostaleria perquè m’encanta el món de la cuina, i sempre penso que quan em jubili faré alguna cosa relacionada amb la cuina, l’assessorament immobiliari se’m dóna molt bé i ho gaudeixo molt. La immobiliària és la meva vida. Jo sempre dic que no vinc a treballar, vinc a gaudir d’una feina que m’agrada i m’omple molt.\nVàrem fer el salt a Barcelona obrint una sucursal de GRN dirigida per la meva germana que és interiorista. El mercat a Barcelona és molt important i a més molts dels nostres clients de masies i grans cases de l’Empordà són justament de Barcelona. A part és aquí on resideixen les grans cúpules econòmiques del país i si reben un bon tracte, un bon assessorament, amb propietats úniques i exclusives, la nostra marca es retro alimenta.\nEL SECTOR IMMOBILIARI\nVull ser sincera parlant del nostre sector, l’immobiliari. La crisi ens ha vingut molt bé en el sentit que hi havia molta gent il·legal, es feien autèntiques bestieses, s’enganyava el client, i per tant s’embrutava la feina que fèiem les immobiliàries. Aquesta escombrada de immobiliàries no professionals ha vingut bé. I ara he de dir que estem venent, tot i la crisi, i sempre i quan les propietats posades a la venda estiguin a preu de mercat.\nNosaltres sempre actuem amb molta professionalitat, tenim exclusives de venda per no entrar en absurdes guerres de preus, assessorem sobre el millor preu, sempre d’acord amb el mercat i sobretot, tractem a tots els clients igual. Crec que el bon tracte és una de les característiques de Finques GRN, intentem donar un servei integral al client. El fundador, el meu pare, ha estat constructor tota la vida i ens hem encarregat de rehabilitar totes les masies i grans propietats que hem tingut a la venda.\nSom 3 germanes: l’ Àgata que porta la sucursal de Barcelona és interiorista, i per tant una peça clau en l’assessorament; l’Anna Paula, que està acabant la carrera de Dret i jo que sóc assessora d’immobles, estem a La Bisbal. Hem tancat el cercle, encara que no totes les vendes són fruit de rehabilitacions nostres. Estem especialitzats en grans propietats, exclusives, i a Barcelona en pisos d’alt estànding. Ara bé, malgrat tot això, no volem créixer. Ser petits ens fa ser grans! El nostre client més important és el català. Però també tenim celebrities, actors, gent del món de la televisió, pilots de motos i de cotxes... Ara bé, són gent amb molta sensibilitat per les “pedres”, que donen valor a allò que els estàs ensenyant. Són en general clients molt agraïts. L’Empordà està ple d’aquest tipus de gent i has de saber tractar-los, has de tenir la mateixa sensibilitat que tenen ells per una antiguitat, per una gran rehabilitació. Hem fet vendes de propietats de de fins 7 milions d’euros... I la gran majoria gent de Barcelona. No obstant pel que fa a Barcelona la nostra clientela és més internacional, russos, xinesos, dels països àrabs...\nENAMORADA DE L'EMPORDÀ\nL’Empordà és únic! És la màgia del paisatge. L’Empordà està ple de petits pobles que són encantadors, la gastronomia, a l’estiu un temps meravellós i a l’hivern una espectacular calma. Ciutats com Girona o Besalú, la Costa Brava, els Pirineus... És un privilegi viure aquí. I per tant això és el que transmeto als meus clients. Les propietats que tenim a la venda són les meves “joies”, i m’encanta quan aquests clients em vénen a veure un cop han comprat la propietat i t’ensenyen fotos, la decoració d’una sala, de la cuina, del jardí... És un vincle molt màgic el que tenim amb els clients i m’emplena d’il·lusió. M’encanten els cavalls i en general els animals, m’agrada cuidar del meu jardí, en gaudeixo molt, i, sobretot, m’encanta cuidar i estar amb les meves amistats. És un vincle, el de l’amistat, que no vull perdre! I, a part, clar està, de la família. Viatjar m’agrada molt i tinc en ment tornar a fer un viatge a l’Índia. Hi vaig estar un mes i em va captivar!


Una vintena d'equips participen en la 23 edició de les 12 hores de vòlei, organitzades pel CV Olot, que porten el vòlei platja fins a la capital de la Garrotxa durant mig dia -Olot Televisió-\nUna vintena d’equips participen en la 23 edició de les 12 hores de vòlei, organitzades pel CV Olot, que porten el vòlei platja fins a la capital de la Garrotxa durant mig dia\n29 Agost, 2015\nComentaris tancats a Una vintena d’equips participen en la 23 edició de les 12 hores de vòlei, organitzades pel CV Olot, que porten el vòlei platja fins a la capital de la Garrotxa durant mig dia\nAquest dissabte, les 12 hores de vòlei d’Olot han complert 23 edicions. El Club Vòlei Olot ha gaudit de bon temps i d’un sol radiant per organitzar una competició amistosa que, tot i haver notat una baixada en la participació respecte als anys anteriors, ha reunit a una vintena d’equips inscrits.\nVòlei platja… a la muntanya. Aquesta és la idea del torneig 12 hores de vòlei organitzat per Club Vòlei Olot. Una competició amistosa i divertida que, amb aquest esport com a protagonista, ha inundat de bon ambient l’exterior del pavelló Pla de Llacs aquest dissabte.\nEs tracta d’un torneig amb competitivitat però sense pressió, on no importa qui guanyi o perdi sinó que els participants, una vintena en aquesta 23a edició, s’ho passin bé, en una jornada que serveix per obrir d’una manera original la temporada de vòlei al club.\nEl torneig compta amb 3 categories diferents: Nivea, After Sun i Arreplegats, per ordre de més a menys nivell, que serveixen per distribuir als equips de la millor manera possible perquè tothom gaudeixi del vòlei. A més, també hi ha hagut un torneig per als més petits.Una de les úniques condicions per jugar és que hi ha d’haver com a mínim una noia en pista, i els equips ho van complir al peu d ela lletra. Molts dels conjunts eren formats només per noies, i vinguts no només de la Garrotxa sinó també de fora de la comarca.\nBona prova del caràcter amistós del torneig era l’actitud de tots els equips, sempre amb esportivitat i amb bon rotllo entre ells.\nUnes 12 hores de vòlei que han obert la temporada per al club de la ciutat, en un altre any on seguiran portant el nom de la capital garrotxina per tot Catalunya, amb equips de nivell i competint en categories dures i competitives.\n– El ‘Volei Kids’ acull els més petits en el torneig de ’12 hores i picu de voleibol’ d’Olot\nL’exjugador de la UE Olot Carlos Martínez, amb un doblet, deixa l’equip de Rodri sense cap punt en la segona jornada de lliga\nBassols Energia Comercial seguirà subministrant l’energia elèctrica a l’Ajuntament d’Olot durant dos anys més\n5.000 persones visiten el Campament Reial d’Olot\nEl Campament Reial d’Olot es va instal·lar a la plaça Clarà el 2 de gener i fins el dia 4. Des dels Catòlics, el sistema d’entrades ha funcionat per reduir les cues, tot i les queixes d’alguns ciutadans. La plaçà Clarà va acollir el Campament Reial…\nJosep Pujiula, en Garrell, ha mort als 79 anys a les Cabanes d’Argelaguer\nJosep Pujiula, en 'Garrell', constructor de les cabanes d'Argelaguer, ha mort aquest matí als 79 anys d'edat d'una aturada cardíaca. Pujiula era conegut com en 'Tarzán d'Argelaguer' i va aconseguir un reconeixement internacional per la seva tasca en la construcció…\nEl reliquiari de Sant Vicenç capellà torna a Besalú\nBesalú ha viscut aquest diumenge al migdia una jornada molt especial. El reliquiari de Sant Vicenç capellà ha tornat al municipi i, més concretament, a l'església de Sant Vicenç de Besalú. La peça, datada al segle XIV, és el cap de plata d'un jove frare…\nLes persones de 50 a 59 anys ja poden començar a demanar cita per vacunar-se\nLa vacunació continua avançant. Aquest dijous, Salut ha anunciat que les persones nascudes entre els anys 1962 i 1971 ja poden demanar cita per vacunar-se amb la vacuna de Pfizer. Al llarg de les properes setmanes rebran un SMS per reservar hora, dia i lloc…\nDivendres arrenca a Olot el cicle La cultura a la Natura de l’Agrupació Naturalista de la Garrotxa\nFer una crida a la població per viure d'una forma més sostenible és l'objectiu de 'La Cultura de la Natura', el nou cicle que impulsa l'Agrupació Naturalista de la Garrotxa amb la col·laboració de diversos col·lectius i entitats. Per a fer-ho, s'han programat…


CARLES MARIGó TANCA LA SEVA RESIDèNCIA MUSICAL A LA PEDRERA AMB UN RECITAL A PIANO SOL\nEl concert d’aquest diumenge s’obre amb els Moments musicals de Schubert, que donen nom al seu àlbum - debut presentat fa només una setmana\nMarigó és un dels pianistes més interessants de la seva generació i destaca pel seu vessant com a compositor i improvisador\nConcloses ja les residències musicals del violinista Joel Bardolet i de la flautista Elisabet Franch, respectivament, aquest diumenge, 21 de maig, a les sis de la tarda, el pianista Carles Marigó actuarà per tercera a l’Auditori de la Fundació Catalunya–La Pedrera, a manera de cloenda d’una residència que ha permès al pianista blanenc mostrar-se des de diferents vessants: a duo al costat de la violinista Sara Cubarsi, en format cambrístic gràcies a un concert amb trio de corda i piano i per últim a piano sol, coincidint amb la sortida del seu disc – debut, Moments (SEED 003), presentat fa només una setmana en concert.\nLa de Marigó és una de les veus interpretatives més interessants del moment atès que combina un pianisme pulcre i fins a cert punt virtuós amb una veu pròpia que desenvolupa a recer de la seva faceta com a compositor i improvisador.\nEl programa del concert d’aquest diumenge s’obre amb els Moments musicals de Franz Schubert (1797 – 1828), obra en sis moviments que fa al·lusió directa a la sortida del seu disc, en què Marigó estableix un diàleg entre el cicle de Schubert i els Moments musicals de Serguei Rakhmàninov (1873 – 1943), a banda d’incloure-hi les seves pròpies improvisacions i un bonus track al costat de l’improvisador Marco Mezquida. El debut discogràfic de Marigó ha comptat amb el suport de Catalunya Música, en el marc de les accions destinades a celebrar el 30 aniversari de l’emissora. El recital d’aquest diumenge es completa amb l’energètic Concert italià BWV 971 de J. S. Bach (1685 – 1750) i, ja a la segona part, l’exigent Sonata per a piano en Si menor S.178 de Franz Liszt (1811 – 1886), una peça que Carles Marigó estima especialment i on desplega tots els seus recursos tècnics i expressius.\nEl d’aquest diumenge serà el darrer dels tres concerts de la residència de Marigó: aquest projecte de residències musicals de la Fundació Catalunya-La Pedrera, iniciat la temporada 2012-13, s’ha consolidat en el seu objectiu de promocionar joves talents de la interpretació musical del nostre país amb propostes de rellevància. El projecte manté la seva essència: com a residència de treball per crear noves programacions en col·laboració amb d’altres intèrprets i els concerts oferts al gran públic.\nPer últim, avançar que Carles Marigó tocarà en el marc de la programació Estiu al Palau, a la Sala de Concerts del Palau de la Música Catalana, el proper 24 d’agost a dos quarts de sis de la tarda, presentant el programa Ibèrics, una selecció de música d’autors peninsulars que ja ha rodat abastament arreu de l’Estat espanyol amb gran èxit de públic i crítica.\nUs proposem recuperar l’entrevista que el programa Assaig general de Catalunya Música va fer a Carles Marigó el 10 de maig passat, a propòsit de la sortida del seu disc i del concert a La Pedrera (inclou actuació en directe):


El paradigma de la pancarta - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl paradigma de la pancarta\nxavier domènech 16.09.2020 | 23:13\nEl paradigma de la pancarta Regió7\nAvui el Tribunal Suprem veu la inhabilitació de Quim Torra pel cas de la pancarta, que en la seva absurditat resumeix els topants del conflicte. Recordem-ho: a Torra li van ordenar que retirés una pancarta abans de certa hora, i ell ho va fer, però més tard, quan li ho va semblar. Va desobeir una mica i el castigaran del tot.\nEn aquest afer veiem l'acarnissament de l'Estat contra la discrepància en general i la sobiranista en particular. No seria gens estrany que passés a la història dels despropòsits, i les facultats de Dret l'estudiessin com un exemple negatiu, oposat a la utilització del sentit comú i la mesura en l'exercici de la justícia. Quan un Estat arriba a aquests extrems demostra alguna cosa més que una força coercitiva prou coneguda des de fa dècades i segles; demostra també una immensa inseguretat en la solidesa dels seus fonaments, fins a l'extrem que qualsevol brisa li fa témer l'ensulsiada de tot l'edifici. Els estats que se senten forts no veuen cap amenaça en unes pancartes (ni en llaços, ni en cançons, ni en retrats cremats); els que se senten febles les estripen amb ràbia.\nPerò el cas també expressa una tradició desconcertant de l'independentisme: el desafiament sense consumació que acaba en clatellada. Els fets de fa tres anys en són el darrer exemple, dolorós per les conseqüències humanes. El Govern i la majoria del Parlament van aprovar la llei que creava la república (LTJ) i van convocar el referèndum d'autodeterminació, però davant la immediata resposta legal de l'Estat van acatar formalment les prohibicions. El braç civil del moviment va prendre el relleu i va muntar l'1 d'Octubre, però quan en plena eufòria va arribar l'hora de declarar la independència, el president va proposar ajornar-la. Quan finalment es va proclamar, no va passar res: l'Estat continuava a les fronteres, als aeroports, a les oficines del DNI i a la tresoreria de les pensions. Encara més: el 155 va penetrar com un ganivet calent a la mantega mentre els líders s'encaminaven a la presó o a l'exili.\nNo, la realitat no és una d'aquelles pel·lícules de Tom i Jerry on guanya el ratolí.\nL'Anella Verda de Manresa estrena un gual per passar per sota el pont de Can Poc Oli.\nRelleu 3x4 a l'empresa familiar en temps de covid.\nPonsa insta la cambra a aconseguir un gran acord sobre drets culturals.


L’empresa Kreedit va aconseguir 21 milions d’euros de finançament el 2018 - Penedès Econòmic l El diari econòmic online de la Vegueria Penedès\nL’empresa Kreedit va aconseguir 21 milions d’euros de finançament el 2018\nPublicat el Dilluns, 14 Gener 2019 17:25 | Imprimeix | Correu-e\nLa consulta financera Kreedit va tancar el 2018 obtenint 21 milions d’euros de finançament. Focalitzada en la recerca de finançament per a pimes, el 90% de l’import aconseguit el darrer any va ser destinar per a empreses catalanes. El tant per cent restant va ser per a pimes de tot el país. Aquest volum de finançament suposa un increment del 10% respecte de l'obtingut en l’exercici anterior, on va recaptar 19 milions. Aquest import s’ha aconseguit d’un pool format per una trentena de bancs, organismes públics de caràcter autonòmic i estatal, i empreses de direct lending.\nSegons el seu director executiu, Jordi Solé, “cada vegada són més les empreses que recorren a la professionalització i externalització de les gestions encaminades a obtenir finançament, perquè és la manera d’obtenir els millors resultats i desfer-se, al mateix temps, de la càrrega de treball administratiu que això comporta”.\nSegons la consultora, en els propers exercicis les pimes veuran incrementades les dificultats per aconseguir finançament bancari, per l'augment d'exigències de capital que el BCE aplicarà als bancs. D'aquesta manera, els bancs hauran de reduir la seva inversió i el seu balanç, recolzant-se en reduccions de les línies de finançament circulant que fins ara tenien concebudes a les pimes.\nA aquestes dificultats. també contribuiran alguns processos de concentració bancaria que es preveuen per als propers dos anys, en els quals no només participaran entitats de menor dimensió com Liberbank o Unicaja, sinó que també es veuran implicades entitats més grans.\nDavant d’aquest escenari, Solé apunta que “és necessari que les pimes es preparin i s’avancin a les gestions necessàries per donar entrada al seu pool bancari i a noves conseqüències de fusions bancàries”.


Primer, els pares; després el fil\nPrimer, els pares; després el fil0\n489 03/11/2008, 09:17 | El Punt. SUSANA PÉREZ/Barcelona\nLa publicació del llibre «Educar a nuestros hijos, una tarea urgente», del pediatre Aldo Naouri, ha reobert el debat sobre com els pares han d'educar els fills. Naouri afirma que els nens han de deixar de ser els «amos de casa»\n«Cada vegada que sortim al carrer hem de comprar alguna cosa al nostre fill petit»; «podem donar les ordres de mil maneres diferents, però el nen sempre ens desobeeix»; «quan no responem afirmativament a algun dels seus capricis, agafa una rebequeria». Aquestes són algunes de les actituds que tenen els nostres fills i que, com a pares, ens amoïnen. En l'actualitat, els fills s'han col·locat en la cúspide de l'estructura familiar, i són ells els que manen a casa. Aldo Naouri (Líbia, 1937), pediatre i reconegut especialista a França en relacions intrafamiliars, ha publicat recentment a l'Estat espanyol el llibre Educar a nuestros hijos, una tarea urgente, editat per Taurus, en el qual, l'autor ha encunyat l'expressió infantolatria, per referir-se a l'adoració del fill que fa que els pares esdevinguin servidors seus. «Avui regna un nociu poder absolut infantil», sentencia, «que genera nens i joves consentits egòlatres, incapaços de resistir a la frustració i guiats per la llei del mínim esforç». Els pares no han de mirar cap a un altre lloc, i assenyalar a la societat de consum o l'escola com a responsables de l'actuació dels seus fills, sinó que cal obrir una reflexió sobre quina educació transmeten als petits. «Abans, el pare entregava un missatge implícit al seu fill: ‘A la vida no es pot tenir tot', una frustració que el polia de manera precoç i, automàticament, li generava el mecanisme de l'esforç. En canvi, ara la societat diu: no només ho pots tenir tot, sinó que ‘tens dret a tot'», explica Naouri. Per recuperar un mínim de frustració en el nen, i que d'aquesta manera s'hi activi el mecanisme de l'esforç, el pediatre, de l'escola de Freud, recomana «abandonar el discurs que permet tot al nen». I afegeix: «El fill sent la frustració quan s'adona que la mare no només està per ell, sinó que té la seva vida pròpia i que la comparteix amb la seva parella. El meu eslògan és: primer els pares, i després el fill».\nUna part de la comunitat educativa, però, no comparteix l'eslògan de Naouri. «Hauríem de parlar de família i de diàleg, d'arribar a un consens entre els fills i la parella perquè a casa tot funcioni», explica l'educador Jordi Longas, professor de la Facultat de Psicologia de la Universitat Ramon Llull. «No penso, a més, que l'esforç sigui el més important; cal prioritzar el valor de la responsabilitat; l'esforç només es un mitjà associat al discurs capitalista i de la productivitat», afegeix.\nPARE I MARE EDUQUEN\nTant el pare com la mare han d'assumir conjuntament la labor d'educar el fill. Plegats han de dirigir-se al fill i explicar-li quines limitacions hi ha perquè les accepti. «El pare no ha de quedar en un segon pla; és qui ha d'impedir que la mare –qui tendeix a aviciar més el fill– doni al nen tot el que demana, i també ha d'impedir al nen acabar amb la dona que hi ha en ella», diu Naouri. L'escola, segons el pediatre, no ha d'educar, sinó que la seva funció és impartir uns coneixements. La comunitat educativa discrepa d'això. «En l'actualitat, els pares passen molt temps fora de casa i no són els únics implicats en l'educació dels seus fills; hi ha altres agents, com ara l'escola o els mitjans de comunicació, que juguen un paper important», diu Jorge Benedicto, professor de sociologia de la UNED. «L'educació dels fills és sempre una responsabilitat compartida. I, sobretot, en aquelles famílies amb un nivell sociocultural més baix, per a les quals els mitjans o l'escola és determinant», puntualitza el professor Longas.\nLa relació que ha d'existir entre pares i fills també és un punt de reflexió. Naouri diu que la relació que hi ha d'haver no ha de ser d'igual a igual: «S'ha d'establir una relació vertical; els fills han d'estar un nivell per sota respecte els pares». Per contra, el professor Longas pensa que una relació vertical condueix a l'autoritarisme o al paternalisme. «L'educació és un procés d'acompanyament; no es tracta que mani aquell qui té més poder», diu.\nSOM COM AMICS\n«Els pares no han d'intentar agradar als fills per aconseguir el seu amor; els petits els estimaran o odiaran amb independència del que facin. Per tant, ells no han de sotmetre's al nen. Això seria la base de l'educació», explica Naouri. Entre pares i fills és un greu error que hi hagi una relació d'amistat. En aquest ítem, coincideix la majoria d'educadors. «Si els pares acaben sent els amics dels seus fills, els fills queden orfes», afirma la pedagoga Marta Burguet, professora de la Facultat de Pedagogia de la Universitat de Barce- lona.


Idil·li Duran-Fuentes ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dissabte, 25 de setembre de 2021 06:00 h\nL'altre dia comentàvem que, després de la roda de premsa de Duran i Lleida, cap periodista va atrevir-se a fer-li preguntes. Al directe!cat ens preguntàvem el perquè d'aquest silenci, i hem trobat la resposta a l'entrevista que li va fer Manel Fuentes el dilluns.\nLes respostes de Duran van ser brusques, fregant la mala educació, i el secretari general de CiU va acabar deixant la conversa i penjant a Fuentes en directe d'una manera més aviat poc elegant.\nA continuació alguns extractes de l'entrevista:\nDuran: Miri, vostè què vol ser de gran? Ser director de Catalunya Ràdio, director de Telecinco? Vostè ja és una mica grandet... parlem en serio. [...]\nDuran: Escolti, li estic dient...\nDuran: Doncs si ho entén potser que deixi de...\nDuran: Miri, pot permetre'm deixar acabar les frases? Que no estem en un programa d'humor, estem en una cosa més seria!\nAl final, però, Duran va esgotar la paciència i incapaç d'aguantar més el seu discurs eteri i de continuar venent fum, va acabar la conversa de manera dràstica:\nDuran: Miri, si no tenim res més... és que jo tinc molta pressa. M'han demanat per favor si podia atendre'l, però un cop hem arribat a qüestions que no tenen resposta, doncs, per mi ja podem deixar-ho, eh?\nAra entenem perquè els periodistes no s'atreveixen a preguntar res a Duran i Lleida. La virulència de les respostes i la poca elegància amb què respon sobre qüestions crucials pel panorama polític català fan a Duran un polític de mal preguntar.\nMica en mica sembla que Duran va cavant-se la pròpia tomba, i amb aquesta “no proclamació” sembla talment com si Duran i Lleida s'hagués autoimmolat políticament... per, a continuació, aparèixer a tots els mitjans intentant apagar el foc.\nQui sap, potser Duran vol marxar de Convergència fent-se el màrtir i així poder ser acollit amb els braços oberts a les files del PP...\nPodeu escoltar l'entrevista aquí [l'extracte interessant arriba al minut 40...]\nCarles Pedrolo Magín Catalunya\n23 de setembre de 2007, 19.16 h\nTant un com l'altre no valen res. Ara bé, m'estimo més el regionalista (Duran )que no pas l'espanyolista (Fuentes).A veure si tenim sort i deixen de fer el ridícul. Esperem un pacte CIU-ERC el més aviat possible.\njordi alt emporda\n22 de setembre de 2007, 12.11 h\nel Sr. Duran està molt però que molt nervios.Tot son pals a les rodes en\nel seu somni de futur ministre.Pobre home, llàstima molta llàstima es el\nque em fà.\n21 de setembre de 2007, 11.21 h\nen Fuentes, sociata declarat, treballador d'una ràdio sociata-espanyolista va fer el seu paper... el que no imaginava era el nivell d'alienació mental del Duran... què esperava? que el Fuentes li llepès el cul? Duran fot el camp de Catalunya!! ets un insult pel nostre país!!\n21 de setembre de 2007, 10.29 h\nHe sentit el tall d´audio i aquest home, en Duran, perd totalment els papers.\nEs nota que les aigues baixen molt i molt mogudes a Can CIU.


El Berguedà Folk ja suma més de 350 participants a Cal Pons - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Berguedà Folk ja suma més de 350 participants a Cal Pons\nEl festival, que potencia activitats infantils, es farà del 13 al 15 de setembre\nredacció 06.09.2019 | 23:18\nGuillem Roma serà un dels noms destacats del certamen. Actuarà el diumenge 15 en un concert previ a la paella arxiu/ marta pich\nGuillem Roma serà un dels noms destacats del certamen. Actuarà el diumenge 15 en un concert previ a la paella\nI amb aquesta ja serà l'onzena. El festival Berguedà Folk, que se celebrarà del 13 al 15 de setembre a Cal Pons, ja té més de 350 inscrits que participaran en l'àmplia oferta de balls, tallers i concerts que al llarg de tres dies faran de la colònia un campus internacional de la cultura popular i tradicional.\nFerran Vilà, responsable del certamen des dels seus inicis, explicava ahir que han volgut potenciar la programació infantil, continuant amb la línia engegada l'any passat d'incorporar més propostes en horari diürn adreçades al públic familiar. Així, un dels noms destacats serà l'animador Jaume Barri, que presentarà el seu espectacle, gratuït, el diumenge al matí, a la vela petita. O la percussió africana amb Can Cartró, amb entrada lliure, dissabte a la tarda, també a la vela petita.\nCom explica Vilà, el festival acull grups catalans, flamencs o francesos, com Clau de Lluna, Accordzéam o Ciac Boum, i enguany tindrà un nom destacat en el concert-vermut previ a la paella de germanor: Guillem Roma, que ha estrenat el 2019 La constant i la variable, un treball en què l'artista transforma el seu propi repertori. L'optimisme de Roma s'escamparà diumenge a la vela gran.\nSi d'alguna cosa pot presumir el Berguedà Folk és de tenir un públic molt fidel: «el 85 % repeteix des de fa anys». Per procedència, la meitat «són assistents del país i l'altra, de fora». Però el que troben a faltar els organitzadors és la participació de la comarca, tot i els preus populars dels abonaments especials. Els voluntaris, però, remarca Vilà, «sempre són de Puig-reig perquè volem implicar la gent del poble en el festival». El certamen, que té un pressupost de 52.000 euros, rep una quarta part de finançament públic de les diferents administracions.


San Agustín (Terol) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSan Agustín (Terol)\nSan Agustín (en xurro, San Agostín; en castellà i oficialment, San Agustín) és un municipi al sud-est de la comarca Gúdar-Javalambre a la província de Terol, Aragó. El terme municipal limita amb la província de Castelló, al País Valencià. Situat als estreps del Sistema Ibèric, està travessat pels rius Millars (o Mijares) i San Agustín (o Maimona) i situat entre les serres de Pina de Montalgrau, Javalambre i Gúdar. La carretera TE-V-2131 connecta en tan sols uns minuts San Agustín amb la N-234 i A-23. San Agustín dista 59 km a la capital de la província i 245 km a Saragossa. Altres distàncies al País Valencià són Sogorb 37 km, Castelló de la Plana 92 km i València 90 km Barcelona és a 361 km, Reus a 285 km i Madrid a 439 km\n40° 03′ 33″ N, 0° 41′ 35″ O / 40.0591346°N,0.6930191°O / 40.0591346; -0.6930191\nDaniel Riera Bau\n3 Medi natural\nGran part del terme municipal es concentra en l'entorn del riu de la Maimona, que neix en les àrees càrstiques d'Alcotas-Barracas per unir-se al Millars a Montanejos (Castelló). Però la zona més interessant és la vall del Millars, riu que recorre el seu extrem nord seguint una falç excavada en calcàries terciàries, amb un canó de més de 200 m de profunditat i de gran bellesa, on se situen les cases de La Hoz i una central elèctrica. Grans acumulacions de travertins (tosca o carbonat càlcic) han estat dipositades pel riu, formant terrasses escalonades a diferents alçàries generades al llarg del Quaternari.\nDins del seu ampli terme municipal es troben les petites localitats de Los Baltasares, Cavallero, Collado Royo i Poviles, La García, La Hoz, Juan Din, Linares y Cerrito, Mas Blanco, Mases y Tamboríl, Los Pastores, Tarín Nuevo, Tarín Viejo, Los Peiros, Pozo La Muela i El Puntal (Puntalico). Aquestes localitats constitueixen a vegades cases aïllades o petits llogarrets majoritàriament deshabitats. La denominació pot ser Masía, Mas o Masada, vocables d'origen aragonès i català. El seu origen es remunta a repoblació d'aquestes terres durant l'alta edat mitjana després de la conquesta per part de Pere II d'Aragó.\nSan Agustín té una població de 165 habitants (2007) i està situat a 959 msnm.\nEl terme municipal de San Agustin limita amb els municipis d'Albentosa, Móra de Rubiols, Rubiols de Mora i Olba a la província de Terol. A la província de Castelló limita amb els municipis de Vilanova de la Reina (Villanueva de Viver), Pina de Montalgrau, Caudiel i Barraques. Sent la localitat de Vilanova de la Reina la més pròxima a tan sols 6 km de distància.\nEl clima de San Agustín és de tipus mediterrani amb influència continental. Es troba fortament condicionat per factors de tipus geogràfic: altitud i disposició compacta del relleu que aïlla de les influències directes mediterrànies, malgrat la proximitat del mar. Els hiverns són freds amb fortes nevades i els estius tenen un caràcter marcat continental, en que durant la nit la temperatura descendeix considerablement. Les precipitacions són habituals durant els mesos de setembre, octubre i abril.\nCasc urbà format per una xarxa de carrerons omplerts de corbes i recolzades on s'aixequen habitatges que responen a les maneres arquitectòniques de la zona predominant les típiques façanes enfoscadas en blanc realitzant una bicromia amb el color torrat i vermellós de les teulades.\nLa riquesa arqueològica de San Agustín inclou poblats com El Picayo o com els Turons de Lucino, ambdós de l'Edat del Bronze però reocupats en època ibèrica. Digne de menció és també l'enclavament d'El Morrón de la Masía de Palacio, un interessant poblat habitat des del bronze mitjà fins a camps d'urnes.\nSobresortint per sobre del casc urbà, observem els volums de l'església barroca construïda el segle XVII. L'església parroquial està sota l'advocació del sant que dóna nom al poble. Com correspon a una obra barroca del segle XVII, presenta les seves tres naus cobertes amb volta de mig canó, llevat de la capella major, tancada amb una volta bufafa. La torre, als peus, en el costat de l'evangeli, és de dos cossos: l'inferior de maçoneria amb carreus reforçant les seves cantonades i el de campanes de maó. La portada es troba definida per pilastres que es decoren amb requadres manieristes, i està precedida d'un espai a tall d'atri que va ser en origen el cementiri. Al Museu Diocesà de Terol es conserva procedent d'aquesta localitat una interessant taula del segle XV, d'estil gòtic, que representa la verge i el Nen.\nSón algunes les ermites que s'aixequen en l'entorn de la localitat, es pot destacar la d'Ermita de San Agustín, Teruel. Obra gòtic-mudèjar del segle XV, amb nau coberta per fusta a dues aigües i espadanya als peus.\nAls afores del poble, trobem l'ermita de Loreto, datada el 1629. De maçoneria, la seva única nau es cobreix mitjançant volta de canó amb llunetes. L'atri es recolza en columnes de pedra en els angles.\nAl costat del llogarret de Los Mases i el riu San Agustín, s'aixeca el denominat conjunt de Pradas format per un castell i ermita. Del Castell de Pradas, es conserven algunes restes d'edificacions defensives, com la torre-fort de planta quadrada amb dues portes d'arcs de mig punt enfrontades, espitlleres i rematada emmerletada. També podem contemplar empremtes de l'emmurallament i d'un petit fortí. El castell va pertànyer a la Baronia d'Escriche i va ser construït probablement el segle XV.\nQuant a l'Ermita de la Verge de la Pradas, es pot assenyalar que es tracta d'una atractiva construcció gòtica del segle XV de nau única i coberta a dues aigües. Va ser propietat del baró d'Escriche, que la va cedir el 1865, sent renovada a l'any següent, quan es van restaurar els arcs. El 1917 es va realitzar el porxo lateral de forma arquitrabada sobre tres columnes octogonals de pedra. Es va restaurar el 1985. La seva única nau, obra de maçoneria i picapedreria, es cobreix amb una sostrada de fusta a dues aigües, i té un arc triomfal apuntat. Té cor alt, i l'espadanya de dues aigües se situa als peus.\nAls afores de la població es troba la Font de la Verge del Pilar, datada el 1796, amb canons en forma de cap de lleó protegides per un arc de mig punt.\nA la zona, la flora és rica i variada, destacant els boscos d'alzines (carrasca en aragonès i català) i roure (rebollo en aragonès, roure en català). Així mateix destaca una població de sabines nodrida, a més d'altres espècies com àlbers, pollancres i avellaners a les zones de ribera. Són destacables els boscos de pins en els límits del municipi amb la serra de Pina de Montalgrao.\nSón freqüents i populars pels seus usos medicinals, espècies com la farigola, l'ajedrea, el romaní o l'espígol. La gran extensió del municipi i la varietat dels seus ecosistemes propinen una fauna molt diversificada que inclou des de mamífers (eriçó, teixó o mostela, llebre, conill, esquirol i liró) a aus rapaces (àguila reial, perdiu, guatlla) sense oblidar els animals aquàtics com la truita comuna, el cranc o el barb comú a les zones més baixes i càlides dels rius.\nDestaquen en el terme els cingles del riu Millars, on poden observar-se avions, aufranys i diversos rapaços, al costat d'espècies vegetals adaptades a viure en escarpes i sobre la roca com les saxífragues i diverses falgueres. També resulta remarcable un enclavament de Quercus faginea al nord-est del municipi. Entre els paratges més espectaculars de la zona destaquen: el paratge de Las Fuentes, la font de La Canaleta, el riu San Agustín en Los Mases, el barranc de Los Peiros i el Pont del Diable sobre el riu Mijares en la Fonseca.\nEntre el 25 i el 31 d'agost, tenen lloc les festes en honor de sant Agustí i la Verge de Pradas.\nCoord.: 40° 03′ N, 0° 41′ O / 40.050°N,0.683°O / 40.050; -0.683\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=San_Agustín_(Terol)&oldid=21921487»\nDarrera modificació: 2 set 2019 a les 20:43


El Viejas Glorias fa fora el tècnic Manuel Iglesias per discrepàncies esportives | La Llagosta informa\nEl Viejas Glorias fa fora el tècnic Manuel Iglesias per discrepàncies esportives\nEl CD Viejas Glorias ha decidit acomiadar l’entrenador Manuel Iglesias per discrepàncies en la gestió esportiva. El tècnic de l’equip llagostenc va rebre la comunicació dilluns després d’una reunió de la junta directiva del club.\nL’acomiadament ha estat la resposta a una discussió entre Iglesias i un dels jugadors de la plantilla, que demanava canvis a l’equip durant la segona part del partit del cap de setmana passat. Mitja hora abans d’acabar el partit i a causa d’aquesta discussió, el tècnic llagostenc va marxar. El Viejas Glorias va acabar guanyat el duel (1-0) contra la Mataronesa amb un gol de José Antonio Fernández al tram final. “El problema recau que el tècnic és molt competitiu, però tots els jugadors volen i han de jugar; som veterans”, explica el president, Alonso Rodríguez, que remarca: “la decisió va ser presa per la directiva i ha estat per discrepàncies esportives”.\nManuel Iglesias dirigeix el Viejas Glorias des d’aquesta temporada i l’objectiu ha estat sempre salvar la categoria. Després de 15 jornades, l’equip ocupa el setè lloc del grup Sud de la Primera Divisió de veterans amb 28 punts, a 6 punts dels llocs d’ascens. “Vaig marxar del partit perquè durant la discussió em van faltar el respecte”, ha remarcat el tècnic. “Jo faig els canvis amb un criteri esportiu, ningú em pot dir de fer els canvis perquè tots juguin”, destaca Iglesias, que assegura que “tornaré al camp perquè tinc amics dins del club”.\nEl Viejas Glorias buscarà ara nou entrenador. El proper duel dels llagostencs serà aquest dissabte, a les 17 hores, al Camp Municipal de Futbol Joan Gelabert contra el Sant Fost, que és quart amb 34 punts.\nEl CE La Llagosta empata contra el Complex Julià Sant Esteve de Palautordera (2-2)\nEl CE La Llagosta es deixa sorprendre pel cuer i empata a casa\nEl CE La Llagosta empata sense gols contra el Sant Feliu de Codines B


Cesk Freixes, Miquel del Roig, La Terrasseta de Preixens, Itaca Band i Els Amics de les Arts tanquen el cartell de l’Acampada Jove 2017 - Acampada Jove\nCesk Freixes, Miquel del Roig, La Terrasseta de Preixens, Itaca Band i Els Amics de les Arts tanquen el cartell de l’Acampada Jove 2017\n25 maig, 2017\t• 0 Comentari\nSala Sidecar va acollir la presentació del cartell amb les actuacions sorpresa de les últimes confirmacions.\nAhir al vespre, a la sala Sidecar es va presentar per primer cop el cartell complet de l’Acampada Jove 2017. Més de 200 acampats i acampades van poder gaudir de l’actuació sorpresa de les cinc noves confirmacions per aquesta edició: Cesk Freixes, Miquel del Roig, La Terrasseta de Preixens, Itaca Band i Els Amics de les Arts.\nArribats de Montcada i Reixac, Itaca Band portaran una explosió d’energia en directe. I finalment, el quartet barceloní, Els Amics de les Arts, tornen amb l’essència de les lletres quotidianes dels seus grans hits de pop català.\nEl director de l’Acampada Jove, Pau Morales, va explicar que “el lema d’enguany és Viu la llibertat”. En aquest sentit, Morales va destacar que “l’Acampada Jove és un espai d’oci alternatiu on durant tres dies els i les joves poden viure i gaudir d’una manera diferent les xerrades, activitats i concerts”.


Bratembier Bierhaus i l'Ontinyent 1931 renoven el seu patrocini\nL'Ontinyent 1931 CF seguirà comptant amb un important patrocinador una temporada més. Es tracta de Brätembier Bierhaus, un referent hostaler a la ciutat, i amb un programa de franquícies mitjançant el que pot arribar a qualsevol indret de la geografia espanyola.\nEl club, seguirà comptant amb un gran servei de bar durant dels encontres del primer equip, el segon equip i el juvenil, amb tot tipus de menjar i begudes. Al mateix temps, Brätembier Bierhaus seguirà molt present en els diferents mitjans del club: xarxes socials, cartelleria impresa i equipació.\nPer segellar l'acord, Javier Ortega, co-fundador de Brätembier, i Miguel Ángel Mullor, president de l'entitat, s'han citat a les oficines de l'Estadi Municipal El Clariano. El club vol agrair, una temporada més, la confiança dipositada en el projecte per part de Brätembier Bierhaus.


L’entrada en vigor de la Ley 19/2013 i de la Llei 19/2014, ambdues de transparència, accés a la informació i bon govern, requereix de les organitzacions empresarials el compliment de l’obligació de publicitat activa, que busca anticipar-se a les necessitats i exigències d’informació de l’opinió pública. Per facilitat l’accés del públic en general i promoure la disponibilitat de la informació, hem reunit en aquesta plataforma tota la informació de caràcter organitzatiu, normatiu, econòmic i pressupostari a que fan referència les esmentades lleis. La informació subjecta a les obligacions de transparència aquí continguda es publica de manera clara, estructurada i comprensible per als interessats, mitjançant accés fàcil i gratuït i d’acord amb els principis tècnics d’accessibilitat universal, interoperabilitat i reutilització. Aquesta informació s’actualitzarà de manera periòdica.\nEl Gremi Provincial de Tallers de Reparació d’Automòbils és l’Associació que representa des de 1944 a més de 3.000 empreses del sector del manteniment i reparació d’automòbils. Com organització independent, privada, sense ànim de lucre, acollida al dret constitucional i legal d’associació d’empresaris, es regeix amb criteris democràtics per representants lliurement elegits.\nLa nostra missió és vetllar pels interessos dels empresaris dels tallers del manteniment i reparació d’automòbils de la província de Barcelona en general, i dels associats en particular, promovent un entorn favorable per a l’activitat productiva en diàleg amb els poders públics i els representants de la societat civil, defensant els interessos dels afiliats, seguint l’evolució del sector i oferint l’assessorament i serveis que necessitin.\nEl dret d'associació empresarial a Espanya es troba regulat per les següents normes:\nConstitució Espanyola, articles 7, 22 i 28.1.\nLlei 19/1977, d'1 d'abril, reguladora del dret d'associació sindical (BOE de 4 d'abril).\nLlei Orgànica 11/1985, de 2 d'agost, de llibertat sindical (BOE 8 d'agost) articles 1,2,4,8 i 9.\nReial Decret 873/1977, de 22 d'abril, sobre dipòsit d'Estatuts de les organitzacions sindicals (BOE de 28 d'abril) constituïdes a l'empara de la Llei 19/1977.\nReial Decret Legislatiu 1/1995, de 24 de març, pel qual s'aprova el Text refós de l'Estatut dels Treballadors (BOE de 29 de març), article 4.1.\nReial Decret Legislatiu 2/1995, de 7 d'abril, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de procediment laboral (BOE de 11 d'abril).\nConveni número 87 de l'OIT, relatiu a la llibertat sindical ia la protecció del dret de sindicació (BOE de 11 de maig de 1977).\nConveni número 98 de l'OIT sobre el dret de sindicació i negociació col·lectiva (BOE de 10 de maig de 1977).\nCodi penal (articles 510 a 521).\nCodi Civil (articles 28, 35 al 39 i 41).\nSupletòriament, Llei Orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d'associació (BOE núm. 73, de 26 de març de 2002) ("LODA") \nReial Decret 1497/2003 de 28 de novembre, que aprova el Reglament del Registre Nacional d'Associacions i de les seves relacions amb els restants registres d'associacions.\nReial Decret 1740/2003, de 19 de desembre de procediments relatius a associacions d'utilitat pública.\nLlei 20/2007, de 11 de juliol que regula l'Estatut del Treballador Autònom.\nReial Decret 197/2009, de 23 de febrer que desenvolupa l'estatut del treballador autònom i crea el Registre Estatal d'associacions professionals de treballadors autònoms.\n La Sentència del Tribunal Constitucional de 27 d'abril de 2.006 (sentència núm. 133/2006) declara inconstitucional i nul·la la disposició final 1a, apartat 2n, quant fa referència a l'art.7.1.i) i a l'art. 11.2, aquest últim en el concret incís "i amb les disposicions reglamentàries que la desenvolupin".\nLlei 4/2008, de 24 d'abril, del llibre tercer del Codi civil de Catalunya, relatiu a les persones jurídiques. Publicat a DOGC núm. 5123 de 02 de Maig de 2008 i BOE núm. 131 de 30 de maig de 2008. Vigència des de 02 d'Agost de 2008. Aquesta revisió vigent des 20 gener 2015.\nEstatuts del Gremi de Tallers\nA continuació es detallen les subvencions i ajudes públiques de Foment del Treball:\nNom del Projecte Decàleg del Taller Agremiat\nImport 2.000,00 €\nNom del Projecte Formació, Innovació i Servei\nNom del Projecte El Gremi al teu Costat\nImport 7.000,00 €\nNom del Projecte Sempre menys residus\nImport 1.700,00 €\nEls càrrecs directius no tenen assignada cap retribució ni tenen atorgat cap crédit de l´entitat.


Trobada amb la Colla Gegantera de la vila – Jordi Muñiz Alcalde\nAquest dissabte 9 de març ens hem trobat amb alguns integrants de la Colla gegantera de la vila, ens han estat explicant la seva tasca durant tot l’any i els problemes que es troben en les diferents activitats que realitzen.\nentre altres temes ens han explicat anecdotes, com per exemple que a Arenys de Mar hi han d’haver-hi una trentena de capgrossos que els tenim repartits i que fa més de 100 anys ja hi ha constancia d’ells en publicacions.\nPer la nostre part, els hi hem fet arribar la gran tasca que fan per a mantenir i difondre la nostre cultura, historia i tradicions. els hem escoltat i anotat com veuen el futur próxim i a llarg termini, i en molts temes i estem d’acord.\nGràcies, Colla gegantera per la sinceritat i saber exoplicar tant be la vostre feina i el que necessiteu per a millorar.


Com cuinar el sopar ràpid i deliciós?\nUna dona moderna té poc temps lliure, i el que roman rares vegades es volia gastar a l'estufa. Per descomptat, i no per alimentar a la família també és impossible, és per això que hem de trobar un compromís entre el temps personal i els familiars ben alimentats. No obstant això, no és difícil preparar un sopar ràpid i saborós. Per exemple, a la cuina italiana hi ha moltes receptes per cuinar no només un sopar senzill i ràpid, sinó també útil, saborós i abundant per a tota la família. Aquí es poden recollir idees.\nEls plats més ràpids i més deliciosos per al sopar són aquells en la preparació dels quals podeu cuinar una altra cosa. Suposem que fer espaguetis es pot posar la salsa a foc lent i al mateix temps cuinar els macarrons i tallar l'amanida. I si poses alguna cosa per coure al forn, en general, s'allibera molt de temps per preparar els plats restants.\nLlavors, com cuinar el sopar ràpid i deliciós? Us oferim dos tipus de receptes: amanides i plats principals. I ara veureu per vosaltres mateixos que en 20-30 minuts podeu preparar un deliciós i ràpid sopar.\nMenjars ràpides per sopar: amanides\ntomàquets de mida mitjana - 4 peces;\nmozzarella (per a l'estètica és millor prendre formatge en boles) - 150 g;\nAquest és el berenar italià més senzill. Tallar els tomàquets i el formatge en rodanxes. En la forma, col·loqueu les teules amb rajoles, alternant formatge i tomàquets. Condimentar l'amanida amb oli d'oliva, sal, pebre i decorar amb fulles d'alfàbrega. Espolvoree el berenar amb vinagre balsàmic.\nAmanida amb tonyina\nmitja cap d'enciam iceberg;\ntonyina en conserva amb suc propi - 1 olla;\nTrencar l'amanida. Tallar els tomàquets en rodanxes. Barregeu les verdures amb la tonyina en un bol d'amanida gran, feu la temporada amb vinagre balsàmic i unes quantes cullerades d'oli d'oliva. Sal i pebre l'amanida.\nQuè es pot cuinar o coure ràpidament per sopar?\nEspaguetis en paper d'alumini\nmarisc - 500 g;\nvi blanc sec - 100 ml;\nParmesà - 100 g;\noli d'oliva - 6 cullerades. culleres;\nFregiu l'all en oli d'oliva: l'oli ha de treure l'olor. Després d'això, els lòbuls es poden descartar. Escaldar els tomàquets amb aigua bullint i treure la pell d'ells. Tallar en rodanxes grans i deixar-les guisat en oli d'all. Afegiu alfàbrega, espècies, una mica de sal i una mica de sucre. Cuinar la pasta durant 5 minuts en aigua salada, i després barrejar-les amb una mica d'oli. Escorreu el parmesà en un gran ratllador. Feu butxaques de paper d'alumini, poseu-hi cada petit espagueti, a sobre d'uns quants gambetes, una mica de salsa de tomàquet i un vi. Espolvorear amb formatge i embolicar butxaques. Cuini el plat en un forn precalentat durant uns 15 minuts. Col·loqueu la butxaca al plat, obriu-la i feu la temporada amb les restes del formatge.\npetites bombetes - 2 peces;\nbrou - 1 l;\nMantega - 3 cullerades. culleres;\ncrema gras - 50 g;\nDissoldre la mantega en una paella calenta. Fregui l'all perquè l'oli absorbeixi la seva olor. Descarta els lòbuls. Tallar la ceba i fregir-la fins que estigui transparent a la mantega a foc lent. Quan la ceba es torna pàl·lida, afegiu l'arròs. L'oli ha de crear una petxina al voltant dels grans. En porcions petites, afegiu l'arròs al brou, remenant el risotto. La sal es pot dissoldre en caldo, i es pot abocar al final juntament amb pebre i altres condiments. Quan el risotto estigui gairebé a punt, afegiu una mica de crema. Escampar el risotto amb el formatge parmesà. Apagueu la calor i la tapa. Després de tres minuts, obriu l'arròs i la barregeu vigorosament. Podeu afegir verdures i carn al risotto o servir com a plat sol. Decorar el risotto amb les restes de parmesà ratllat i alfàbrega.\nPastís "Gemmes a la neu": un plat adequat per a les vacances d'hivern\nMassa per boles de massa de cirera\nQuadern de plats festius: les millors idees de receptes: des d'aperitius fins a postres!\nPlats de mar kale\nKulich en el multivariant\nQuè tan ràpid es descongelen la carn?\nPollastre farcit de pancakes - un plat inusual per a una taula festiva\nMelmelada de síndria de la polpa - recepta\nCom fregir bolets?\nCom es couen deliciosos coques de formatge?\nQuant de cuinar la vedella?\nCofres de fusta natural\nSuport per al paraigua del jardí\nProva de sang per oncologia\nCortesia del col·legial\nMenjar panxa després de menjar - causes i tractaments de millors maneres\nEls àngels caiguts en el cristianisme i com provocar l'àngel caigut?\nCataractes - Creixement i cura\nLa germana Megan Markle va tenir un accident a causa dels paparazzi\nLlits càlids a l'hivernacle\nPlantes exòtiques al terra obert


Promovem el finançament ètic i solidari - Página 9 de 69 -\nUna conversación con tres activistas que luchan contra el cartel bancario: una directora de teatro en España, un líder por la justicia fiscal de Kenia y un activista local del Reino Unido. El salto Diario Día a día, son innumerables Seguir leyendo La lucha contra la banca: miradas sobre el poder financiero desde los movimientos sociales→\nEl passat 27 de maig de 2019, en el marc del projecte d’ApS de FETS i la Fundació Fiare amb la Facultat de Biologia de la UB, els i les estudiants van organitzar una presentació sobre els reptes de la transició energètica. A la taula rodona Seguir leyendo Jornada sobre els reptes econòmics i socials de la transició energètica a la Facultat de Biologia de la UB en el marc dels projectes d’ApS→\nEntrevista del Diario Critic a Erika Licón profesora mexicana, de la Universidad de Concordia (Mont-real), sobre la Campaña per un currículum global de la economía social y solidaria. Entrevista Completa en el diario Crític Objetivo: «Acercar movimientos sociales e iniciativas que compartan la Seguir leyendo Erika Licón: «Los procesos de aprendizaje de la Economía Social y Solidaria se dan en la acción».→\nUna taula rodona sobre consum conscient va obrir la programació de la Festa de Comerç Just i les finances ètiques organitzada por LaCoordi a Sant Quirze del Vallés. La sala Josep Brossa de La Patronal es va omplir a la tarda Seguir leyendo Taula sobre consum conscient a la Festa del Comerç Just i les finances ètiques de Sant Quirze→\nPer 20è any consecutiu, la campanya pel Dia Mundial del Comerç Just promou la importància de la comercialització justa i les finances ètiques i proposa alternatives respectuoses amb els drets humans. Sota el lema «Posa el Filtre Lila! Per la igualtat, tria Seguir leyendo El Dia Mundial del Comerç Just posa el focus en les desigualtats de gènere i en l’apoderament de les dones→\nComença la campanya de Balanç Social 2019; teniu des del 2 de maig fins al 30 de juny per sumar-vos a la construcció del mercat social. Com sabeu, el Balanç Social és l’eina d’avaluació i mesura d’impacte de referència a l’àmbit de l’economia social Seguir leyendo Comença la campanya de Balanç Social 2019→


Pau Alabajos en Benifaraig el September de 29, 2017 en notikumi\nSopar Estellés Solidari amb Pau Alabajos\nBegin: September 29, 2017 - 20:00 End: September 30, 2017\nCEIP Manuel González Martí, Benifaraig\nAlqueria s/n, Carrer de Gilet, 46009 see map\nLes migracions formen part de la història de la humanitat, de la nostra història. Del camp a la ciutat, de l'est a l'oest, del sud al nord, creuant mars, deserts i oceans. Quan es fuig per salvar la teva vida i la dels teus, i has de deixar casa, terra i tot allò que estimes, no hi ha obstacles infranquejables per qui anhela buscar un futur segur.\nDes de CEAR PV us animem a assistir al Sopar Estellés Solidari que celebrarem el proper divendres 29 de setembre al CEIP de Benifaraig (Alqueria s/n, Carrer de Gilet, 46009 València), organitzat gràcies a la col•laboració de la Regidoria dels Pobles de València de l’Ajuntament de València.\nContarem amb la participació de Pau Alabajos, de l'Estrella Roja de Benimaclet i d’altres artistes convidats, a més del sopar també hi haurà una rifa solidaria.\nA CEAR PV treballem per defensar i promoure els Drets Humans, en especial el dret d'asil i tots aquells que afecten a persones refugiades, apàtrides i migrades en situació de vulnerabilitat. Per tot això, a més d'atendre i assistir a les que arriben a les nostres terres, denunciem les polítiques i acords que provoquen sofriment i mort de milers de persones que han fugit, i lluitem per a que puguen arribar en condicions de dignitat i seguretat."\nPau Alabajos es un cantautor valenciano que lleva desde 2003 en activo y tiene cuatro trabájos discográficos en el mercado. Actualmente es secretario del Colectivo Ovidi Montllor (COM), asociación de músicos y cantantes del País Valencià.


Aprovats els pressupostos de la Diputació de Tarragona per a l'exercici 2016 | Diputació de Tarragona\nAprovats els pressupostos de la Diputació de Tarragona per a l'exercici 2016\nEls comptes suposen la reducció de l'endeutament i ratifiquen el compromís de la institució amb el món local\nEl Ple de la Diputació de Tarragona celebrat aquest divendres ha aprovat els pressupostos de la corporació per a l'exercici 2016 amb els vots a favor de CiU, PSC i ERC, el vot en contra de la CUP i l'abstenció de C'S i PP. Els comptes, que s'incrementen gairebé un 5% i superen els 150 milions d'euros, suposen la reducció de l'endeutament i ratifiquen el compromís de la institució amb el món local, especialment amb els municipis més petits.\nDurant el plenari s'han aprovat la resta de punts de l'ordre del dia. Així mateix s'han presentat dues mocions: la moció de suport al Banc d'ADN per a les identificacions dels desapareguts a la Guerra Civil, que s'ha aprovat per unanimitat amb els vots a favor de tots els grups polítics, i la moció per la creació d'una xarxa verda de camins, que ha comptat amb els vots a favor d'ERC, la CUP i C'S, i els vots en contra de l'equip de govern, CiU i PSC.\nA l'inici de la sessió plenària la diputada Immaculada Costa ha llegit el manifest institucional amb motiu del Dia internacional per a l’eliminació de la violència envers les dones, que se celebra el dia 25 de novembre.


Fórmula d’estoc comú (exemples) | Com es calcula l'estoc comú?\nQuè és la fórmula d’estoc comú?\nLes accions comunes són el nombre d’accions d’una empresa i es troben al balanç. Les empreses informen de la informació sobre accions comunes als emplenaments de les empreses tant en 10q com en 10k. Al balanç, les accions ordinàries es troben a la part patrimonial. Hi ha tres aspectes crítics a entendre pel que fa a una equació de valors comuns: un és capital autoritzat, l’altre és capital emès i accions en circulació.\nLes accions en circulació són el nombre d’accions disponibles per als propietaris de l’empresa que posseeix una part del negoci. Aquests titulars poden ser privilegiats de la companyia o accionistes externs.\nUna altra part crítica del càlcul de l’acció pendent són les accions pròpies de la companyia. Així doncs, la fórmula per al càlcul de les accions ordinàries és el nombre d’accions en circulació emeses accions menys el nombre d’accions pròpies de l’empresa.\nTota la informació relativa a les accions ordinàries d’accions autoritzades, accions emeses i accions pròpies es presenta al balanç de la secció de patrimoni net de l’accionista.\nL’equació d’estoc comú es representa de la manera següent,\nNombre d'accions pendents = Nombre d'accions emeses - Accions pròpies\nExplicació de la fórmula d’estoc comú\nEls accionistes comuns són els propietaris de l’empresa i tenen dret a vot i també reben el dividend. Les parts de les accions ordinàries són capital autoritzat, accions emeses, accions pròpies i accions en circulació. Les accions en circulació són el nombre d’accions disponibles per als propietaris de l’empresa que posseeix una part del negoci. Aquests titulars poden ser privilegiats de la companyia o accionistes externs. La quota pendent total és la que analitzen els analistes que analitzen l'empresa.\nExemples de fórmula d’estoc comú (amb plantilla Excel)\nVegem alguns exemples senzills o avançats de l’equació de Stock Comú per entendre-la millor.\nFórmula d’estoc comú: exemple 1\nPrenguem un exemple arbitrari d'una empresa A per esbrinar com calcular el nombre d'accions en circulació de l'empresa. Ara també intentarem entendre què signifiquen les accions autoritzades, les accions emeses i les accions pròpies. Suposem que el nombre d’accions autoritzades d’una empresa és de 5.000 accions.\nSuposem que la porció d'accions pròpies és de 500 accions. L’acció autoritzada és el nombre màxim d’accions que pot emetre una comuna que s’obliga durant l’oferta pública d’una empresa.\nLa instantània següent representa totes les dades necessàries per al càlcul de la fórmula d’estoc comú.\nEl càlcul de les accions en circulació serà el següent,\nNombre d’accions en circulació = 2000-500 = 1500.\nPer tant, el nombre d’accions en circulació serà:\nUn nombre d 'accions en circulació 1500.\nUna empresa no pot emetre accions més que el nombre d’accions autoritzades, però pot emetre menys del nombre d’accions autoritzades. Suposem, doncs, que l'empresa ha emès 2000 accions durant una oferta pública. Així, en aquest cas, el nombre d’accions emeses és igual a les accions pendents de l’empresa. De vegades, les empreses compren accions, que formen part de la seva estratègia corporativa. Si l’empresa torna a comprar les seves accions, aquesta part de l’acció correspon a l’empresa i els propietaris del patrimoni no en són els propietaris.\nFórmula d’estoc comú: exemple 2\nVegem el comú d'una empresa a partir de la seva presentació trimestral. L'empresa AK Steel és una acció nord-americana de la indústria siderúrgica. A continuació es mostra la instantània de la secció de renda variable de l’empresa AK Steel. L’empresa informa clarament en el seu trimestre d’emplenar la informació sobre les seves accions comunes.\nLa informació inclou el nombre d’accions autoritzades, la quantitat màxima d’accions que la companyia pot emetre.\nPer tant, el càlcul del nombre d’accions en circulació serà el següent,\nNombre d’accions en circulació = 316.569.578 - 1.059.088\nEl nombre d’accions en circulació serà -\nNombre d 'accions en circulació =315,510,490\nEl nombre d’accions autoritzades d’AK Steel és de 450.000.000 d’accions. La companyia va emetre un nombre menor d’accions del que està autoritzada a emetre, que és de 316.569.578 accions. El nombre d’accions pròpies de l’empresa, que és el nombre d’accions comprades per la companyia i que ja no forma part de les accions en circulació i tampoc no rep dividend és de 1.059.088.\nFórmula d’estoc comú: exemple 3\nVegem el comú d'una empresa a partir de la seva presentació trimestral. L’empresa United Steel és una acció nord-americana de la indústria siderúrgica.\nA continuació es mostra la instantània de la secció de renda variable de l’empresa AK Steel. L’empresa informa clarament en el seu trimestre d’emplenar la informació sobre les seves accions comunes.\nNombre d’accions en circulació = 177.354.654 - 96.399\nNombre d 'accions en circulació = 177,258,255\nLa informació inclou el nombre d’accions autoritzades, la quantitat màxima d’accions que la companyia pot emetre. El nombre d’accions autoritzades d’AK Steel és de 300.200.000 accions. La companyia va emetre un nombre menor d’accions del que està autoritzada a emetre, que és de 177.354.654 accions.\nEl nombre d’accions pròpies de l’empresa, que és el nombre d’accions comprades per l’empresa i que ja no forma part de les accions en circulació i tampoc no rep dividend, és de 96.399.\nEl nombre d’accions comunes d’una acció comuna a la secció de patrimoni net del balanç de situació accionista significa la propietat de l’empresa. Els accionistes de l’empresa són els propietaris de l’empresa. El nombre d’accions que tenen els promotors o els privilegiats de la companyia o qualsevol altre tercer, indica quina part de la propietat té aquesta entitat sobre aquesta empresa.\nEls accionistes tenen dret a vot i reben un dividend de l’empresa en funció del percentatge d’accions que tinguin a l’empresa. Aquesta xifra és crucial per al càlcul de l’equació de valors comuns, és a dir, totes les mètriques per acció calculades per valorar una empresa. Les mètriques són com el valor comptable per acció, el guany per acció i el dividend per acció. El càlcul de l'acció comú es fa amb diverses accions en circulació com a denominador.


Blog – TERÀPIA HOLÍSTICA- Sanació del cos i de l’ànima\nPosted on 29 gener 2021\nContinua llegint “QUAN EL COS ENS PARLA: La malaltia com a camí de connexió amb un mateix”\nPosted on 7 Desembre 2020 7 Desembre 2020\n(Part 1. IDENTIFICACIÓ D’UN/A PSICÒPATA)\nHe decidit escriure aquest article, com a continuació de l’article del propòsit de les relacions humanes, per ajudar les persones que estan enganxades en relacions molt tòxiques i que no entenen per què es mantenen allà i per comprendre les conseqüències que té aquest lligam. Com que el tema és molt extens he cregut adequat dividir l’article en diferents parts. Una primera part per identificar i prendre consciència si realment s’està compartint la vida amb un/a psicòpata. Una segona part per comprendre els efectes i les conseqüències que provoca aquest vincle tòxic. I una tercera i última part amb consells per poder finalitzar la relació i poder recuperar l’autoestima després del trauma que provoca la relació.\nTot i que estem envoltats de psicòpates (només cal veure la societat on vivim), aquest article va molt enfocat a les relacions de parelles, ja que és el vincle amb qui es comparteix més intimitat i vulnerabilitat. El tipus de violència que es viu en aquest tipus de relació no és física, sinó emocional i psíquica. D’aquí que passi desapercebuda per als amics i familiars de la parella. Es viu d’una manera silenciosa, tot i que les repercussions són tan nefastes com la violència física.\nSi estàs interessat a llegir aquest article segurament ets una persona empàtica, una persona sensible, tolerant, respectuosa, receptiva, capaç de sentir emocions i sentiments, capaç de posar-te al lloc de l’altre, amb ganes d’ajudar el proïsme i estar al servei de la humanitat, desenvolupant els teus propis talents en qualsevol activitat que facis.\nPosted on 11 gener 2020 23 gener 2020\nEL RITME INTERIOR\nEl ritme és la manera com avancem per la vida, el temps que prenem per fer les coses. Una gran majoria de persones creuen que el ritme i el temps depenen de factors exteriors. Sempre amb la sensació que no hi ha prou temps per fer les coses, que van amb retard. Aquesta sensació es deu a la percepció del temps de manera lineal. El temps és una il·lusió, l’únic que existeix realment és el moment present. El passat és un simple record, i el futur és un miratge, ja que mai no hi serem. Sempre vivim en el present. I una de les maneres de viure plenament el present és estar conscient del nostre ressentir, sigui físic o emocional, i acceptar incondicionalment totes les sensacions presents sense cap judici. És el nostre mental qui ens fa creure en la il·lusió del temps, fent que hi hagi aquesta separació i tall amb el nostre físic. Quan estem ansiosos perquè tenim por d’arribar tard, o veiem que no tenim prou temps, és perquè no estem connectats amb la nostra essència.\nQUIN ÉS EL RITME ADEQUAT?\nUn ritme equilibrat és aquell que respecte la nostra pròpia naturalesa, les nostres necessitats i que permet viure la vida en un estat de presència. El ritme és un moviment que neix de l’interior. És la pulsió i el batec de la vida. Com a éssers individualitzats tenim un ritme únic.\nContinua llegint “EL RITME INTERIOR”\nPosted on 13 Novembre 2019 23 Abril 2021\nContinua llegint “EL TALENT, QUÈ ÉS I COM CONNECTAR AMB ELL ?”


Girona FC: Vuit dies entrenant-se en una ciutat que respira futbol - Diari de Girona\nGirona FC: Vuit dies entrenant-se en una ciutat que respira futbol\nL'expedició gironina torna a casa després de la seva estada de preparació a Manchester, a la City Football Academy A diferència de la temporada passada, encara no ha arribat cap cedit del club anglès però la porta es manté oberta\nmanchester | marc verdaguer 01.08.2016 | 06:59\nGirona FC: Vuit dies entrenant-se en una ciutat que respira futbol girona fc\nManchester no és una ciutat amb gaires, per no dir cap, atractius turístics. Es fa molt complicat comparar-la amb Londres, Edimburg o Dublín. Més enllà d'un parell o tres de carrers a tocar del centre històric, que es van poder esponjar després d'un brutal atemptat de l'IRA el 1996, la ciutat que va veure néixer l'arquitecte Norman Foster és un seguit de barris industrials més o menys degradats i molts carrers estrets plens de pubs on costa trobar un tros de taula a partir de les sis de la tarda. Molts pubs, cerveses de tota mena, i incomptables parroquians amb més ganes de parlar de futbol que del Brexit. "Ara veus les taules plenes? Doncs hauries de veure això en un dia de partit... La gent ve aquí a beure i cantar abans d'agafar el tramvia de l'estadi que surt d'aquí al costat". Però de quin estadi? Old Trafford (Manchester United) o Etihad Stadium (Manchester City). "De qualsevol dels dos. Aquí ve gent dels dos clubs". I és que Manchester, una ciutat relativament gran amb el seu mig milió d'habitants, és ara mateix un dels principals centres neuràlgics del futbol europeu amb dos equips del més alt nivell que, a més, han fitxat aquest estiu dos entrenadors tan potents com Jose Mourinho i Pep Guardiola.\nL'arribada del tècnic català ha revolucionat el City, l'equip del nord de Manchester, que ara vol fer, sense esperar més, el gran salt esportiu que no ha aconseguit ni amb Mancini ni Pellegrini a la banqueta; però que, en canvi, sí que ha experimentat en l'àmbit econòmic amb els diners que han arribat dels Emirats Àrabs. El City té un camp espectacular, l'Etihad Stadium, i una ciutat esportiva, City Football Academy, que ha regenerat un barri sense on abans només hi havia fàbriques em perill de demolició."L'efecte Guardiola" és ben visible. Els entorns de l'Etihad i la mateixa botiga oficial del club estan plens d'imatge del tècnic català acompanyat de les estrelles del City: Silva, De Bruyne, Nolito... Entre els posters de la botiga també un d'Angeliño, un lateral esquerre gallec de 19 anys a qui Quique Cárcel i Pablo Machín, veurien bé a competència del nouvingut Álex Menéndez al carril esquerre. "És un jove espanyol molt bo, juga amb el sub-21", explica un dels treballadors de la botiga del Manchester City desconeixedor, com gairebé tothom a la ciutat, de "l'especial" relació entre Girona i City.\nDe moment, a diferència del que va passar la temporada passada amb Sobrino i Maffe o en l'operació amb Lejeune, el Man?chester City no ha enviat cap jugador cedit a Montilivi. Al Girona, amb la boca petita, encara tenen esperances que acabi arribant Angeliño, que ha estat de gira amb Guardiola per la Xina; sembla molt complicat, i altres estrelles com el malagueny Brahim Díaz encara són molt joves, però per a Pablo Machín els vuit dies que ha pogut treballar a la City Football Academy són també una gran cessió.\n"Hem treballat en unes instal·lacions magnífiques i amb un clima excepcional, gràcies a la bona relació que tenim amb el Manchester City hem pogut treballar amb unes condicions que només poden tenir uns quants escollits que s'ho han guanyat treballant molt", argumentava aquests dies Machín que és molt conscient que ara tornarà a la realitat de l'annex de Montilivi entrenant en un camp de 70x40. El Girona va deixar ahir al migdia la City Academy Football després de vuit dies d'entrenaments, amb moltes dobles sessions diàries, i un parell de partits amistosos: dimecres contra l'EDS Manchester City (derrota 3-2) i dissabte davant el Blackburn Rovers (empat a 0).\nEn el darrer tram a Manchester, la plana major del Girona també ha estat al costat de l'equip: dissabte van arribar Delfí Geli i Ignasi Mas-Bagà mentre que Quique Cárcel i gent de la seva confiança com Santi Pou i Ivan Hammouch, ja feia dies que hi eren. Divendres, aprofitant la visita de Guardiola, Domènec Torrent i companyia a la plantilla del Girona, es va poder veure Quique Cárcel parlant amb Txiqui Begiristain. Sobre possibles cessions? Ja es veurà. Encara falten dies per tancar el mercat i, com va dir Pablo Machín, "no puc dir si acabarem sent 23, 24 o 25 jugadors en plantilla, tenim moltes posicions doblades, però sempre estem oberts a reforçar-nos".


Juliol-agost de 2009 | Núm. 13 | Crèdits\n... esperem els vostres suggeriments, les vostres notícies i novetats i tot allò que vulgueu que surti en el proper butlletí. Només heu d’escriure un correu a scaterm@iec.cat.\nEl dia 29 de maig, coincidint amb la VII Jornada de la SCATERM, es va celebrar l’Assemblea General ordinària. En aquesta Assemblea es va aprovar l’acta de l’Assemblea General ordinària de l’any anterior (29 de maig de 2008) i les actes de les assemblees generals extraordinàries del 29 de maig de 2008 i del 19 de febrer de 2009. L’Assemblea també va aprovar la liquidació de comptes de l’any 2008 i el pressupost per a l’any 2009, presentats pel tresorer, Josep M. Mestres, i la gestió de la Junta per a l’any 2008 després que el president de la SCATERM, Jaume Martí, en llegís l’informe anual.\nLa Junta va explicar la necessitat de crear noves vocalies, fins al màxim de cinc que permeten els Estatuts, per poder dur a terme tota l’activitat que comporta ser societat filial de l’IEC. Les noves vocalies proposades per la Junta Directiva són la Vocalia d'Activitats (coberta interinament pel soci Lluc Potrony) i la Vocalia de Comunicació (que, a partir de la tardor, serà ocupada interinament per Agustí Espallargas, del Parlament de Catalunya), que s’afegeixen a les tres actuals (Vocalia del Butlletí, Vocalia de Publicacions i Vocalia del Web). A més, hi ha un canvi en la coordinació de la Secretaria, que a partir d’ara estarà interinament coberta pel soci Josep M. Jovells. L’Assemblea va aprovar la nova estructura de vocalies i la cobertura interina de la Secretaria.\nBeca de la VII Escola Internacional d’Estiu de Terminologia\nLa SCATERM ha concedit a Miquel Rey Estévez la beca de 300 € per a assistir a la VII Escola Internacional d’Estiu de Terminologia que organitza biennalment l’Institut Universitari de Lingüística Aplicada de la UPF. Aquesta beca ha estat concedida des de l’inici de l’ACATERM, i la Junta actual de la SCATERM ha mantingut l’acord amb l’IULA.\nAcord amb l’Observatori de Neologia de la UPF\nA partir d’aquest número, a l’apartat «El terme és notícia», també hi podreu trobar habitualment contribucions de membres de l’Observatori de Neologia de la UPF. L’Observatori de Neologia és un grup de recerca dirigit per M. Teresa Cabré que analitza el fenomen de l’aparició de paraules noves o neologismes. Disposa, entre altres recursos, d’una base de dades que recull els neologismes lèxics procedents dels mitjans de comunicació, escrits i orals, en català i en espanyol, recollits des del 1992.\nIV Seminari de la SCATERM\nS’està començant a preparar el IV Seminari de la SCATERM, que tindrà lloc a l’IEC durant la segona quinzena de novembre d’enguany i durà per títol «Ortotipografia del llenguatge científic i tècnic». Més endavant us n’oferirem més detalls.\nOrganització de la VIII Jornada de la SCATERM\nLa propera Jornada de la SCATERM s’organitzarà amb la Universitat de Vic i es durà a terme durant el mes de maig de 2010 amb el títol «Terminologia, traducció i neologia». De moment, ja s’ha constituït el Comitè Organitzador, format pels membres de la Junta de la SCATERM Josep M. Mestres i Lluc Potrony i pels membres de la UVic Eusebi Coromina i Manuel LLanas.\nDissenys per a les dues col·leccions de llibres de la SCATERM\nS’han preparat i aprovat els dissenys de les cobertes de la col·lecció «Eines de Terminologia», on està previst publicar-hi monografies terminològiques com ara els premis biennals de la SCATERM, dels quals ja vam informar en el Butlletí núm. 12, i la col·lecció «Memòries de la Societat Catalana de Terminologia», que aplegarà les actes de les Jornades de la SCATERM.\nQue els agrocombustibles no ens cremin: un cas d’ambigüitat semàntica\nUn terme ben format com agrocombustible pot no ser tan transparent des del punt de vista semàntic com d’entrada podria semblar, perquè de vegades no queda clara la relació que s’estableix entre el formant culte agro- i el radical a què s’adhereix. Segons el DIEC, agro- (o agri-) és una «f orma prefixada del mot gr. agrós i del mot ll. ager agri , ‘camp’» i, per tant, la informació del diccionari no ens aclareix el dubte: què és un agrocombustible? Es tracta d’un combustible per a la indústria agrària o més aviat és un combustible format a partir de matèries agràries (o agrícoles)?\nL’ús del formant agro- com a recurs morfològic és força estès, com ho demostren el centenar d’ocurrències en català (d’un total de més de sis mil) al BOBNEO, el banc de dades de neologismes de l’Observatori de Neologia de la Universitat Pompeu Fabra. Altres exemples que hi trobem són agrobotiga, agrocarburant i agroecologia, tots ells ben formats des del punt de vista morfològic, però tenen la mateixa ambigüitat semàntica.\nAquest fenomen es produeix amb altres elements que poden interpretar-se com un formant culte o l’escurçament lexicalitzat de la paraula més freqüent que s’hi forma. Homo-, narco-, eco- i foto- en són exemples; aquest últim pot formar paraules com a escurçament lexicalitzat de fotografia o compostos cultes amb el sentit etimològic original de llum. Un fotoperiodista és un periodista especialitzat en els reportatges fotogràfics i la fotodepilació és la tècnica d’eliminar pèl a partir de llum làser. Però què passa amb els estudis fotogeològics: utilitzen fotografies o llum?\nCom a conclusió podríem dir que, quan un especialista redacta un text d’especialitat, ha de ser conscient de l’ambigüitat d’aquests elements i tenir present que la llengua li ofereix altres mecanismes de creació de paraules, com la sintagmació, i que potser no sempre convé que el terme sigui «com més curt millor».\nMaria Gené (Observatori de Neologia)\nLa VII Jornada de la SCATERM, amb el títol «Terminologia i documentació», va tenir lloc a l’Aula Jordi Rubió i Balaguer de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació de la Universitat de Barcelona el passat 29 de maig.\nVan participar-hi deu ponents i hi van assistir cinquanta-vuit persones. Va haver-hi dues ponències i sis comunicacions distribuïdes entre una sessió de matí i una de tarda. Al matí es va tractar la recuperació d’informació i l’extracció terminològica i es va presentar un vocabulari. A la tarda es va parlar del Web 2.0 i d’eines que segueixen aquesta filosofia.\nVan inaugurar la Jornada Gemma Fonrodona, vicerectora d’Estudiants i Política Lingüística de la Universitat de Barcelona (UB); Salvador Alegret, vicepresident de l’Institut d’Estudis Catalans; Cristóbal Urbano, degà de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació de la UB, i Jaume Martí, el nostre president.\nLa ponència del matí «Encontrar documentos a través de las palabras y de los enlaces», sobre recuperació d’informació, va anar a càrrec de José Luis Alonso, professor del Departament d’Informàtica i Automàtica de la Universitat de Salamanca. Les dues primeres comunicacions van tractar de l’ús de l’estadística sobre els textos. Rogelio Nazar, de l’Institut de Lingüística Aplicada de la Universitat Pompeu Fabra (UPF), va tractar el tema des d’una òptica més general, mentre que Mercè Vázquez, de la Universitat Oberta de Catalunya, el va concretar més en l’extracció terminològica.\nSeguidament, Eivor Jordà, del centre universitari ESTEMA de València, va exposar una valoració del procés de documentació en la traducció jurídica de l’anglès al castellà. Per acabar la sessió del matí, Maria Elvira va presentar un vocabulari sobre preservació i conservació de patrimoni documental que ha fet i va explicar els criteris que havia seguit. El matí va acabar amb un debat moderat per Miquel Centelles, en què els assistents van poder intercanviar parers amb el ponent i els comunicadors del matí.\nLa sessió de tarda va començar amb la ponència «El futur de la informació acadèmica: web semàntica, web social o totes dues?», de Lluís Codina, de la Secció de Ciències de la Documentació de la UPF, en la qual va parlar sobre què és el web avui i sobre el que podria haver estat i el que pot ser. Va exemplificar-ho amb recursos web que han revolucionat la documentació. Trobareu la presentació al seu web, http://www.lluiscodina.com/. En la comunicació següent, Xavier Albons i Àngels Egea, dels Serveis Lingüístics de la UB, van presentar Vocabulària, un multicercador terminològic. L’eina es basa en un recull de textos penjats en el Web que no solen estar indexats per les eines més comunes. En la darrera comunicació del dia, «Terminologia i documentació 2.0», Jordi Chumillas i Ricard Giramé, de la Universitat de Vic, van mostrar alguns recursos útils que seguien la filosofia 2.0.\nTot seguit va haver-hi un debat, moderat per Jaume Martí, entre els assistents i els comunicadors de la tarda. Com a cloenda, Marina Salse, per part de la Facultat, i Jaume Martí, per part de la SCATERM, van fer el balanç de la Jornada.\nEl Projecte Scriptorium i l’Estadística per a científics i tècnics\nEl Projecte Scriptorium, encapçalat per l’Institut d’Estudis Catalans (IEC) i amb el suport econòmic de la Fundació Alsina i Bofill, la Fundació Congrés de Cultura Catalana i la Fundació Joaquim Torrens Ibern, i també amb la col·laboració inestimable de l’Editorial Reverté, de Barcelona, vetlla per la traducció al català i l’edició de llibres de text universitaris de prestigi internacional.\nAquesta iniciativa ha dut a terme la traducció i la publicació, en dues èpoques diferents a partir del 1994, de set obres: Física, de P. A. Tipler (1994); Calculus: Càlcul infinitesimal, de M. Spivak (1995); Introducció a la microbiologia, de J. L. Ingraham i C. A. Ingraham (1999); Anàlisi química quantitativa, de Daniel C. Harris (2006); Bioquímica, de Jeremy M. Berg, John L. Tymoczko i Lubert Stryer (2007); Microorganismes, de Moselio Schaechter, John L. Ingraham i Frederik C. Neidhardt (2008), i Estadística per a científics i tècnics: Disseny d’experiments i innovació, de George E. P. Box, J. Stuart Hunter i William G. Hunter (2008). Actualment, s’ha començat a traduir la sisena edició nord-americana del manual Física, de Paul A. Tipler i Gene Mosca, tasca que ha estat encomanada al Servei de Correcció Lingüística de l’IEC.\nBOX, George E. P.; HUNTER, J. Stuart; HUNTER, William G. Estadística per a científics i tècnics: Disseny d’experiments i innovació. Traducció de la segona edició nord-americana. Barcelona, Reverté, 2009. 639 p. [Conté un índex d’autors i un índex analític]\nL’obra d’estadística que ens ocupa en aquesta ressenya s’ha publicat per a commemorar el centenari del naixement de Joaquim Torrens-Ibern, que fou catedràtic d’Estadística Teòrica i Aplicada de l’Escola Tècnica Superior d’Enginyers Industrials de Barcelona, que s’escau enguany. En memòria seva, els seus col·legues crearen, l’any 1977, la Fundació que duu el seu nom i que apadrina el Projecte Scriptorium.\nLa finalitat d’aquest manual és exposar les eines estadístiques i científiques que són a disposició d’experimentadors, investigadors i enginyers, i mostrar com es poden emprar aquestes eines treballant en equip amb els responsables de la matèria objecte d’experimentació i indicar el suport que actualment poden treure dels avenços de la informàtica i de la utilització d’ordinadors potents.\nL’aportació més interessant d’aquesta obra a la terminologia és l’índex analític final, que consta de 591 entrades i subentrades, les quals passaran a engrossir el futur portal de ciència i tecnologia de l’Institut d’Estudis Catalans, programa de recerca de les dues seccions de ciències de l’IEC que és a cura de Salvador Alegret, membre de la Secció de Ciències i Tecnologia.\nD’altra banda, ha estat un exercici intel·lectual i lingüístic ben interessant l’esforç que ha calgut fer per a adequar a l’àmbit dels Països Catalans els exemples textuals que podrien haver resultat estranys o fins incomprensibles per als estudiants catalanoparlants.\nNo es pot negar l’elevat cost de confecció que té cadascun dels manuals del Projecte Scriptorium, però creiem que queda plenament justificat per l’alta qualitat científica, terminològica i lingüística que han assolit al llarg d’aquests anys. Que per molts anys en puguin continuar editant.\nRevista de Llengua i Dret, núm. 51\nTerminologia de l’àmbit de la gastronomia\nDes del dia 22 de juny de 2009, la unitat d’Assessorament Lingüístic i Terminologia dels Serveis Lingüístics (SL) de la Universitat de Barcelona ha començat a publicar un blog anomenat Un tip de trucs, que té per objectiu difondre apunts sobre recursos informàtics (eines i trucs que facilitin la redacció, la traducció i la verificació ortogràfica), terminologia, criteris lingüístics, denominacions i, en general, novetats produïdes als SL en les matèries d’assessorament lingüístic i de terminologia.


eSports: irregularitat extrema - ceeuropa.cat\nUna imatge dels darrers partits disputats FIFA 20 (captura)\nEls darrers resultats de l'Europa eSports a la lliga VFO estan complicant la situació a la taula classificatòria del conjunt gracienc.\nDifícil explicar la davallada de l'equip des de les últimes jornades de la primera volta als inicis de la segona. No només el joc no acompanya sinó que la sort no està del costat escapulat. En una setmana important i complicada davant el Ciudad de Murcia i Shattering, els de Beltry van empatar in extremis davant els murcians en un partit on, si bé no van dominar mitjançant la possesió, van ser capaços de tenir bones ocasions (fins a tres pals) i poder avançar-se en l'electrònic.\nEls visitants, però, van establir el 0-1 a principis de la segona part després d'una jugada enrebessada a l'àrea. Per sort, l'Europa va empatar el partit amb diana de Pau després d'una assistència del capità. El partit contra Shattering no va tenir història. El líder i més que possible campió de la lliga va derrotat els escapulats per un contundent 4-0.\nTot i que el domini no va ser tant aclaparador com pot reflexar l'electrònic, els de Beltry no van tenir més que dues ocasions que Pau no va poder aprofitar. Els gols es van anar succeïnt i els graciencs es queden amb 17 punts, empatats amb les places de descens.


Després de dos dies de consultes del Rei amb els representants dels diferents partits polítics, aquest ha proposat Pedro Sánchez com a candidat.\nLa setmana vinent Sánchez mantindrà reunions amb els diferents partits per conèixer amb quins suports compta per poder ser investit. Encara que públicament les formacions han manifestat quines seran les seves intencions, les postures poden canviar segons els pactes als quals s'arribi a última hora. No obstant això, els números de diputats són els que són i les matemàtiques diuen que no fallen, encara que en política tot és possible.\nSorprèn que el PSOE no hagi tingut amarrats els vots abans de despatxar amb el Rei. Sol ser l'habitual, encara que no és la primera vegada ni l'última que les coses van d'aquesta manera.\nEl Rei Felip en dos dies ha rebut els polítics per conèixer les seves impressions de l'intenció de vot. Alguns d'aquests polítics han complert amb la funció encarregada. D'altres, en canvi, han aprofitat l'ocasió per parlar d'altres coses que res tenien a veure amb el motiu de la trobada.\nDos són els polítics que s'han saltat aquest protocol no escrit: Laura Borràs de JxCat i Jaume Asens d'EnComú Podem. El primer objectiu de la convergent ha estat donar-li el dossier dels "experts" de l'ONU, que el porten com si el que es diu en ell fos parauleta del nen Jesús. També, com ja havia anunciat, li ha parlat dels polítics presos, i li ha dit que Catalunya no té Rei, però li té a ella que "representa" a la Catalunya d'Alícia al País dels Triats.\nLa diputada Borràs, exemple de la intolerància, diu que ha dit això. Serà veritat? Mai ho sabrem. La discreció i el sentit de la responsabilitat de Felip VI impedeixen conèixer la seva versió.\nJaume Asens, que el dia anterior al costat del seu company Pisarello havia visitat a Jordi Sánchez, no sabem si per demanar-li consell, comentava que també li havia parlat al Rei dels presos i la situació de Catalunya. Aquesta és l'actitud d'Asens. Estaran d'acord seus votants i militants? L'ambigüitat política que practica l'amic de Colau no ha passat desapercebuda, no per aquest fet concret, sinó per la seva trajectòria des que va decidir que la política li havia cridat.\nSi Podem fa temps que té problemes interns amb els resultats de tots coneguts, en el si dels Comuns, on conviuen diferents sensibilitats, el virus també ha entrat, sense que de moment s'hagi aplicat cap antídot.\nMentre se segueix negociant la investidura de Pedro Sánchez, a Barcelona passa el mateix amb la persona que governarà els pròxims quatre anys l'ajuntament de la capital de Catalunya.\n"Les grans ments discuteixen les idees, les ments mitjanes discuteixen els esdeveniments, les petites discuteixen amb les persones", reflexionava Eleanor Roosevelt.


La Generalitat concedeix el tercer grau als líders independentistes presos - Diari de Girona\nEls nou dirigents sobiranistes aniran només a dormir a la presó i els caps de setmana seran a casa · Les autoritats penitenciàries destaquen que els empresonats compten amb una «xarxa social i familiar favorable»\nj. g. albalat 14.07.2020 | 15:46\nLa Generalitat ha concedit el tercer grau als nou presos del procés, a l'acceptar la proposta de les juntes de tractament de les presons catalanes on compleixen condemna perquè passin a aquest règim de semillibertat, tot i que l'última decisió recau en el tribunal sentenciador, en el seu cas, el Tribunal Suprem, informa El Periódico, del mateix grup editorial que Diari de Girona.\nL'equip del Servei de Classificació de la Secretaria de Mesures Penals ha avalat la proposta del 2 de juliol de les juntes de tractament de les presons de dones de Barcelona en relació amb Carme Forcadell; de Puig de les Basses (Figueres), Dolors Bassa; i de Lledoners (Sant Joan de Vilatorrada), Oriol Junqueras, Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull, Joaquim Forn, Jordi Cuixart i Jordi Sànchez. Els equips d'aquestes presons han notificat aquest mateix dimarts la resolució als dirigents independentistes que, a partir d'ara, acudiran a un centre penitenciari a dormir i els caps de setmana podran passar-los a casa seva.\nTotes les resolucions, segons l'administració penitenciària, són el resultat d'una anàlisi individualitzada de cadascun dels interns. No obstant, en el conjunt dels casos, el servei de classificació coincideix a subratllar la participació en activitats de raonament, judici crític i resolució de conflictes, així com la «màxima col·laboració» amb la resta de presos i amb els professionals de la presó i l'absència d'incompliments judicials i expedients disciplinaris.\nEl servei de classificació també ha tingut en compte, afegeixen les mateixes fonts, que tots els dirigents independentistes presos disposen d'«una xarxa social i familiar favorable» per a la rehabilitació, juntament amb un pronòstic de baix risc de reincidència. És per tot això que, «amb l'objectiu d'afavorir i consolidar l'intinerari de reinserció sociolaboral en l'àmbit privat», les autoritats penitenciàries ha resolt concedir-los el tercer grau. Des que les juntes de tractament van formular les seves propostes, l'equip del servei de classificació disposava d'un màxim de dos mesos per estudiar-les, per tal de «garantir la coherència dels criteris del conjunt de centres penitenciaris». Els tècnics no han esgotat aquell termini.\nSeran les juntes de tractaments de cadascuna de les presons on estan ingressats els líders sobiranistes les que establiran les dates a partir de les quals s'aplicarà el tercer grau, els horaris concrets i si, és necessari, els canvis d'activitat que desenvoluparan fora de la presó. En l'actualitat, tots ells podien abandonar la presó per treballar o fer voluntariat en aplicació de l'article 100.2 del reglament penitenciari, que permet una flexibilització més àmplia del compliment de la pena imposada.\nLa llei estableix que el servei de classificació, format per cinc juristes i cinc psicòlegs, ha de traslladar les seves resolucions de tercer grau a la fiscalia, que les pot recórrer primer davant el jutge de vigilància penitenciària corresponent i en última instància davant el tribunal sentenciador, en aquest cas, el Tribunal Suprem. Habitualment, les autoritats penitenciàries avalen en el 95% dels afers les decisions de les juntes de tractament. A més de la condemna, les juntes de tractament tenen en compte altres factors, com la conducta, el nivell d'adaptació dels reclusos, la capacitat de reinserció, el risc de reincidència i el temps que han estat a la presó.\nLa fiscalia s'ha anat oposant sistemàticament a les decisions preses per la Generalitat respecte als dirigents independentistes empresonats. Els seus recursos han arribat a l'Audiència de Barcelona, però la fiscalia del Tribunal Suprem és l'alt tribunal competent per resoldre'ls els recursos en última instància, com passa amb els tercers graus penitenciaris.