Terapeuta rebot | CAT.Superenlightme.com\nTothom és conscient de la teoria antiga "relació de rebot" - que té una relació ràpida "gratificació instantània" per recuperar-se d'una traumàtica ruptura de l'anterior. El mateix pot passar amb els terapeutes.\nFa unes setmanes vaig tenir una cita amb un psychopharmachologist reavaluar els meus medicaments. Mai l'havia vist abans, però quan em vaig asseure amb ella i vaig posar a xerrar amb ella sobre els meus problemes, em vaig sentir molt còmode.\nDesprés de la meva anterior terapeuta Roger va deixar la seva pràctica, que havia tractat de construir una relació amb el meu nou terapeuta Stan però res havia fet clic. Està bé, potser dues cites no fa una relació de maquillatge. No obstant això, no es fa clic.\nIgual que després de trencar amb una "gran amor", que tracten de sobreviure a la recerca d'aquesta connexió amb algú per omplir el buit deixat en la seva vida. Passejar per mentalment "empenyent" a altres persones veure qui va a reaccionar a vostè en la forma en que el "gran amor" ho va fer. Així que vaig donar voltes en la foscor durant un temps després que Roger va deixar - tractant d'anar-a-pel meu compte. Quan em vaig adonar que necessitava una mica d'ajuda, vaig començar a "ficar" als terapeutes per veure si podia aconseguir la reacció dels que em donaria suport emocionalment.\nVaig ficar a Stan durant dues hores i simplement no entenc el que necessitava. Era el tipus de "rebot".\nTots hem tingut el tipus "rebot", oi? La d'ajudar-nos a superar l'anterior, o omplir el buit que un amor anterior va deixar en la nostra vida. També he estat la noia de "rebot". Vaig començar a sortir amb Russell només sis mesos després del seu matrimoni 15 anys es va separar. Sis mesos després que ell va trencar amb mi perquè estava espantat. Hi hauria d'haver vist venir, però estava cegament en l'amor. A continuació, es va embarcar en dos anys "push-pull em" Em relació. Passem temps que va des de i cap als altres - en col·lisió i repel·lir com imants sobrealimentats. Per descomptat que va acabar desastrosament. Va prendre molts anys, a més d'un matrimoni rebot i el divorci per a ell, abans que poguéssim participar entre si en conversa civilitzada.\nEn sortir amb vida, quant de temps es triga a adonar-se que la persona no és "el"? De vegades se sap en un moment. A vegades, quan tinc la sensació qüestionable sobre l'altra persona, vaig a donar-los el benefici del dubte i vaig a veure si potser l'espurna era una brasa sord que necessita el cultiu.\nÉs la recerca de la "espurna" un viatge inútil? Pot vostè "clic" amb algú i no tenir una "espurna"? És l'espurna necessària per a una relació sana i feliç - si aquesta relació és amb un terapeuta o un novio?\nRussell i jo vam fer "espurna"... Nosaltres també "es fa clic." Sovint em pregunto el que podria haver estat. Vam començar com un rebot, però es va convertir en alguna cosa més profunda que això. Per desgràcia, amb l'amor apassionat també va venir la matèria d'empenta / tracció poc saludable.\nL'altre propòsit d'una relació de rebot està omplint temps. La idea no és només sobre omplir el buit al cor d'un, però mantenint la ment ocupada. La capacitat per a distreure la seva ment de la pèrdua de l'anterior "amor" fins que pugui reemplaçar amb una cosa tan satisfactori.\nAixí Stan va omplir el meu buit el temps suficient fins que vaig poder trobar Sue - el psicòleg / psychopharmachologist. Ella va accedir a veure de forma intermitent per "manteniment". Sue va estar d'acord amb la meva teoria sobre el "terapeuta rebot." Així que ara és el moment de posar-se a treballar amb ella.\nJa he acabat amb "farciment" en la meva vida. He vaig descarregar alguns que ja... Rebot terapeutes (Stan), amics bojos (Kimberly), i els homes no compromesos (Russell). Temps per satisfer la meva vida amb les persones i coses que són importants per a mi.\nLa prevalença de porno\nSobrietat sexual: el pla de fronteres\nLa nostra relació de transició amb la realitat: és en viu o és?


El valor de les enquestes - De Su�ssa estant - Els blogs d'e-noticies\nCal suposar que tothom va amb bones intencions però és difícil donar credibilitat a uns resultats (els de Solidaritat Catalana) que van de 0 fins a 8 escons. Per un partit nou, tenir representació és molt important per sobreviure en el món polític de manera que cal que hi posin mot esforç per no donar raó als que pronostiquen per a ells 0, 1 o 2 escons, i que no es deixin enlluernar pels 6-8 dels seus comptes.\nReagrupament no tindrà cap escó si hem de fer cas de les enquestes públiques fins avui. És llàstima que no sigui possible unir Reagrupament i Solidaritat Catalana per donar força als molts punts comuns.\nLa davallada del PSC, i també la d'ERC, semblen no sorprendre a ningú. La dependència més o menys dissimulada del PSOE ha esquerdat el marge de confiança que els ciutadans no afiliats van donar a Montilla, i la poca definició d'ERC embolicada dins d'un tripartit on ha deixat moltes de les il-lusions que va crear, han passat factura.\nSiguem prudents amb les enquestes. Res no està dictaminat fins el dia de les votacions, de manera que tindrem de llegir encara molts pronòstics, escoltar molts cants de sirena i mirar molts castells de focs. La veritat la diu només un tros de paper dins de l'urna.\nEls blogs d'e-noticies - De Su�ssa estant - El valor de les enquestes


Productes per l’accessibilitat – femiascensors\nProductes per l'accessibilitat\nDe vegades no és possible adaptar l’edifici per instal·lar-hi l’ascensor. Per a aquests casos disposem de productes específicament dissenyats per a la supressió de barreres arquitectòniques: fem l’estudi per a la millora de l’accessibilitat dels edificis, amb la mínima intervenció i el mínim temps d’instal·lació, i en dues setmanespodem instal·lar qualsevol aparell.\nEls principals aparells per a mobilitat reduïda d’instal·lació urgent són:\nEls elevadors verticals solen ser de recorregut curt, que pugen un màxim de 2,5 metres. Es caracteritzen per tenir una cabina oberta que permet carregar una cadira de rodes de forma senzilla o qualsevol element, sempre que no superi el pes màxim que estableix el fabricant.\nAquesta opció és més comuna en cases unifamiliars i està especialment dissenyada perquè l’usin persones grans amb mobilitat reduïda. Compten amb un seient i un cinturó de seguretat per salvar els trams d’escala, sempre que se superin els 65 centímetres d’amplada, sense limitacions en la forma o la inclinació que hi hagi.\nPlataforma “salva-escales” inclinada i vertical\nEs tracta d’una solució amb una base accessible per a persones amb cadira de rodes que es desplaça de forma inclinada i vertical. Generalment s’acostuma a utilitzar en trams de poques escales, però pot servir per salvar diverses plantes d’alçada.\nQuan les limitacions de l’espai no permeten instal·lar portes automàtiques, disposem d’elements d’automatització parcial o completa de portes.


Indignación como deporte olímpico: Catastrofísticament\nCatastrofísticament és la forma en que veus les coses després d'haver passat una bona época i t'arriba un bon pal. Ja ho vaig comentar una vegada això, i no vull repetir-me.\nSempre hi han diferents formes de veure cada situació és allò que se'n diu el prisma amb el que mires. Jo ara mateix estic indignat amb el món, és aquest moment en el que t'enrecordes de tots els fills de puta, llestos, pedants i desgraciats que han contribuit al meu malestar. Es aquell moment en el que dius: "Els mataría" però no et planteges que no seríes capaç d'acabar amb ningú. És curiòs perque moltes vegades el nostre malestar ens ve de nosaltres mateixos. De no entendre una cosa, d'estar confòs, de no poder controlar la situació.\nPer entendre aquesta cosa s'ha de donar temps. Potser que sí l'entenguis en realitat i que l'únic que pasa es que una persona no vol acceptar la situació. Ja es veurà. Jo tindré paciencia i disfrutaré del que vingui.\nPer deixar d'estar confòs m'he de calmar. He de possarme un dia i possar les cartes damunt la taula. Que tinc, que hi ha, que hi haurà. Deixar de fotre cas a tothom. La cagueu molt, i jo la cago més seguint els vostres consells i em lieu. No és culpa vostra, sé que és bona fe, però no enteneu la situació completament i és per això que jo i només jo podré fer-la tirar endavant.\nPer a controlar la situació he de deixar de dependre de tantes persones. La gent et fa favors i els fa malament. No et pots queixar ja que t'han fet el favor, però el mal ja està fet. En qualsevol cas hi han poques coses irreparables per lo que la solució està en tenir paciència i en tranquilitzar-se.\nA vegades penso que només puc comptar amb mi mateix, però no puc caure en aquest error. Les relacions entre persones són molt importants, són les que ens fan mal, però també són les que fan molt bé. Ja es diu, qui no arrisca, no pisca.\nPublicado por Fran en 14:45\nDe comptar realment només ets tu, ets tu qui ha de prendre les decisions i decidir en qui confia i en qui no, sabent que quan comptes amb algú aquest et pot defraudar i fer mal, però no per el que et pugui fer en si sinò per tot el que esperaves i ja no podràs esperar. Malgrat aquest perill val la pena arriscar-se i esperar coses dels altres, sabent que ets tu qui decideix que espera de qui.\n4 de marzo de 2008, 13:06\nIntento seguir mi propio ritmo\nWanting to do something great before it's too late...\nThe gym environment\nDe vuelta al campo de batalla


CAD (and BIM) Addict - [CAT]\nRevit: Controla el Número d'Arxius de Copia de Seg...\nRevit: Controla el Número d'Arxius de Copia de Seguretat que Revit Guarda\nÉs molt molest i ocupa molta memòria al disc dur tenir 20 arxius de còpia de seguretat a la carpeta de projecte. Per sort, això es pot canviar molt fàcil.\nRevit: Càlcul de l'Área de les obertures en un Mur o Envà\nEl Càlcul de l'àrea dels murs en Revit és Incorrecte SI VOLS Que Inclosa els Forats . Aquest complement ( Add - in ) permet Obtenir la Superfície total (incloent Forats )\nRevit: Com Girem la Caixa de Secció (Section Box)?\nEs pot girar la caixa de secció de Revit per tallar el model en un angle no perpendicular. ¡Fer-ho és simple!\nRevit: Com Canviar el Tipus de Familia\nCom canviar el tipus de família en Revit? Com convertir una porta en una finestra? És molt fàcil.


massís format per les serres de les Guixeres, Carbonària i de Jordà\nEntre les seves elevacions destaquen el Tossal Gros (862 m), la Cogulla (789 m) i el Tossal de la Somerota (771 m).\nRius i aigüesModifica\nVegetació i ecologiaModifica\nEn aquesta zona, que forma part de la Ruta del Cister, hi trobem indrets d'interès. Un d'ells és la visita a la zona on se situava l'antic poble de Prenafeta amb les ruïnes del castell i les restes d'una petita església del segle XIII que encara està en peu. Al peu de la serra i al costat de la carretera N-240 també hi trobem la pedania de Lilla.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Serra_de_Miramar&oldid=28195607»\nDarrera modificació: 5 set 2021 a les 23:04\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 set 2021 a les 23:04.


Eduard Manchón i Molina - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEduard Manchón i Molina\nEduard Manchón i Molina (Barcelona, 24 de juliol del 1930 - Barcelona, 29 de setembre del 2010) va ser un futbolista català dels anys 50. Va desenvolupar la major part de la seva carrera esportiva al FC Barcelona, entre 1948 i 1957, com a extrem esquerre, formant part de la llegendària davantera del "Barça de les Cinc Copes" de la temporada 1951-52 al costat de Basora, César, Kubala, Vila i Moreno, que emocionaren els barcelonistes i que Joan Manuel Serrat popularitzà amb la seva famosa cançó "Temps era temps".\n24 de juliol de 1930\n29 de setembre de 2010(2010-09-29) (als 80 anys)\nFC Barcelona 144 (57)\nGranada CF 17 (4)\nDeportivo de La Coruña 20 (1)\nCentre d'Esports l'Hospitalet 26 (9)\n1950–1950 FC Barcelona 144 (57)\n1950–1957 FC Barcelona 144 (57)\n1957–1957 Granada CF 17 (4)\n1957–1958 Granada CF 17 (4)\n1958–1958 Deportivo La Coruña\n1958–1959 Deportivo La Coruña 17 (4)\n1961–1961 Centre d'Esports l'Hospitalet\n1961–1962 Centre d'Esports l'Hospitalet 17 (4)\n1954–1954 Espanya 1 (0)\nManchón va ser un extrem esquerre de classe excepcional, petit (1,66 m d'alçada), fibrat, amb gran velocitat i molt bon regat, però també un excel·lent rematador. La seva velocitat va fer que l'anomenessin amb el sobrenom de La Bicicleta.\n1.2 Primer equip del FC Barcelona\nNasqué al barri obrer de Can Tunis, prop del Port de Barcelona, en una família que procedia de Lorca (Murcia). El seu pare feia de barraquer del camp de Casa Antúnez, modest equip d'aquell barri, on Eduard Manchón va començar a jugar. Cal recordar que de 1939 a 1949 el futbol juvenil no depenia de la Federació Espanyola, sinó del Frente de Juventudes. En complir 18 anys passà al Barcelona Amateur, que l'havia rebutjat anteriorment, on va coincidir amb Biosca, Bosch i Aloy, que posteriorment jugaren al primer equip del Barça amb el mateix Manchón. Guanyà el Campionat d'Espanya d'Aficionats del 1949 amb aquell equip, i en la final Manchón destacà obrint el marcador i marcant després el gol de la victòria (3-2) davant del Indautxu de Biscaia. L'any 1949 fou cedit al SD Espanya Industrial, club filial del Barça equivalent al que posteriorment va ser el Condal i actualment el Barça B, amb el qual realitzà una excel·lent temporada que li obrí les portes a tornar al Barça.\nPrimer equip del FC BarcelonaModifica\nEn la temporada 1950-51 Manchón va lluitar per un lloc a l'onze inicial del primer equip amb l'argentí Nicolau, llavors titular indiscutible. Una expulsió de Nicolau va permetre el debut de Manchón al Camp de Les Corts el 8 d'octubre de 1950 en un Barça-Valencia (2-1), en què Manchón marcà el gol de la victòria, fet que li donà el crèdit suficient per mantenir-se a l'equip durant les següents jornades, encara que no va rendir al nivell que s'esperava d'ell. Amb massa nervis a causa de la competència amb Nicolau, un trencament de lligaments el va apartar de l'últim tram del campionat. La temporada següent, amb Fernando Daucik d'entrenador, va començar com a titular, en part gràcies a les lesions de Basora, primer, i Nicolau, després, i va poder mantenir-se com a titular durant sis temporades. En 144 partits de Lliga amb el Barça marcà 57 gols, a més d'incomptables centrades perquè els ariets Kubala o César marquessin més gols. En total jugà 201 partits oficials amb el primer equip, marcant 81 gols. En la temporada 1952-53 Manchón era el quart davanter del Barça més ben pagat, amb 255.675 pessetes.\nEn les set temporades al primer equip del Barça va guanyar una Copa Llatina (1952), dues Lligues (1951/52 i 1952/53), dues Copes Eva Duarte (1952 i 1953), una Petita Copa del Món (1957) i quatre Copes del Generalísimo (1951, 52, 53, 57), malgrat que ell sols jugà les finals contra el València CF, en el 52, i l'Athletic de Bilbao, en el 53, i va marcar un gol en cadascuna. També jugà la final de Copa del 1954, en què el València guanyà el Barça.\nL'arribada al Barça de l'uruguaià Ramón Villaverde va relegar Manchón a ser suplent, en una època en què no estaven permesos els canvis durant els partits, i no ser titular implicava caure en l'oblit. L'any 1957, quan encara li quedaven dos anys de contracte amb el Barça, Manchón demanà la baixa per fixar pel Granada CF, on jugà la temporada 1957-58. Quan el Granada va visitar el camp del Barça Manchón va marcar un gol al seu excompany Ramallets i el públic el va aplaudir, ja que el Barça guanyà 4-1. Amb el Granada va jugar 17 partits de lliga, marcant 4 gols.\nPosteriorment milità la temporada 1958-59 al Real Club Deportivo de La Coruña, que llavors jugava a la segona divisió i de 1959 a 1961 al CA Iberia, equip del seu barri de Can Tunis, que jugava a tercera divisió. En l'últim any de la seva carrera professional, la temporada 1961-1962, va jugar a les files del Centre d'Esports l'Hospitalet. Manchón va disputar 26 partits i va marcar 9 gols amb l'Hospitalet, quan el club militava en la tercera divisió, grup 7è.\nMalgrat la seva gran qualitat, només va disputar un partit amb la selecció espanyola de futbol absoluta, el 14 de març de 1954, davant Turquia a Istanbul, en que Espanya va perdre 1 a 0 amb Luis Iribarren d'entrenador. L'any anterior Pedro Escartín l'havia fet debutar amb l'equip B de la selecció davant Luxemburg. També jugà un partit amb la selecció de futbol de Catalunya.\nL'any 2007 va participar en la celebració del 25è aniversari del primer ascens de l'Hospitalet a segona divisió B. Casat amb Roser i pare de dos fills, Eduardo i Esther, Manchón va jugar amb els Veterans del Barça fins passats els 75 anys. Un torneig de futbol platja s'anomena en honor seu, organitzat pel seu amic Josep Maldonado els mesos d'agost a Coma-ruga.\nEduard Manchón morí a Barcelona a causa d'un càncer el 29 de setembre del 2010, en un dia en què mig país feia una vaga general, i deixà Estanislau Basora i Jordi Vila com a únics supervivents dels davanters d'aquell llegendari equip del Barça. El destí va impedir a Manchón d'assistir a la celebració que el Barça havia previst per al següent partit del primer equip per commemorar els 60 anys del seu debut davant del València. Les seves restes descansen el cementiri de les Corts.\nBarcelona Amateur: 1948-49\nSD Espanya Industrial: 1949-50\nFC Barcelona: 1950-57\nGranada CF: 1957-58\nReal Club Deportivo de La Coruña: 1958-59\nClub Atlètic Ibèria: 1959-61\nCentre d'Esports l'Hospitalet: 1961-62\n2 Lliga espanyola de futbol: 1951-1952, 1952-1953\n4 Copa del Generalíssim: 1951, 1952, 1953, 1957\n2 Copes Eva Duarte: 1952, 1953\n1 Copa Llatina: 1952\n1 Petita Copa del Món: 1957\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 La Vanguardia, 30/09/2010, Muere Eduard Manchón, extremo de las 5 Copas\n↑ 3,0 3,1 La Vanguardia, 20/03/1995, Basora, César, Kubala Moreno y Manchón\n↑ 4,0 4,1 As, Murió Manchón, integrante de la delantera de las Cinco Copas\n↑ 5,0 5,1 5,2 5,3 5,4 5,5 AS, 01/10/2010, Manchón, el zurdo al que cantó Serrat\n↑ 6,0 6,1 6,2 6,3 La Vanguardia, 3 d'octubre de 2010, El quinto jinete. EDUARDO MANCHÓN (1930-2010), ENRIC BAÑERES\n↑ 7,0 7,1 7,2 Granada CF, Fallece Eduardo Manchón en Barcelona a los 80 años y víctima de un cáncer\n↑ FC Barcelona, Mor Eduard Manchón\n↑ 9,0 9,1 9,2 9,3 El noi del barraquer.\n↑ 10,0 10,1 10,2 10,3 pasionblaugrana.foroactivo.com, Eduardo Manchon (castellà)\n↑ 11,0 11,1 worldfootball.net, Partits i gols en primera divisió. Manchón\n↑ 13,0 13,1 vilaweb.cat, 30.09.2010, L'Hospitalet lamenta la mort del futbolista Eduardo Manchón\n↑ Veterans del FC Barcelona, Manchón\n↑ Mundo Deportivo, Muere Manchón, integrante del legendario Barça de les Cinc Copes\nDiari Sport, 20/3/2007: Entrevista a Eduardo Manchón\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eduard_Manchón_i_Molina&oldid=21245961»\nDarrera modificació: 31 maig 2019 a les 23:31


"33 i..." homenatja Montserrat Roig\nDel 7 a l'11 de novembre, el 33 homenatja Montserrat Roig en el 25 aniversari de la seva mort. Cada dia, a partir de les 23.15, l'espai "33 i..." recupera la producció dramàtica "Des del balcó", basada en les obres de l'escriptora. A més, es podran veure diferents entrevistes i programes dedicats a l'autora com "Identitats", "Noms" i "Retalls".\n07/11/2016 - 12.48\nEl món literari i cultural català va quedar commocionat aquell 10 de novembre d'ara fa 25 anys. La notícia s'esperava, la malaltia  el càncer- s'havia acarnissat en una dona jove, carregada de talent, apreciada i estimada, Montserrat Roig. La Roig, com així l'anomenaven, desapareixia en plenitud creativa. La guanyadora dels premis Víctor Català i Sant Jordi deixava, però, un llegat impressionant amb obres com "L'hora violeta", "Digues que m'estimes, encara que sigui mentida", "Molta roba i poc sabó", "L'òpera quotidiana", "Els catalans als camps nazis" i una prolífica producció periodística en forma d'articles i entrevistes.\nAquesta setmana, coincidint amb aquest aniversari, el 33 vol recordar la figura de la creadora literària i també la personalitat de la dona compromesa amb causes feministes i progressistes. A partir de les 23.15, cada dia, de dilluns a divendres, la franja cultural del 33 emetrà un capítol de la producció "Des del balcó", basada en els textos i obres de Montserrat Roig. Aquest homenatge, es complementa amb documents d'un gran valor periodístic i testimonial com els programes "Identitats", on Josep Maria Espinàs entrevista l'escriptora, o d'altres com "Retalls"  un perfil biogràfic del personatge- i "Noms. Montserrat Roig, retrats d'una mirada", amb el testimoni dels qui la van conèixer dibuixant la personalitat, irrepetible, de la Roig. Ho comentarem sota l'etiqueta #MontserratRoig33.\nLa setmana dedicada a Montserrat Roig tindrà aquesta programació:\n-Dilluns: l'emissió dels dos primers capítols de la producció "Des del balcó".\n-Dimarts: tercer capítol de "Des del balcó" i "Identitats", amb Josep Maria Espinàs entrevistant l'autora.\n-Dimecres: quart capítol "Des del balcó" i "Noms. Montserrat Roig, retrat d'una mirada".\n-Dijous: cinquè capítol "Des del balcó" i el perfil biogràfic "Retalls".\n-Divendres: els dos últims capítols de "Des del balcó".\nTots aquests programes estaran disponibles a la carta.\n"Des del balcó" és l'adaptació de tres obres literàries de Montserrat Roig: "Ramona, adéu", "El temps de les cireres" i "L'hora violeta". La sèrie ens introdueix en l'entramat de les relacions entre dues famílies, els Ventura i els Miralpeix, les vides de les quals encreuen els seus destins en el marc de la primera meitat del segle XX. Un recorregut emocionant per la història d'un poble i per la vida d'uns personatges que es veuen involucrats en una història que no els pot ser aliena. "Des del balcó" és una nova aproximació a uns fets ja prou coneguts: suposa conèixer el punt de vista de la dona. El pes de la sèrie el porten els personatges femenins, dones com la Judith (Laura Conejero), la Kati (Eulàlia Ramon), la Ramona (Mireia Aixalà, de jove, i Rosa Vila, d'adulta) o la Patrícia (Lluïsa Mallol, d'adulta, i Anna Lizaran, ja de gran), tan diferents entre si i, consegüentment, amb maneres tan diferents d'afrontar els mateixos fets. Des d'aquesta sensibilitat es van desgranant les seves relacions i els seus sentiments.\nÉs al barri de l'Eixample on viuen els personatges de les tres novel·les de Montserrat Roig, ara adaptades a "Des del balcó". La sèrie reviu, des de l'interior dels pisos de l'Eixample, els esdeveniments polítics i socials que van marcar la vida de Barcelona, la capital de Catalunya, i, per tant, de tot el país, durant la primera meitat del segle XX.\nL'objectiu és espiar, des de l'altre costat dels balcons, els diversos ritus de la ciutat, i descobrir, a través de galeries i patis, un veïnat fet d'olors de guisats, passes rutinàries i paraules a mig dir. Els protagonistes d'aquestes històries són els membres de les famílies, els Miralpeix i els Ventura-Claret, dues nissagues burgeses d'origen rural que fan del trasllat a la capital el reconeixement definitiu del seu potencial econòmic.\nSeguint l'esperit de les narracions literàries, la sèrie es concentra en les vivències de les dones de les dues famílies. Són dones pertanyents a tres generacions; amb tres tipus de passivitat i d'iniciativa, de felicitat i d'insatisfacció. La Judith, la Kati, la Ramona, la Patrícia, la tia Dolores, la Mundeta... són algunes de les dones que protagonitzen les històries, presentades a l'espectador per la Patrícia Miralpeix.\nL'adaptació televisiva ha estat obra d'un equip ampli, en què Pau Garsaball ha estat el guionista, i Carmina Roig, germana de l'escriptora, ha fet l'adaptació; i Jesús Garay ha estat el director de la sèrie.\nL'entrevista de Josep Maria Espinàs a Montserrat Roig en el programa "Identitats" és un gran document del pensament i la cosmovisió de l'escriptora, llavors en plenitud creativa. Roig es cabussa en els seus orígens i recorda què la va motivar a escriure: un llibre de contes de Lola Anglada que el seu pare li va regalar quan tenia sis anys, objecte que porta al plató per sol·licitud d'Espinàs, que cada programa demanava als convidats que aportessin objectes que els definissin. Montserrat Roig, en aquesta ocasió, també va portar una màquina de rentar de joguina per significar com les noves tecnologies estaven canviant el món i com, aquest invent, ajudava a canviar la situació de la dona al mateix temps que denunciava com determinades feines només requeien en elles. El tercer objecte és un exemplar cremat del seu llibre "Els catalans als camps nazis" que va sobreviure a un atac feixista a l'editorial que va publicar aquest esfereïdor document que retrata els camps d'extermini nazis. Una entrevista, la d'"Identitats", on Roig parla de la seva relació amb el teatre i la seva lluita com a dona i escriptora en un univers i un moment on no era gens fàcil, com reflecteix l'anècdota que va viure amb Josep Maria Castellet, que li va dir que no seria escriptora perquè "No era lesbiana, drogoaddicta ni alcohòlica. No complia cap de les tres condicions."\n"Retalls" proposa un perfil biogràfic de Montserrat Roig confegit a partir del material audiovisual provinent del banc d'imatges de TVC i reconstrueix la vida de l'escriptora. A "Retalls" es pot veure una Montserrat Roig que recorda la Caputxinada, fet del qual es considera filla, o reivindica el paper de la dona, a través de les intervencions en diferents programes de TV3, com "La vida en un xip", i d'altres.\n"Noms. Montserrat Roig. Retrat d'una mirada"\nBiografia de la periodista, escriptora i novel·lista Montserrat Roig, un dels grans noms de la narrativa catalana. Relat de la seva vida personal i professional amb entrevistes a Josep Maria Benet i Jornet, dramaturg; Dolors Oller, escriptora i crítica literària; Àlex Martínez Roig, nebot, subdirector d'"El País"; Maria Rosa Roig, germana, administrativa de producció; Roger Sempere Roig, fill, professor de matemàtiques; Annie Goetzinger, dibuixant de còmics; Jordi Sempere Roig, fill, antropòleg; Glòria Roig, germana, actriu; Rosa Montero, escriptora i periodista: i Neus Català, deportada al camp de concentració de Ravensbruck.\nS'intercalen imatges històriques com manifestacions feministes, la tancada a Montserrat el 1970, Montserrat amb els seus fills petits, l'Eixample, entrevistes fetes per ella el 1977 en el programa "Personatges" de TVE, ...; fotografies històriques, sobre tot retrats d'ella, i portades de les seves obres, des de les primeres com "Molta roba i poc sabó...", premi Víctor Català fins a "Digues que m'estimes encara que sigui mentida", el seu últim llibre.\n"33 i Montserrat Roig"


Ordre del Dia del Ple del CCM del 15 de març de 2016 | Consell Comarcal del Maresme\nInici El Consell Ordre del Dia del Ple del CCM del 15 de març de...\nOrdre del Dia del Ple del CCM del 15 de març de 2016\nLa sessió començarà a les 19:00h\n0.- Aprovació, si s’escau, de l’esborrany de l’Acta de la sessió ordinària del Ple de data 26 de gener de 2016.\n3.- Aprovació, si s’escau, del reconeixement d’extrajudicials del crèdit de les despeses de l’exercici 2015.\n4.- Aprovació, si s’escau, del nomenament de representants del Consell Comarcal del Maresme a òrgans col·legiats d’Institucions, entitats i/o empreses.\n5.- Aprovació, si s’escau, de la modificació dels Estatuts del Consorci per a la Normalització Lingüística (CPNL).\n6.- Aprovació, si s’escau, del Conveni de col·laboració entre el Consell Comarcal del Maresme i l’Ajuntament d’Arenys de Mar per a la prestació dels serveis d’habitatge de l’Oficina Comarcal d’Habitatge del Maresme.\n7.- Aprovació, si s’escau, del Conveni de col·laboració entre el Consell Comarcal del Maresme i l’Ajuntament d’Arenys de Munt per a la prestació dels serveis d’habitatge de l’Oficina Comarcal d’Habitatge del Maresme.\n8.- Aprovació, si s’escau, del Conveni de col·laboració entre el Consell Comarcal del Maresme i l’Ajuntament de Pineda de Mar per a la prestació dels serveis d’habitatge de l’Oficina Comarcal d’Habitatge del Maresme.\n9.- Aprovació, si s’escau, del Conveni de cooperació amb el Consorci Parc Serralada Litoral, referent a les tasques de secretaria.\n10.- Aprovació, si s’escau, del Model de carnet identificatiu pel personal del Consell Comarcal del Maresme, que fa tasques d’inspeccions.\n11.- Ratificació, si s’escau, del Decret de Presidència núm. 45/16 de data 17 de febrer sobre l’aprovació de l’adhesió al Pla Agrupat de Formació Contínua de l’Associació Catalana de Municipis i Comarques i les Diputacions de Girona, Lleida i Tarragona per a l’anualitat 2016.\n12.- Acceptació, si s’escau, de la delegació de competències de l’Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt en matèria de recollida, acollida i atenció d’animals domèstics abandonats.\n13.- Aprovació, si s’escau, de l’Annex al Conveni de col·laboració amb el Consell de col·legis veterinaris de Catalunya i el Col·legi de veterinaris de Barcelona, per al foment de la identificació i tinença responsable d’animals de companyia.\n14.- Aprovació, si s’escau, del retorn de la competència relativa a la prestació del servei de recollida selectiva de vidre, paper/cartró i envasos/embalatges lleugers del terme municipal del Masnou, delegada per l’Ajuntament del Masnou.\n15.- Ratificació, si s’escau, del Decret de Presidència núm. 17/16 de data 25 de gener sobre l’aprovació del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Palafolls per al suport tècnic en matèria de medi ambient.\n16.- Ratificació, si s’escau, del Decret de Presidència núm. 25/16 de data 1 de febrer sobre l’aprovació del dret de cobrament corresponent a aplicar el cànon de la concessió del servei d’abastament d’aigua potable en els municipis del Maresme Nord per tot l’any 2015.\n17.- Aprovació, si s’escau, del Conveni de cooperació adjunt entre el CEE Horitzó de Pineda de Mar, els ajuntaments de l’Alt Maresme amb alumnes escolaritzats al centre i el Consell Comarcal del Maresme corresponent a l’any 2016.\n18.- Ratificació, si s’escau, del Decret de la Presidència acctal. núm. 612/15 de data 30 de desembre sobre l’aprovació del conveni amb l’entitat Mladinski Center Krsko d’Eslovènia per l’enviament d’una voluntària del Servei Erasmus +.\n19.- Ratificació, si s’escau, del Decret de Presidència núm. 3/16 de data 18 de gener sobre l’aprovació del Conveni amb l’entitat VOC Oostende de Bèlgica per l’enviament d’una voluntària del Servei Erasmus +.\n20.- Ratificació, si s’escau, del Decret de Presidència núm. 11/16 de data 22 de gener sobre la sol·licitud al Instituto de la Juventud (INJUVE) de l’acreditació d’usuari per al projecte SIJ + Garantia Juvenil.\n21.- Ratificació, si s’escau, del Decret de Presidència núm. 18/16 de data 25 de gener sobre l’aprovació de l’Acord de col·laboració amb l’Ajuntament de Mataró per a l’acreditació de la tècnica Impulsora de la Garantia Juvenil de l’Ajuntament de Mataró.\n22.- Aprovació, si s’escau, de l’Addenda econòmica del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament d’Arenys de Mar per a la delegació de competències municipals en matèria de prestació del servei d’atenció domiciliària (SAD social i SAD dependència), per l’any 2016.\n23.- Aprovació, si s’escau, de l’Addenda econòmica del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament d’Argentona per a la delegació de competències municipals en matèria de prestació del servei d’atenció domiciliària (SAD social i SAD dependència), per l’any 2016.\n24.- Aprovació, si s’escau, de l’Addenda econòmica del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament del Masnou per a la delegació de competències municipals en matèria de prestació del servei d’atenció domiciliària (SAD social i SAD dependència), per l’any 2016.\n25.- Aprovació, si s’escau, de l’Addenda econòmica del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Premià de Dalt per a la delegació de competències municipals en matèria de prestació del servei d’atenció domiciliària (SAD social i SAD dependència), per l’any 2016.\n26.- Aprovació, si s’escau, de l’Addenda econòmica del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres per a la delegació de competències municipals en matèria de prestació del servei d’atenció domiciliària (SAD social i SAD dependència), per l’any 2016.\n27.- Aprovació, si s’escau, de l’Addenda econòmica del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Sant Pol de Mar per a la delegació de competències municipals en matèria de prestació del servei d’atenció domiciliària (SAD social i SAD dependència), per l’any 2016.\n28.- Aprovació, si s’escau, de l’ Addenda econòmica del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Calella per la prestació de suport tècnic als serveis socials bàsics en l’atenció a la dependència, per l’any 2016.\n29.- Aprovació, si s’escau, de l’ Addenda econòmica del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Palafolls per la prestació de suport tècnic als serveis socials bàsics en l’atenció a la dependència, per l’any 2016.\n30.- Aprovació, si s’escau, del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament d’Arenys de Mar per a la cessió d’un espai pels assessoraments psicològics i jurídics del SIAD Maresme per l’any 2016.\n31.- Aprovació, si s’escau, del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Tordera per a la cessió d’un espai pels assessoraments psicològics i jurídics del SIAD Maresme per l’any 2016.\n32.- Aprovació, si s’escau, de les Bases de la XXXIIIa Mostra Literària del Maresme i del conveni de col·laboració amb els ajuntaments que participin en la XXXIIIa Mostra Literària del Maresme.\n33.- Aprovació, si s’escau, de l’Addenda del Conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Premià de Dalt per al suport tècnic en matèria de salut pública.\n34.- Ratificació, si s’escau, del Decret de Presidència núm. 16/16 de data 25 de gener sobre l’aprovació de l’addenda de modificació del Conveni de col·laboració econòmica amb l’Ajuntament d’Alella per al desenvolupament del programa d’acollida, capacitació i gestió de la diversitat.\n35.- Aprovació, si s’escau, del Conveni de cooperació amb l’Ajuntament de Teià per l’adhesió al servei de l’Observatori de Desenvolupament Local del Maresme.\n36.- Aprovació, si s’escau, de l’Addenda de l’Acord per al desenvolupament Econòmic i l’Ocupació del Maresme.\n37.- Aprovació, si s’escau, de l’adhesió al Pacte Industrial de la Regió Metropolitana de Barcelona.\n38.- Aprovació, si s’escau, de la sol·licitud a l’Ajuntament de Mataró d’adhesió al Projecte Insertext.\n39.- Ratificació, si s’escau, del Decret de Presidència núm. 7/16 de data 20 de gener sobre l’aprovació del Conveni de col·laboració amb el Servei d’Ocupació de Catalunya del programa d’experiència professional per a l’ocupació juvenil a Catalunya Joves per l’Ocupació, any 2016.\n40.- Ratificació, si s’escau, del Decret de Presidència núm. 29/16 de data 3 de febrer sobre l’aprovació de la modificació del Conveni de col·laboració per a la gestió del projecte PAE Maresme.\n41.- Moció per una millora del finançament dels consells comarcals i governs locals de la demarcació de Barcelona.\n42.- Moció de suport a l’Ajuntament de Canet de Mar per a la sol·licitud de creació dels estudis de batxillerat internacional a la secció de l’Institut de Canet de Mar.\nArticle anteriorInscripció al curs oficial de MCSA Windows Server 2012 – instal•lació i configuració de WS 2012\nArticle següentOrdre del Dia del Consell d’Alcaldes que se celebrarà el 15 de març de 2016


espaifotografic | Innova!\nJordiPM — dimecres, 18 de gener de 2012 @ 8:00\nJa sabeu que no acostumo a escriure articles d’opinió, però com que des de dilluns dono voltes a l’article d’en Pep sobre el valor i el preu d’una fotografia, aquesta vegada m’hi llanço.\nI continuant amb el debat que en Pep va obrir, voldria afegir-hi que em sembla que el problema és que hi ha gent que es pensa que ser fotògraf professional és fer fotografies i vendre-les. Va, home, va!\nSi algú vol viure de la fotografia, el que ha de fer és començar a pensar econòmicament. Ha de tenir clar que ell mateix és la seva pròpia empresa, i que per tant no sobreviurà sense departament de màrqueting, sense departament comercial, sense departament d’I+D, sense departament d’atenció al client… El fotògraf professional ha d’anar a buscar el client, oferir allò que com a fotògraf professional només ell pot oferir, i fins i tot innovar i avançar-se a altres fotògrafs professionals. Ha de saber veure quan un producte ha deixat de tenir mercat, o pot deixar de tenir-lo a curt o mig termini. I ha de tenir clar que potser el producte no és només “fer fotografies”: potser cal experimentar nous formats, nous suports, nous usos… Ha de tenir un pla d’empresa i, si veu que el seu model d’empresa no funciona, atrevir-se a canviar-lo. El fotògraf professional és aquell que respon a la demanda i, si està coberta, en sap generar de nova. Que busca nous perfils de client que potser fins ara mai no s’havien plantejat comprar fotografia.\nSí, sempre és més fàcil queixar-se que els diaris ja no contracten fotògrafs i que fan fer les fotos als redactors, o que les fotografies de stock es paguen malament. A voltes oblidem, però, que ningú no està obligat a comprar-nos les fotografies. I que és feina del fotògraf demostrar que la seva tasca és necessària.\nA vegades ens pot semblar que en fotografia ja està tot fet, i que potser és una activitat que ja no té marge per a la rendibilitat econòmica. Que com que tothom porta a sobre una càmera, ni que sigui la del mòbil, i com que la tecnologia compensa la ignorància, ja no hi ha lloc per al fotògraf professional. Però precisament la història ens demostra que s’han creat grans vies de negoci en àmbits on semblava que la innovació ja no era possible, que eren sectors esgotats. Com comentava l’economista Sala i Martín en una entrevista recent, “(…) la innovació ha d’aparèixer en tots els sectors. L’home que més diners ha guanyat d’Espanya ho ha fet amb el sector més antic de la història, que és el tèxtil, innovant, restructurant l’empresa i inventant Zara. (…) Més exemples: en el cafè, Nespresso i Starbucks; en el circ, quants anys fa que hi ha circ? Doncs un saltimbanqui que feia malabars als semàfors s’inventa el Cirque du Soleil eliminant els lleons i cercant una altra mena d’emocions. Tothom ha d’innovar” .\nI una manera d’innovar és, precisament, fixant-se en altres sectors, altres àmbits, mirant de conèixer altres experiències positives d’innovació que ens puguin inspirar en la nostra tasca. És per això que vull acabar l’article recomanant-vos un llibre. Un llibre que, d’entrada, no té res a veure amb la fotografia, però que serveix per a reflexionar sobre la innovació, i això sí que ens pot ser molt útil si ho volem aplicar en la fotografia. Porta per títol Fet a casa, i ens explica diversos casos d’empreses catalanes que, davant el dilema de tancar o no tancar el negoci, van optar per innovar, i els va anar bé. Això sí, apostant per noves estratègies amb creativitat i valentia:\nFet a casa. La innovació a les empreses catalanes.\nEn podeu trobar la ressenya seguint aquest enllaç.\nWarning: file_get_contents(https://graph.facebook.com/?ids=http://www.espaifotografic.cat/2012/01/innova/): failed to open stream: no suitable wrapper could be found in /home/espaifo1/public_html/espaifotografic.cat/wp/wp-content/themes/espaifoto2011v23/functions.php on line 814\n← Cent anys de l’arribada d’Scott al Pol Sud i les fotografies perdudes\nAlícia i la foscor →\n4 comentaris a “Innova!”\ndimecres, 18 de gener de 2012 a les 8:06\nVaig a comprar-lo avui mateix, a veure si m’innovo d’una vegada… Gràcies per la referència, jo només comentava, però tu dones solucions i això sempre es millor.\ndimecres, 18 de gener de 2012 a les 8:49\nAquest és el meu JordiPM!!! El que dóna l’empenta que cadascú necessita!!!\ndimecres, 18 de gener de 2012 a les 14:43\nEs por dir més alt però no més clar. BOna aportació i reflexió!\ndimecres, 18 de gener de 2012 a les 21:08\nLlegint el teu article potser que n’escriguis més sovint d’articles d’opinió.


pacoplanas - Books by this author - Bubok\nUn bon dia ens van dir que havíem de triar entre el pare i la mare. Que la nostra vida només podia circular en dues direccions. Que havíem doptar en una disjuntiva on no hi havia lloc per les mitges tintes. O A o B. Que traslladat al llenguatge del procés vol dir que o ests pel Sí Sí o ests pel No, però que no hi ha grisos possibles. O amb els uns o amb als altres. O amb els bons o amb els dolents. O amb els espanyolistes o amb els independentistes.\nJo no era independentista però me nhan fet! Que sho facin sols! No en vull saber res!, era el clam dels que, en pocs mesos, van duplicar els partidaris de la independència de Catalunya en els sondejos populars.\nPerò, enmig, hi havia, hi ha, uns ciutadans que no han tingut aquesta reacció, no shan sentit prou humiliats com per voler trencar tots els vincles amb Espanya i els espanyols.\nSón els NI NI, una opció que no figura en la doble pregunta prevista pel Govern de la Generalitat pel 9 de novembre, però que representa els que no se senten ni duna banda ni de laltra. Ni independentistes ni espanyolistes. Són una gent que té la sensació que est sola, desbordada per un creuament destirabots entre els SI-SI i els NO.\nAquest llibre vol donar a conèixer aquests espècimens que, vés a saber, si un dia són majoria al país. Independent o no.\nUn bon dia ens van dir que havíem de triar entre el pare i la mare. Que la nostra vida només podia circular en dues direccions. Que havíem [...] See book\nComprar Paperback por $ 14.89


Seguim aprofitant els productes del brou. Aquesta crisi fa estralls a l'economia familiar. Ajudes econòmiques de l'estat que no arriben, ajudes a autònoms i a petites i mitjanes empreses que camuflen un rescat innecessari als bancs... aquests sí que sempre hi guanyen.\nI mentrestant, més o menys cada família i petits negocis ha d'anar pagant hipoteques, lloguers i crèdits. Jo no sé què voleu que us digui, però si això és un govern d'esquerres (alguns diuen que són "l'esquerra real")... jo sóc monjo de Montserrat.\nDoncs bé, avui us proposo que aprofiteu les patates, les pastanagues, el porro, la col del brou. També hi vaig bullir una careta, que no vaig posar als macarrons, per aprofitar-la per aquest plat. La vaig laminar com si fos cansalada.\nTambé us haig de dir que la xirivia, el nap i l'api no els vaig aprofitar, no m'acaben d'agradar o no m'agrada el gust que hi deixen.\nAprofiteu per posar verdures que no voleu que es facin malbé, com bròquil, coliflor o carxofa i per posar-hi un toc de gràcia algun producte que doni potència com botifarra negre, xoriç o sobrassada. Jo vaig aprofitar per gastar un tros de bròquil i 4 xoricets tipus Cantimpalo, tallat a dauets.\nTambé us faran falta 3 o 4 alls tendres laminats i 4 calçots o dues cebes picades.\nPer començar, posareu una cassola a foc mitjà baix; quan sigui calenta hi tireu un bon raig d'oli i els calçots picats, al cap d'uns minuts els alls tendres i abans que es cremin la careta tallada i salpebrada. Aneu remenant de tant en tant i deixeu que es rosteixi una mica la careta.\nQuan comenci a rostir és el moment d'afegir-hi el bròquil o la carxofa laminada i deixeu que es cogui. Si cal, afegiu-hi una mica d'aigua perquè es cogui bé.\nQuan ho tingueu al punt ja hi podreu afegir totes les verdures del brou, remeneu-ho i aixafeu-ho una mica. Com si féssiu trinxat de la Cerdanya. A part, saltegeu el xoriç amb una mica d'oli i en una altra paella féu els ous ferrats.\nPer muntar-ho al plat, poseu de base la verdura, al centre del plat i, si en teniu, utilitzeu un motlle d'acer inoxidable per ajudar-vos a l'hora de donar-li la forma de timbal. A sobre, poseu-hi l'ou ferrat i amb l'ajuda d'una cullera repartiu per sobre uns quants daus de xoriç saltejat amb el seu oli.\nÉs una bona manera d'aprofitar la verdura del brou i dignificar-la.


Notícies – Pàgina 7 – acca\ncontractació pública, contratación pública, licitaciones, Licitacions\nContractació pública d’assegurances\nS’ha publicat en el BOP de data 07/01/2013 la següent licitació d’assegurances de l’Ajuntament de Molin de Rei\nServei d’Assegurances de RC i Patrimonial, Danys Materials i Vehicles de l’Ajuntament de Molins de Rei.\nPressupost bàsic de licitació: 91.549,40 € sense IVA\nÀmbit geogràfic: Molins de Rei\nTermini de presentació d’ofertes: 15/01/13 20:00 h\nACCA, analisis objectivo, SNANOS\nLa Fundación Sanos comptarà amb Reale Seguros com a soci protector\nReale Seguros i Fundación SANOS han signat un acord pel qual l’entitat recolzarà les activitats i finalitats de la fundació, constituÏda per difondre i prestigiar la imatge del corredor d’assegurances.\nLa Fundación SANOS es va constituir el passat mes de març de la mà de l’Associació Catalana de Corredors i Corredories d’Assegurances (ACCA) i de la Asociación Gallega de Corredores de Seguros (AGACOSE) per fomentar l’estudi de la matèria asseguradora.\nFormació per a corredors i corredories d’assegurances\nFes que la formació sigui la teva assegurança per al futur!\nL’ACCA a través de la Fundació Cecot Formació ha organitzat aquesta formació e-learning específicament adreçada als professionals del sector de correduries d’assegurances.\nPROPER INICI: 17 de desembre de 2012\nassegurança RC, concursals; decret 1333/2012\nNova assegurança obligatòria de RC per als administradors concursals\nEl dissabte 6 d’octubre es va publicar al BOE el Reial Decret 1333/2012, de 21 de setembre, pel qual es regula l’assegurança de responsabilitat civil i la garantia equivalent dels administradors concursals. Comprèn els danys que puguin causar al deutor, als creditors o a la massa activa del concurs.\nAquesta norma regula els límits a assegurar per tots els administradors concursals, que no podran acceptar el seu càrrec si no aporten l’esmentada pòlissa d’assegurança o bé un aval bancari que garanteixi els mateixos imports fins a quatre anys després del cessament al càrrec d’administrador.\nInformació de la proposta de la directiva europea de mediació d’assegurances del mes de juliol de 2012 (IMD2)\nDurant la primera setmana de juliol s’ha fet pública la proposta de nova Directiva Europea de Mediació, també coneguda com “IMD2”, que un cop transposada a l’ordenament jurídic espanyol marcarà el rumb a seguir per la futura Llei de Mediació. Vindrà a substituir l’actual Directiva de Mediació del 2002 (IMD1).\nPer tant, tot i que encara és una proposta de Directiva i no un document definitiu, és important conèixer els seus trets mé destacats per tal de preveure quin pot ser el futur terreny de joc legislatiu en els propers anys.


Dos incendis i un ferit crític a Torredembarra | Diari La República Checa\nDos incendis i un ferit crític a Torredembarra\nREDACCIÓ29 Setembre, 20190\nAquest és l’informe que el coronel De Los Cobos va entregar a la jutgessa\nLa jutgessa investiga si el ministre va actuar per revenja\nAssalta una parella que dormia en una tenda de campanya a TGN\nUna embarcació s’ha incendiat al migdia\nDiumenge molt complicat a Torredembarra. Els Bombers de la Generalitat han hagut de realitzar dues intervencions a causa de dos incendis que s’han produït aquest diumenge 29 de setembre. Una embarcació ha començat a cremar al port de Torredembarra, deixant un ferit greu al migdia; i un aparcament a la plaça de Catalunya ha començat a cremar, just fa uns minuts.\nUn incendi en una barca deixa un ferit greu\nUn home ha resultat ferit greu després que la seva barca comencés a cremar al port de Torredembarra. Els fets s’han produït al tercer pantalà al voltant de dos quarts de dues, on segons testimonis, l’embarcació d’esbarjo ha començat a cremar. Ràpidament s’ha avisat a emergències, ja que un home es trobava al seu interior.\nCrema una embarcació al port de Torredembarra (avís 13.14 h). Un home ha patit cremades en el sinistre i @semgencat l’ha evacuat en #helicòpter a @vallhebron Hi hem treballat 6 dotacions de #bomberscat pic.twitter.com/WLBR0QqV4K\n— Bombers (@bomberscat) September 29, 2019\nS’incendia una embarcació d’esbarjo al port #Torredembarra. El propietari ha resultat ferit greu i traslladat a l’Hospital de la Vall d’Hebron. Hi han intervingut 6 dotacions de @bomberscat i Policia Local. pic.twitter.com/w2tmjuLdEC\n— Aj. de Torredembarra (@AjTorredembarra) September 29, 2019\nFins a sis dotacions de Bombers, Policia Local, Mossos d’Esquadra i una embarcació de Salvament Marítim s’han desplaçat al port torrenc per combatre les flames. Finalment els Bombers han pogut rescatar l’home, que a causa de la gravetat de les ferides ha hagut de ser evacuat en helicòpter a l’Hospital Vall d’Hebron per rebre tractament.\nS’incendia un pàrquing a la plaça Catalunya\nEls Bombers de la Generalitat han realitzat una segona actuació aquest diumenge 29 de setembre. Un aparcament soterrat situat a la plaça Catalunya de Torredembarra ha començat a cremar, al voltant de les sis de la tarda. Uns veïns de la zona han avisat de l’incendi al cos de Bombers, que s’han desplaçat amb vuit dotacions.\nIncendi en un pàrquing del carrer de Girona. S’ha evacuat l’edifici, però no hi ha ferits. Hi treballen 8 dotacions de @bomberscat, 2 de Policia Local i 2 ambulàncies #Torredembarra pic.twitter.com/rVgumUK2Wb\nDesprés de la comprovació inicial, han pogut veure com l’origen del foc ha estat un turisme que ha començat a cremar, afectant un altre vehicle estacionat pròximament. Afortunadament no hi ha hagut ferits i l’incendi s’ha extingit sense problemes.\npreviousJORDI MARTÍ: Podem empresonar-te quan ens doni la gana'\nnextMoren una dona i el seu gos en caure d’un sisè pis a Tgna


El nou conveni d'escombraries contempla la renovació de tots els contenidors del municipi - Revista Cambrils\nEl nou conveni d'escombraries contempla la renovació de tots els contenidors del municipi\nPublicat el Dimecres, 1 de febrer de 2017 13:05h\nUna de les millores del nou conveni amb Secomsa contempla la renovació de totes les àrees de contenidors soterrats, així com de tots els contenidors en superfície\nEl ple ordinari, celebrat ahir al vespre, va aprovar la delegació de competències al Consell Comarcal del Baix Camp perquè l'empresa pública Secomsa segueixi prestant el servei de recollida de residus i de neteja viària. El conveni, presentat a proposta de la Comissió de Serveis, Medi Ambient i Obra Pública de l'Ajuntament, és per a un període de 8 anys, des de l'1 d'abril de 2017 fins el 31 de març de 2015 i suposarà un increment de prop d'un milió d'euros l'any respecte al preu actual, segons van manifestar els regidors de l'oposició . Aquesta proposta de conveni va rebre el rebuig en ple de l'oposició tots els grups hi van votar en contra perquè, segons van manifestar, no es van valorar d'altres propostes ni s'havia fet un estudi previ per triar la millor opció de servei.\nServei amb Secomsa des de l'any 2004\nPer començar, l'alcaldessa Camí Mendoza va explicar els antecedents del conveni. Segons va apuntar, l'any 2004, l'Ajuntament de Cambrils va signar el primer conveni de delegació de competències amb el Consell Comarcal del Baix Camp en matèria de recollida de residus i de neteja viària de la població. El març del 2012, el Ple de lAjuntament va aprovar una pròrroga de 5 anys que finalitzarà el proper 31 de març de 2017. Tal com va explicar l'alcaldessa, a començaments de 2016, es van iniciar les converses amb el Consell Comarcal del Baix Camp per valorar la possibilitat de continuar amb la delegació de competències. Mendoza va manifestar que, "durant lestiu, es va informar a loposició, en diferents reunions dàmbit tècnic, la voluntat de lequip de Govern de continuar amb la gestió pública de la competència a través del Consell Comarcal".\nSobre la tria d'aquesta opció, Mendoza va explicar que "s'ha considerat l'opció més beneficiosa per a la ciutadania tenint en compte els avantatges econòmics i de gestió i de lexperiència dels últims 12 anys. És una opció plenament meditada, estudiada i consensuada per lequip de govern. Aquesta és una aposta política clara per la gestió pública dels serveis que significa una gestió directa i, per tant, un millor control i una adaptació més ràpida davant les necessitats dels servei". A més, segons va afegir l'alcaldessa, al tractar-se d'una empresa pública no hi ha beneficis industrials i, en cas que l'empresa produeixi superàvit, els beneficis es reverteixen en el servei.\nUn cost anual d'uns 5,9 milions d'euros\nA continuació, el regidor de Serveis, Medi Ambient i Obra Pública Antonio Laguna va ser l'encarregat de detallar les millores del servei. La previsió de preu anual del servei serà de 5.968.410 euros, que inclouen una quota anual de 891.872 euros per amortitzar les inversions. Segons Laguna, en matèria de neteja viària, una de les ampliacions del servei més destacades és la recuperació de la freqüència setmanal a les urbanitzacions i la incorporació de nous equips en diferents torns per reforçar la neteja dels voltants dels contenidors i la buidada de papereres. Daltra banda, sampliarà la durada de la temporada alta des del tercer dissabte de juny fins el tercer diumenge de setembre.\nEl conveni també inclou la neteja addicional que es realitza pel mercat ambulant, la cavalcada de Reis, la rua de carnaval, la fira multisectorial i les Festes Majors de Sant Pere i la Mare de Déu del Camí, que fins ara lAjuntament havia de pagar a banda. Altres millores són el seguiment dels vehicles amb GPS i les noves àrees descombrada mecànica, que permetran destinar els serveis manuals a les àrees de vianants del nucli antic on no hi poden accedir els camions de neteja.\nPel que fa a la recollida descombraries, el nou conveni inclou un nou equip de manteniment preventiu i correctiu dels contenidors i una partida fixa anual pel manteniment, reparació i substitució ràpida de contenidors. A més, sallargarà la durada de la temporada alta igual que en la neteja viària, es reforçarà el servei de recollida de paper i envasos de dilluns a dissabte i el servei de recollida de resta i orgànica de dilluns a diumenge amb festius inclosos, saugmentarà la freqüència de recollida orgànica i de rentat automàtic dels contenidors, i la nova recollida de paper, envasos, vidre i poda els diumenges i festius.\nRenovació de 1.200 contenidors en superfície, millora de les 87 àrees de contenidors soterratsi compra de nous vehicles\nTal com va apuntar Laguna, en lapartat de les inversions, que samortitzaran en 8 anys, una de les partides més importants és la renovació i millora de les 87 àrees de contenidors soterrats. Concretament es canviaran totes les bústies, tapes i cubells per nous contenidors compactes de càrrega superior i sinstal·laran plataformes de seguretat a tots els fossars. A la pràctica, això suposarà millores en seguretat i higiene, així com la reducció de les males olors procedents dels contenidors i la contaminació acústica provocada per la recollida descombraries.\nEls nous contenidors sobren per sota i per tant no shauran de voltejar ni sacsejar vàries vegades perquè caiguin les escombraries. Al mateix temps, se soluciona el problema dels sobreeiximents dels contenidors, que feien que en treure el contenidor poguessin caure deixalles a linterior del forat amb els corresponents problemes dhigiene i males olors. Per altra banda, la instal·lació de tapes protectores per cobrir els forats que queden en treure els contenidors millorarà la seguretat dels treballadors i dels vianants. Amb la renovació dels contenidors selimina el sistema de ganxo per treure el contenidor de la seva ubicació, ja que la bústia, la plataforma i el cos del contenidor saixequen junts, i ja no és necessari que els operaris hagin de fer força per obrir la tapa.\nEl projecte també preveu la substitució de prop de 1.200 contenidors de superfície. Es posaran nous contenidors de resta, paper, envasos, vidre i poda; els dorgànica passaran a ser de càrrega laterals, i sadquiriran nous contenidors internalitzats per hotels i esdeveniments puntuals. Finalment, el projecte preveu ladquisició de nous vehicles de recollida de residus i de neteja viària. Els nous vehicles de recollida poden funcionar amb una sola persona, de manera que salliberaran alguns operaris que podran passar a reforçar la neteja.


Bateria de ions de liti 18650 Bateria de ions de litio 9v Bateria de fabricants i proveïdors Xina - Xina de fàbrica - Bateria KAYO\nEspecificació 2 sobre la nostra fàbrica cel·lular 2. Sobre la nostra fàbrica KAYO BATTERY, una empresa conjunta Japó-Xina, es va fundar el 1999 i va completar la transferència de tecnologia des de Japó. KAYO és un fabricant professional de bateries especialitzat en el desenvolupament i fabricació de bateria de liti, i ...\n2 sobre la nostra fàbrica cel·lular\n1: tenim tot tipus de certificat per conèixer el màrqueting diferent .\nE: KAYO manté i executa estrictament el sistema de gestió de qualitat ISO9001, incloent IQC , IPQC, QA, QE, FQC i prova de mesura. Els equips de proves avançats asseguren que la qualitat de les bateries sigui confiable i estable.\n1 . P: Tens companyia Japonesa?\nA: KAYO BATERIA, una empresa conjunta Japó-Xina, es va fundar el 1999 i va completar la transferència de tecnologia des de Japó . Ara és gestionat per la gent xinesa el 2014, però encara conservem la tecnologia japonesa .\nQuines són àmpliament utilitzades en 1.Light: faro d'emergència, llum d'emergència, llanterna salvatge, reflector, llanterna, llum de bicicleta, llum LED, militar\n9. Què és l'avantatge de la bateria KAYO ?\nB attery Comentari:\n7. No hi hagi terminals de bateria (curts) positius (superiors) i negatius (inferiors).\nMantingueu la bateria que no s'utilitza en el suport de plàstic.\n10. No emmagatzemeu les bateries de llei totalment carregades (per un període prolongat de temps).\n2.Llong temps d'espera\n5.Excel·lent rendiment d'emmagatzematge i baixa taxa d'autoclau\nCapacitat, volum és del 20% -30% de la bateria Ni-Cd i del 35% -50% de la bateria Ni-MH.\n2.El voltatge d'una cel·la de bateria de litió és de 3,7 V (valor mitjà), és equivalent a\n5. La bateria de ions de ions no conté metall de liti, de manera que no està limitada per les regles de la\n8. Carregueu càrrega Carrega amb una tensió nominal de 4.2V i corrent constant i


Página de Cristina Arroyo - Espurna\nEntradesGrups (4) Apps de Cristina Arroyo Las amistades de Cristina Arroyo\nVeure tots Grups de Cristina Arroyo\nPágina de Cristina Arroyo\nEstic en una Aula Oberta\n- Utilitzo un bloc com a eina principal amb els meus alumnes de l'AO.\n- Tinc un curs al moodle del centre per atendre un alumne que no pot venir a l'institut i necessita atenció domiciliària.\n- He fet els següents cursets: ús de les TIC, la web 2.0, ús del vídeo digital, com fer unitats didàctiques amb el moodle...\nComentari (12 comentaris) Fa falta ser membre de Espurna per afegir comentaris!\nA las 12:24am del juliol 28, 2010, María José dijo... Hola Cristinaaaaa, guapa!\nI tant que estarem en contacte....a través de Ning o d'on sigui, oi?..com per exemple fent cursetssss?? ;)\nBon estiu si no ens veiemmmmm!!\nMJ A las 10:23am del juliol 8, 2010, Joan Naharro Via dijo... L'altra peli que et vaig recomanar es diu "Jóvenes Oportunidades" (Jean Pierre Sinapi, 2005). Tracta d'un grup de joves d'una banlieu de París que són derivats des de Fiscalia de Menors a un Camp de Treball en medi rural (són mesures alternatives a l'internament a la presó). La pel.lícula està molt bé, ja que no és un drama social sòrdid i punyent, com "El Odio", sinó una comèdia negra amb un to molt ajustat (desmitifica la delinqüència juvenil i el discurs de la marginalitat). La pel.lícula tracta temes com la diversitat cultural, d'orientació sexual, la responsabilitat, el compromís amb el treball, etc., sempre des d'una posició humorística, de manera que permet captar l'interès dels nois molt fàcilment. Per cert, a la pel.lícula, l'educador social que es fa càrrec dels nois és magrebí (es diu Amal), de manera discurs canvia molt.\nLa peli té un molt bon doblatge en castellà. Es pot comprar en DVD o baixar-la de l'Emule\nhttp://www.dvdgo.com/dvd-jovenes-oportunidades-camping-a-la-ferme/1295144/119844 A las 10:21am del juliol 8, 2010, Joan Naharro Via dijo... Hola, Cristina!\nSóc el Joan Naharro, fa uns mesos vam coincidir als Seminaris de diversitat de TGN. Recordo que et vaig parlar d'un parell de pel.lícules i que et vaig comentar que t'enviaria les referències. Tot i que amb retard, finalment t'ho puc enviar:\nAzulOscuroCasiegro (2006) - Dir. Daniel Sánchez Arévalo\nLa pel.lícula tracta moltes qüestions: la disfunció familiar, la discapacitat, les relacions entre germans (el germà del protagonista està complint condemna a la presó), les responsabilitats familiars, la construcció d'un projecte vital, la presa de decisions, l'amistat, l'estigma social, etc.\nLa pel.lícula està molt ben interpretada, amb un estil molt realista i proper. Penso que permet tractar moltes qüestions importants en el treball d'aula (jo la vaig passar a l'AO d'un Centre de Justícia Juvenil i va funcionar molt bé).\nLa peli es pot comprar en DVD o també la pots baixar de l'Emule A las 12:35am del juliol 6, 2010, Imma Singla Clemente dijo... A quin institut estàs? A las 3:42pm del abril 22, 2010, andrea contino dijo... Hola Cristina, et deixo la informació de les properes presentacions-tallers de DOCUMENTA.\nAndrea Contino A las 1:39pm del març 8, 2010, Alex Letosa dijo... Hola Cristina!\nQuina llàstima que no vam coincidir... no et vaig veure!! O no et vaig saber identificar per la fotografia.\nUna abraçada! A las 11:24pm del febrer 25, 2010, Alex Letosa dijo... Doncs, noia... jo he al·lucinat amb el vostre RAP... quina passada! Vas fer tu el muntatge del video? Quins artistes!!!! A las 11:17pm del febrer 25, 2010, Alex Letosa dijo... Hola Cristina!\nNo sé si vindràs a Salou demà passat. Si vens podem parlar del projecte del meu centre. Estaré encantat d'intercanviar experiències. Em preguntes sobre l'enfocament del projecte, però no sé si et refereixes a nivell de centre o de Projecte de Diversificació Curricular o el projecte de la iniciativa empresarial.\nMoltes gràcies per l'interés i en parlem! A las 2:06pm del gener 24, 2010, Ferran dijo... Felicitats Cristina !!!!\nSegons l'agenda del Ning avui és el teu aniversari, i des de la Comunitat Espurn@ ens volem afegir també a les moltes mostres de felicitació que rebras en aquest dia.\nFent us com no de les TIC aquí t'enviem un poema d'aniversari d'en Miquel Marti i Pol en codi QR. No pateixis que abaix t'indico la url de com decodificar'l, si no tens l'aplicació al mòbil.\nPer decodificar clica aquí\nQue pasis un molt bon dia i ens veurem a Salou !!!!\nFerran A las 9:38am on gener 24, 2010, alguien le envió a Cristina Arroyo un regalo...Margaritas de la amistadEn aquest dia del teu aniversari ... per molts anys ! Que tinguis un dia ple d'espurnes de felicitat !Desde la tienda de regalos Encara no hi ha comentaris


LA INDÚSTRIA DE L’ESPART A ARTANA | ARTANAPÈDIA\nLa indústria de l’espart a la serra d’Espadà\nEl segle passat no fou una època d’abundància per als pobles de la serra d’Espadà i la Plana. Temps políticament plagat de constitucions de curta durada, socialment obsessionat en reformes agràries que no s’acomplien i militarment qualificat com una època de pronunciaments i guerres civils. Aquestes circumstàncies un tant desoladores no podien oferir en contrapartida una alternativa econòmica favorable. Ben al contrari fou, com la majoria d’èpoques pretèrites, un temps de penúria i a voltes fam per a les classes populars.\nArtana, poble de la serra d’Espadà, no fou una excepció. Durant una gran part del segle XIX compta amb una població de més de 2.500 habitants, amb una mitjana de 78 habitants per km2, quan la mitjana espanyola era de 37 h./ km2). Donarem més importància a l’economia d’aquesta població si tenim en compte que l’agricultura era predominantment de secà i hi havia grans àrees del terme amb bosc i garriga, amb tan sols una explotació de pastura extensiva, aprofitament de llenya i carbó en aquestes àrees.\nPer a mantenir-se la població existent en relació als seus recursos naturals i en fase d’expansió demogràfica, es necessitaven noves fonts de riquesa. La població, regida per l’instint de conservació i la intel·ligència, els trobà principalment en l’extensió de la propietat a altres termes, en l’augment dels regadius, l’emigració definitiva i temporera i el treball de l’espart.\nEls sariers i l’espartí\nAquests artesans de l’espart eren unes vint famílies que en temporada de primavera i estiu eixien del poble amb el seu mul carregat d’espart i es dirigien a diversos llocs principalment del País Valencià, Aragó o Catalunya, on muntaven els seus improvisats magatzems on elaboraven les peces i venien majorment previ encàrrec.\nFins a l’acabament del segle XIX, la llata i els seus derivats constituïen quasi la totalitat de la indústria artesana de l’espart. Esporàdicament es feien espartins (esportins) per al consum local i poca cosa més. Fou en els darrers anys de segle XIX quan el treball de la llata evolucionà per a transformar-se en la indústria de l’espart. El pas es realitzà progressivament. Al principi es venen els dos productes, però en pocs anys l’espartí té una preponderància respecte de la llata. L’obertura de mercats és deguda a dues causes ben diferents: la qualitat de l’espartí local i el perfeccionament de la premsa.\nAra és al poble on es confecciona tota la mercaderia amb un treball a destall realitzat a domicili i amb matèria prima, prèviament pesada per evitar els fraus, a càrrec de l’empresa. La labor serà de les dones, i ocasionalment –si faltava jornal al camp– també dels homes.\nEs gastaven 100 vagons de 6.000 kgs. Que sumen un total de 600.000 kgs d’espart. El preu entre compra i transport sumava 137 500 pts. i el de confecció ascendia a 229.166 pts .\nFins a l’any 1912 continua l’expansió, augmenta el nombre de comerciants fins a 14 i les treballadores disfruten d’un modest però acceptable nivell de subsistència. A poc a poc, però, el mercat s’estabilitza, sorgeix una dura competència entre els empresaris del poble que a més de fer front als espartiners d’altres indrets, fan la guerra entre ells. En canvi, a escala local sembla hi ha un acord de no apujar els preus de confecció com a forma de pal·liar les seues dificultats comercials.\nAquesta falta de rendibilitat en la confecció que patien les treballadores es produiria des de l’any 1912, precedida i acompanyada per unes circumstàncies econòmiques generals altament desfavorables. L’any 1904 es manifesta un conflicte social en reclamar els traballadors agrícoles locals el mateix jornal que a Borriana. Els llauradors no hi accedeixen per considerar les terres de secà menys rendibles i acorden com a mesura de pressió no donar cap jornal. La gelada de 1905 anorrea les collites i, conseqüentment, el conflicte. Des del març de 1906 es viu una sequera que tindrà una durada de més d’onze anys, concretament fins als temporals de novembre i desembre de l’any 1917. La Primera Gran Guerra (1914-1918) arruïna l’economia tarongera i hi ha treballadors que es veuen obligats a emigrar a França, on fa falta mà d’obra per estar la població ocupada en la defensa del país. L’estiu de l’any 1918 venia al poble la cucaratxa; al poble van morir centenars de persones, moltes d’elles pares i mares de família amb nens menuts.\nL’any 1915, les espartineres que es veuen forçades a viure del seu treball havien de fer una jornada de 15 o 16 hores. Algunes col·locaven el pa sobre els genolls per no deixar la feina mentre menjaven. En canvi, als ulls de les obreres semblava que els espartiners creixien econòmicament.\nDesprés de moltes protestes infructuoses i considerant que la situació desesperada hi persistia, en el mateix any 15 es crea entre les espartineres una junta de defensa que molt prompte agruparà 725 sòcies. Els comerciants, temorosos de la unió, intentaren desfer-la per diferents mitjans, però no ho aconseguiren.\nTres mesos antes de la huelga\nals patrons els varen dir:\n«s’ha apujat el comestible;\nque s’apuge l’espartí».\nAquesta cobleta de l’època ens pot il·lustrar sobre els motius més que qualsevol llarga explicació. El probable pacte dels empresaris per a no apujar els preus de confecció –motivat, suposem, per la dura competència entre ells i altres indústries forànies– implicava dues conseqüències ben diferents: en l’àmbit local, l’escàs guany de les treballadores, i en l’àmbit de mercat una crisi general de les indústries del ram d’altres llocs per la impossibilitat de competir amb un producte de més qualitat i un preu molt competitiu.\nFinalment, esgotades totes les possibilitats d’acord, les treballadores es posen en vaga, promoguda i portada endavant per la Societat Obrera Espartinera. Les espartineres demanaven una pujada de 3 perres (15 cèntims) per espartí de 75 cm, mentre que les empreses –naturalment, unides per fer front a la demanda– tan sols estaven disposades a pujar-ne dues.\nL’atur es mantingué des dels primers dies de juliol fins al 16 del mateix mes. Durant aquests dies, la junta de defensa feia diverses reunions amb participació massiva de les obreres, s’establiren piquets de vaga a l’eixida del poble, concretament a l’hospital (edifici desaparegut situat en el lloc que ocupa ara la gasolinera) i a les portes dels comerciants durant les 24 hores del dia.\nHem escoltat anècdotes interessants que ens poden ajudar a comprendre una mica més aquells fets. El piquet de l’hospital, a deshora en la nit, va interceptar un carro amb la càrrega coberta per mantes; les dones, tot pensant que portaven espartins, el feren parar violentament esgrimint algun que altre punxó, corbella, falçonets d’esquilar espartins embalats i sal per a tirar-la als ulls dels animals. Els carreters, que eren d’una família anomenada els Roldans, tan sols intentaven fer broma i van demanar clemència. Tot seguit van descobrir la càrrega de garrofes que anaven a vendre a la Plana.\nEn una altra ocasió el fet fou més greu: era un diumenge cap a les onze, hora de missa major; quatre dones tragueren espart de casa d’un comerciant del carrer de l’Assagador. Molt prompte, les integrants del piquet de guàrdia i altres que hi acudiren en sentir l’avalot intentaren amb tots els mitjans impedir l’acció. El sergent i la parella de la Guàrdia Civil, que eren veïns, també hi arribaren i donaren llenya a tort i a dret. El resultat fou una jove de 16 anys amb el braç trencat i altres dones amb ferides de poca consideració, però malgrat això van seguir les esquirols fins a cremar-los l’espart. També durant aquests dies explotà una bomba a la porta d’un comerciant, afortunadament sense conseqüències, i després les dues parts en litigi s’acusaven mútuament de l’acció.\nA mitjan juliol de l’any 1916 aparegué Don Antonio Masa Pineda, propietari d’una important indústria espartinera a Ojós, localitat murciana pròxima a Cieza. La crisi del mercat provocada pels industrials d’Artana de segur que també afectava greument el seu negoci, i ell, amb seny comercial i probablement informat del que hi ocorria, venia a salvar la seua indústria.\nEn aquest llastimós panorama, l’activitat espartinera era vital. Per això l’aparició de D. Antonio Masa, el Senyoret, va ser providencial. Ell estudià l’assumpte de l’espart al marge dels esdeveniments i una vegada aclarits els seus dubtes es posà en contacte amb les treballadores i hi arribà a un acord. Accedeix a pujar 3 perres per espartí de 75, i elles n’havien de fer 3.000 dotzenes. Al cap d’un temps hi torna, quan les espartineres havien superat considerablement el destall convingut i ja dubtaven que hi tornara.\nRàpidament es féu una reunió general del sindicat, davant del qual D. Antonio es negava a complir la promesa. Les dones començaren a protestar, però ell s’imposà fent-les callar i resolgué la qüestió amb una nota d’humor: «Yo no les doy tres perras; quiero subirles cinco». L’alegria fou molt gran per aquell augment de sorpresa que ni tan sols havien somiat, i des d’aquell moment tot el poble treballà per a ell. D’aquesta intel·ligent manera, el Senyoret salvava la seua empresa d’Ojós, en creava una altra a Artana de considerables dimensions amb un producte de qualitat i dignificava el salari de les espartineres.\nDesprés de la pujada, els preus quedaven així:\nEspartins de 80 cm: 0,50 pessetes/unitat\nEspartins de 75 cm: 0,45 pessetes/unitat\nEspartins d’a sou: 0,20 pessetes/unitat\nL’empresa del Sr. Masa\nEl Sr. Masa començà a treballar-hi l’agost de 1916; l’any següent, a més de quedar-se els seus magatzems plens de material elaborat, va comercialitzar 7.000 dotzenes. El 1918 l’activitat va ser màxima, i hagué de desestimar per manca de capacitat productiva un encàrrec de 12.000 dotzenes (equivalents a uns 12.000 quintars de Múrcia, uns 396.000 kg). Aquest desajust entre l’oferta i la demanda impulsa a ampliar la indústria als pobles veïns d’Eslida, Tales, la Vilavella i Betxí. En canvi, no arribà a Nules per l’oposició d’Artana, motivada per la por que el centre fabril passara allí per la facilitat de les comunicacions.\nEls empresaris locals, totalment desbancats del negoci, intentaren al principi dissuadir D. Antonio per diversos mitjans, i en no aconseguir-ho a Artana estengueren els seus comerços a Eslida, Xova, Fondeguilla, Nules, Alcalà de Xivert i fins i tot a la localitat d’Hellín, a Albacete. També acolliren treballadores locals que no treballaven per a D. Antonio o que es deslligaven d’ell, fet prou freqüent perquè aquest era molt exigent en la qualitat del treball.\nMalgrat l’èxit inicial, el Sr. Masa molt prompte deixà la indústria en mans d’encarregats fins a desentendre-se’n allà per l’any 1920. Això ens fa sospitar que el seu objectiu principal era apujar els preus a Artana per tal de fer més competitiva la seua empresa d’Ojós. Després d’aquesta etapa, són les obreres qui comercialitzen el seu producte per mitjà del sindicat, però molt prompte fracassen i passa l’empresa a mans des senyors Franch, Meneu i Ibáñez de Betxí. La seua gestió no és encertada i acaba també en fracàs.\nLa tornada dels empresaris locals\nJoaquín Pitarch Vedrí, espartiner de tota la vida, compra el comerç dels senyors Franch, Meneu i Ibáñez i constitueix la indústria més gran de la vila. També els altres espartiners tornen a treballar al poble i durant aquest període es labora constantment sense cap conflicte. Els mercats s’estenen: passem dels primers del Maestrat, del Montsià i del Baix Ebre a tota la part nord-oriental de la península (Catalunya, Aragó, Navarra i Logronyo). Expandir-se al sud era més problemàtic perquè la competència venia en un primer moment de Múrcia i després també de Jaén. La producció mitjana es podria xifrar en unes 30.000 dotzenes anuals, equivalents a 1.300.000 kg d’espart, si bé fluctuava prou en relació a la producció olivarera.\nEspartineres, cap a 1930. Fotògraf desconegut.\nL’adveniment de la República no modificà la conjuntura favorable de la indústria, però sí la Guerra Civil de 1936. Van tancar moltes empreses. El temps que durà el conflicte fou desfavorable per a la nostra indústria, com ho era per a quasi totes les activitats, per desenvolupar-se amb una gran inseguretat política, econòmica, social i comercial.\nLa indústria de la postguerra\nLa postguerra va ser una etapa extremadament difícil: persones, principalment joves, mortes o desaparegudes; altres joves fent un servei militar d’una durada considerable, homes empresonats, etc. Als factors de caràcter humà cal afegir els econòmics i socials. Camps erms i nul·la activitat tarongera a causa de la II Guerra Mundial, manca de treball, control i repressió, pobresa i fam generalitzada de la qual solament es lliuren alguns agricultors acomodats…\nA causa de la desorganització econòmica i laboral, de la manca de transport i del mal estat de les zones olivareres, no és possible reiniciar el treball fins a l’any 1944. Més tard, el règim econòmic autàrquic revalora l’oli i, en conseqüència, la indústria espartinera viu un bon moment. El preu de confecció també puja moderadament: l’any 1945 es paga l’espartí de 75 a 2 pessetes/unitat, però l’optimisme dura poc: a principi de l’any 1946 es frena la conjuntura favorable a causa d’una terrible gelada que acaba o debilita moltes comarques olivareres.\nL’any 1951 s’uneixen les vuit enpreses locals i constitueixen La Industria Capachera Artanense. El principal motiu d’aquesta unió és obtenir la matèria prima necessària, ja que la falta d’espart era un gran problema pel gran consum que en feia la indústria dels sacs (recordem que en l’època de l’autarquia no es podia importar jute). D’aquesta manera es va resoldre, en part, el problema.\nEn aquest període, la gelada del 56 i la progressiva transformació de terres d’olivar en zones fruiteres (és el cas de moltes comarques lleidatanes) fan perdre a l’ICA nombrosos clients tradicionals. Llavors, l’empresa busca nous mercats a Castella i Andalusia i entra en forta competència amb les indústries espartineres del sud. Algunes d’elles tenien preus més competitius perquè no pagaven la Seguretat Social de les obreres. Davant d’aquest problema de competitivitat, s’aposta per la mecanització com a única alternativa per tal de garantir la continuïtat de l’empresa.\nTreballant a la ‘Industria Capachera Artanense’\nUn primer intent es portà a terme l’any 1962 amb la compra a Arganda (Madrid) d’una màquina de segona mà. Era un plagi d’una altra de Marsella utilitzada a l’empresa Les Fills de Louis le Roc. L’any 1963 s’instal·len noves màquines importades d’Itàlia; són de teler circular i utilitzen fibres sintètiques de niló, polietilé i prolipropilé. Tal com anava mecanitzant-se l’activitat, hi havia una reducció de personal: es passà de 280 a 32 treballadores, amb la indemnització reglamentària per a les aturades i una assegurança d’atur durant 18 mesos.\nMalgrat els intents d’alçar l’empresa, la crisi arrossegada durant anys ara és major i sense possibilitats de solució, però l’activitat continua durant els anys 70 fins a l’any 1981, quan pot considerar-se extingida.\nUna altra vista del treball a la ICA\nVa ser molt positiu per a Artana, i també per als pobles veïns, haver tingut durant quasi cent anys una indústria que mantenia nombrosos llocs de treball, els beneficis de la Seguretat Social i els subsidis de jubilació. En contrapartida, va ser una llàstima –quan es veia clarament que l’espartí no tenia futur– no haver aprofitat els empresaris l’organització industrial, la mà d’obra disponible, el potencial econòmic i l’experiència acumulada per a continuar l’activitat en algun altre sector de més futur. Si això s’haguera previst, s’hauria evitat el drama de l’emigració.\nDe fet, quan va acabar la indústria quedaren moltes famílies desemparades, principalment aquelles de la classe treballadora amb filles, que no tingué altre remei que emigrar majoritàriament a pobles veïns on podien ocupar-se en sectors com la indústria del calcer a la Vall d’Uixó o a la del taulell d’Onda.\nVa ser una època de penúria econòmica i patiment per a qui marxava, com també per als qui s’hi quedaven. Es prescindia així de familiars, amics i veïns que, sense cap dubte, aportaven molts valors a la nostra societat local. Un d’aquests valors perduts va ser l’equilibri entre dones i homes joves: en marxar tantes joves, va haver-hi un desequilibri a favor d’aquests. Aquesta circumstància va comportar, entre molts altres inconvenients, la dificultat de trobar-hi parella, amb un inusual nombre de solters, una baixada de la natalitat i, com a conseqüència, un descens de la població.


Repartits els títols de campions de Catalunya de pista 2018 | Federació Catalana de Ciclisme\nEls darrers dies 27 i 28 de juliol es van repartir els títols catalans de pista als Campionats de Catalunya disputats al Velòdrom d'Horta (Barcelona). Dos dies de competició que van deixar diversos noms propis: els tres títols de fons del sub23 d'Erik Martorell, els dos de velocitat d'Itmar Esteban i Helena Casas o la regularitat de la júnior Maria Banllés i el cadet Pau Torrent.\nErik Martorell (Electro Hiper Europa) va ser el gran dominador de les proves de fons, imposant-se tant a l'escratx com a la persecució i assegurar-se la general sent 2n a la puntuació, tan sols darrere del júnior basc Aitor Larrañaga i 3r a la prova d'eliminació on es va imposar Daniel Cabello (Cicles Vic). Justament Cabello va ser la seva parella a la prova final del madison, on també es van proclamar campions de Catalunya.\nEn l'apartat de la velocitat, Itmar Esteban (Genesis Cycling) es va endur l'omnium masculí gràcies a les seves victòries en les proves del keirin i el quilòmetre, mentre que tan sols es veia superat en la velocitat pel seu company d'equip Rubén Crespo.\nLa júnior Maria Banllés (Catema.cat) va ser la gran dominadora entre les fèmines, guanyadora dels òmniums tant de velocitat com de fons. En les proves de velocitat, la lleidatana tan sols es va veure superada per Laura Rodríguez (Tot net-Terrassa) en el keirin, mentre que la olímpica Helena Casas (Genesis Cycling Team) es va imposar tant a les proves de 500m com de velocitat camí de la seva participació a l'Europeu de Glasgow, amb Banllés en segona posició, però la seva no participació al keirin li va impedir optar a guanyar l'omnium.\nBanllés va encarar la seva gran actuació en el fons guanyant la prova de l'escratx i sent segona a la persecució tan sols per darrere de Cristina Bru, mentre que divendres havia estat cinquena en una puntuació on també va guanyar Laura Rodríguez (Tot net-Terrassa) i acabava així la competició empatada a punts amb la lleidatana i Laura Méndez (Pedal Sport). Per la seva banda, Carolina Miranda (Catema.cat) aconseguia el mateix doble èxit en la categoria cadet.\nEl francès Timmy Gillion (Cyclo Club Rivesaltes) va ser el vencedor de l'omnium de velocitat cadet, imposant-se tant a la prova dels 500m com en la velocitat i només sent superat per Luis Willian Sauca (Pista Bcn) a la prova del keirin. El títol català va ser per Pau Torrent (Tot net-Terrassa), gràcies a la seva regularitat (3r keirin, 2n 500m i velocitat). Per las seva banda, Sergi Darder (Club Ciclista Sant Boi) es va endur l'omnium de fons cadet, agafant el lideratge guanyant la puntuació i sent després 3r tant a l'escratx com a la persecució. Les victòries en aquestes dues proves van ser pel basc Asier Pozo en l'escratx i del campió de la velocitat, Pau Torrent (Tot-net Terrassa) en la persecució.\nClassificacions de totes les proves del Campionat de Catalunya de pista 2018.


21è Cros de Valls\n30-11-2009 — Didac\nEl proper diumenge 6 de desembre es celebrÃ el 21Ã¨ Cros Ciutat de Valls, que aquest any tindrÃ canvis en el recorregut. La jornada comenÃ§arÃ a les 10:00 amb les curses per a les categories cadet i infantil i acabarÃ amb la cursa sÃ¨nior que es donarÃ la sortida a partir de les 12.30, les inscripcions tant de l'escola com de les categories superiors ja han estat realitzades. AixÃ estÃ tothom convocat a les Pistes d'Atletisme de Valls almenys 30 minuts abans de la prova per tal d'aconseguir el dorsal i escalfar per la seva cursa. Al acabar la cursa hi haurÃ avituallament i obsequis per als participants.\nSegons a la Mitja de Tarragona\n29-11-2009 — lluis\nEls atletes del Club Atletisme Tarragona han quallat una sensacional actuaciÃ³ en la 18ena Mitja MaratÃ³ de Tarragona, que els ha portat fins a la segona posiciÃ³ final per equips, Ãºnicament superats pel Runnersworld Tarragona, i per davant dels Xafatolls de Mollerussa.\nL'equip tarragonÃ es presentava amb un equip integrat per 35 atletes, que han posat la nota de color (lila) pels carrers de la ciutat. Pedro Ortega, setÃ¨ amb 1h 11 min 24 seg ha encapÃ§alat el grup d'atletes que han aportat els punts suficients per assolir la segona posiciÃ³, i que ha estat integrat tambÃ© per Jaume Garcia (12Ã¨ amb 1h 13m 50s), Fernando Flores (23Ã¨ amb 1h 16m 02s), Pere Gomes (29Ã¨ amb 1h 17m 46s), Victor Gonzalez (37Ã¨ amb 1h 18m 00s) i Josep A. GironÃ¨s (44Ã¨ amb 1h...\nRanking Temporada 2008-2009\n27-11-2009 — Didac\nJa tenim (per fi!) tancat el Ranking de la temporada 2008-2009, el podeu consultar tots els socis a la web http://www.clubatletismetarragona.com/rankingcat\nPodeu consultar les marques, per prova, competició i per atleta. També us podeu descarregar les dades en format CSV que es pot visualitzar amb qualsevol programa de fulles de càlcul.\nA partir de diumenge al vespre, esborrarem la base de dades per fer lloc al ranking de la temporada 2009-2010 que ja ha començat.\nIntens cap de setmana per al Club Atletisme Tarragona i la seva escola\n22-11-2009 — Didac\nTot just ha comenÃ§at la temporada i ja s'ha viscut un cap de setmana bastant intens. D'una banda dissabte 21 es celebrava a Camp Clar, junt amb una Jornada de Lliga Catalana de PromociÃ³ el Campionat Territorial per Equips Sub14 i Sub18 on es veia el debut de l'Escola del CAT en pista. La participaciÃ³ va ser molt alta i s'ho van passar d'allÃ² mÃ©s bÃ©, fins i tot es van poder presentar 1 equip per a cada categoria sub14, masculÃ i femenÃ i un de mixt sub18. Esperem que vagin aprenent a competir en pista i a descobrir les diferents proves d'aquest esport, que com es va veure dissabte te la seva vessant coÅ€lectiva.\nEn la mateixa jornada tambÃ© es feien proves jÃºniors i absolutes i ja es comenÃ§aren a veure bones marques tot i l'alÃ§ada a que estem de l...\nTrobada Territorial de Tardor per equips\n20-11-2009 — Didac\nLa DelegaciÃ³ Territorial de la FederaciÃ³ Catalana d'Atletisme organitza la 7a trobada territorial sub-14 i\nsub-18 per equips el proper dissabte 21 de novembre. Es tracta d'una competiciÃ³ per equips representats amb un atleta per prova i un equip de relleu i on cada club pot presentar varis equips.\nEl Club Atletisme Tarragona presentarÃ un equip mixt sub18 i un equip femenÃ i masculÃ de la categoria sub14.\nAquesta Ã©s la primera competiciÃ³ del calendari de pista on es pot veure l'aspecte colÂ·lectiu d'aquest\nesport, que servirÃ tambÃ© per aprendre quÃ¨ Ã©s una competiciÃ³ en pista tant a nivell individual com\nen gruip i a posar en prÃ ctica els coneixements i tÃ¨cniques que s'han anat assolint fins ara. Al mateix\ntemps, el fet de competir...\n17-11-2009 — Didac\nEl diumenge 22 de novembre tindrÃ lloc el XXXIIIÃ¨ Cros â€œEls Ã€ngels â€“ La Granjaâ€ que puntua per la lliga Comarcal de Cros.\nTots els atletes estan convocats 35 minuts abans de la prova de la seva categoria, per tal de que puguin recollir el seu dorsal i fer l'escalfament amb els seus monitors. Recordeu tambÃ© dur agulles de tanca per als dorsals.\nTot participant rebrÃ un refresc al finalitzar les proves i premis als tres primers classificats.\nTot atleta de la categoria juvenil (93) cap a munt que desitgi participar ho haurÃ de notificar al secretari (DÃdac Rios) abans del dijous 19 de novembre.\nEsplÃ¨ndid debut de l'Escola CAT\n15-11-2009 — Didac\nGran matinal atlÃ¨tica la viscuda aquest diumenge al Circuit de la Torre d'en DolÃ§a de Vila-seca, que ha vist debutar oficialment amb la lila els atletes de l'Escola del Club Atletisme Tarragona. El matÃ perÃ² comenÃ§ava amb la cursa de Juvenils, jÃºniors i Veterans masculins on Toni GironÃ¨s (Club Atletisme Tarragona) aconseguia la segona posiciÃ³ de la categoria M35, i el seguien Fernando Flores sisÃ© (1r en M40), Carlos Ferrer setÃ¨, Jose Fco. Garcia Navarrete 8Ã¨, sense oblidar a Jordi MirÃ³ 13Ã¨, Emili BarberÃ¡n 14Ã¨, Joan Domingo 18Ã¨ i Jaume SanchÃs en 24a posiciÃ³, primer de la categoria M60. En la mateixa cursa, en categoria Juvenil, Xavi Julbe (Club Atletisme Tarragona) aconseguia la 4a posiciÃ³.\nDesprÃ¨s ha estat el torn de les ca...\nInscritos a la Mitja de TGN\n05-11-2009 — Nene\nHoy jueves 5, he realizado la inscripción de la Mitja de TGN de los siguientes atletas:\nMiquel A. Llombart\nM José Aguirre\nJoan M. Vallverde\nEstoy intentando encontar a Tomàs. Si hay alguno más interesado que me lo comunique, también podéis colaborar pasando la noticia al resto de CATeros. Saludos.


Manteniment de motlles - Taizhou Huacheng Mold Co., Ltd.\n1: Després d’utilitzar el motlle durant molt de temps, s’ha d’afilar el tall de tall. Després de la trituració, s'ha de desmagnetitzar la superfície de tall i no pot ser magnètica, si no, bloquejarà fàcilment el material. El fabricant del motlle ha de fer registres detallats, comptar-ne l’ús, la cura (la lubricació, la neteja, la prevenció de l’oxidació) i els danys i, d’aquesta manera, esbrinar quines parts i components han estat danyats i el grau de desgast per proporcionar informació per descobrir i resoldre problemes. . I els paràmetres del procés de modelatge del motlle i els materials utilitzats en el producte per reduir el temps de prova del motlle i millorar l'eficiència de la producció. Les diverses propietats del motlle s’han de provar en el funcionament normal de la màquina d’emmotllament per injecció i del motlle, i s’ha de mesurar la mida de la part final de plàstic modelada. Mitjançant aquesta informació, es pot determinar l’estat del motlle existent i la cavitat, nucli, sistema de refrigeració i El dany de la superfície de separació, etc., segons la informació proporcionada per les parts de plàstic, poden determinar l’estat de dany de la motlles i mesures de manteniment.\n2: Les molles i altres parts elàstiques són més vulnerables als danys durant l’ús, i solen produir-se trencaments i deformacions. El mètode adoptat és substituir. En el procés de substitució, hem de parar atenció a les especificacions i models de la molla. Les especificacions i models de la molla es confirmen pel color, el diàmetre exterior i la longitud. Només quan els tres elements són iguals es poden substituir. La molla és preferiblement de la qualitat de l’entrada.\n3: Durant l'ús del motlle, el punxó és susceptible de trencar-se, doblegar-se i trencar-se, i la funda de perforació es trenca generalment. Els danys al punxon i la funda se substitueixen generalment per parts de la mateixa especificació. Els paràmetres del punxó inclouen principalment la mida de la peça de treball, la mida de la peça de muntatge i la longitud.\n4: Fixeu les peces i comproveu que les peces de fixació estan soltes o danyades. El mètode és trobar les peces amb les mateixes especificacions per a la seva substitució.\n5: peces de premsat com ara placa de pressió, cola superior, etc., descàrrega de peces com la placa de desemmotllament, material superior pneumàtic, etc. Durant el manteniment, comproveu els accessoris de cada part i si hi ha algun dany, repareu la part danyada, comproveu el material superior neumàtic per fuites d'aire i prendre mesures per a la situació específica. Substituïu-lo si el tub d’aire està malmès. És necessari realitzar un seguiment i inspecció de claus en diverses parts importants del motlle: la funció de l’expulsió i de les peces de guiatge és assegurar el moviment d’obertura i tancament del motlle i l’expulsió de les peces de plàstic. Si alguna peça queda enganxada a causa d'un dany, es produirà una aturada de la producció, de manera que s'ha de mantenir freqüentment. Lubriqueu el dedal i el pal de guia del motlle (utilitzeu el lubricant més adequat) i comproveu regularment que el deforme, el pal de guia, etc. hi ha deformacions i danys a la superfície. Un cop trobat, substituïu-lo a temps; després de completar un cicle de producció, treballeu a la superfície del motlle. , esports, guies de peces recobertes d’oli anti-rovell professional, especialment la protecció de la resistència elàstica de les peces del rodament amb engranatges, cremalleres i matrius i el motlle de molla per garantir que sempre es troba en el millor estat de treball; a mesura que el temps de producció continua El canal de refrigeració és fàcil de dipositar a escala, oxidació, fangs i algues, de manera que la secció de pas de refrigeració es fa més petita, el pas de refrigeració es fa més estret, la taxa de canvi de calor entre el refrigerant i el motlle es redueix molt, i s'incrementa el cost de producció de l'empresa, de manera que es neteja la ruta del flux. S'ha de prestar atenció; per a motlles de corredor en calent, el manteniment del sistema de calefacció i control és beneficiós per evitar fallades de producció, per la qual cosa és especialment important.\nSelecció de motlles\nQuè és SMC Mold


La Pobla Llarga 2015-2019: Por el mar corré la liebre ....\nPor el mar corré la liebre ....\nNo se si recordareu aquesta entrada http://jvdasi.blogspot.com.es/2013/08/mentidetes-del-sr-soler.html en la que explicava com el Sr. Soler, no té problema en soltar-te qualsevol mentida quan es sent atrapat, encara que l'assumpte no pareixca important.\nJo conte com en març de 2.013, em diuen que des de finals de l'any anterior (2.012) ja no feien l'arreplega d'animals abandonats, tot i que l'Alcalde amb anterioritat em va dir el contrari.\nDoncs resulta que he hagut de demanar les últimes factures existents (estava esperant-les des del 04 de juliol) de l'anterior servei d'arreplega per a una altra qüestió. Aquell que en teoria havien abandonat a finals de 2.012, i m'he trobat amb la sorpresa que les últimes factures existents realment són de gener, febrer i març de 2.011. Es dir ... la mentida encara era més gran. Des de març de 2.011, fins que jo vaig preguntar pel tema, el servei havia estat suprimit.\nPerò ... els confesse que ho sospitava. Crec que comence a tenir la suficient intuició per a sospitar quan m'estan mentint, i no són poques les vegades. El que passa es que no sempre puc obtenir proves documentals.\nDIT TOT AÇÒ ... val a dir que ja tenim projecte de borrador de pressupost per al 2.014. Encara no puc fer una valoració, el tinc des de hui i l'he d'estudiar a fons. Però ... vos la faré.\nPublicat per Vicent Dasí (EUPV) a les 1:07\nEl Ple Ordinari: Les mocions\nSobre el pressupost de 2.014 i la reducció de l'Aj...\nJa tenim pressupost per al 2.014 i Ple Ordinari Di...


Informacions d'interès | Cambra de comerç de Girona\nEstàs aquí: Home » Comerç i turisme » Informacions d’interès\nEn català per molts motius\nLa Cambra de Comerç va sol•licitar a la Secretaria de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya una subvenció per promoure els usos interpersonals de la llengua catalana a Catalunya d’acord amb la convocatòria publicada al DOGC 4876.\nEls objectius d’aquest projecte són: Convèncer els empresaris dels diversos sectors adscrits a la Cambra, en especial el sector comerç i el de l’hostaleria, de la necessitat d’atendre el públic en català i de tenir present la llengua a l’hora d’oferir els seus serveis i estendre l’ús de la llengua catalana en l’àmbit empresarial.\nEn les relacions amb els clients, el català:\nAfavoreix un tracte personalitzat i proper.\nMillora la imatge de l’establiment.\nGenera una bona experiència de compra.\nAtorga confort comunicatiu.\nComporta la fidelització del client.\nMillora el servei.\nEn definitiva, suposa un valor afegir per a l’empresa, que es desmarca de la competència perquè el seu producte o servei obté una millor imatge.\nSi treballes en el sector del comerç o l’hostaleria, el català et serà molt útil en la teva tasca diària.\nSi ets empresari o empresària d’aquests sectors, el català t’aportarà un valor afegit.\nValor identitari i de cohesió social\nEn la nostra societat el català és un valor fonamental per a la comunicació i la cohesió social. L’empresa hi té una responsabilitat important.\nLa incorporació a la societat dels nouvingut només en castellà és una forma d’exclusió social.\nSovint s’usa el castellà per inèrcia. Aquest fet condiciona l’elecció de la llengua per part dels immigrants, ja que perceben el castellà com l’única llengua útil per a la comunicació.\nEl coneixement de la llengua pròpia de la societat d’acollida és una eina bàsica per a la integració, ja que és l’eix vertebrador de les relacions humanes i socials.\nNo tenir en compte la llengua del client pot ser una opció més econòmica d’entrada, però a la llarga pot suposar un perjudici per a l’empresa.\nEl programa de fidelització més barat és atendre els clients en la seva llengua. Fidelitzar per mitjà de la llengua és un programa natural amb moltes garanties d’èxit.\nL’empresa sensible al nou marc polític i social de la Unió Europea, que respecta la multiculturalitat i la diversitat, esdevé un exemple, perquè incorpora una visió plural en la seva organització interna i en la seva cultura empresarial. L’empresa facilita que el consumidor pugui veure reconegut el seu dret d’escollir la llengua en què vol viure.\nHi trobareu un cercador de termes (CERCATERM), un recull de tota la terminologia acceptada, distribuïda per sectors (NEOLOTECA) i enllaços a obres terminològiques específiques.\nAccés a la nova edició del diccionari de l’Institut d’Estudis Catalans, el diccionari normatiu de la llengua catalana.\nTraductor de textos de la Generalitat de Catalunya\nÉs un traductor de textos en línia del català al castellà, al francès i a l’anglès, i viceversa. També hi trobareu l’apartat El català a l’abast, amb recursos diversos.\nGuia per instal·lar-se comercialment en català, elaborada per la Confederació del Comerç a Catalunya i la Generalitat de Catalunya. Hi apareixen orientacions sobre legislació lingüística i recursos. Es pot consultar en sis idiomes: català, castellà, anglès, árab, xinès i urdú.\nÉs una aplicació informàtica que facilita l’elaboració de cartes i menú s en català i que en permet la traducció al castellà, l’alemany, l’anglès, el francès i l’italià.\nA l’apartat de Recursos podreu trobar-hi diversos enllaços interessants sobre assessorament, diccionaris, terminologia…\nGuia i consells de seguretat\nLa Cap de la Unitat Regional de Proximitat i Atenció al Ciutadà de la Regió Policial de Girona, ens ha fet arribar “la guia pràctica de seguretat adreçada a establiments comercials” relativa a les mesures de prevenció a tenir en compte per tal d’evitar l’increment de robatoris en els establiments comercials, de serveis i turístics.