ATA entrega 2.000€ al projecte solidari “Pell amb Pell” de la unitat de Neonatologia de l’Hospital Trueta | Turisme a la Costa Brava, Girona i Pirineus\nATA entrega 2.000€ al projecte solidari “Pell amb Pell” de la unitat de Neonatologia de l’Hospital Trueta\nA l’acte d’entrega del xec amb els diners de la col·laboració al projecte, que es va dur a terme a l’Hospital Trueta, va assistir el president d’ATA, Lluís Parera, i la gerent de l’entitat Àngela Galceran; el gerent territorial de l’ ICS i de l’IAS a Girona, Joaquim Casanovas; la directora de l’Hospital Universitari de Girona Dr. Josep Trueta, Gloria Padura; la directora d’Infermeria de l'Hospital, Pilar Solé; la directora mèdica de l'Hospital, Elena Alvarez ; la supervisora de Pediatria, Marta Fabrellas; i la infermera referent de Pediatria, Montse Planellas.\nEl president d’ATA va manifestar la seva gran satisfacció per “col·laborar en un projecte d’aquestes característiques que contribueix a millorar l’atenció dels nostres infants i, concretament, dels nens prematurs”.\nATA ha decidit escollir aquest projecte perquè el Trueta és el centre de referència de tota la demarcació i perquè els nens i les seves famílies són els que passen les seves vacances als allotjaments de l’Associació Turística d’Apartaments. L’Associació Turística d’Apartaments Costa Brava- Pirineu de Girona destaca el fet que els diners recollits vagin destinats concretament a la compra de bufs gegants per facilitar el contacte del nadó amb els seus pares en el marc d’aquest programa solidari.\nAquesta mena de bufs gegants se’ls posen els pares o mares, quan fan el contacte “pell amb pell” amb el seu fill o filla, de manera que facilita la subjecció i garanteix el confort tèrmic d’ambdós. La supervisora de la planta de Pediatria, Marta Fabrellas, va agrair l’oportunitat que els dona aquesta aportació d’ATA d’adquirir un bon estoc de neoslings.\nEl gerent de l’ICS i de l’IAS, Joaquim Casanovas, va agrair el gest de l’entitat i va explicar que està demostrat científicament que programes com el “Pell amb pell” contribueixen a la millora del desenvolupament del nadó i és per aquest motiu que des del Trueta fa anys que es potencia.


Barcelona, L’Hospitalet, Terrassa, Mataró, Granollers, Lleida, Rubí i Tarragona, integrants del Fòrum de Ciutats amb Consell de Formació Professional, van signar un conveni de col•laboració ahir dijous a Mataró. Aquest acord substitueix i actualitza el conveni de cooperació i col•laboració Fòrum de les Ciutats amb el Consell de la Formació Professional de Catalunya, signat el setembre de 2016.\nPer part de l’Ajuntament de L’Hospitalet va assitir el tinent d’alcaldia d’Educació, Jaume Graells, qui va manifestar la importància del Fòrum com a eina d'interlocució amb les administracions competents en l'àmbit de la Formació Professional. Destacant que aquesta tasca s'ha de desenvolupar en el marc de la coresponsabilitat per tal de donar respostes eficients a les necessitts dels municipis.\nLa voluntat del pacte signat per les ciutats que representen el 50 per cent de l’oferta d’FP a Catalunya és establir un marc de relació i col•laboració preferent i estable. L’objectiu d’aquest treball coordinat és facilitar la transferència de coneixements i experiències entre aquestes ciutats que apleguen 125 centres de formació professional a Catalunya.\nLes ciutats actualment integrades en el Fòrum de les Ciutats amb Consell de la Formació Professional representem, en el context general de Catalunya, una part important del PIB català, de les empreses de Catalunya, de la població assalariada, dels centres de formació professional i ocupacional, i de les persones que cursen la formació professional i ocupacional.\nLes ciutats signants es proposen treballar des de la proximitat del territori, aportant el coneixement que dona la relació habitual amb els agents locals, per millorar la formació professional i ocupacional, entre altres aspectes, tal com recull la Declaració del Fòrum de Ciutats amb Consell de Formació Professional, que s’ha fet públic avui.\nDeclaracio del Forum de Ciutats amb Consell Formació Professional


A PEU » 2010 » juny » 26\nArxivar per 26, juny de 2010\nPer començar, reconec que no sé escriure i que m’agradaria saber-ne més. A l’hora d’escriure m’agrada ser senzill i directe. No m’agrada l’estil recarregat i, a vegades, m’abstinc de posar certes paraules per aquest mateix motiu.\nPer això m’ha agradat trobar aquestes regles de George Orwell, que era un bon escriptor i, sobretot, un bon periodista. Segurament per aquest mateix motiu el setmanari britànic The Economist encapçala el seu llibre d’estil amb sis regles d’escriptura d’Orwell:\n1) Mai utilitzis una metàfora, símil o qualsevol altra figura d’estil que ja hagis llegit moltes vegades.\n4) Mai utilitzis el mode passiu quan puguis utilitzar l’estil actiu i directe.\n6) Trenca qualsevol d’aquestes regles si t’obliguen a escriure alguna cosa que soni fatal.\nEls que som simples afeccionats ho fem com podem. Però el cert és que d’escriure se n’aprèn escrivint i cal llegir molt per escriure una mica bé. Són dues coses que van lligades i que massa vegades no se’ls hi dóna importància. De totes formes, he de dir que estic completament d’acord amb aquestes normes i justament -sense saber-ho- és el que procuro fer la majoria de les vegades.


Mor l'arquitecte i urbanista Ricardo Bofill als 82 anys - À Punt\nMor l'arquitecte i urbanista Ricardo Bofill als 82 anys\nHa sigut responsable d'obres en espais emblemàtics de la Comunitat Valenciana, com el Jardí del Túria o la Muralla Roja de Calp\nRicardo Bofill, en una imatge d'arxiu / À Punt NTC\n14 de gener 2022 - 14:44\nL'arquitecte català Ricardo Bofill ha mort aquest divendres a l'edat de 82 anys, segons ha avançat La Vanguardia, que cita fonts de la família.\nL'empremta de Bofill i el seu estudi és visible en alguns espais emblemàtics de la Comunitat Valenciana. Seu és el disseny d'una part del Jardí del Túria o la Muralla Roja, un dels edificis més emblemàtics de Calp.\nNascut a Barcelona el 1939, es va formar a l'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura de la ciutat fins que el van expulsar el 1957 per la seua militància política. Amb posterioritat, va completar els estudis a Suïssa i el 1963 va fundar el seu cèlebre Taller d'Arquitectura, on a més d'arquitectes i enginyers també va incloure filòsofs, sociòlegs i altres intel·lectuals amb què ha signat els seus grans projectes arreu del món.\nCalp celebrarà l’Any Bofill el 2023\nPer desgràcia, Bofill ha mort sense poder assistir als actes que ha organitzat l’Ajuntament de Calp per a commemorar el 50 aniversari de la Muralla Roja, un dels seus edificis més famosos internacionalment.\nEl consistori havia declarat el 2023 l’any Bofill per a celebrar el mig segle d’aquesta famosa construcció. Després de la defunció de l’arquitecte, ha informat que la seua intenció és tirar endavant amb tots els actes programats, tot i que lamenten molt que el seu protagonista no puga presenciar-los.\nEntre les accions previstes, l'Ajuntament i l'Agrupació Filatèlica i Numismàtica han iniciat els tràmits per a sol·licitar a la Comissió Filatèlica de l'Estat la possibilitat d'emetre un segell postal l'any vinent amb la Muralla Roja.\nEl Consistori ha expressat el condol per la pèrdua en un missatge al seu perfil de Facebook, en què recorda que la construcció a La Manzanera "és un bon exponent del llegat i la genialitat d'aquest arquitecte universal".\n⚫Desde el Ayuntamiento de Calp nos unimos a las muestras de dolor por el fallecimiento de Ricardo Bofill. #Calp, y...\nPosted by Ayuntamiento de Calp / Ajuntament de Calp on Friday, January 14, 2022\nLa Muralla Roja, a més d'haver-se convertit en lloc de pelegrinatge per a centenars d’influencers que busquen fer-se una foto a les seues famoses escales, va servir de referència a un dels videojocs de més èxit fa uns anys, el Monument Valley 2 i més recentment en les xarxes socials s’ha especulat molt si el seu disseny ha pogut inspirar la popular sèrie d'El juego del calamar.


El vídeo viral més avorrit del món » Passaport Digital\nNi gatets, ni nadons ni coreografies de grans estrelles de la música. En aquest vídeo viral només hi surt un home mirant a càmera que demana a l'espectador que aguanti, almenys, 30 segons. Al darrera hi ha la Fundació Arrels, que busca activar la publicitat de Youtube per recaptar fons i continuar ajudant a persones que viuen al carrer. Com el protagonista del viral, que explica com fer diners penjant un vídeo a la xarxa. I si comencéssim a viralitzar les coses importants enlloc de les banals?


Solucions Cloud per Pimes - Xtree Systems - Serveis Informàtics.\nSolucions Cloud Pimesjoser2017-09-13T14:36:10+00:00\nRedueixi els costos operatius i les inversions en infraestructura IT i llicències de software.\nAccedeixi als serveis i la seva informació des de qualsevol lloc del món amb un mòbil, tauleta/tablet, portàtil…\nEsculli només els serveis que necessita en cada moment en funció de les seves necessitats.\nTreballem amb els principals proveïdors de serveis cloud acompanyant-te en la planificació i migració de dades + serveis al núvol.\nGestionem els teus servidors cloud ocupant-nos d’actualitzar els sistemes, monotoritzant les comunicacions i serveis així com assegurant una bona protecció davant d’atacs i mantenint la reputació telemàtica de la teva empresa.\nGestió Web Hosting\nGestió i manteniment de servidors cloud dedicats on allotjar tot tipus d’aplicacions corporatives, pàgines web, servidors de correu, etc. Dissenyem projectes a mida totalment personalitzats i escalables, adaptats a les necessitats del negoci i gestionats íntegrament pel nostre equip tècnic. Ens fem càrrec de la provisió dels serveis, de la seva configuració inicial i de la posterior monitorització i manteniment de la plataforma protegint la disponibilitat, confidencialitat i integritat de la informació i serveis allotjats.\nGràcies a la nostra quota de manteniment mensual Web Hosting, disposaràs de suport telefònic preferent davant d’incidències o consultes tècniques, monitorització del rendiment i seguretat del servidor, gestió de còpies de seguretat diàries, manteniment de la reputació del domini i actualitzacions de la plataforma periòdiques entre altres serveis.\nSolució de Còpia Online\nEl millor servei de còpia de seguretat empresarial al núvol que cobreix totes les necessitats de seguretat i emmagatzematge amb la màxima protecció del mercat. Contracta un dels nostres manteniments mensuals IT i oblida’t de gestionar personalment les copies, nosaltres ho fem per tu.\nEspai per copies al núvol – A partir de 40GB\nEspai per a copies locals – il·limitat\nEncriptació de les copies – Inclòs\nCompressió de copies – Inclòs\nCopies Incrementals i diferencials – Inclòs\nCopia de fitxers en ús – Inclòs\nCopies de seguretat programables – Inclòs\nCopia de màquines virtuals – Hyper-v i VMware\nSuport de serveis cloud – Dropbox, Google Drive, Azure, Office365 etc\nCopia de bústies Exchange Online – Inclòs\nCopia de bases de dades – Mysql, MSSQL i Oracle\nSistemes Operatius compatibles – Windows, Mac OsX, Linux\nTreballa sempre amb l’última versió d’Office i disposa d’un conjunt d’eines d’ús col·laboratiu al núvol. Office 365 ofereix infinitat d’aplicacions al núvol tals com el servidor de correu Exchange, Skype Empresarial, Sharepoint, OneDrive, etc.\nAccés des de qualsevol lloc. Tan si treballes amb un PC com si ho fas amb una tauleta o fins i tot amb un smartphone. Accedeix als documents recents, arxius i configuració personal des de qualsevol lloc.\nTreball en equip. Amb les característiques intel·ligents com la videoconferència en alta definició per a grups, l’ús compartit de la pantalla i la presa de notes en temps real, treballar en equip serà bufar i fer ampolles.\nInformàtica senzilla. Simplifica l’administració amb un únic centre d’administració basat en web i que el nostre equip de tècnics gestionarà o t’ajudarà a configurar. El conjunt està avalat per característiques de seguretat líders en el sector i un acord de nivell de servei de temps d’activitat del 99,9% amb suport financer.\nÒptima relació qualitat / preu. Per només 10,40 € al mes, podràs utilitzar les darreres versions de l’Office 365 sense costos d’infraestructura inicials.\nEstudiem quin és el pla que millor s’adapta a les necessitats de la teva empresa i ens encarreguem de tot el procés d’alta, configuració de la plataforma i traspàs d’informació.\nGsuite posa a disposició de la Pime un paquet d’eines empresarials allotjades al núvol destinades a millorar la productivitat i facilitar la col·laboració entre treballadors, proveïdors i clients.\nPotencia i millora la comunicació gràcies a Gmail, unes de les millors plataformes de correu electrònic del mercat. Planifica fàcilment les activitats i el treball amb equip amb l’ús de Calendar.\nEmmagatzema al núvol. Google Drive permet emmagatzemar, compartir i sincronitzar els documents de la teva empresa entre usuaris de la mateixa organització o externs.\nMàxima seguretat i facilitat d’ús. Amb complements com Google Vault pots obtenir més control de les comunicacions i guanyar en seguretat.\nEstudiem quin és el pla que millor s’adapta a les necessitats de la teva empresa i ens encarreguem de tot el procés d’alta i configuració de la plataforma.\nT’ajudem a fer la transició al núvol migrant la totalitat o part de les dades de l’empresa al núvol de Dropbox. Et guiem i formem perquè treguis el màxim profit de la potent eina de sincronització i treball col·laboratiu que ofereix la plataforma. Disposa de còpies de seguretat i versions anteriors dels arxius i comparteix documents amb total facilitat.


«LOS COL·LOQUIS DE LA INSIGNE CIUTAT DE TORTOSA» I LA DESCOBERTA CATALANA D’AMÈRICA | Jordi Bilbeny\nEntre moltes altres denúncies, retreu a En Pero Mexia que posi “lo regne de Nàpols sots lo domini y corona de Castella, essent com és tan clarament de la Corona de Aragó, que los minyons no u ignoren”. I afegeix que “si en lo clar posen dupte, què faran en lo no clar!”. En Despuig també recrimina l’historiador Juan Sedeño que “per no donar glòria ni onra ad algun espanyol que no fos castellà, ha disimulat les obres dignes de memòria de molts reys particulars de Espanya y especialment de la Corona de Aragó y comtes de Barcelona”. I generalitza: “Tots són casi de esta manera, que per no publicar la glòria dels espanyols que no són castellans, çelen la veritat, y per fer gloriosa la sua pròpria nació no dupten a escríurer mentires”.\nPerò el fet més destacat d’En Despuig és l’afirmació –feta per boca d’En Lúcio, un dels contertulians– que la descoberta d’Amèrica, que la impulsà En Colom “ab pròspera fortuna del mateix rey don Fernando de Aragó, per manament y ordre del qual se comensà, se ha de atribuir no gens a castellans”. Segons ell, no foren els castellans els descobridors d’Amèrica. La contundència de l’asseveració és tanta, que l’Eulàlia Duran, curadora de l’edició moderna de 1981 dels Col·loquis, s’ha vist obligada a apuntar, en el seu estudi introductori, que En “Despuig afirma que el descobriment d’Amèrica fet per Cristòfor Colom no comptà amb gens de participació castellana”; si bé, en una introducció semblant d’una altra edició de Curial de 1996, En Joan Tres toqui el dos a l’hora d’encarar les paraules reveladores del cronista.\nPerò, si bé aquests dos autors han mirat de passar per sobre d’una informació tan reveladora i sorprenent com la d’En Despuig, procurant de no remenar-la gaire –com fa la Duran– o obviant-la del tot –com En Tres–, per no haver-se de replantejar de nou i de soca-rel tota la història de Catalunya i la d’Amèrica, aquest no ha estat el cas d’En Joan Rebagliato, en el seu llibre sobre La Hispània Catalana. Tot i que l’autor hi reconeix que el descobriment d’Amèrica “fou finançat per la Corona d’Aragó (la ciutat de València en primer lloc)”; que en el segon viatge d’En Colom “els catalans tingueren un paper destacat”; que el testament de la reina Isabel “reconeix que la meitat de les rendes netes obtingudes [de les Índies] correspon a Ferran d’Aragó”; i que, aquest rei, des de 1504, “volgué actuar com si la sobirania de les Índies fos compartida entre les dues corones”; tot i que l’autor és conscient que hi ha una “manipulació, tergiversació i ocultació dels fets (censura rigorosa, desaparició de documents enregistrats en els arxius, com el General d’Índies –Sevilla– i el seu predecessor de Simancas”, fent una clara al·lusió als meus estudis sobre la censura, però sense citar-me; i, per bé que En Rebagliato s’adona, i així ho fa constar al seu llibre, que En Despuig afirma en els seus Diàlegs “que els historiadors castellans (Sedeño, Ocampo…) exageren els mèrits de llur nació i silencien maliciosament els de les altres nacions hispàniques, sobretot els de la Corona d’Aragó”; que remarca ostensiblement “que els historiadors castellans arriben a atribuir a llur nació allò que correspon a altres d’hispàniques. Així Mexia atribueix indegudament Nàpols a Castella. O prescindeixen de les altres corones”; que cita textualment d’En Despuig que “la major part dels castellans gosen dir públicament que aquesta nostra província no és Espanya”; que confirma “que de les tres (grans) nacions espanyoles, la castellana és l’única que no ha gosat eixir a Ultramar”; i d’adonar-se que “no es tracta d’oblits, sinó de menyspreu adreçat, en primer lloc, a la Corona d’Aragó”; en tractar, noresmenys, la frase sobredita d’En Despuig, que especifica sense cap mena de retòrica possible que els castellans no tingueren res a veure en el descobriment d’Amèrica, En Rebagliato, puntualitza que l’autor “considera erròniament que l’empresa de les Índies Occidentals és, en bona part [En Despuig, però, per si encara fos poc, diu “del tot”] mèrit català”, i que aquesta és una afirmació, no pas del coneixement coetani que En Despuig tingué dels fets, sense la manipulació i tergiversació amb què ens han arribat a nosaltres, sinó de la seva “noble consciència patriòtica”.\nTornant als Diàlegs en el punt que els havia aturat, no sembla tampoc que l’afirmació d’En Despuig sorprengués gens els platicadors que prenien part en el debat, puix Don Pedro, després de l’exposició d’En Lúcio, més que refutar, demanar puntualitzacions o aclariments sobre un tema que a l’actualitat ha fet vessar molta tinta, atacs, censures, desqualificacions, insults, interdiccions i tota mena d’al·lèrgies i fòbies, tan sols es limita a dir: “Està molt ben tocat tot y és cosa aqueixa molt de ponderar”. Don Pedro entén perfectament la descoberta catalana d’Amèrica i, en tot cas, el que no acaba de capir del tot, pel que fa a la cronologia dels reis catalans, és “això que dieu que los aragonesos dien segon al primer i quart al tercer”. I, més endavant, quan finalment intervé En Fàbio, aquest apunta només: “Per la part que me toca com a català, me só alegrat de haver oït això en infinit”.\nCom que el diàleg el porten tant catalans del Principat com del Regne de València, és evident que dins d’aquests dominis, a mitjan segle XVI, no hi havia cap mena de dubte sobre l’autoria catalana de la descoberta d’Amèrica, sota el finançament del rei Ferran i sense cap participació dels castellans.\nLes paraules d’En Despuig són especialment remarcables per quant no formen part d’un paràgraf aïllat del text, sinó que vénen com a colofó d’una llarga llista de gestes militars catalanes de suport als castellans, i determinants perquè els reis de Castella sortissin victoriosos de les seves comeses bèl·liques: l’expedició dels catalans a Còrdova, el 1010; la presa de les ciutats de Toledo, el 1085; Almeria, el 1147 i Conca, el 1177; les batalles de les Naves de Tolosa, el 1212 i de Salado, el 1340; la presa d’Algesires, el 1344. I finalment, esmenta la conquesta de Granada i el descobriment de les Índies, el 1492.\nEl mateix Despuig, ens diu també que “trobam que no y à nació en Espanya que tan arrimada y enfosquida sia estada en tot temps [com] la castellana, que casi may ha sabut eixir de los térmens, no dich per dominar mas per gosar guerrejar regnes estranys, com se mostra que ha fet la de la Corona de Aragó y la de Portugal”. Afirmació que repetirà, amb força renovada, i reptant els castellans a desmentir-la, en afirmar: “¿Quina província espanyola per mar i per terra ha fet millor mostra de si que aquesta qu·és vuy la Corona d’Aragó, y especialment nostra Cathalunya? Açò és tan clar y tan que no y à home que gens lletrat sia, que [ho] ignore. Ni tanpoch lo ignoren los castellans, mas per no donar-nos lo que es nostre no sols ho volen ignorar mas volen-ho negar. Ara Déu sap si són causa ells de molts mals que no serien en lo món si ells no [hi] fossen”.\nAmb les quals sentències En Despuig ens ve a dir, alhora, que Amèrica no ha pogut ser mai dels mais descoberta per castellans, perquè, d’un vessant, ens consigna que les millors gestes nàutiques –en una època que la descoberta d’Amèrica ja era de domini universal– les han dut a terme els catalans, i de l’altre, que els únics que han sortit a guerrejar fora dels seus termes estrictes han estat els súbdits de les monarquies de Catalunya i de Portugal. Mots que reafirma més endavant en comentar que Espanya té mercès a Portugal “tot lo que posseix en la mar Oséano”. Ara bé: com que és de tothom sabut que els portuguesos no van descobrir Amèrica amb En Colom, és obvi que aquí el nom de Portugal ha estat introduït pel censor per desbancar Catalunya del protagonisme d’una de les gestes nàutiques i humanes més transcendentals de tots els temps.


I ara! Matemàtiques?: Ferran Sunyer i Balaguer (1912-1967)\nNúria Pedret 23 de febrer de 2013 a les 14:52\nÉs curiós que al sumari de "Plans de futur", els capítols es troben numerats amb nombres primers, és a dir, el primer capítol és el capítol 2, el segon el capítol 3, el tercer el 5... Però sincerament crec que fa una mica de mal als ulls un notable error: entre els capítols 7 i 13 no hi consta l'11, tot i que està escrit. Pensant, doncs, que el llibre tracta sobre la vida del matemàtic, realment crec que no queda massa bé. Però, qui sap, podria ser un enigma d'en Màrius.\nFrancesc Montasell 23 de febrer de 2013 a les 16:04\nVeig que ja has pogut fullejar el llibre de Màrius Serra! No en puc dir res definitiu, perquè jo no he tingut esma de fer-ho; però coneixent les estratègies de les editorials i del mateix Sr. Serra, em temo que l'error deu ser un error volgut. De totes maneres, com que Sunyer i Balaguer no va treballar en teoria de nombres, sinó en teoria de funcions, la gracieta de numerar els capítols amb nombres primers deu ser una manera de fer l'ullet als lectors que confonen les matemàtiques amb les quatre regles.\nPer altra banda, suposo que el fet que el capítol 11 no consti en el sumari, però dius que sí consta en el text, és una mena de subratllat per dir-li al lector: "no veus, ximplet, que en aquest capítol hi ha una clau important!"


Les 5 principals avantatges de Prestashop per crear la teva botiga online - E-docendi Consultoria\nLes 5 principals avantatges de Prestashop per crear la teva botiga online\nPrestashop és un dels CMS preferits per a les persones o empreses que volen iniciar un negoci a Internet creant la seva pròpia botiga online. I també pot ser el teu.\nEt comentem 5 de les principals avantatges que t’aporta aquest sistema prefabricat de botigues en línia:\nÉs molt intuïtiu i senzill d’utilitzar. Altres CMS són tan complexos que és complicat saber què cal fer per aconseguir cada cosa, i fins i tot cal contractar un professional per a petits canvis, i no obstant això Prestashop és tan senzill que qualsevol persona amb uns coneixements bàsics pot configurar pràcticament al seu gust , i qualsevol persona sense cap coneixement pot gestionar la botiga i altres opcions bàsiques. De fet, fins al propi panell d’usuari pot ser personalitzat sense cap tipus de coneixement de programació.\nTé un disseny molt atractiu, és fàcilment personalitzable i compta amb una bona varietat de plantilles. Des que va començar a donar-se a conèixer, Prestashop ha sabut diferenciar-se per la seva facilitat d’ús i el seu disseny molt més elegant que les altres opcions existents. Al principi no tenia tantes coses, però ara ha evolucionat molt i té una gran comunitat darrere.\nTé una gran quantitat de mòduls per personalitzar la botiga online al gust i necessitats de cada persona i negoci. A dia d’avui, hi ha centenars de mòduls que donen moltes funcions a prestashop, tant gratis com de pagament; que se sumen a les funcions que ja de per si té Prestashop. Qualsevol pot adaptar la seva botiga online al seu gust i criteris, i fins i tot no hi exactament el que es necessita un expert pot adaptar.\nLa gestió de comandes i clients és excel·lent. És molt fàcil fer el que es necessiti amb les comandes i clients, conèixer una mica més sobre ells, a més de gestionar la venda. Hi ha fins i tot estadístiques per conèixer molt més sobre això i saber el que s’està fent bé i el que es pot millorar.\nTé grans possibilitats d’optimització seo, ja que a més d’estar preparada per a això compta amb una gran quantitat d’opcions i mòduls complementaris per a això. Les botigues online a Prestashop posicionen bé, una cosa imprescindible quan es vol incrementar la presència en línia de totes les formes possibles. A més, amb les estadístiques de la botiga és més fàcil orientar-se sobre les accions de posicionament a realitzar.\nEn què es diferencia dels altres?\nTots els CMS tenen les seves pròpies característiques i avantatges. Considerem que Prestashop es diferencia particularment en la seva senzillesa, en un panell de control intuïtiu i en el seu atractiu, perquè són aquestes les seves principals avantatges. És més atractiu que moltes de les altres opcions i és més fàcil d’utilitzar que elles. I això fa que cada vegada més persones l’utilitzin i creixi la comunitat que hi ha al seu voltant, ajudant així a créixer i oferir més funcions i avantatges.\nSi vols muntar un negoci sota la modalitat del ecommerce, sens dubte Prestashop és una de les millors solucions a les que pots optar tant si comptes amb un alt com un baix pressupost, perquè t’ofereix tot el que necessites. Per què no comences ja?


«Quin era el métode i el programa de l'escola pitagòrica, i quant de temps era obligatori mantenir-s\n«QUIN ERA EL MÈTODE I EL PROGRAMA DE L’ESCOLA PITAGÒRICA, I QUANT DE TEMPS ERA OBLIGATORI MANTENIR-SE CALLAT PER APRENDRE»\n- AULUS GEL·LI, NITS ÀTIQUES, I.9\nDiuen que el programa i el sistema de Pitàgoras i, en conseqüència, de la seva escola i dels seus seguidors, va ser, pel que fa a la rebuda i a la instrucció dels nous deixebles de la manera següent: ell, ja de bon principi, fisonomitzava els joves que s’havien presentat per aprendre. Aquesta paraula grega significa intentar esbrinar els costums i el caràcter dels homes a partir d’una certa connexió entre el caràcter i l’expressió del rostre, el posat i la complexió de tot el cos.\nAleshores Pitàgoras manava que aquell que, després de ser explorat per ell, havia estat considerat apte, fos acceptat de seguida a l’escola i que callés durant un període determinat de temps; la durada del silenci no era l mateixa per a tots, sinó l’adequada per a cadascú segons la seva capacitat i la seva agudesa d’enginy. El qui estava callat, però, escoltava el que deien els altres i no preguntava res encara que no ho entengués tot; tampoc no li estava permès comentar el que havia escoltat. Tots havien d’estar callats dos anys com a mínim. Aquests, durant el període en què estaven callats eren anomenats “els que han d’escoltar”.\nQuan havien après a callar i a escoltar, que són les dues coses més difícils, i ja començaven a ser experts a callar, fet que en grec rebia el nom de “discreció”, aleshores obtenien permís per parlar, per preguntar, per escriure el que havien sentit i per expressar el que ells mateixos pensaven; durant aquest temps eren anomenats “matemàtics”, a causa del tipus de disciplines que ja havien començat a aprendre i a practicar – ja que els grecs antics anomenaven “matemàtiques” la geometria, la gnomònica,1 la música i també altres disciplines més elevades; però la gent anomena “matemàtics” aquells que cal anomenar “caldeus” pel nom de la seva nació.2\nFinalment, proveïts dels coneixements en ciències abstractes, procedien a observar els fenòmens de l’univers i els principis de la naturalesa i aleshores eren anomenats “físics”.\nUn dia que el nostre cèlebre Taure havia explicat tot això sobre Pitàgoras, va dir: “Però, ara, aqueixos que acudeixen als filòsofs d’improvís amb els peus bruts , no en tenen prou de ser incapaços de percebre, estranys a les Muses i ignorants en geometria, sinó que, a més, marquen ells el mètode amb el qual volen aprendre a filosofar. N’hi ha que diuen: “ensenya’m primer això”; d’altres fins i tot diuen: “vull aprendre això i no allò”; uns es decideixen a començar pel Simposi de Plató a causa de l’orgia d’Alcibíades, d’altres pel Fedre, a causa del discurs de Lísies. “Fins i tot, oh Júpiter!, n’hi ha – diu – que demanen llegir Plató, no per millorar la seva vida, sinó per corregir la seva expressió i el seu estil, i no per fer-lo més clar, sinó més enrevessat”. També solia dir això quan comparava els nous seguidors dels filòsofs amb els antics pitagòrics.\nPerò tampoc no s’ha de passar per alt que tots, tan aviat com eren rebuts per Pitàgoras en aquell sistema d’estudi, donaven a la comunitat les possessions i els diners que tenien i així es formava una societat indissoluble, com va ser aquell sistema antic de consorci que en termes jurídics s’anomena “béns indivisibles”.\nTraducció i notes d’Albert Andrade i Bàrbara Matas.\nEdicions de la Magrana: Barcelona, 1997, pp. 31-33.\nReproducció per a ús escolar.\n1 Disciplina que servia per determinar l’altura i l’orientació del sol, que era utilitzada per construir rellotges de sol.\n2 Els caldeus eren un poble famós pel coneixement de l’astrologia.


Jugada bruta del Tribunal Suprem espanyol contra el model d'escola catalana - XCatalunya.cat\nJugada bruta del Tribunal Suprem espanyol contra el model d’escola catalana\nEl Tribunal Suprem ha rebutjat el recurs que va presentar el Departament d’Educació i ha confirmat la sentència que estableix una quota del 25% de castellà als centres educatius, segons ha explicat el propi conseller d’Educació, Josep Gonzàlez Cambray. “Això és un atac als fonaments de l’escola catalana perpetrat per un tribunal allunyat de la realitat sociolingüística dels centres”, ha denunciat el conseller, que ha indicat que “els centres han de seguir treballant com fins ara i no han de fer cap canvi en els seus projectes lingüístics”.\nCambray ha explicat que ha parlat amb la ministra d’Educació, que li ha transmès que el que cal és complir la Llei Celaá i garantir l’aprenentatge dels dos idiomes, però sense entrar en percentatges. En la mateixa compareixença, la consellera de Cultura, Natàlia Garriga, ha titllat la decisió judicial d'”atac al model d’immersió lingüística” i ha anunciat la convocatòria d’una cimera aquest mateix vespre amb presència del president de la Generalitat, Pere Aragonès, i les entitats del foment de l’ús del català. La intenció és “treballar-ho conjuntament i avaluar una resposta conjunta”, ha apuntat Garriga.\nSegons ha expressat Cambray, en una conversa d’aquest dimarts la ministra d’Educació i Formació Professional del govern espanyol, Pilar Alegría, li ha traslladat que “des del ministeri el que faran és donar compliment a la LOMLOE”, també coneguda com a Llei Celaá. En aquest sentit, a més, el conseller ha apuntat que la decisió del Tribunal Suprem consolida una ordre judicial que afectava l’anterior normativa espanyola, la Llei Wert, i ho ha considerat “una anomalia més”, ja que la sentència afecta “una llei antiga que ja no està en curs”.\nA partir d’ara, s’espera que el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) comuniqui oficialment la necessitat del compliment de la sentència al Govern. Tanmateix, el fet que qui va introduir el recurs inicial que ha acabat amb la decisió d’establir el 25% de classes en castellà fos el govern del PP, i ara el Ministeri d’Educació estigui en mans del PSOE deixa la porta oberta a una menor pressió sobre l’exigència del compliment de la sentència.\nEn el seu parlament, el titular del Departament d’Educació ha esmentat que l’actual sistema d’immersió lingüística compta amb informes favorables del Consell d’Europa i que des de l’any 2005 únicament 80 famílies, sobre mes d’un milió i mig d’estudiants anuals, han demanat l’escolarització en castellà per als seus fills. Alhora, ha apuntat que els resultats de les proves de competències bàsiques als centres educatius són molt similars tant en castellà com en català. Amb aquestes dades, Cambray ha censurat “que sigui un jutge el que determini de forma arbitrària el percentatge d’hores que cal per aprendre una llengua” i ho ha considerat “una anomalia” i “un menyspreu” als professionals de l’educació.\nAl contrari del que marca la sentència del TSJC del desembre del 2020, ara ratificada amb el rebuig del recurs de cassació, els representants del Govern han reivindicat la necessitat d’enfortir la presència de la llengua catalana en l’àmbit educatiu. Especialment, els consellers s’han referit a l’ús social del català com a objectiu clar a curt termini. Així, aquests usos “s’han d’incrementar” tant “entre l’alumnat” com “entre l’alumnat i el professorat”, ha conclòs Gonzàlez-Cambray. El màxim responsable d’Educació al Govern ha remarcat que “l’aprenentatge de llengües no va de percentatges” i “menys” en un moment de transformació educativa com el que l’executiu català ha anunciat darrerament.\nGarriga ha incidit en la mateixa línia i ha defensat que s’està treballant per auditar i millorar la salut del català en tots els àmbits de la societat. Així, ha mencionat l’impuls del Pacte Nacional per la Llengua i la feina del Govern “per sumar agents polítics i civils en favor de l’ús del català”. En el mateix sentit, ha expressat l’encàrrec transmès a tots els departaments de l’executiu perquè s’analitzi l’estat de la llengua catalana en els seus respectius àmbits.\nTags: castellà, Suprem\n5 pensamientos sobre “Jugada bruta del Tribunal Suprem espanyol contra el model d’escola catalana”\nRetroenllaç: La piulada d'un professor sobre la sentència contra el català que farà mobilitzar l'espanyolisme perquè "lo enchironen por golpista" - XCatalunya.cat\nRetroenllaç: [VÍDEO]: Catalanofòbia a Radio Nacional de España - XCatalunya.cat\nRetroenllaç: El comitè científic assessor de Salut diu això sobre un possible confinament - XCatalunya.cat\nRetroenllaç: Entitats espanyolistes fan un pas més contra el català - XCatalunya.cat\nRetroenllaç: Nova amenaça del TSJC mentre el processisme ja es prepara per obeir - XCatalunya.cat


Activitat antimicrobiana de la dieta mediterrània | Consumer\nActivitat antimicrobiana de la dieta mediterrània\nEstudis recents verifiquen l'acció antibacteriana de productes com l'oli, el vinagre, el vi o la cervesa\nData de publicació: Dimecres, 30deMaigde2007\nA pesar que la higiene alimentària augmenta i la producció d’aliments avança conforme evoluciona la tecnologia alimentària, continua existint un problema relacionat amb el nombre creixent dels brots produïts pels aliments contaminats. Una de les solucions que s’han barrejat és la d’incloure entre els ingredients una certa varietat d’additius conservants, una acció imprescindible lloc que ha demostrat que ajuda a garantir la innocuïtat dels productes amb vides comercials perllongades. Queden exclosos els aliments o els menjars casolans, en les quals l’accés a aquests additius és molt més limitat.\nPotser per aquest motiu els consumidors estan evitant els aliments que contenen conservants químics, ja que en la majoria dels casos no comprenen la seva utilitat. No obstant això, són perfectament acceptades totes aquelles substàncies que, tenint el mateix efecte conservant que molts additius, es consideren completament naturals. En aquest sentit, la dieta mediterrània ha estat i és una de les de referència a nivell mundial, bàsicament pels beneficis nutricionals, encara que aquestes propietats saludables poden ser esteses a altres àrees, en el nostre cas, a la seguretat alimentària.\nOli d’oliva i vinagre\nEls polifenoles presents en fruits verds d’oliva i en fulles d’oliva posseeixen activitat microbiana contra un ampli espectre de microorganismes patògens\nEl vinagre és un dels condiments estavella de la nostra alimentació; juntament amb l’oli, constitueix la barreja ideal per amanir amanides variades. L’oli d’oliva es consumeix directament amb pa i en amanides fresques, però també s’utilitza en els aliments comercialment processats com la tonyina, el tomàquet o la mateixa maionesa, així com en molts plats casolans. Els estudis realitzats fins al moment sobre l’oli d’oliva i la seva activitat antimicrobiana se centraven en els fenols simples, que representen solament una quantitat de menor importància del contingut total de polifenoles. Recentment, estudis realitzats per experts del Consell Superior de Recerques Científiques (CSIC) s’han centrat en la recerca sobre el paper dels compostos fenòlics en l’activitat antimicrobiana de diversos olis d’oliva.\nUna de les conclusions a la qual han arribat els experts és que els polifenoles presents en els fruits verds d’oliva i en les fulles de l’olivera posseeixen activitat antimicrobiana contra un ampli espectre de microorganismes patògens que poden estar presents en els aliments. Presos com a models d’aliments les amanides i les maioneses, l’oli d’oliva verge pot arribar a reduir els recomptes de Salmonella enteritidis i de Listeria monocytogenes en uns tres logaritmes. Per tant, l’oli d’oliva verge no refinat podria ser un component de barrera en certs aliments processats i podria exercir un efecte protector contra patògens.\nAl mateix temps, si a més de l’efecte protector dels compostos fenòlics de l’oli d’oliva vam sumar l’acció conservant que posseeix el vinagre s’aprecia un efecte conservador d’elevada importància. El vinagre deu la seva activitat antimicrobiana a l’acció que posseeix l’àcid acètic contra molts microorganismes, especialment les enterobacterias. En aquest punt cal matisar la possible barreja, ja que el vinagre és hidrosoluble i l’oli liposoluble. En conseqüència, no són miscibles si els associem directament. De fet, en fer una vinagreta l’oli es va a la part alta i l’acètic al fons. No obstant això, si ho afegim a un aliment, especialment en la seva superfície, el vinagre baixarà el pH del mateix i l’oli pot fer una fina pel·lícula en la superfície. L’acció conjunta pot tenir un efecte conservant apreciable.\nAcció conservant de begudes alcohòliques fermentades\nUna vegada verificada l’acció antibacteriana de productes tan valorats com l’oli i el vinagre, també s’han realitzat estudis per posar de manifest l’activitat d’altres productes naturals. Entre ells el vi (negre i blanc) o la cervesa. En el mateix estudi realitzat pel CSIC es va observar que els vins negres i blancs posseeixen capacitat per inactivar alguns ceps de Salmonella, Shigella, i Escherichia després de cinc minuts de contacte. Aquesta acció no és només atribuïble a la presència d’etanol, sinó al pH àcid d’aquest producte i a l’existència de compostos fenòlics naturals (àcid galico, flavonoides i uns altres). Una observació similar s’ha apreciat en la cervesa, potser pels mateixos motius, és a dir, la concentració d’alcohol, encara que inferior, i el baix pH.\nEn aquest producte l’acció és diferent, depenent de si es mantenen els llevats o s’eliminen. En el primer cas, els llevats posseeixen una acció d’ocupació d’espai, la qual cosa limita el creixement d’altres microorganismes. Per això, la cervesa més consumida, és a dir, la que és totalment transparent i sense microorganismes, suposa una acció conservant menor.\nEntre els aliments estimulants cal destacar el te i el cafè. Quant al te negre i els extractes de te verd mostren una activitat antibacteriana contra els bacteris Gram-positives i, en menor grau, contra les Gram-negatives. Les molècules més efectives són les catequinas i les flavinas del te. En aquests casos, l’acció més important no serà contra enterobacterias o contra microorganismes fortament proteolíticos, per la qual cosa l’activitat conservant aniria dirigida més cap a microorganismes fermentadores i alterantes de molts vegetals, encara que no tant enfront de patògens d’origen entérico.\nEn aquest mateix sentit s’evidencia una acció conservant del cafè. No obstant això, l’efecte és alguna cosa major que el te, potser perquè el nivell de compostos fenòlics és major, la qual cosa indubtablement podria jugar un paper important.\nD’entre els diversos aliments que es consideren clarament naturals, les substàncies que posseeixen una acció més important són els derivats fenòlics. Posseeixen una acció molt evident contra un ampli espectre de microorganismes. Aquesta acció es veu clarament potenciada pel pH àcid, la qual cosa millora de forma evident l’acció conservadora en multitud d’aliments compatibles. A més d’aquestes substàncies, si es pot afegir sal l’efecte conservant pot ser de tal nivell que pot garantir l’estabilitat de l’aliment.\nSi embargament, la sal és un dels ingredients que es van a anar reduint de la majoria dels aliments, ja que això suposa una millora de la salut de la població general. Per això, es necessitaran noves substàncies o fins i tot barreges d’aliments que aportin aquests conservants naturals i que suposin la substitució d’altres components com la sal i alguns additius avaluats negativament per part dels consumidors.\nMedina I, Romero C, Brenes M i de Castro A. 2007. Antimicrobial Activity of Olive Oil, Vinegar, and Various Beverages against Foodborne Pathogens. J. Food Prot. 70(5):1194-99


nigra sum: Tiana, la negra\nPublicat per Lluís Bosch a 22:28\nGalderich 24 de gener de 2015 a les 23:54\nFelicitats pel premi i per aquesta elegància en recollir el premi davant les autoritats malgrat ens agradi més la transgressió.\nLa tradició i la transgressió no tenen perquè anar separades sinó tot el contrari!\nLluís Bosch 24 de gener de 2015 a les 23:56\nGràcies per entendre-ho, Galderich!\nF. Puigcarbó 25 de gener de 2015 a les 6:43\nFelicitats pel premi, que suposo és per 'Aire brut', que ja et vaig dir al seu dia que si a mi que no m'agrada gairebé res, m'havia agradat, i m'havia enganxat, és que era bona.\nLluís Bosch 25 de gener de 2015 a les 12:07\nGràcies, Francesc. (El premi és per una novel·la inèdita encara que es titula "Besòs Mar").\nAnna Maria Villalonga 25 de gener de 2015 a les 12:54\nAutoritats no gaire, Lluís. Jo mès aviat en diria un grup de companys, amics, còmplices...\nAnna Maria Villalonga 25 de gener de 2015 a les 12:51\nHome, com voleu que donem un premi a una novel.la que ja porta més d'un any publicada?\nLluís Bosch 25 de gener de 2015 a les 13:08\nCert! Aquí compta sobretot una complicitat que funciona... i de quina manera!\nmaite mas 26 de gener de 2015 a les 20:22\nI, si t'entrenes, potser et pots presentar a una reedició negra del festival de San Remo!


Terra Baixa és una obra d'Àngel Guimerà publicada l'any 1897.Pertany a la tradició ltiterària del Realisme, perquè tracta sobre les vides d'uns personatges d'una clase social pobra, de treballadors dominats per un amo, un amo de tot.\n· La filla del mar\n· Terra Baixa\nComentari escena XII acte I\nAquesta escena es la de despres del casament entre Manelic i la Marta. L'escena tracta de que despres del casament estan en Manelic i Marta sols a casa despres de que en Mossen faci fora a tothom.\nEn aquest moment hi ha tensio entre perquè Manelic no entén el rebuig de la seva muller. Ell per trencar el gel li explica la vida a la terra alta. La Marta llavors veu que ell també ha estat enganyat pel Sebastià.\nAquest engany es dut a terme per en Sebastià perquè té deutes econòmics i, per solucionar−los, se li acudeix casar−se amb una pubilla. Però, abans d'això,necesita casar a la Marta per demostrar al poble que entre ells dos no hi ha res. El pla d'en Sebastià es molt més ambiciós del que sembla, i busca un pretendent per a la Marta que no sàpiga res per tal de que ell pugui gaudir d'ella i aixi també tenir la seva economia sanejada.\nL'escollit és el Manelic, un pagès de la terra alta que desconeix les malicies d'en Sebastià.\nAl final Manelic ho descubrirà tot i provarà de fugir amb la Marta a terra alta, però, són descoverts pel\nSebastià i Manelic i Sebastià tenen una fort discusió que acaba amb la mort del llop (Sebastià) a mans del Manelic.\nL'escena XII està situada al final del primer acte que acaba amb el casament del Manelic i la Marta i amb ells dos a la casa mostrant la Marta un cert rebuig pel Manelic al pensar que ell sap tot lo del casament quan en realitat ell també a sigut enganyat.\nEn aquesta escena surten tres personatges: Manelic, Marta i Mossèn.\nManelic: En Manelic és originari de la terra alta. En tota la seva vida no ha vist més persones que els seus pares i en Tomàs, un ermità, i ha viscut sempre de les seves ovelles. És una persona innocent, amb trets i instints animals. Arriba de la terra alta, símbol de la puresa, la simplicitat i la tranquilitat, a la terra baixa, tot el contrari, per casar−se amb la Marta, la noia amb qui sempre havia somiat. El seu casament, però, és un engany, i de ser el que més desitjava en aquest món passa a ser una tortura que l'empeny a tornar a la terra alta. Així, els sentiments d'en Manelic cap al poble, la Marta i la terra baixa cambien al llarg de l'obra fins arribar a un punt que són insostenibles per a ell.\nDurant el primer acte és una persona innocent i també salvatge, degut a que durant tota la seva vida ha estat\n1 Vivint a la muntanya fent−se càrrec de ramats. A l'escena XII en concret en Manelic està molt content pel casament i acaba enfadant−se per la llum que es veu, que posteriorment descubrirà que era en Sebastià.\nEn Manelic es discriminat pel fet de no ser d'allà mateix de on són tots els altres. Lluita per un amor que no li és correspòs, ell és un simple pastor d'ànima pura i simple, encara que es deixa dur pels sentiments.\nEn Manelic és un personatge que es podria considerar paral·lel al personatge de l'Àgata de l'obra La filla del mar, també d'Àngel Guimerà. Com l'Àgata, ha estat enganyat en un festeig on l'altre persona no l'estimava i l'utilitzava per tapar un altre festeig que no hauria estat ben vist. Com l'Àgata, és innocent i està ple d'illusió\nper la nova etapa que comença en la seva vida; com ella, és un personatge diferent dels altres, marginat, però que al final s'acaba guanyant el cor de l'altre persona. Tots dos anhelen tornar als seus orígens I acaben matant a un altre personatge de l'obra. Precisament d'aquesta última similitud prové la que és pràcticament l'única diferencia entre ells dos. L'Àgata acaba matant el seu estimat, per la qual cosa ella també s'acabasuïcidant i l'obra té un final fatalístic. En l'extrem oposat, en Manelic mata el seu contrincant, el seu enemic, i\nconseqüentment se'n torna amb la Marta a la terra alta, sent aquest un final feliç.\nMarta: A la escena XII del primer acte la Marta comença molt trista perque creu que el Manelic sap el que té planetjat en Sebastià. Però això va cambiant al llarg de l'escena a causa de que poc a poc la Marta va descubrint la inocencia del Manelic i per això acaba enamorant−se. És encara bastant jove.\nLa Marta es pot considerar en certa manera també un personatge marginat. Els seus orígens són molt pobres, de demanar caritat amb un pare adoptiu al peu de les escales de les esglésies. Ella i el seu pare adoptiu van a parar per casualitat a la terra baixa d'en Sebastià, i són acollits pel poble, començant a treballar al molí. Molta de la gent de la terra baixa té certs prejudicis contra la Marta, pels seus orígens, però en Sebastià se n'enamora. La Marta es deixa dur per en Sebastià des de ben petita, quan arriba al poble, i davant d'ell es mostra feble. Sap ser amable i dócil per una part, i agresiva per l'altre. Quan acepta casar−se amb en Manelic es pensa que ell sap tota la trama que s'ha d'ocultar amb el casament, però ella també ha estat engaynada sense saber−ho pel Sebastià. Els seus sentiments respecte en Manelic cambien al llarg de l'obra. Primer no l'aguanta i li fa fàstic , mentre que posteriorment, pel seu caràcter innocent i bondadós comparat al d'en Sebastià, se n'enamora, i vol fugir amb ell a la terra alta.\nEs podria establir una relació paral·lela del personatge de la Marta amb el personatge del Pere Mártir a La filla del mar. Tots dos estimen a una persona que els correspon però que, per determinades circumstàncies no s'hi poden casar. És per això que tots dos han de començar un festeig amb una altra persona que no estimen, però que van estimant a poc a poc al llarg de l'obra, fins a arribar a un punt que ja noestimen l'altre. Algunes de les diferencies són que la Marta és enganyada pel que estimava, mentre que en La filla del mar en Pere Màrtir controla totes les accions, i per suposat el fet que l'obra acabi amb un final feliç en terra baixa, a diferencia de\nl'altre obra on en Pere Màrtir mor assassinat per l'Àgata. Psicologicament la Marta és un personatge inestable, al llarg de l'obra els seus sentiments van canviant. La Marta és una peça fonamental del triangle amorós de l'obra.\nMossèn: És l'aliat d'en Sebastià. Li diuen així perqué havia estudiat per ser mossèn, però en la realitat no ho és. És el majordom d'en Sebastià, totalment obedient a ell. No podem dir massa del seu caràcter per la escassetat d'intervencions. En aquesta escena (XII, acte primer) practicament no apareix.\nSímbols de l'escena XII acte primer de Terra Baixa\nCom a símbols ens trobem amb els de terra lata−terra baixa perque en aquesta escena podem apreciar al Manelic i tota la pureza que té provinent de terra alta, i la farsa del casament, el món que els envolta i al final de l'escena la llum que es veu que sabem que és el Sebastià representarien la terra baixa.\nTambé apareix el símbol del llop quan en Manelic li explica a la Marta la historia de com va matar al llop i va aconseguir així el seu primer duro.\n2 Apareix també el símbol de la sang quan Manelic li mostra el duro amb la sang a la Marta que li va donar en Sebastià per haber mort un llop i que és com una mena de premonició.\nEl llenguatge dels personatges ens fa veure com són en realitat i ens mostra sentiments amb distints recursos lingüístics. La manera de parlar d'en Manelic ens mostra que és molt innocent i que s'ha cregut el matrimoni amb la Marta a ulls clus; i la de la Marta ens fa pensar que és un personatge que practicament durant tota l'obra està trist.\nA aquesta escena ens trobem que la Marta comença a veure que el Manelic és així realment i que està ple de pureza i per tant serà un punt de inflexió important en els sentiments de la Marta per que cambien totalment de l'odi a l'enamorament. També podem veure un adelant del que serà el final quan es veu la llum i el Manelic es possa furiós.\nPublicat per J:M:G a 13:29


El veïnatge de Campanet, Búger i Moscari dona suport a la decisió de l’exrector – Sa Plaça\nJoan Femenia anuncià recentment que deixa els hàbits religiosos per haver-se enamorat d’una dona poblera.\nEl capellà de Búger, Campanet i Moscari, Joan Femenia, va anunciar recentment als feligresos més propers de cada una de les parròquies on exercia de rector que abandonava el càrrec per amor a una al·lota. La reacció de la major part del veïnatge d’aquests pobles, i també dels feligresos, ha estat una bona acollida a la seva decisió, i li han manifestat el seu suport igual que han fet els batles dels tres nuclis de població on exercia com a rector.\nPrimerament ho va comunicar a alguns membres del Consell Parroquial de Campanet, al·legant que la seva voluntat era deixar els hàbits perquè s’havia enamorat d’una coneguda veïna de sa Pobla. L’endemà va comunicar la seva decissió a Moscari. I a la missa del diumenge a Búger ho formalitzà de bell nou, anunciant que s’havia enomarat d’una al·lota de sa Pobla, que sembla que en aquell moment era present a l’església. Aquesta decisió la va comunicar al bisbe de Mallorca, Sebastià Taltavull, que ha comunicat que els responsables eclesiàstics de Sencelles de moment es faran càrrec de les tres parròquies que portava Femenia.\nEn aquest article:Búger, Campanet, Moscari, portada


Dites Catalanes del mar\nLange el Dj 22 Abr 2010, 17:10\nCom ja sabeu alguns de vosaltres, soc una persona que no para de fer coses i m'agrada saber una mica de tot.\nProposo, ja que som gent de Catalunya i de les 4 provincies, que diguem aquelles frases, rodolins o dites que tenen que veure amb la pesca o amb el mar, allò que en diuen els veterans o inclus que hagim escoltat als avis... sobre totes aquestes dites m'agradaria triar-ne algunes perque jo cada mes canvio la decoració de l'aparador de la nostra oficina, i el Juliol i l'Agost dedico l'aparador al mar (Per el mar li dedico 2 mesos) i aquest any hi afegiria les dites.\nGracies per la vostra col.laboració. Jo tinc aquestes:\n- Qui no pesca al Juliol, no pesca quan vol.\n- El Garbi a la nit s'en va a dormir.\n- Amb seu, vara i treu.\nkayakleviathan el Dj 22 Abr 2010, 18:18\nNo es exclusivament de pesca però s’hi pot aplicar , “ les dones amb els anys maduren , els homes augmenten el preu de les seves joguines “\nRe: Dites Catalanes del mar\nPaisano el Dj 22 Abr 2010, 20:20\nHola Lange t'envio un\nAl gener i febrer no et gastis els diners en esquer\npeixet el Dj 22 Abr 2010, 22:36\nJo en se una semblant a la teva .\n" Amb Garbi, plega les eines i ves a dormir "\nszac el Dj 22 Abr 2010, 23:50\nNit de follada, día de pescada.\nTola el Dv 23 Abr 2010, 00:56\nTretes quasi totes del llibre "Quincalla" de Víctor Català. T'estalvio de copiar les que utilitzen terminologia marinera però tenen una moral o missatge que no té res a veure amb el mar.\nCaterina Albert (Víctor Català) era de l'Escala. Tenia tot un recull de frases fetes i expressions que creia es perdrien amb el temps i es va dedicar a recollir-les fins al 1962, el mateix any que Francesc de Borja Moll editava el desè i últim tom del diccionari que havia començat Mn. Alcover . Un diccionari que si bé no va acabar sent normatiu per excés de localismes, és fruit d'un treball de recerca absolutament impressionant (i sense internet, xavals!). Si fins i tot a l'Alcover Moll hi trobo paraules Pallareses que fins i tot pels Pallaresos ja són una mica rares o arcaiques... l'Alcover-Moll és un document que mereix la meva màxima admiració.\nJa que hi som, aprofito per fer apologia de la cultura Pallaresa. Durant mil·lenis han sobreviscut depenent del bosc, el clima i els ramats i aquesta societat mig aïllada a les muntanyes ha desenvolupat una particular cultura de muntanya, amb un fotimer de dites que evidentment fan referència al comportament dels animals (entre ells, amb els humans i amb el clima) i la majoria de dites, fan referència al clima, bàsicament i al fer de pastor. Igualment, és impressionant la quantitat de vocabulari que tenen aquesta gent, molts dels quals sonen a arrels basques, possiblement com a resultat de paraules que malgrat la romanització van perdurar amagades o simplement romanitzades en aquelles raconades de món abrupte però permanentment poblat. Lamentablement (per a la cultura, sortosament per a la qualitat de vida de qui es dedica als ramats), la ramaderia tradicional és menys que testimonial avui dia i la transició de la ramaderia tradicional, cap a la ramaderia industrial i extensiva, farà acabar de caure en l'oblit tota aquesta cultura mil·lenària que donarà pas a una nova cultura. Com deia la mateixa Caterina Albert, "A Catalunya, cada dia es moren paraules". Potser apareixeran noves dites i vocables per referir-se als nous problemes i realitats i d'aquí n'emergirà una nova cultura bastida sobre la que ara queda enrere. Des d'aquí, el meu petit homenatge a aquest gran racó de món que és el Pallars i a tota la gent que segle a segle n'han anat conformant el paisatge.\nLes dites del mar sobre les que preguntes:\nLa primera que apuntes, la sabia una mica canviada "al Juliol, pesca qui vol".\n* Vent salva i vent mata (pels qui van a vela). Aquesta la vaig sentir a dir un dia per TV3, al Thalassa.\n* Mar de xaloc, molta mar i peix, poc (aquesta la vaig sentir a un que també pesca amb un caiac igual que el meu per Menorca. Si em llegeixes, hola Oswaldo).\nTrets del llibre Quincalla.\n* Sia amb fitora, sia amb xarxa, aquell qui vol pescar, pesca.\n* Mariner que vetlla poc, adormit l'atrapa el xaloc.\n* Una cosa és cantar, i l'altra vogar.\n* La mestressa de n'Ordeig, bon safareig i bon ormeig (aquesta no sabia si posar-la, però mira, no fa mal. El llibre afegeix la següent explicació: La persona curosa, diligent, té la casa neta i l'utillatge en bon estat).\n* Garotes i frares, no estan per manyagues.\n* Garbinot inconstant, que ara bufa de ponent, ara bufa de llevant.\n* Vent de Garbí, Déu te guard i bona fi!\n* Garbí rampellut, que eixugues allò que és moll i mulles el que és eixut.\n* Ganya tendra, el peix fa vendre.\n* El peix fresc mai t'enganya, si li saps mirar la ganya (aquesta també l'havia sentida per Malgrat de Mar).\n* Barca que a reculs s'esmuny, no sempre esquiva l'escull.\n* Quan s'escantella la sort, arria la vela i cerca port.\nCertament, sent de l'Escala em pensava que trobaria moltíssima més cosa referent al mar. Fixeu-vos que amb prou feines n'aporta alguna que parli dels vents, tant importants a mar i en canvi, el gruix del recopilatori fa referència a ocells, animals del camp, a les collites, a la llar de foc... queda clar que Caterina Albert tenia la vida basada al camp. El pròleg del llibre m'ho confirma. Vaja.\n* Post scriptum: si a algú no el deixa dormir el significat d'alguna dita en concret, que me la demani o es compri el llibre demà (falten 3 minuts, encara) per Sant Jordi. Lògicament ja he passat de copiar les explicacions de cadascuna.\nTola el Dv 23 Abr 2010, 00:59\nszac escrigué: Nit de follada, día de pescada.\nSzac, ets un poeta.\nNo deu ser que com deia algú per aquí el fòrum, et folles les tonyines que pots atrapar, no? així clar que no falla!\nLaureà el Dv 23 Abr 2010, 01:33\nLange, he trobat una adreça a internet que conté 20 pàgines de dites relacionades amb el mar i la pesca:\nEt penjo les que comencen per la lletra A:\nA cop de mar, cap serè.\nA la mar i a la terra, el peix gros es menja al petit.\nA la mar la fusta i els ossos a la terra.\nA la mar, no ve d’un peix.\nA mar boja, pit i fora.\nA mar boja, testa serena.\nA mar en popa, llarga l’escota.\nAigua, Senyor, que la mar es crema.\nAjeu-te a la mar i adreça’t en terra.\nAl bon pescador, els ormeigs li van sols en mar.\nAl petit pescador, el mar gran li fa por.\nAl ric donar, és tirar aigua a mar.\nAlaba la mar i fuig d’ella.\nAlaba la mar i queda’t en torre.\nAmb bona mar, tothom se sent cridat a navegar.\nAmb les dones i amb la mar, cal saber navegar...\nteixi el Dv 23 Abr 2010, 08:39\nhola lange , mirat aquesta pagina a veure que et sembla\nLange el Dv 23 Abr 2010, 10:50\nOspes!!!! Moltes gràcies a tots nois!!!! Em miraré amb calma també aquests enllaços que em proposeu. I començaré a triar.


Un positiu per coronavirus a la presó de Figueres obliga a confinar el mòdul d'infermeria amb onze interns - El Gerió Digital\nEl personal sanitari també podria haver-se contagiat\nDilluns, 27 d'abril de 2020 22:45h\nEl mòdul d'Infermeria de la presó del Puig de les Basses a Figueres (Alt Empordà) ha quedat confinat avui segons ha pogut saber aquest diari i restarà tancat almenys una setmana.\nEl motiu ve donat perquè s'ha detectat un positiu per covid-19 en un intern d'aquest mòdul que podria haver contagiat a d'altres presoners, el personal de vigilància penitenciaria com també el personal sanitari per les atencions específiques que requeria. El presoner però, se li ha detectat coronavirus al sociosanitari Bernat Jaume un cop va quedar en llibertat dijous de la setmana passada. Aquest fet és el que ha posat en alerta als responsables del centre penitenciari.\nA dia d'avui hi ha onze interns que requereixen d'atenció mèdica especial i que restaran confinats, podent sortir de la cel·la només una hora al dia per anar al patí. La situació es mantindrà durant una setmana que és el temps que es trigarà a fer-los el test per comprovar si també estan contagiats.\nPel que fa al personal sanitari aquest seguirà treballant a partir de demà equipat amb un equip de protecció individual (EPI). Des del sindicat CSIF, que han tingut coneixement avui dels fets, reclamen al Comitè de Crisi de la Secretaria General que es facin les proves diagnòstiques de forma immediata a tots els funcionaris que han treballat en aquell mòdul i hagin estat exposats al risc de contagi.\nAl personal sanitari avui s'han començat a realitzar-los tests serològics de detecció ràpida.


Juliol – Novembre 2017 Jul – Nov 2017\nXerrada Espai Famílies: “Prestacions econòmiques” @ TEB/Sant Andreu\nJul 4 @ 18:00 – 19:30\nAquesta xerrada té com a objectiu repassar les diverses prestacions habilitades per persones amb discapacitat, que poden ser generades per la feina de la persona o bé pels seus familiars. S’explicaran les diferents situacions que podem donar lloc a aquestes prestacions.\nPonent: Elsa Salgado\nTreballadora Social, Llicenciada en Ciències Polítiques i Sociologia.\nTécnica en gestió de prestacions. Realitza assessorament en matèria de prestacions econòmiques tant estatals como autonòmiques. Formadora.\nCategories: Xerrada Etiquetes: discapacitat intel·lectual Espai Famílies TEB prestacions econòmiques\n📺 Gran programa "Per què volen els avions". 💪🏻 Gran Eloi Collell com a entrevistador. Felicitats #TV3 per aquest… twitter.com/i/web/status/1…\nAvui hem participat en la V Jornada Tècnica d'orientació professional. Hem après de transformació digital i canvis… twitter.com/i/web/status/1…\nArriba el capítol 2⃣ Des d'#UnaAltraNormalitat 🤔Com veiem el futur? Necessitarem ajuda psicològica per superar-h… twitter.com/i/web/status/1…


Torna la Mobile Week Barcelona 2020 | Disseny Hub Barcelona\nQuè passarà quan les màquines siguin més intel·ligents que nosaltres? Com ens desplaçarem per la ciutat en cinc anys? Estem fent un bon ús de les xarxes socials? Del 20 de febrer a l’1 de març, la nova edició de la Mobile Week Barcelona intentarà trobar resposta a tots aquests interrogants, amb l’objectiu de convidar el ciutadà a reflexionar i debatre de forma activa sobre la revolució digital en què vivim immersos i el futur que està per venir.\nSota el lema “Tecnologia per a la ciutadania”, la iniciativa impulsada per Mobile World Capital Barcelona i l’Ajuntament de Barcelona aterra amb la seva quarta edició posant el ciutadà al centre i fent especial èmfasi com la tecnologia està transformant tots els àmbits del nostre dia a dia.\nPrecisament en aquesta direcció apuntarà el cicle de més de 150 activitats i tallers que se celebrarà a tots els barris de la ciutat, passant pel Museu del Disseny de Barcelona, i s’emmarcarà al voltant de tres grans blocs temàtics. D’una banda, la robòtica i la intel·ligència artificial, de manera que els participants podran endinsar-se en el vessant més social i educatiu del món dels robots. De l’altra, dades i ciberseguretat, tallers on s'abordaran qüestions com les fake news, l’addicció a les pantalles i el cyberbullying. També la mobilitat del futur forma part del programa: prendrem consciència de l'impacte ecològica que ocasionem al planeta diàriament i analitzarem quines opcions de transport públic sostenible tenim al nostre abast per posar-hi remei.\nTotes les activitats de la programació són gratuïtes amb inscripció prèvia. Podràs reservar la teva plaça a la pàgina web de la Mobile Week Barcelona.


La Colla dels 50 i més prepara una nova proposta teatral per l’any vinent - VilaWeb\nLa Colla dels 50 i més prepara una nova proposta teatral per l’any vinent\nLa Colla dels 50 i més va presentar als seus membres una nova proposta teatral, la cinquena consecutiva que fan, una vegada més, amb fins solidaris, i que està previst estrenar al febrer de l’any vinent.\nLa presentació es va fer el dimecres, 8, al Centre Cultural de Mollerussa i va anar a càrrec de Joaquim Fabrés , que n’ha fet el guió i en portarà la direcció. Tot i fer-se en període de vacances, hi van assistir unes 75 persones del centenar que està previst que hi participin, les quals van aprovar i decidir tirar endavant el nou projecte teatral.\nL’estrena està prevista pel primer cap de setmana del mes de febrer de 2019 i es preveu una participació de més de 100 persones entre actors, tècnics i col·laboradors. Seguint la línia de les anteriors posades en escena, l’obra combinarà teatre i música amb una escenografia que pica l’ullet a les grans òperes clàssiques. El fil argumental de l’obra es mantindrà en secret fins a l’estrena.\nEl president de la Colla dels 50 i més, Antonio Aranda, va recordar que la recaptació final es destinarà, com és habitual, a finalitats solidàries. El total de les donacions en les quatre passades edicions, gràcies a la massiva resposta del públic assistent a l’espectacle, ha arribat a la considerable xifra de 17.710 euros, dels quals 11.019 es van destinar a la Marató de TV3, i la resta, 6.691, a les entitats de la ciutat; Can Jaques, Associació per la Salut Mental, Creu Roja, compra d’equipament pel Teatre l’Amistat, CIS Àngel Olarán i a l’Associació de Familiars i Malalts Alzheimer Mollerussa i Pla d’Urgell.


La mesura pretén donar suport a agricultors i ramaders amb dificultats per la crisi del covid-19, evitar el malbaratament d’aliments i ajudar famílies amb necessitats bàsiques\n4 min. 21/05/2020 17:00\n651x464 La consellera d'Agricultura i la presidenta de la Fundació Banc dels Aliments visitant les instal·lacions d'aquesta entitat / DARP La consellera d'Agricultura i la presidenta de la Fundació Banc dels Aliments visitant les instal·lacions d'aquesta entitat / DARP\nEl departament d’Agricultura, Ramaderia i Pesca ha impulsat la compra de productes frescos als petits productors catalans que tenen dificultats per accedir als grans canals de distribució a causa de la crisi del covid-19. S'hi destinaran un total de 4 milions d’euros.\n"D’aquesta manera, casem dues necessitats –ha explicat la consellera d’Agricultura, Teresa Jordà–, comprem als nostres petits productors els aliments frescos, segurs i de qualitat, i els portem al Banc dels Aliments”, que els farà arribar a aquells que més ho necessitin en aquests moments.\nEl gerent de Formatges Sant Gil, Josep Martí Ninot, de l’Albió, un poble de la Conca de Barberà, ha sigut el primer productor a fer arribar productes frescos al Banc dels Aliments. Concretament, va aportar-hi 78 kg de formatge tendre. Martí considera que les ajudes permeten donar sortida a un estoc que, d'una altra manera, no s'hauria pogut utilitzar. "Els animals no hi entenen de crisi i segueixen produint llet, però nosaltres no estem venent", comenta. Segons explica aquest productor, la davallada en les vendes durant els últims dies s'ha notat especialment en sectors com l'hostaleria i la restauració, tot i que també ha patit importants caigudes en les exportacions i en les vendes a comerços al detall.\nPer la seva banda, la Fundació Banc dels Aliments ha rebut amb molta satisfacció la proposta de la Generalitat. L’entitat ha vist com la demanda de menjar durant l'estat d'alarma s'ha incrementat un 40%. Tal com assenyala la seva presidenta, Roser Brutau, la fundació ha atès vora 350.000 persones des que el govern espanyol va decretar l'estat d'alarma. "Ens trobem en el mateix pic que l'any 2009, quan va esclatar la crisi financera, però ara veiem que les perspectives són més esfereïdores", assegura.\n540x337 L’ajut vol donar suport al teixit agricultor i ramader del país / DARP L’ajut vol donar suport al teixit agricultor i ramader del país / DARP\nLa finalització del pressupost s’anunciarà mitjançant una nota de premsa publicada en la web del departament d’Agricultura. En aquesta mateixa web també s'hi poden trobar les instruccions detallades d’aquesta ajuda. Per a més informació o per a qualsevol dubte relacionat amb aquest ajut, es pot contactar amb: ajutperibles.agricultura@gencat.cat


HANDBOL ELS COSTERETS: CRÒNICA DISSABTE 9 DE MARÇ - BENJAMÍ FEMENÍ A\nCRÒNICA DISSABTE 9 DE MARÇ - BENJAMÍ FEMENÍ A\nEl Benjamí Femení A guanya el segon partit d’aquesta segona lligueta.\nLes noies del Benjamí Femení “A” van fer un treball molt dur per poder guanyar aquest segon partit. Les jugadores van sortir una mica adormides, cosa que va fer que tinguessin que remuntar al marcador. Desprès de cinc minuts de partit les noies van despertat, i han aconseguit un merescudíssim empat. Les altres parts tampoc han sigut fàcils de guanyar, hi havia moments on havíem de canviar el marcador al nostra favor. La millor de totes les parts ha estat la tercera on hem dominat des del començament.\nA la pista s’ha pogut veure un equip molt entregat on es lluitava per totes les pilotes, amb atacs de moltes passades, gran encert de cara a porteria, grans parades de les diferents porteres i una defensa concentrada per defensar les seves millores jugadores, aturant els seus contraatacs i complicant les seves possibilitats de passar la pilota.\nEls parcials van ser els següents: 7-7, 5-4, 13-7, 10-9, amb 35 gols a favor i 27 en contra. Com es pot veure el partit ha estat molt dur per als dos equips, però també molt treballat per aconseguir una merescuda victòria. El pròxim cap de setmana, toca el duel entre els dos Benjamins Femenins de la SEA Costerets, així que esteu tots convidats a veure un gran partit.\nBona setmana i fins dissabte!!!!


Essaig.cat - Tota la informació d'Algaida, Pina i Randa -A Algaida es faran 2 millores de vies ciclistes\nA Algaida es faran 2 millores de vies ciclistes\nPosted on 4 març, 2016 by Es Saig\tLeave a comment\nEl Consell de Mallorca ha elaborat un Pla de millores a les vies ciclistes. En total, són 40 millores previstes que faran que les vies siguin més segures per als ciclistes. D’aquestes 40, n’hi ha 2 que es faran dins el terme municipal d’Algaida.\nSegons el vicepresident i conseller de Cultura, Patrimoni i Esports, Francesc Miralles, «la nostra intenció és prioritzar la seguretat dels ciclistes, fomentar l’esport i apostar pel cicloturisme com a factor de dinamització de l’activitat econòmica de Mallorca i que permet allargar la temporada turística».\nLa consellera de Territori i Infraestructures, Mercedes Garrido, ha explicat que «afegim un nou factor innovador a l’hora de decidir les inversions en carreteres que és la seguretat per a ciclistes». Totes les actuacions de millor que presentaren ahir estan enfocades a l’usuari que va per les carreteres en bicicleta. Algunes de les millores consistiran només en reforçar l’asfalt i d’altres que també serà necessari ampliar la vorera.\nAmpliació del mapa de vies ciclistes del municipi. Font: Consell de Mallorca\nEntre les dues carreteres que estan dins el terme municipal d’Algaida i que estan previstes que s’arreglin són la carretera Randa – Llucmajor i el cami vell de Porreres. En el cas de la primera carretera l’actuació es durà a terme el 2017 i consisitirà en una ampliació de la vorera. D’altra banda, la reforma del camí vell de Porreres, al tractar-se d’un camí municipal, s’haurà d’arribar a pactes amb l’Ajuntament d’Algaida i també el de Montuïri per tal de poder millorar-ne el ferm.


Noves imatges: el volcà de La Palma com mai abans l'has vist\nNoves imatges: el volcà de La Palma com mai abans l'has vist | EP\nEl satèl·lit de l'Agència Espacial Europea ha captat una imatge del volcà en erupció des de l'espai\nper Jordi Cumplido 21/09/2021 11:30h\nEl volcà de La Palma, que porta des del diumenge en erupció, és alhora un desastre natural i un espectacle visual irrepetible. En les últimes hores hem estat testimonis de la catàstrofe per a molts veïns que ho han perdut tot. Però, també hem vist imatges impactants i d'una gran bellesa visual.\nLes cròniques d'ahir van anar acompanyades de fotos espectaculars de l'erupció del volcà i les llengües de lava engolint boscos i cases. Tanmateix, el que encara no havíem vist era la magnitud de la catàstrofe a vista de satèl·lit. I per a això, l'Agència Espacial Europea acaba de mostrar unes imatges en exclusiva des de l'espai.\nEl satèl·lit 'Sentinel 2' de l'European Space Agency (ESA) ha captat l'erupció volcànica a La Palma des de l'espai. La imatge va ser captada ahir, 20 de setembre, en el marc del projecte 'Copernicus d'Observació de la Terra'. En aquesta, es veuen les llengües de lava fluint pel territori proper a la mar.\nLa zona afectada, parcialment enfosquida per la presència de núvols a La Palma, apareix tanmateix encesa amb un vermell intens. És una imatge única i exclusiva que ajuda a comprendre la magnitud del gran fenomen. I és que, en aquests moments, s'ha obert una nova boca i la lava avança lentament cap al mar.\nUn espectacle inigualable\nPocs fenòmens naturals generen tanta fascinació com l'erupció d'un volcà. El de La Palma, però, feia 50 anys que hi era adormit i de fet, segons els experts, és la primera vegada que els espanyols veiem una cosa així al nostre territori. És tan al·lucinant que fins i tot, arriben turistes a La Palma només per veure el volcà.\nEl mateix Govern ha volgut explotar el fenomen i la ministra Reyes Maroto ha encoratjat el turisme de volcà: «Donarem tota la informació perquè l'illa es converteixi en un reclam per als turistes que vulguin veure aquest espectacle meravellós». Un fet que ha estat molt criticat per considerar-se una frivolitat.\nPerò l'atracció que està generant el volcà és indiscutible, ja que s'ha disparat la demanda turística a l'illa canària. «Ja hi ha gent trucant per anar un cap de setmana a veure el volcà el més a prop possible», diuen en les agències de viatges. Encara que a l'illa es pot viatjar, no es permet estar a prop del volcà.\nD'altra banda, Protecció Civil recorda que les comunicacions estan operatives per mar i aire, i es pot accedir sense problemes a l'illa. Però, cal seguir una sèrie de recomanacions del 112 i del Govern canari. Entre aquestes, destaquen no acostar-se al volcà ni als fluxos de lava, i evitar sortir de casa amb cendra en suspensió.\nCom és el volcà Cumbre Vieja\nMés enllà de la bellesa visual del fenomen, està la desgràcia que porta amb si. Des que va erupcionar el volcà, desenes de cases han estat engolides per les llengües de foc i molts veïns ho han perdut tot. És més, aquesta passada nit, la terra ha tornat a tremolar i s'ha obert una nova boca al volcà.\nNo obstant això, els especialistes ja van avisar que l'erupció duraria diverses setmanes i fins i tot mesos. Però, tot i això, la situació s'ha complicat en les últimes hores amb l'aparició d'una nova boca eruptiva a la localitat de El Paso. Això ha obligat a desallotjar a més veïns, a part dels 5.500 que ja havien sigut evacuats.\nEl volcà Cumbre Vieja que ha erupcionat a La Palma és de tipus estrombolià. És a dir, les seves erupcions es caracteritzen per petites explosions sense grans fluxos de lava. Aquests episodis eruptius solen ser cíclics i de petit abast, cosa que ha evitat un desastre més gran.\nPer tant, la capacitat destructiva del Cumbre Vieja és menor que altres volcans com els vulcanians o vesuvians. Aquests presenten explosions molt violentes amb gran quantitat de gasos i lava. Aquests tipus de volcans són els que han arribat a causa les grans tragèdies de la història, com a Sicília i Pompeia.\nÚltima hora Última hora Méteo Última hora Turisme Última hora Volcà Última hora Govern Espanyol Última hora Illes Canàries\nPrevisió: Compte amb els forts xàfecs fins a la matinada, i no fa net del tot dimarts\nMéteo Setmana: Nova tongada de tempestes en l'inici de setmana i arriba una gota freda


El Consorci de la Seu Vella preveu restaurar i fer visitables les muralles del Baluard del Rei amb ajudes del FEDER i la Diputació — Regidories d’Urbanisme, Mobilitat, Vialitat, Trànsit i Horta i d’Habitatge i Transició Ecològica – La Paeria – Ajuntament de Lleida\nEt trobes a:Inici/Paisatge i Patrimoni/Notícies/El Consorci de la Seu Vella preveu restaurar i fer visitables les muralles del Baluard del Rei amb ajudes del FEDER i la Diputació\nLa Comissió de Polítiques de la Gestió Urbanística ha informat avui de la cessió d'ús d'un terreny de 10.388 m² al Consorci del Turó per fer possible aquesta actuació, que tindrà un pressupost de 426.000 euros. La Paeria regularitzarà el pagament de les subvencions pendents a Aeroports de Catalunya per al desenvolupament de l'activitat comercial de l’aeroport de Lleida-Alguaire.\nData publicació: Dijous 12, desembre del 2019\nLa Comissió Informativa de Polítiques de la Gestió Urbanística i Mobilitat ha acordat avui concedir la cessió d'ús al Consorci de la Seu Vella d'una porció d'una finca situada al Turó. Es tracta de la part de la fortalesa coneguda com a Baluard del Rei i la plataforma inferior anomenada Contrabaluard del Rei, que inclou el Baluard de la Punta del Diamant, amb una superfície total de 10.338 m².\nLa sol·licitud ve motivada perquè el Consorci es presenta a una convocatòria d'ajuts finançats amb el fons FEDER per restaurar les muralles de la plataforma superior del Baluard del Rei. Així mateix, la Paeria ha cedit una subvenció que tenia concedida per part de la Diputació al mateix Consorci per cofinançar les obres i poder així executar una actuació amb el doble de pressupost del previst inicialment. Les obres de restauració ascendiran a un total de 426.000 euros.\nAquests trams de muralla no havien estat mai restaurats i l'actuació permetrà frenar el seu deteriorament, consolidant la pedra i recuperant les antigues troneres, a més de restaurar un pany de muralla que havia caigut. Aquesta actuació ha de permetre també obrir aquest espai per al passeig dels visitants.\nLa cessió d'ús habilita explícitament al Consorci per a dur a terme aquestes obres de restauració, conservació i manteniment d'aquests espais i també possibilitarà la recepció dels ajuts del FEDER i de la Diputació de Lleida durant l'any 2020. La finca revertirà a l'Ajuntament passat un termini de trenta anys.\nCategories: FEDER, Seu Vella, muralles del Baluard del Rei, 2019, Ajudes, Consorci de la Seu Vella


Visita a l’aquari | Blog del CEA Mas d'en Pedro.Escola del Mar\nAquest és l’aquari de l’escola del mar…\nAqui podràs observar els següents animals del mar:\nEl primer grup que descobrirem són els Equinoderms, animals que tenen espines a la seva pell, els eriçons, les estrelles i els cogombres.\nL’eriçó disposa d’un esquelet intern que per fora està recobert d’una cutícula i moltes espines ancorades al seu voltant,\nEn aquests punts blancs que es veuen a la fotografia es on hi han fixades les espines.\nEl forat que veieu al fons és el de l’anus i a la part més propera de la imatge hi ha el forat més gran on hi ha la boca de l’animal. Els petits forats que es veuen dins de la closca són per a que puguin sortir els peus ambulacrals i travessar la closca.\nAquests filaments marronosos més llargs amb una ventosa terminal (observeu a l’esquerra) són els peus ambulacrals que fa servir l’eriçó per caminar.\nL’eriçó per dins per si vols descobrir més…\nA l’aquari normalment trobem l’estrella de mar blavosa, aquesta viu entre les roques dels espigons de la platja. Aqui podeu veure la part ventral amb espines petites als braços i la boca.\nAqui podeu observar aquests filaments blancs quasi transparents amb una petita ventosa blanca, són els peus ambulacrals que omplen tota la part central dels braços i fan servir per caminar.\nAquesta estrella pot tenir de 4 a 9 braços amb una coloració marronosa i petites taques blaves, que la permeten amagar-se entre les roques.\nEl cogombre de mar\nEl cogombre de mar viu al fons sorrenc, normalment entre les pedres. Ja no disposa de verdaderes espines , sinó d’unes papil.les al voltant del cos. també camina amb uns petits peus ambulacrals. Aquest animal s’alimenta de restes de menjar que troba enmig de la sorra. Filtra la sorra amb les estructures filtants que té a la boca que podeu veure a continuació.\nSi vols saber més coses dels equinoderms ( els animals que tenen espines a la seva pell) pots veure aquí un video per conèixer tots aquests animals una mica més.\nUn altre grup que podràs conèixer són els crustacis, on destaquem els crancs\nel cranc ermità pots veure un petit video si vols conèixe’l, aquí\nA vegades quan són grans conviuen en “simbiosi” (vol dir que els dos hi surten guanyant de la relació), amb les anèmones, de manera que aquesta protegeix al cranc i a l’anèmona li serveix de transport per desplaça-se.\nel cranc d’algues\nTambé es coneix com a “cabra” o centollo en castellà, quan és petit s’omple d’algues per poder-se amagar entre les roques.\nUn altre grup són els cnidaris, on podràs conèixer l’anèmona\nL’anèmona és un animal molt senzill, com una bossa que fa de peu i estomac i un forat a la part de dalt que fa de boca i d’anus. Els filaments l’ajuden a agafar el menjar i dirigir-lo cap a la boca. A la punta dels filaments hi ha un producte urticant que paralitza alguns animals, petits peixos, crustacis i altres animals…\nFixa’t bé, a la punta dels filaments es veu una zona de color rosada o lila, és la zona urticant. Si aneu a la zona de roques a la platja sempre amb calçat adequat per evitar les anèmones i els eriçons…i sempre acompanyats.\nI molt important conèixer algunes de les plantes marines més emblemàtiques, destaquem La posidònia per la seva importància al mar.\nLa posidònia , si vols conèixer els prats submarins mira aquest video aquí\nSi voleu podeu llegir aquest fantàstic conte d’en Toni Llobet, il.lustrador naturalista, que explica moltes coses sobre la importància d’aquesta planta marina. aquí\nI a l’aquari a vegades apareixen algunes rareses, i sorpreses com una posta d’ous d’un cornet (cargol de mar)\nAquestes petites bosses grogues són ous del cargol, que fora de l’aigua quan s’assequin s’esberlaran i l’ou caurà a l’aigua on es desenvoluparan per fer-se grans. En fan molts perquè a vegades són menjats per els altres animals…\nO unes postes d’ous de la sípia\nO unes postes del peix gat, que semblen unes bosses marrons amb uns tirabuixons, el peix gat és un peix cartilaginós que sembla un petit tauró.\nO una estrella de mar de color blau…\nO una llebre de mar…


El Club Sincro Sant Cugat, bronze en la Lliga Catalana Interclubs\nEl Club Sincro Sant Cugat, tercer a la Lliga Catalana Interclubs de natació sincronitzada. FOTO: CSSC\nEl Club Sincro Sant Cugat, medalla de bronze en la Lliga Catalana Interclubs\nL'equip ha estat integrat per Anna Bosch, Inés Donada, Mireia Font, Celia Vázquez i Clara Cirera\nper Àlex López Puig 17 de març de 2017\nEl Club Sincro Sant Cugat ha aconseguit la tercera posició en la segona i penúltima jornada de la Lliga Catalana Interclubs, de Nivell I, de natació sincronitzada, que organitza la Federació Catalana de Natació. Les santcugatenques s'han classificat per darrere de l'AE Sincro Mataró i el CN Berga-El Tossalet. Aquesta competició es va fer l'11 de març, a les instal·lacions del CN Reus Ploms. L'equip, integrat per nenes nascudes els anys 2005 i 2006, ha estat compost per Anna Bosch, Inés Donada, Mireia Font, Celia Vázquez i Clara Cirera.\nLa tercera jornada i última jornada de la Lliga Catalana Interclubs es farà el 18 de juny també al CN Reus Ploms.\nTambé, a la Copa Catalunya Open\nEl Club Sincro Sant Cugat també ha participat en la Copa Catalunya Open, amb una 11a posició de 18 equips participants. Aquesta segona i penúltima jornada es va desenvolupar també l'11 de març al CN Reus Ploms. Aquest club també acollirà la tercera jornada, el 18 de juny.\nL'equip, integrat per nenes nascudes els anys 2000 i 2001, ha estat compost per Natàlia Bonet, Inés Rodríguez, Ona Folch, Mireia Bosch i Júlia Serra. Les entrenadores d'ambdós equips són Luana Prato i Sophie Compte.


Màrqueting per a l'Oficina de Turisme\nEl projecte per a l'Oficina de Turisme es centrarà en "Manresa 2022" per tal d'aconseguir accions conjuntes pel 500è aniversari de l'estada de Sant Ignasi a Manresa.\nEn l’assignatura Polítiques de màrqueting de 2n curs del CFGS Gestió de vendes i espais comercials, l’alumnat farà un projecte de màrqueting per a l’Oficina de Turisme de Manresa, al llarg de tot el curs acadèmic, que serà l’eix de l’assignatura ja que s’anirà treballant al ritme marcat per les classes teòriques, de manera que l’alumnat anirà aplicant a aquest projecte la teoria que es treballi a l’aula.\nPartint d’una metodologia concreta que es treballa a classe i aprofitant els recursos que tenim en l’entorn de la ciutat, el projecte consisteix a deduir un conjunt de productes per a la Oficina de Turisme.\nL’alumnat del CFGS Gestió de vendes i espais comercials intervindrà per fer l’anàlisi de l’entorn i la deducció de les estratègies de màrqueting que han de permetre aconseguir els objectius fixats. A partir dels resultats de l’anàlisi i d’aquestes estratègies, es deduiran les accions, que es concretaran en uns packs turístics dirigits a un públic objectiu concret, en què tot haurà d’estar completament muntat i detallat.\nI això es farà en format de treball en equip, de manera que els diversos equips constituïts a l’aula podran fer les seves propostes, consistents a oferir diverses possibilitats a l’entitat, deduïdes i argumentades convenientment.\nL’Oficina de Turisme ens ha demanat de centrar-nos tant com sigui possible en el tema “Manresa 2022”, per aconseguir accions de cara a l’any en què la ciutat celebrarà el 500è aniversari de l’estada de Sant Ignasi a Manresa.\nPer això, Ivan Padilla, coordinador de l’Oficina de Turisme de Manresa, va venir a la nostra aula a presentar l’entitat i explicar les línies d’actuació que actualment porten a terme en l’àmbit del màrqueting, així com els principals elements sobre els quals actuen, com ara el carrer del Balç, la Seu, la Cova, l’Anella Verda i la torre Lluvià, el Modernisme, etc. També va detallar els diferents productes que tenen actualment, com ara les visites a la Manresa medieval, la Manresa Ignasiana, la Manresa Modernista, els diversos senders de l’Anella Verda, entre d’altres.\nFinalment, va exposar l’objectiu actual de l’Oficina, concretat en la promoció de Manresa com a destí turístic i de pelegrinatge espiritual, amb el foment del Camí Ignasià, la Cova com a centre d’espiritualitat i la mateixa ciutat de Manresa.


Cap Vermell - CE Escolar / Jornada 8 / Tres empats consecutius\nCan Picafort, 2 - Escolar, 2\nPartit jugat en dissabte, dins els tres dies de dol, i que s'hauria d'haver ajornat igual que tots els partits de les categories inferiors jugats en dissabte.\nTercer empat seguit l'aconseguit pel club gabellí, i això vol dir que de nou punts posibles sols se n'han aconseguit tres. I no sols es tracta d'empatar, sinó de fer-ho contra equips d'un perfil bastant modest.\nL'Escolar es va avançar de penal, però el Can Picafort va empatar abans de la mitja part i es posà per davant al reinici Finalment, un altre gol de Jaume Faba deixà el marcador en el 2-2 definitiu. Seguim donant massa facilitats a les davanteres rivals, que ho tenen molt fàcil per a marcar-nos gols. En canvi, a l'Escolar li costa allò que no està escrit marcarl. I no serà que no ho intentin, però tal vegada a Segona Regional no es pot desenvolupar el futbol que l'Escolar té.\nDissabte, a can Picafort, un equip intentant fer futbol, l'Escolar, i un altre equip que es dedicava a pegar pilotades. Ens fa falta una victòria tant com el menjar, així com recuperar els jugadors lesionats. Això dels lesionats tal vegada mereix un capitol a part i sens dubte en parlarem.\nAixí no anam, cada cop estam més lluny dels equips capdeventers i record que l'any passat, per menys, es va cessar l'entrenador. Esperam que no es repeteixen els mateixos errors que l'any passat i que la directiva doni el suport que necessiten tant el cos tècnic com els mateixos jugadors.\nAra mes que mai: visca l'Escolar!\n0-1 FABA SANCHO, JAIME (17')\n1-1 PERELLO ANDUJAR, SERGI (40')\n2-1 PERELLO ANDUJAR, SERGI (51')\n2-2 FABA SANCHO, JAIME (72')\n2 GARCIA MANRIQUE, JAVIER---->14 MAYA SANCHEZ, LUIS (13')\n23 FERNANDEZ MUÑOZ, CRISTOPHER--->18 FLAQUER LINARES, JUAN L (57')\n11 BARBA ALZINA, MIQUEL21 --->CRESPO FUSTER, LLUIS (67')\n17 CABALGANTE MAENCH, JULIO---->9 PASCUAL ESCALONA, JOAN (85')\nSon Sardina A 3-Juvenil 0\nInfantil F11 6-Rtvº.Marratxí 0\nAleví A 3-Artà 4\nAleví B 7-S'Horta 1\nBenjamí A 2-Sp.Ciutat de Palma 3\nPorto Cristo 2-Benjamí B 9\nSantanyí CF 5-Prebenjamí 1


Alfafar publica en el seu web els resultats de les eleccions\nAlfafar publica en el seu web els resultats de les eleccions generals, al Senat i autonòmiques\nEl departament d’Estadística, Avaluació i Qualitat de l’Ajuntament d’Alfafar ha fet públic en la web de l’Ajuntament un document amb les dades d’avanç de la participació i els resultats de les eleccions generals, al Senat i autonòmiques del passat 28 d’abril.\nD’aquesta forma, i amb l’objectiu de continuar treballant per a aconseguir un servei i una administració pública més accessible i transparent per a tota la ciutadania, l’àrea d’Estadística ha habilitat una anàlisi dels resultats en la secció de dades generals i estadístiques de la pàgina web municipal. En aquest document es recullen les diferents dades de participació al llarg de tota la jornada electoral i els resultats en cada mesa electoral del municipi (Remedios Montaner, La Fila, María Inmaculada, Rabisancho, Biblioteca Municipal, EPA Alfalares i Orba).\nAixí, les i els ciutadans interessats poden consultar, entre altres dades, els vots que va rebre cada candidat de les tres eleccions convocades en cadascuna de les meses electorals, el nombre d’electors que van exercir el vot, així com el nombre de vots vàlids, nuls o en blanc de cada taula.\nLa Fira del Llibre d'Alfafar ara serà "Fira del Llibre Llorenç Giménez"\nAlfafar inicia el reasfaltat de diversos carrers del Barri Orba i Alfalares\nAlfafar contractarà a 10 persones a través del programa EMCUJU\nEl llibre de les Festes d'Alfafar arriba als ciutadans i ciutadanes


L’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) durà a terme una sèrie d’actuacions per reparar i restituir el talús de protecció d’avingudes en el tram final del Ridaura, en el terme municipal de Castell-Platja d’Aro, al Baix Empordà.\nEn els darrers dies, tècnics de l’agència han inspeccionat la zona per avaluar els danys i s’ha determinat que l'escullera de protecció de la base del mur va ser mobilitzada per l'efecte de les pluges de mitjans de novembre.\nAmb l’objectiu de reparar els danys i minimitzar els efectes de possibles avingudes, l’ACA durà a terme diverses actuacions que culminaran amb la restitució de l’escullera i habilitant que l’aigua circuli pel tram central de la llera del riu.\nLes actuacions, amb una durada aproximada de 15 dies, s’iniciaran amb la preparació de la llera per poder treballar en sec, la qual cosa es farà rebaixant el nivell de l’aigua i posteriorment habilitant un cordó de terres que impedeixi el pas de l'aigua pel marge dret.\nAmb la zona de treball ja preparada per actuar, l'Ajuntament revisarà l'estat del col·lector d'aigües residuals municipal que s’ha malmès i el repararà, i posteriorment, l'agència restituirà l'escullera de protecció. La fase final del treballs se centrarà en reperfilar la llera per tal que les aigües discorrin per la part central de la llera.\nAbans de l'inici de les actuacions l'Agència Catalana de l’Aigua s'ha posat en contacte amb l'Ajuntament per exposar la situació i per coordinar l'execució dels treballs, en els quals intervindran, per raó de competència, les dues administracions competents.


Formacions - La Col·lectiva\nDes de La Col·lectiva oferim formacions al llarg de tot l’any impartides per professionals que treballen amb entitats de l’economia social i solidària. Són formacions adreçades a tots els públics i concretament a persones que estan pensant en crear i formalitzar el seu projecte. Aquests cursos estan especialitzats en les diverses àrees implicades en la creació i organització de les entitats d’ESS i pretenem apropar aquest model als projectes de nova creació del territori.\nFormacions La Col·lectiva: Tant si sou un col·lectiu que esteu pensant en nous projectes com si ja teniu el vostre projecte en marxa, La Col·lectiva també apropa els seus cursos als vostres espais.\nFormacions d’ AraCoop: Formació\nFormacions de l’ajuntament de l’Hospitalet del Llobregat: Formació


Startups to Funding: 10 minuts per seduir a la futura inversió . ACCIÓ - Agència per la Competitivitat de l'Empresa\nStartups to Funding: 10 minuts ...\nCasos d'empresa Judit Giró i Benet (The Blue Box), Joaquim Bas (Groots), María Poveda (Inveready), Jordi Vilagran (Xarxa BAGi)\nPromoure el finançament entre startups i inversors a través d’una idea molt simple: connectar-los en reunions de 10 minuts i que els emprenedors puguin explicar els seus projectes a potencials inversors.\nAquest és l’objectiu de la sessió Startups to Funding celebrada en el marc de les activitats d’ACCIÓ al Tech Spirit Barcelona. Un matí que va servir per celebrar més de 500 reunions entre emprenedors i els 60 inversors més representatius de Catalunya.\n"En jornades com avui el que més em captiva és la passió que hi posa l’emprenedor", apunta, Jordi Vilagran, inversor de la Xarxa Bagi. I és que en reunions tan ràpides el temps s’ha d’aprofitar i s’ha de tenir capacitat de seducció. "No els hi hem d’omplir el cap amb un munt de números, sinó els hi hem d’explicar el per què, com va néixer tot i com ens motiva el projecte", reconeix Judit Giró, emprenedora i CEO de The Blue Box.\nTot i això també cal venir preparat de casa. "Abans de venir aquí hem mirat l'inversor que ens toca. L’hem analitzat i hem mirat si ha tingut contacte o ha invertit amb empreses com la nostra" diu Joaquim Bas, cofundador de Groots.\nÉs cert que en aquestes reunions ràpides no dona temps a profunditzar molt però sí que pot permetre tenir una primera idea del projecte i generar una segona trobada. Per aconseguir-ho, però, s’ha d’explicar tot molt bé.\n"És fonamental la comunicació, que tinguin les idees clares i que ho sàpiguen transmetre. Encara que sigui un projecte molt innovador, si això no ho saben transmetre, costa d’entendre", apunta María Poveda, inversors de Inveready.\nAixò sí, tots coincideixen que la figura de l’inversor va molt més enllà del factor econòmic: és un membre més de l’equip, que aporta experiència i coneixement a l’empresa. "Un jugador més", diu Giró.