territoris.cat 13:39 09/01/19\nbiblioteca exposicions aitona biblioteca domingo espax directori de biblioteques de catalunya\nEl seguit de millores que s'han fet a la biblioteca dAitona inclou una actuació sobre les instal·lacions.\nL’Ajuntament d'Aitona remodela la Biblioteca per integrar-se al Directori de Biblioteques de Catalunya. L’actualització permetrà als usuaris de la Biblioteca Domingo Espax accedir, entre d’altres, al servei de préstec interbibliotecari, al circuit d’exposicions o al conjunt de les biblioteques públiques catalanes.\nL’Ajuntament d’Aitona aposta per la Biblioteca municipal com a centre neuràlgic que gesta l’activitat cultural i lúdica al municipi\nEl consistori treballa perquè, a través del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, la Biblioteca Domingo Espax es doti a partir d’aquest 2019 amb el catàleg íntegre de serveis que ofereixen els equipaments bibliotecaris estables.\nEls avantatges de ser al Directori de Biblioteques de Catalunya\nEn entrar la Biblioteca Domingo Espax a formar part enguany del Directori de Biblioteques de Catalunya, els aitonencs usuaris de l’equipament podran accedir al conjunt íntegre de prestacions que el Departament de Cultura ofereix als equipaments bibliotecaris estables; entre elles, l’accés a registres cartogràfics normalitzats, la localització automatitzada dels materials de la Biblioteca, la consulta en línia de la informació sobre els fons propis i els de la resta de biblioteques de Catalunya, l’automatització del servei de préstec, la possibilitat d’utilitzar el carnet de la Biblioteca municipal a la resta de biblioteques públiques catalanes, o l’accés al servei de préstec interbibliotecari. A més, la Biblioteca municipal formarà el personal de l’equipament, organitzarà tallers i activitats de foment de la lectura i s'integrarà en els circuits d’exposicions.\nLa presentació de la biblioteca renovada\nLa Biblioteca municipal renovada es presentarà públicament durant el mes de febrer de 2019. L’actuació de millora les instal·lacions, que s'ha fet en paral·lel a les gestions per ampliar el catàleg de serveis de la biblioteca, va finalitzar el passat mes de desembre i que ha tingut un cost de 60.000€ cofinançats entre l’Ajuntament i el Departament de Cultura.\nL'actuació sobre l'equipament ha consistit en l’adequació de la instal·lació elèctrica i de telecomunicacions, la substitució de les lluminàries per tecnologia LED, l’habilitació de nova climatització, pintura i la renovació del mobiliari


Núm. del document 050/2005\nData del document 29/03/2005\nData de publicació 31/03/2005\nAfectacions passives (6) Afectacions actives (6)\nCompetències relatives al procés d'adequació\nProcediment d'autorització ambiental\nProcediment de llicència ambiental\nUnitats tècniques de verificació ambiental\nActuació de verificació\nDocument d'avaluació ambiental\nTancament de l'activitat\nAcreditació extraordinària d'unitats tècniques de verificació ambiental (UTVA)\nVigència 30/10/2015 - 19/12/2014 - 29/10/2015 23/09/2009 - 18/12/2014 01/04/2005 - 22/09/2009\nEn compliment del que s'estableix en la disposició addicional de la Llei 4/2004, d'1 de juliol, reguladora del procés d'adequació de les activitats amb incidència ambiental a la Llei 3/1998, de 27 de febrer, de la intervenció integral de l'Administració ambiental, i atenent a les determinacions i criteris que fixa la citada Llei 4/2004, s'ha formulat el Programa esglaonat d'adequació que figura a l'annex 1 d'aquest Decret.\nEl Decret també desenvolupa i concreta les disposicions de la Llei que ho requereixen, a fi i efecte de facilitar la seva aplicació. Així, es concreta de manera detallada quines són les activitats subjectes al procés d'adequació, la documentació que s'ha de presentar a l'Administració, el procediment administratiu aplicable i els ens i òrgans de gestió que són competents. En l'annex 2 del Decret s'estableixen els requisits i procediment d'acreditació de les unitats tècniques de verificació ambiental, encarregades de verificar els documents d'avaluació ambiental que s'han d'adjuntar a la sol·licitud d'autorització ambiental i de llicència ambiental.\nFinalment, mitjançant disposicions addicionals es modifiquen determinats preceptes del Decret 220/2001, d'1 d'agost, de gestió de les dejeccions ramaderes per tal que el sistema d'intervenció administrativa aplicable a les activitats agrícoles i ramaderes s'harmonitzi amb els sistemes de prevenció i control regulats en la Llei 3/1998, de 27 de febrer, de la intervenció integral de l'Administració ambiental i normes de desplegament.\nVist el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta dels consellers de Medi Ambient i Habitatge i d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i d'acord amb el Govern.\n1.1 Aquest Decret té per objecte el desplegament de la Llei 4/2004, d'1 de juliol, reguladora del procés d'adequació de les activitats amb incidència ambiental a la Llei 3/1998, de 27 de febrer, de la intervenció integral de l'Administració ambiental (en endavant, Llei 3/1998), d'acord amb les determinacions fixades en la Llei 4/2004, d'1 de juliol, reguladora del procés d'adequació de les activitats d'incidència ambiental al que estableix la Llei 3/1998 (en endavant, Llei 4/2004)\n1.2 Alhora, mitjançant aquest Decret es modifiquen determinats preceptes del Decret 220/2001, d'1 d'agost, de gestió de les dejeccions ramaderes.\n2.1 S'aprova el Programa d'adequació que figura a l'annex 1 d'aquest Decret.\n2.2 S'han d'adequar a la Llei 3/1998 totes les activitats existents en el moment de la seva entrada en vigor en les que concorrin les condicions següents:\nQue estiguin classificades en els annexos 1 i 2 de la citada Llei 3/1998 i no disposin d'autorització o de llicència ambiental atorgades d'acord amb aquesta.\nQue s'exerceixin en el moment d'entrada en vigor de la Llei 4/2004 i no tinguin obert cap expedient de cessament.\nEn el cas d'establiments que disposin d'autorització ambiental o de llicència ambiental parcials per haver-se atorgat a alguna de les seves instal·lacions que admetien una avaluació ambiental independent, s'ha de sotmetre al procés d'adequació que es regula en aquest Decret la totalitat de les instal·lacions.\n3.1 L'ordenació general del procés d'adequació de les activitats classificades en els annexos de la Llei 3/1998 correspon:\na) Les de l'annex 1, al director o directora general de Qualitat Ambiental.\nb) Les de l'annex 2, apartat 1, al director o directora del Servei Territorial de Medi Ambient i Habitatge corresponent.\nc) Les de l'annex 2, apartat, 2, a l'alcalde o alcaldessa de l'ajuntament corresponent.\n3.2 La instrucció i la resolució dels expedients d'adequació correspon:\na) Al Departament de Medi Ambient i Habitatge pel que fa a les activitats sotmeses al règim d'autorització ambiental.\nb) A l'ajuntament pel que fa a les activitats sotmeses al règim de llicència ambiental.\n4.1 El procediment d'adequació a la Llei 3/1998 per a les activitats sotmeses al règim d'autorització ambiental s'inicia mitjançant sol·licitud del titular o de la titular de l'activitat a l'Oficina de Gestió Ambiental Unificada corresponent, acompanyada d'una avaluació ambiental verificada per una entitat col·laboradora de l'Administració legalment acreditada.\n4.2 La sol·licitud d'autorització ambiental se sotmet als tràmits següents:\nb) Informació pública pel termini de 20 dies mitjançant un edicte publicat al DOGC.\nc) Comunicació a l'ajuntament i als òrgans de l'Administració de la Generalitat que hagin de participar en l'avaluació de l'activitat per tal que, en el termini de dos mesos, es pronunciïn sobre els aspectes ambientals de l'activitat que són de la seva competència i, específicament, sobre sorolls, vibracions, escalfor, olors i abocaments al sistema de sanejament o clavegueram municipal.\nd) Avaluació ambiental de l'activitat per la Ponència Ambiental, la qual formula proposta de resolució.\ne) Audiència a l'ajuntament i al titular o a la titular de l'activitat pel termini de 10 dies.\nf) Resolució de la sol·licitud pel conseller o consellera de Medi Ambient i Habitatge.\ng) Notificació de la resolució al sol·licitant o a la sol·licitant i comunicació a l'ajuntament.\n4.3 La resolució es dicta i notifica en el termini màxim de sis mesos a comptar de la data d'entrada de la sol·licitud a l'Oficina de Gestió Ambiental Unificada corresponent. Transcorregut aquest termini sense que s'hagi notificat la resolució s'entén que l'activitat és autoritzada.\n4.4 L'autorització ambiental té el contingut fixat en la Llei 3/1998.\n4.5 En el cas de resolució denegatòria de la sol·licitud el cessament de l'activitat es duu a terme seguint les determinacions que es fixen en la pròpia resolució.\n5.1 El procediment d'adequació a la Llei 3/1998 per a les activitats sotmeses al règim de llicència ambiental s'inicia mitjançant sol·licitud del titular o de la titular de l'activitat a l'ajuntament, acompanyada d'una avaluació ambiental verificada per una entitat col·laboradora de l'Administració legalment acreditada.\nEn el cas de les activitats de l'annex 2, apartat 1, el titular de l'activitat ha de trametre una còpia de la sol·licitud a l'Oficina de Gestió Ambiental Unificada (OGAU) corresponent als efectes d'acreditar el compliment del requeriment d'adequació.\n5.2 La sol·licitud de llicència ambiental de les activitats classificades en l'annex 2, apartat 1, de la Llei 3/1998, se sotmet als tràmits següents:\nb) Informació pública pel termini de 20 dies.\nc) Tramesa a l'OGAU corresponent per tal que, en el termini de 3 mesos, emeti informe sobre els aspectes ambientals de l'activitat que són de la seva competència i, específicament, sobre aire, aigua i gestió de residus i incorpori els informes emesos en matèria de protecció de la salut i sobre sanitat animal.\nd) Avaluació ambiental de l'activitat per la ponència municipal d'avaluació ambiental, la qual formula la proposta de resolució.\ne) Audiència a l'OGAU i al titular o a la titular de l'activitat pel termini de 10 dies.\nf) Resolució de la sol·licitud per l'alcalde o alcaldessa de l'ajuntament.\ng) Notificació de la resolució al sol·licitant o a la sol·licitant i comunicació a l'OGAU corresponent.\n5.3 La sol·licitud de llicència ambiental de les activitats de l'annex 2, apartat 2, de la Llei 3/1998 se sotmet als tràmits següents:\nc) Avaluació de l'activitat per la Ponència municipal d'avaluació ambiental i per la Ponència comarcal d'avaluació ambiental si ha d'intervenir i elaboració de la proposta de resolució.\nL'informe de la Ponència comarcal, si correspon, s'ha d'emetre en el termini màxim de 3 mesos a comptar de la data de recepció de l'expedient tramès per l'ajuntament.\nd) Audiència al titular o a la titular de l'activitat i al consell comarcal si correspon, pel termini de 10 dies.\ne) Resolució de la sol·licitud per l'alcalde o alcaldessa de l'ajuntament.\nf) Notificació de la resolució al sol·licitant o la sol·licitant de l'activitat i comunicació al consell comarcal si correspon.\n5.4 La resolució es dicta i notifica en el termini màxim de 6 mesos a comptar de la data d'entrada de la sol·licitud a l'ajuntament. Transcorregut aquest termini sense que s'hagi notificat la resolució s'entén que la llicència és atorgada.\n5.5 El contingut de la llicència ambiental és el fixat en la Llei 3/1998.\n5.6 En el cas de resolució denegatòria de la sol·licitud el cessament de l'activitat es duu a terme seguint les determinacions que es fixen en la pròpia resolució.\n6.1 En el cas que l'autorització ambiental o la llicència ambiental s'hagin obtingut per silenci administratiu, l'Administració competent ha de dictar en el termini més breu possible la resolució expressa amb el contingut fixat en la Llei 3/1998, per a l'autorització ambiental i la llicència ambiental per tal de fer plenament operatius els sistemes de prevenció i de control integrats que s'hi estableixen.\n6.2 L'autorització ambiental o la llicència ambiental obtingudes per acte presumpte en cap cas generen facultats o drets contraris a l'ordenament jurídic i, particularment, sobre el domini públic.\nArticle 7 Derogat per DD única. f del DECRET 60/2015, de 28 d'abril, sobre les entitats col·laboradores de medi ambient.\nArticle 8 Derogat per DD única. f del DECRET 60/2015, de 28 d'abril, sobre les entitats col·laboradores de medi ambient.\nL'avaluació ambiental que s'adjunta a la sol·licitud d'autorització o de llicència ambiental ha de tenir el contingut mínim que s'assenyala en l'article 4.2.j) de la Llei 3/1998, de la intervenció integral de l'Administració ambiental.\n10.1 L'actuació de verificació de les avaluacions ambientals i del document d'avaluació en matèria de prevenció d'incendis es reflecteix en un informe de verificació que té el contingut, el format i el suport informàtic que es determini per ordre conjunta del departament competent en matèria de medi ambient i del departament competent en matèria de prevenció d'incendis.\n10.2 En cas que l'informe de verificació demostri que l'activitat presenta incompliments de les determinacions ambientals exigibles i estimi que els incompliments són esmenables, cal que el titular de l'activitat sol·liciti una exempció temporal dels límits d'emissió i adjunti un programa de correcció dels incompliments, d'acord amb el que s'estableix en la disposició transitòria 3 del Decret 136/1999, de 18 de maig.\n11.1 La potestat per imposar la sanció de multa per infraccions que recauen en activitats de l'annex 1 de la Llei 3/1998 correspon al director o directora general de Qualitat Ambiental del Departament de Medi Ambient i Habitatge.\n11.2 La potestat per imposar la sanció de multa per infraccions que recauen en activitats de l'annex 2 de la Llei 3/1998 correspon a l'alcalde o alcaldessa.\nLa imposició de multes coercitives correspon:\nA) Les que recaiguin sobre activitats de l'annex 1, al director o directora general de Qualitat Ambiental del Departament de Medi Ambient i Habitatge.\nB) Les que recaiguin sobre activitats de l'annex 2, apartat 1, al director o directora dels Serveis Territorials del Departament de Medi Ambient i Habitatge.\nC) Les que recaiguin sobre activitats de l'annex 2, apartat 2, a l'alcalde o alcaldessa.\nEl tancament de l'activitat declarada clandestina correspon:\nA) En el cas d'activitats de l'annex 1, al conseller o consellera competent en matèria de medi ambient.\nB) En el cas d'activitats de l'annex 2, apartat 1, al conseller o consellera competent en matèria de medi ambient, a proposta de l'alcalde.\nC) En el cas d'activitats de l'annex 2, apartat 2, a l'alcalde o alcaldessa.\nDisposició addicional Primera derogada per DD del DECRET 136/2009, d'1 de setembre, d'aprovació del programa d'actuació aplicable a les zones vulnerables en relació amb la contaminació de nitrats que procedeixen de fonts agràries i de gestió de les dejeccions ramaderes.\nEl Govern, mitjançant el Departament de Medi Ambient i Habitatge, proveirà els mitjans personals, financers i materials necessaris per complir amb les tasques i funcions administratives que aquest Decret atribueix a l'Administració de la Generalitat, incloses les necessitats de personal tècnic i administratiu de la Direcció General de Qualitat Ambiental, respecte de les activitats de l'annex 1 de la Llei 3/1998, de 27 de febrer, i de les OGAU respecte de les activitats de l'annex 2, apartat 1, d'acord amb les previsions contingudes en la memòria de costos i de necessitats de personal elaborada pel Departament de Medi Ambient i Habitatge i segons el que es disposa en els apartats 5 i 6 de l'annex 1 d'aquest Decret.\nEls plans de gestió de les explotacions ramaderes incloses en els annexos 1 i 2 de la Llei 3/1998, de 27 de febrer, que han estat presentats davant del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca d'acord amb el Decret 220/2001, d'1 d'agost, i estan pendents de validació passaran a tramitar-se integrats en els procediments establerts en la Llei 3/1998, de 27 de febrer.\nPer a la tramitació del procediment d'adequació de les activitats ramaderes referides en aquesta disposició, els tècnics o les tècniques designats/ades pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca formen part de les oficines de gestió ambiental unificada (OGAU) i de la ponència ambiental regulades en el Decret 136/1999. El director o directora general de Producció, Innovació i Indústries Agroalimentàries d'aquest Departament forma part de la Ponència Ambiental.\nEls plans de gestió de les explotacions ramaderes incloses en l'annex 3 de la Llei 3/1998, de 27 de febrer, que han estat presentats davant el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca d'acord amb el Decret 220/2001, d'1 d'agost, i estan pendents de validació, es regeixen pel sistema de comunicació regulat al capítol 4 del títol 4 del Decret 136/1999 i el que estableix aquest Decret. A aquest efecte, el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca efectua la tramesa als ajuntaments dels corresponents plans de gestió. Un cop finalitzat el procediment de comunicació l'ajuntament ha de trametre al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca el pla de gestió juntament amb la certificació tècnica expedida i les dades que es determinin a efectes de la gestió dels registres corresponents.\nEl règim aplicable a les modificacions dels plans de gestió de dejeccions ramaderes validats d'acord amb el Decret 220/2001 que es produeixin a partir de l'entrada en vigor d'aquest Decret és el que estableix la disposició addicional primera d'aquest Decret.\nQueda derogada qualsevol disposició normativa que s'oposi al que estableix aquest Decret.\nÉs objecte del programa ordenar el procés d'adequació de les activitats existents, classificades en els annexos 1 i 2 de la Llei 3/1998, de 27 de febrer, de la intervenció integral de l'Administració ambiental, d'acord amb el que s'estableix en la Llei 4/2004, d'1 de juliol, i normes de desplegament.\nPrimer. Que se sotmetin al règim d'autorització o de llicència ambiental regulades en la Llei 3/1998 citada totes les activitats afectades d'acord amb la Llei 4/2004, també citada, abans de l'1 de gener de 2007.\nSegon. Que el procés d'adequació es dugui a terme d'acord amb un calendari esglaonat segons els criteris fixats en la Llei 4/2004 i que es concreten en aquest Programa.\nIII. PROCÉS D'ADEQUACIÓ I TRAMITACIÓ DE LES SOL·LICITUDS\nEl procés d'adequació i tramitació de les sol·licituds d'adequació de les activitats existents dels annexos 1 i 2 de la Llei 3/1998, s'organitza en les fases següents:\nPrimera. Identificació i classificació de les activitats afectades\nLa identificació de les activitats de l'annex 1 i 2, apartat 1, i la seva classificació per tipologies la duen a terme la Direcció General de Qualitat Ambiental i els Serveis Territorials del Departament de Medi Ambient i Habitatge, amb la participació dels ajuntaments.\nAmb aquesta finalitat, la Direcció General de Qualitat Ambiental i els Serveis Territorials del Departament de Medi Ambient i Habitatge, basant-se en les dades disponibles, han de dur a terme una primera identificació i classificació de les activitats afectades que ha de ser comunicada als ajuntaments corresponents per tal que, en el termini màxim de quinze dies, validin el llistat d'activitats i la seva classificació i la comuniquin a la Direcció General de Qualitat Ambiental o als Serveis Territorials del Departament de Medi Ambient i Habitatge.\nLa identificació i classificació de les activitats de l'annex 2, apartat 2, la duen a terme els ajuntaments.\nSegona. Formulació del calendari d'adequació\n1. Una vegada identificades i classificades les activitats afectades s'ha de procedir a aplicar els criteris fixats en la Llei 4/2004 i que es concreten en aquest Programa per tal d'establir el calendari esglaonat d'adequació en tres períodes de durada semestral de tal manera que:\na) Les activitats que resultin agrupades en el primer període d'adequació han de presentar la sol·licitud abans de l'1 de gener de 2006.\nb) Les activitats que resultin agrupades en el segon període d'adequació han de presentar la sol·licitud abans de l'1 de juliol de 2006.\nc) Les activitats que resultin agrupades en el tercer període d'adequació han de presentar la sol·licitud abans de l'1 de gener de 2007.\nLes sol·licituds d'adequació d'activitats existents classificades en l'annex 2 de la Llei 3/1998 que hagin estat presentades abans de l'entrada en vigor d'aquest Decret i que estan pendents de resolució es tramiten d'acord amb el procediment general establert en la Llei 3/1998 i han de ser resoltes abans de l'1 de novembre de 2005.\n2. El calendari d'adequació l'aproven:\na) Per a les activitats de l'annex 1, el/la director/a general de Qualitat Ambiental.\nb) Per a les activitats de l'annex 2, apartat 1, el/la director/a dels Serveis Territorials de Medi Ambient que correspongui.\nc) Per a les activitats de l'annex 2, apartat 2, l'alcalde/essa corresponent.\nTercera. Requeriment d'adequació\nUna vegada formulat el calendari d'adequació, l'òrgan corresponent ha de procedir a notificar a la persona titular de l'activitat la resolució per la qual se la requereix que sol·liciti l'autorització o la llicència ambiental, segons pertoqui, abans que finalitzi el termini que resulta del calendari d'adequació formulat.\nEn el cas que en data 1 d'octubre de 2005 la persona titular d'una activitat que s'ha d'adequar a la Llei no hagi rebut el requeriment fixant el termini en què ha de presentar la sol·licitud d'autorització ambiental o de llicència ambiental, s'entén que ha de presentar-la abans de l'1 de juliol de 2006.\nQuarta. La persona titular de l'activitat ha de formular la corresponent avaluació ambiental i sotmetre-la a la verificació d'una entitat de verificació degudament acreditada amb una antelació mínima de 3 mesos del termini màxim fixat en el requeriment d'adequació, d'acord amb el que s'estableix en l'article 8 del Decret que aprova aquest Programa.\nEn el cas que en l'informe de verificació hi figuri alguna inconformitat esmenable s'ha d'acompanyar també un programa de correcció, d'acord amb el que s'estableix en l'article 10 del Decret que aprova aquest Programa.\nCinquena. Un cop registrada la sol·licitud d'adequació acompanyada de la documentació preceptiva, l'Administració competent procedeix a la seva tramitació d'acord amb el procediment fixat en els articles 4 o 5 del Decret que aprova aquest Programa, segons correspongui.\nIV. CRITERIS D'ESGLAONAMENT\n1. Criteri d'antiguitat de les llicències i autoritzacions ambientals. Atenent aquest criteri se situen en els primers períodes d'adequació:\na) Les activitats que es regeixen per llicències municipals d'activitats classificades atorgades abans de l'any 1980.\nb) Les activitats que tenen la data de caducitat de les autoritzacions de gestió de residus i d'abocament d'aigües residuals ja superada.\n2. Criteri de vulnerabilitat del medi receptor. Atenent aquest criteri se situaran en els primers períodes d'adequació.\na) Les activitats incurses en expedients sancionadors.\nb) Les activitats que tinguin incidència directa sobre recursos naturals, espais o zones d'especial protecció.\nc) Les activitats més properes a zones residencials.\nd) Les activitats que tenen afecció sobre zones o recursos declarats com a vulnerables.\n3. Criteri del nombre d'activitats\na) El nombre d'activitats d'una mateixa tipologia que correspongui gestionar a una mateixa unitat administrativa (Direcció General de Qualitat Ambiental, OGAU, ajuntament, consell comarcal) es distribueix entre els tres períodes d'adequació.\nb) La complexitat ambiental de determinades activitats ja sigui per la magnitud de les seves instal·lacions, ja sigui pel nombre i heterogeneïtat dels seus processos productius s'ha de tenir també en compte a l'hora de fixar el període d'adequació.\n4. Aquests criteris s'apliquen de manera ponderada. També es poden tenir en compte les propostes d'esglaonament formulades per associacions empresarials representatives d'un sector productiu o que es reflecteixin en un acord entre empreses d'una àrea determinada del territori.\nV. SUPORT NECESSARI PER LA GESTIÓ DEL PROCÉS D'ADEQUACIÓ\n1. El procés d'adequació suposa una actuació de caràcter extraordinari ja que els òrgans del Departament de Medi Ambient i Habitatge encarregats de la seva gestió (DGQA, i les OGAU) han de gestionar al mateix temps tots els expedients ordinaris (expedients de nova implantació, canvis substancials, declaracions d'impacte ambiental, etc.) Cal atendre també el fet que el procés d'adequació té una durada temporal estimada de 3 anys. Cal doncs una assistència tècnica extraordinària i temporal que permeti garantir una adequada gestió dels expedients que el procés originarà a les unitats administratives afectades del Departament de Medi Ambient i Habitatge.\nLa matèria de prevenció d'incendis es gestiona coordinadament i també suposa una assistència tècnica extraordinària i temporal per l'adequada gestió dels expedients en les unitats administratives afectades del Departament d'Interior.\n2. Valoració de la tasca a realitzar\nEs calcula que el conjunt d'expedients afectats pel programa d'adequació que han de ser intervinguts administrativament per l'administració ambiental de la Generalitat al llarg del programa és d'uns 18.000.\nTenint en compte la data final del programa, cada any s'han de tramitar una mitjana de 6.000 expedients distribuïts entre la Direcció General de Qualitat Ambiental i les direccions territorials del Departament.\n1. Tasques de tipus administratiu:\nRecepció i registre de les sol·licituds d'adequació de les activitats de l'annex 1 i 2, apartat 1, a la Llei 3/1998, d'intervenció integral de l'Administració ambiental (IIAA)\nDonar d'alta l'expedient a l'aplicació informàtica de la IIAA.\nVerificar formalment les sol·licituds i la documentació que l'acompanya.\nNotificar al sol·licitant en cas de documentació incompleta.\nCobrar les taxes corresponents als expedients d'annex 1.\nRealitzar els requeriments, comunicacions i notificacions al llarg de tota la tramitació dels expedients.\nVetllar per la inscripció d'ofici de les activitats autoritzades en els registres ambientals.\n2. Tasques de tipus tècnic\nAvaluar la incidència ambiental de les activitats a través de l'anàlisi del contingut de l'avaluació ambiental i de la documentació que, si escau, l'acompanya.\nElaborar la proposta de resolució/informe integrat.\nVI. ÒRGANS ESPECÍFICS DE GESTIÓ\n1. Equip director La gestió del procés d'adequació és dirigida i supervisada per un equip tècnic específic amb la composició i funcions següents:\n1 director o directora de l'equip designat pel director o directora general de Qualitat Ambiental.\n4 vocals en representació dels sectors ambientals designats pels respectius caps de la unitat.\n5 vocals en representació dels Serveis Territorials.\n1 vocal en representació de la Direcció General de Producció, Innovació i Indústries Agroalimentàries, designat pel director o directora general.\n1 vocal en representació de la Direcció General d'Emergències i Seguretat Civil, designat pel director o directora general.\na) Fer el seguiment de la gestió del programa.\nb) Elaborar i dictar les directrius i normes de gestió necessàries.\nc) Proposar, si és el cas, els canvis i correccions necessaris en la gestió.\n2. Equips operatius\n2.1 Equip operatiu de la Direcció General de Qualitat Ambiental.\na) Tècnic o tècnica responsable designat/da per la Direcció General de Qualitat Ambiental\nb) Els tècnics o les tècniques i els administratius o les administratives de l'equip de suport assignats/ades a la Direcció General de Qualitat Ambiental.\nc) Els tècnics o les tècniques designats/ades pels respectius sectors ambientals per a la supervisió de les activitats extractives i de gestió de residus.\nA) Del tècnic o tècnica responsable L'ordenació i la instrucció dels expedients.\nLa direcció i supervisió de l'equip operatisu.\nLa formulació de les propostes de resolució.\nB) De l'equip de suport La realització de les tasques administratives derivades de la tramitació dels expedients.\nL'avaluació de la documentació tècnica presentada i l'emissió d'informes tècnics sobre el compliment dels requeriments ambientals.\nC) Dels tècnics o de les tècniques representants dels sectors\nSupervisar l'actuació tècnica de l'equip de suport.\n2.2 Equips operatius de les OGAU.\na) Tècnic o tècnica responsable designat/da pel director/a del Servei Territorial\nb) Els tècnics o les tècniques i administratius i administratives de l'equip de suport assignats/ades a l'OGAU.\nc) Els tècnics o les tècniques designats/ades pels sectors ambientals per a cada tipologia d'activitats.\nSón les mateixes que les assenyalades per a l'equip operatiu de la Direcció General de Qualitat Ambiental.\nEl Programa té vigència indefinida i finalitza una vegada s'hagin resolt tots els expedients que corresponen al procés d'adequació.\n1. El Programa pot ser revisat en el cas que per disposició legal es modifiquin substancialment les normes que són d'aplicació obligatòria en la seva gestió o bé en el cas que es produeixin desviacions notòries en la seva execució.\nAnnex 1 Punt 2 de l’apartat VIII derogat per la DD Primera.4 del DECRET 163/2014, de 16 de desembre, pel qual se suprimeixen diversos òrgans col·legiats de l'Administració de la Generalitat i dels seus organismes.\nAnnex 2 Derogat per DD única. f del DECRET 60/2015, de 28 d'abril, sobre les entitats col·laboradores de medi ambient.\nDesplegat per l' ORDRE PRE/337/2005, de 14 de juliol, reguladora del contingut, el format i el suport informàtic de l'informe de verificació de les avaluacions ambientals i de l'informe de verificació del document d'avaluació en matèria de prevenció d'incendis. (Correcció d'errades en el DOGC núm. 4551, pàg. 2102, de 16.1.2006).


Eleccions històriques al Baix Empordà on Carles Motas (TPSF) i Lluís Puig (ERC) han arrasat a Sant Feliu de Guíxols i Palamós i on Jordi Soler (JxC) podria no governar a Calonge i Sant Antoni després de 12 anys al poder. Els comicis municipals deixen diversos titulars amb UPM que queda primera força a Torroella de Montgrí i l'emergència de forces municipalistes que poden tenir la clau del govern a Palafrugell o Castell- Platja d'Aro.\nPalafrugell: Victòria de Juli Fernández (PSC) que tot indica que no podrà governar\nJuli Fernández (PSC) ha tornat a guanyar les eleccions a Palafrugell frec a frec amb Josep Piferrer (ERC) amb 7 regidors cada un. El candidat socialista va obtenir un lleuger avantatge de poc menys d'un punt de diferència respecte el candidat republicà i tot quedarà a mercè dels partits petits per configurar el govern municipal.\nTant Fernández com Piferrer s'han mostrat oberts a pactar i la clau de govern la tindrà Gent del Poble, que amb tres regidors tot fa pensar que s'inclinarà per donar suport a ERC.\nSant feliu de Guíxols: Carles Motas arrassa i es queda a les portes de la Majoria Absoluta\nCarles Motas va arrassar a Sant Feliu de Guíxols i podrà governar còmodement a les portes de la majoria absoluta. El candidat de TPSF va passar dels 6 als 10 regidors amb el 37% dels vots.\nERC, que havia apostat fort per Sílvia Romero, no capitalitza la seva presència al govern i es mantindrà amb tres regidors, els mateixos que el PSC, que tampoc rendebilitza els 4 anys de soci de TPSF. Patacada històrica de JxC que perd la metat de la representació i passa de guanyar les eleccions a ser quarta força.\nPalamós: Majoria absoluta històrica de Lluís Puig (ERC)\nEl republicà Lluís Puig va aconseguir una històrica majoria absoluta amb quasi la meitat dels vots i 11 regidors. L'alegria de l'Alcalde en funcions contrastava amb la debacle del PSC que es va enfonsar perdent la meitat dels regidors, de 6 a 3. Dani Reixach (JxPSJ) va ser l'altre gran derrotada de la nit quedant fora del ple. C's va irrompre al ple amb un representant.\nTorroella de Montgrí: UPM torna a ser primera força\nJordi Colomí (UPM) va aconseguir ser la primera força amb 6 regidors per davant d'ERC que es va mantenir amb 4. Patacada del món convergent que perd 2 regidors i irrupció de Ciutadans. Pere Cuadros capitalitza la guerra de símbols i polèmiques dels darrers mesos i estarà present al plenari.\nCom també Jordi Cordon. L'exalcalde fa entrar amb un edil la seva força política independent Compromís amb Torroella i l'Estartit.\nA l'EMD també tomb electoral, on UPM liderarà l'administració en detriment del fins ara president Genís Dalmau, de l'EST.\nCalonge i Sant Antoni: Tomb històric per la derrota de Jordi Soler (JxC)\nUna de les sorpreses de la nit amb la derrota de Jordi Soler (JxC) que deixarà de ser Alcalde després d'una dècada al càrrec. Va quedar-se lluny de guanyar amb 5 regidors. Miquel Bell-Lloch (ERC) va aconseguir un regidor més respecte el 2015 i amb 6 edils podrà governar amb MES-Avancem que manté la representació o la CUP i Republicans que irrompen al plenari.\nLa Bisbal: Hegemonia independentista\nReforç del Govern a La Bisbal on tots els partits que formaven el tripartit van augmentar de vots. ECP i CUP mantenen un i 3 regidors respectivament i els cupaires s'enfilen fins a la segona posició per la caiguda del PSC. Òscar Aparicio perd un edil i queda relegat a quarta força política. L'històric Xavier Dilmé, amb Tots per La Bisbal tornarà a ser al ple.\nCastell-Platja d'Aro: Les forces dels partits de govern s'equilibren\nLes eleccions van equilibrar les forces de l'equip de Govern fins ara amb 6 regidors de JxC i 4 del PSC. Joan Giraut perd un edil en favor de Murici Jiménez que podrà optar a l'alcaldia. Els dos socis de govern van quedar pràcticament empatats.\nIrrupció de Som Castell-Platja d'Aro que es planta amb dos regidors per darrere d'ERC que manté posicions amb 3 edils i no capitalitza el bon moment republicà a nivell nacional.\nSanta Cristina d'Aro: Lourdes Fuentes (ERC) governarà amb més força\nERC va guanyar les eleccions folgadament i Lourdes Fuentes (ERC) podrà repetir pacte amb més força que fins ara. Els republicans guanyen dos regidors i queden per davant de JxC. Santa Cristina d'Aro és un dels únics llocs on els post-convergents guanyen força passant dels 2 als 3 regidors. PP i Emprenedors van ser els grans perdedors de la nit quedant-se fora del ple.\nBegur: Loureiro (ERC) guanya les eleccions però el ple queda molt fragmentat\nAritmètica endimoniada amb empat tècnic entre ERC i JxC a 3 regidors. Eugeni Pibernat (TxBE) i Jordi Carreras (UPM) tindran la clau de govern amb 2 regidors cada un.\nPARLEM AMB L'ALCALDE de Calonge-Sant Antoni Jordi Soler\nMarc Lamuà repeteix com a cap de llista del PSC Gironí a les eleccions estatalsMarc Lamuà tornarà a ser el cap de llista del PSC per la circumscripció de Girona a les eleccions estatals del proper 28 d'abril. El primer secretari dels socia\nPunt i final a dues dècades de litigis per la desclassificació de la Pletera\nAprovada la relació de llocs de treball de Torroella de Montgrí\nPARLEM AMB L'ALCALDESSA de Mont-ras, Vanessa PeiróAvui al Parlem amb l'Alcalde ens acompanya l'alcaldessa de Mont-ras Vanessa Peiró que s'estrena a l'alcaldia amb JUNTS per Mont-ras. Amb ells hem parlat dels re\nTots per l'Empordà suma nous partits al projecte i aplegarà 12 candidaturesTots Per l'Empordà suma nous partits al projecte i aplegarà 12 candidatures a les properes eleccions municipals.\nEl Govern de Sant Feliu de Guíxols s'organitza en tres grans àreesEl Govern de Sant Feliu de Guíxols 2019-2023 s'organitzarà en tres grans àrees que coordinaran les diferents regidories. Josep Saballs (TPSF), Josep Melcior Muñ


Avança amb bon ritme el procés de vacunació a la demarcació amb més d'11.000 dosis inoculades ahir\nImatge d'arxiu d'una persona vacunant-se al Palau d'Esports.\nLes dades epidemiològiques segueixen millorant al Camp de Tarragona, que registra una taxa de risc de rebrot de 91 punts\nActualitzada 11/06/2021 a les 11:29\nLes dades de la pandèmia de la covid-19 segueixen millorant al Camp de Tarragona, que registra una taxa de risc de rebrot de 91 punts, 8 menys que ahir. En canvi a les Terres de l'Ebre aquest indicador feia una setmana que es mostrava a la baixa i, segons les dades del Departament de Salut, ara és de 43 punts, 9 punts més que ahir.\nEs mantenen les xifres de defuncions, ja que a demarcació de Tarragona no se n'ha registrat cap. Al Camp de Tarragona es mantenen les 1.122 morts des de l'inici de la pandèmia i a l'Ebre les 180.\nPel que fa al nombre de contagis, al Camp de Tarragona, s'han registrat 64 nous positius que s'acumulen als 42.675 confirmats des de l'inici de la pandèmia. A les Terres de l'Ebre s'han detectat 11 nous contagis, que se sumen a un total d'11.098 casos totals confirmats.\nPer altra banda, en relació amb la pressió hospitalària, al Camp de Tarragona hi ha 2 pacients més ingressats respecte ahir (36), mentre que els pacients a les UCI del territori baixen als 23 crítics ingressats. A les Terres de l'Ebre també s'eleva lleugerament la xifra d'ingressats amb 14, un més que ahir, i es mantenen els pacients ingressats a l'UCI (5).\nAvança amb bon ritme el procés de vacunació a la demarcació, ja que ahir es van inocular un total d'11.669 dosis de la vacuna contra la covid-19. Al Camp s'han administrat un total de 9.213 vacunes durant la jornada d'ahir. Això fa que 251.182 persones han rebut la primera dosi de la vacuna mentre que 143.287 ja han acabat el procés de vacunació. A les Terres de l'Ebre es van inocular ahir 2.486 dosis. Pel que fa a les xifres totals, s'ha administrat a un total de 80.695 persones la primera dosi, i a 50.349 la segona dosi.\nLa situació de Catalunya\nEl Departament de Salut ha declarat 712 nous casos de covid confirmats per PCR o TA en les darreres 24 hores i cinc morts. Això eleva el total de casos en tota la pandèmia a 634.006 i les defuncions a 22.219, segons el darrer balanç de la conselleria. A més, hi ha cinc crítics menys a les UCI i el total és de 188. Els ingressats a planta pugen fins a 554, set més. Pel que fa la velocitat de propagació, l'Rt, s'incrementa fins a 0,91, i el risc de rebrot ho fa en dos punts, fins a 90. La incidència acumulada a 14 dies puja, tot i que es manté per sota de 100. Passa de 98,92 a 99,83. El 3,34% de les proves de la darrera setmana han donat positiu.\nEl risc de rebrot era de 115 entre el 25 i el 31 de maig i baixa a 90 en l'últim interval. Pel que fa a l'Rt, puja a 0,91, un valor inferior al de la setmana anterior (1,06). La incidència a 14 dies és de 99,83 entre l'1 i el 7 de juny, per sota dels 108,98 de l'interval anterior.\nPel que fa als casos confirmats per PCR o tests d'antígens, en el període de l'1 al 7 de juny n'hi va haver 3.449, inferior a l'interval anterior, quan se'n van declarar 4.281. Això situa la taxa de confirmats per PCR/TA en 44,54 casos per cada 100.000 habitants, per sota del període anterior (55,29).\nDurant l'última setmana analitzada s'han fet 80.373 proves PCR i 33.559 tests d'antígens, dels quals un 3,34% ha donat positiu, inferior al valor de l'interval anterior (3,77%). La mitjana d'edat de les persones positives se situa en els 34,2 anys.\nDes de l'inici de la pandèmia s'han confirmat 693.316 casos, dels quals 634.006 per PCR/TA. Pel que fa a les morts, se n'han declarat cinc en les darreres hores, amb 22.219 des de l'inici de la pandèmia: 14.134 en hospitals o sociosanitaris (+2), 4.566 en residències (+1), 1.183 en domicilis (+1) i 2.336 no classificables (+1).\nEntre l'1 i el 7 de juny s'han declarat 14 defuncions, mentre que la setmana anterior se'n van notificar 22. En l'últim interval hi havia ingressades a l'hospital 590 persones. La setmana del 25 al 31 de maig n'hi havia 740.\nEntre les persones que viuen en residències, s'informa de 31.389 casos confirmats per PCR o TA des de l'inici de la pandèmia (+17). Amb la resta de proves, el nombre total de casos acumulats és de 34.896. En total, han mort des de l'inici de la pandèmia 8.866 persones, una defunció més en les darreres hores.\nRegió sanitària de Barcelona ciutat: 3 ingressats menys (124).\nBaixen a 354 els grups escolars confinats i a 8.396 les persones en quarantena\nEspanya registra 4.214 nous infectats de covid-19 i 18 defuncions més des de dijous\nIncendi d'una cuina a un pis del carrer Unió de Tarragona\nLa tempesta de dijous deixa danys en cereal i...\nReus exigirà una major qualitat acústica a r...\nEspanya registra 4.214 nous infectats de...\nQuè és la 'immunitat de ramat' i per què no l'...\nNoves freqüències a la R17 de Rodalies els d...\nComenta el contingut : Avança amb bon ritme el procés de vacunació a la demarcació amb més d'11.000 dosis inoculades ahir


cirurgia unguial – Torregrosa Salut\nEn Torregrosa Salut comptem amb podòlegs especialistes en cirurgia unguial. Són molts els pacients que recorren a les nostres instal·lacions després de realitzar molts tractaments conservadors que fracassen, és en aquest moment que s'ha de recórrer a la cirurgia de l'ungla.\nUn camp on D. Torregrosa i el seu equip sempre han estat pioners, obtenint grans resultats. Per aquest motiu és important tenir un bon protocol de treball, dominant totes les etapes dels processos quirúrgics, així com post quirúrgics.\nEs poden realitzar diferents tècniques depenent de la morfologia de l'ungla i els seus teixits circumdants, de forma general es realitza el que s'anomena una matricectomia parcial, és a dir treure una làmina de l'ungla i el que correspon a la seva matriu perquè no torni a sortir.Els resultats són molt satisfactoris sempre que es determini bé el tipus de tècnica i es realitzi la matricectomía de forma meticulosa, és a dir no poden quedar cèl·lules matricials, ja que pot tornar a sortir l'ungla i fins i tot formar-se una espícula, la qual sabria greu, i s'hauria de reintervenir quirúrgicament per solucionar aquesta complicació.\nAquest tipus de cirurgies es realitza amb anestèsia local a la mateixa consulta sense necessitat d'ingressar a l'hospital.\nDilluns a Divendres de 9:00h - 20:00


HEDONISTES del nou tAstament: d’octubre 2011\nPublicat per Vicent Torres a 23.10.11 3 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nUn cap de setmana amb els Subirós (i II). Almadraba Park. Roses\nL’altre negoci familiar dels Subirós-Mercader és l’hotel Almadrava Park, un establiment de temporada i de caràcter turístic situat a primera línia de costa, que a més a més ocupa un turó de vistes privilegiades a la Badia de Roses.\nTot i la diferència de localització amb el ‘Motel’, i per tant també de clientela, ambdós romanen baix la ‘batuta’ del Jaume Subirós de manera que són diferents però guarden evidents similituds. Sempre hem tingut una debilitat especial pel restaurants, ja quasi desapareguts, on els cambrers són vertaders professionals que acaben amb el treball de preparació dels aliments abans de servir-los, i igual t’emplaten una orada salvatge que et flambetgen uns crepes; un valor afegit d’espectacle en el funcionament de sala durant l’àpat. Aquesta podria ser una d’aqueixes similituds.\nComençàvem el dinar amb una fabulosa ‘Cassola d’Espardenyes’. No havíem tornat a tastar ni veure en cap lloc aquest producte des de que a 1998 visitàrem El Bulli, curiosament molt prop d’allí, la qual cosa li comentàrem a Jaume Subirós quan el felicitàrem pel plat. Segons ens digué es tracta d’un producte autòcton d’allà i molt escàs des de que a algú se li va ocórrer deixar de fer-lo servir per peixcar, enganxat a l’ham, i ficar-lo dins d’un plat. A la cassoleta venien sofregides amb all i vitet.\nCom a plat principal per dinar –Que millor que un plat d’arròs?- Dit i fet, optàrem per l’Arrós negre a l'empordanesa amb sèpia bruta i ceba de Figueres. Excel·lent, molt bó i solt, amb un ric ventall de sabors dins del mateix plat. De seguida Subirós s’interessà pel què pensaven uns valencians del seu arròs i ens explicà que les diferències fonamentals amb els que ací estem acostumats a menjar es redueixen al punt del sofregit i sistema de cuita.\nPer acabar, entre carro de dolços i de formatges ens decantarem per un assortiment del segon, una altra similitud amb el Motel, encara que a aquell molt més complet.\nEl gran acompanyant del menjar fou un vi de la terra, un magnífic D.O. Empordà de Garnatxa Blanca amb envelliment en bota, CTÒNIA 2008 de Masia Serra. Molt recomanable però complicat de trobar en altres indrets.\nBon cafè amb ‘petit fours’ i servei, com ja hem dit, molt professional i atent. Tot des d’una taula front a la magnífica panoràmica de la Badia de Roses. –Què més volem?-\nPublicat per Vicent Torres a 12.10.11 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Productes, Restaurants\nNo és la primera vegada que parlem de Llavors d’ací, l’associació d’àmbit valencià dedicada a la promoció i conservació de la nostra biodiversitat agrària. Avui toca tornar-ho a fer per donar a conèixer una nota de premsa que ens han fet arribar. Fer d’altaveu no és quelcom habitual ací, excepte quan es tracta d’un tema relacionat amb els del bloc i que considerem de vertader interés.\nLa ‘nota’ anuncia una campanya de promoció de varietats locals en algunes botigues d'alimentació, dintre de la Setmana Estatal de la Lluita per la Biodiversitat Agrícola 2011, que tracta de difondre la defensa de les varietats tradicionals i les llavors lliures, i amb el lema “Cultiva diversitat. Sembra els teus drets”, té un doble objectiu:\nConscienciar a la societat civil de la necessitat de recuperar el patrimoni genètic agrícola per a assegurar la qualitat i la sobirania alimentària.\nAconseguir que les distintes administracions desenvolupen polítiques actives afavoridores de les varietats tradicionals i locals, propiciant una legislació que done llibertat als agricultors per produïr i comercialitzar les seues pròpies llavors, en lloc de penalitzar-ho i afavorir així els interessos de les grans corporacions multinacionals.\nPublicat per Vicent Torres a 8.10.11 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nTast de 30/09/2011. ELS GENEROSOS DEL MARCO I ALGUNES MALES COMPANYIES (i II)\n"L’art és generós, però sols es salva amb la cultura de qui el contempla".\nEl caràcter genuí dels vins de Jerez no és sols el resultat d’un origen geogràfic determinat, per excepcionals que siguen les condicions del ‘Marco’. Des de temps dels Fenicis fins l’actualitat, durant més de 3.000 anys ininterrumpidament, les circumstàncies històriques han anat donant forma a als vins jerezans actuals. Són, per tant, el fruit de la petjada deixada per les diferents cultures que allí hi han viscut. Uns vins que sempre han gaudit de gran fama i apreci tant en el consum local com en la seva gran vesant exportadora.\nPerò l’origen dels generosos de Jerez, tal i com els coneixem ara, cal buscar-lo en el segle XVIII; quan el potent gremi de vinaters prohibia envellir els vins, al considerar-ho pràctica especulativa, i es feia servir la fortificació (o adició d'alcohol vínic) com a medi d’estabilització a fi de que el feble vi jove aguantara les llargues travessies marítimes. Després d’un llarg conflicte legal acabà desapareguent dit gremi i les seves normes i és aleshores quan la ja habitual fortificació en lloc d'abandonar-se va acabar convertida en pràctica enològica. Per altra banda, ja aconseguida la possibilitat d’emmagatzemar les collites i atenent a la necessitat d’abastir al mercat amb vins d’una qualitat constant naix el sistema de ‘Criaderas y solera’.\nCom ja anunciàvem en l'entrada anterior, hem dedicat el darrer tast a conèixer les distintes tipologies de vins jerezans i les seves possibilitats gastronòmiques. La singularitat d'aquests ens va fer canviar, a més a més, el format habitual de tast (tast i sopar posterior amb els sobrants del vi degustat) pel que podríem anomenar un sopar maridat on inmediatament després de la presentació i tast de cada vi, el protagonisme era compartit amb les ja anunciades 'males companyies' de qualsevol vi tranquil i les 'companyies imprescindibles' per cada tipus de vi generós.\nCom que la comparativa més que 'entre marques' es buscava 'entre iguals' es varen triar dos cellers representatius que disposaren de la línia completa dels productes de qualitat a comparar, escollint els de criança biològica d'Emilio Lustau (Manzanilla Papirusa i Fino del Puerto) i els d’oxidativa de Bodegas Barbadillo, que compten amb la distinció V.O.R.S. (Amontillado,Oloroso, Palo Cortado i Oloroso Dulce).\nL'APERITIU. Amb la Manzanilla Papirusa i el Fino Puerto fino d'Emilio Lustau es van servir els ‘imprescindibles’ Llagostins i pernil amb ‘picos’, però també hi va haver haver espàrrecs navarresos, ouera de maruca i tonyina amb ametlla marcona, olives amb anxoves, Sushi (Nigirizushi i Makizuschi amb la seva salsa de soja i rave picant i gengibre), boquerons i uns ‘colpets’ d‘Ajoblanco (fet amb vinagre de Jerez i acompanyat de raïm, per suposat). -O siga; tot un assortiment de menjar amb el que no hi ha vi tranquil que s'atreveixca.- I com a resultat; un vertader èxit amb nombrosos elogis tant pel menjar i les seves combinacions amb els vins com per a aquestos i en especial per a la finor i elegància de la Manzanilla.\nEL PEIX BLAU. Amb l’Amontillado V.O.R.S. es va servir el tradicional ‘Bonyitol al forn’, que en realitat era Visol rostit amb carxofes (un altre aliment ‘maldit’ pels vins tranquils). La combinació d’aquestes amb l’Amontillado i la saladura fou magnífica, i sens dubte la més reconeguda per la majoria dels comensals. -De vegades 1+1 són 3!-\nLA CARN ROJA. Amb l’Oloroso (de les criadores fundacionals de la casa a 1821) i el Palo Cortado (de criadores centenàries) era precís tastar l'arxiconegut plat andalús ‘Rabo de toro’, i així fou. –Fantàstic!-\nLES POSTRES. Era el moment de tastar un generós de licor, l’Oloroso Dulce V.O.R.S. també de Barbadillo, un vi endolcit amb grans pansits de ‘Pedro Ximénez’. Es va servir com acompanyament un ‘Apfelstrudel’ amb gelat de vainilla i glacé de PX.\nPer tancar i com a conclusió podríem dir que totes les combinacions foren exitoses i que, sense ànim de desmereixer als demés, els vins més elogiats varen ser l’Amontillado i la Manzanilla. Caldria afegir que tot i que la meravella que suposa assaborir aquests vins que el pas del temps ha convertit en vertaderes obres d’art; es corre el perill de la saturació gustativa si volem aguantar-los durant tota la menjada. És per això que resulten molt més recomanables per prendre’ls per copes soltes, o combinats amb algún aliment concret. -Però sense abusar, si no volem predre l'encant!-\nPublicat per Vicent Torres a 4.10.11 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge


Albiach (CatECP) demana la derogació de la llei de costes\nINTERVÉ: Jèssica Albiach, portaveu del grup parlamentari d'En Comú Podem\nLa presidenta del grup parlamentari de Catalunya en Comú Podem Jèssica Albiach ha visitat aquest divendres alguns dels desperfectes que el temporal Gloria ha causat a la Costa Brava. Des de Llafranc on la força del mar es va emportar part del passeig marítim Albiach ha alertat que amb el canvi climàtic aquests temporals poden ser més freqüents i tenir més impacte. Per això des d'en Comú Podem veuen la necessitat de derogar l'actual llei de Costes que diuen deixa desprotegit el litoral.\nAlbiach reclama més coordinació entre administracions i mesures valentes per part dels dirigents polítics. Els comuns diuen que cal escoltat a SOS Costa Brava per impulsar nous models turístics que es destinin a protegir el territori i no explotar-lo com fins ara s'ha fet.\nDes del Parlament ha dit la portaveu d'En Comú Podem es treballarà perquè les ajudes econòmiques arriben als municipis conscients que molts viuen del turisme.\nJèssica Albiach ha visitat Palafrugell, Santa Cristina, Platja d'Aro i Sant Feliu acompanyada per la diputada gironina al Congrès Laura López.


La figura d'Aurora Picornell, present a l'edifici Sa Riera - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: La figura d'Aurora Picornell, present a l'edifici Sa Riera\nLa figura d'Aurora Picornell, present a l'edifici Sa Riera\nExposició sobre l’activista assassinada a mans de la repressió franquista\nDia: dimecres, 9 de gener de 2019\nTindrà lloc la inauguració de l’exposició Aurora Picornell (1912-1937). Història i memòria, una mostra itinerant de l'Institut Balear de la Dona (IBdona). A l’acte hi intervindran la doctora Joana Maria Seguí, vicerectora de Projecció Cultural, Universitat Oberta i Seus Universitàries; la senyora Rosa Cursach, directora de l’Institut Balear de la Dona, i el doctor David Ginard, comissari de l’exposició, professor del Departament de Ciències Històriques i Teoria de les Arts de la UIB i autor del llibre Aurora Picornell (1912-1937). De la història al símbol.\nA continuació, tindrà lloc la conferència «Aurora Picornell: feminisme, moviment obrer i memòria republicana al segle XX», a càrrec del doctor David Ginard. L'exposició es podrà visitar fins al dia 1 de febrer a l’edifici Sa Riera, de Palma.\nAurora Picornell Femenias (Palma, 1912 – Porreres, 1937), coneguda com la Passionària de Mallorca, fou una activista política i social del segle XX. Fou dirigent del Partit Comunista d'Espanya a Mallorca i va promoure el sindicat de sastresses i la primera commemoració del Dia de la Dona Treballadora a l'illa. Fou detinguda, encarcerada, i assassinada la nit de Reis de 1937 al cementeri de Porreres.\nData de l'esdeveniment: 09/01/2019


El pilot català, nascut a Piera fa 34 anys, suma 28 títols mundials de trial (14 en ‘indoor’ i 14 a l’aire lliure) i no vol deixar de conquerir ceptres mundials\nYoshishige Nomura, cap del departament de competició de Honda (HRC), mostra la seva admiració per Bou «que ha competit i guanyat títols, fins i tot lesionat»\n15 de de gener del 2021. 12:33\nSi d’alguna cosa no es dubta a l’ampli i espectacular món del motorsport és que el català Toni Bou, de 34 anys, nascut a Piera (Barcelona) el 17 d’octubre de 1986, és un dels millors pilots de tota la història de totes les especialitats. Bou, guanyador de 28 campionats del món de trial, tant ‘indoor’ com a l’aire lliure, acaba de renovar amb l’equip Repsol Honda, amb qui va començar el 2007, per tres anys més, amb què la llegenda del trial complirà un total de 18 anys amb el ‘team’ campió.\nDurant aquests 14 anys al Repsol Honda Team, Bou ha batut pràcticament tots els rècords existents en el món del trial, de l’equilibrisme i potència sobre la moto, conquerint 28 títols mundials (14 ‘indoor’, 14 ‘outdoor’), amb 118 victòries a l’aire lliure i 67 sota sostre, a més d’11 títols de campió d’Espanya, entre molts altres èxits.\n«Estic supercontent amb aquesta notícia», ha assenyalat Bou després de l’anunci fet per Repsol i Honda. «He d’agrair a Honda la seva confiança en mi. És un gran equip i una aliança fantàstica, amb el qual hem aconseguit molts èxits i que, en moments complicats com aquests, és un orgull que mostrin la confiança en mi. Renovar per tres anys més és un premi a la meva bona carrera i també a la tasca que hem fet junts durant tots aquests anys. Espero poder seguir aquí molts anys més; és casa meva, on estic més còmode i on m’agradaria estar per no canviar mai». No cal dir que l’enginyer japonès Yoshishige Nomura, màxim responsable del departament de competició de la fàbrica alada (HRC), també ha mostrat la seva satisfacció per retenir el millor pilot de l’especialitat en la seva companyia. «Em complau que Toni Bou continuï competint amb el Repsol Honda Team l’any que ve i dos anys més. Guanyar 28 campionats consecutius és un èxit sorprenent. En ocasions ha hagut de lluitar contra les lesions, però tot i així ha vençut: una mostra de la seva inigualable determinació per guanyar el títol. Mantenir la seva condició mental, habilitat i física al màxim nivell tampoc és tasca fàcil, i m’agradaria agrair-l’hi a ell amb tota la meva sinceritat. HRC continuarà brindant-li la millor moto i equip per ajudar-lo a continuar guanyant».


En compliment amb el deure d'informació recollit en article 10 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, a continuació es faciliten les següents dades: l'empresa titular de domini web és Ángel Muñoz Cuines i Banys, SL (en endavant AMV), amb domicili a aquests efectes en C/Camí fondo nº 15, Terrassa, Barcelona, amb número de CIF: B-61966180 inscrita al Registre Mercantil de Barcelona al tom 31699, Foli 0043, Fulla/Dup. 198777/ del Llibre de Societats. Correu electrònic de contacte: info@angelmunozlacuina.com del lloc web.\nL'accés i/o ús d'aquest portal d'AMV atribueix la condició d'USUARI, que accepta, des d'aquest accés i/o ús, les Condicions Generals d'Ús aquí reflectides. Les esmentades Condicions s'aplicaran independentment de les Condicions Generals de Contractació que si escau resultin d'obligat compliment.\nhttp://angelmunozlacuina.com proporciona l'accés a multitud d'informacions, serveis, programes o dades (des d'ara, "els continguts") a Internet pertanyents a AMV o als seus llicenciants als quals l'USUARI pugui tenir accés. L'usuari assumeix la responsabilitat de l'ús del portal. Aquesta responsabilitat s'estén al registre que fos necessari per accedir a determinats serveis o continguts.\nEn aquest registre l'USUARI serà responsable d'aportar informació veraç i lícita. Com a conseqüència d'aquest registre, a l'USUARI se li pot proporcionar una contrasenya de la qual serà responsable, comprometent-se a fer un ús diligent i confidencial de la mateixa. L'USUARI es compromet a fer un ús adequat dels continguts i serveis (com per exemple serveis de xat, fòrums de discussió o grups de notícies) que Nom de l'empresa creadora del lloc web ofereix a través del seu portal i amb caràcter enunciatiu però no limitador, a no emprar-los per (i) incórrer en activitats il·lícites, il·legals o contràries a la bona fe ia l'ordre públic; (ii) difondre continguts o propaganda de caràcter racista, xenòfob, pornogràfic-il·legal, d'apologia del terrorisme o atemptatori contra els drets humans; (iii) provocar danys en els sistemes físics i lògics de Nom de l'empresa creadora del lloc web, dels seus proveïdors o de terceres persones, introduir o difondre a la xarxa virus informàtics o qualssevol altres sistemes físics o lògics que siguin susceptibles de provocar els danys anteriorment esmentats; (iv) intentar accedir i, si escau, utilitzar els comptes de correu electrònic d'altres usuaris i modificar o manipular els seus missatges. Nom de l'empresa creadora del lloc web es reserva el dret de retirar tots aquells comentaris i aportacions que vulnerin el respecte a la dignitat de la persona, que siguin discriminatoris, xenòfobs, racistes, pornogràfics, que atemptin contra la joventut o la infància, el ordre o la seguretat pública o que, al seu parer, no resultessin adequats per a la seva publicació. En qualsevol cas, AMV no serà responsable de les opinions abocades pels usuaris a través dels fòrums, xats, o altres eines de participació.\nAMV compleix amb les directrius de la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre de Protecció de Dades de Caràcter Personal, el Reial Decret 1720/2007 de 21 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament de desenvolupament de la Llei Orgànica i altra normativa vigent en cada moment, i vetlla per garantir un correcte ús i tractament de les dades personals de l'usuari. Per a això, al costat de cada formulari de recaptació de dades de caràcter personal, en els serveis que l'usuari pugui sol·licitar a AMV, de fer saber a l'usuari de l'existència i acceptació de les condicions particulars del tractament de les seves dades en cada cas, informant de la responsabilitat del fitxer creat, la direcció del responsable, la possibilitat d'exercir els seus drets d'accés, rectificació, cancel·lació o oposició, la finalitat del tractament i les comunicacions de dades a tercers si escau.\nAixí mateix, AMV informa que dóna compliment a la Llei 34/2002 d'11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i el Comerç Electrònic i li sol·licitarà el seu consentiment al tractament del seu correu electrònic amb fins comercials en cada moment.\nAMV per si o com a cessionària, és titular de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial de la seva pàgina web, així com dels elements continguts en la mateixa (a títol enunciatiu, imatges, so, àudio, vídeo, programari o textos; marques o logotips, combinacions de colors, estructura i disseny, selecció de materials usats, programes d'ordinador necessaris per al seu funcionament, accés i ús, etc.), titularitat de AMV o bé dels seus llicenciants.\nTots els drets reservats. En virtut del que disposen els articles 8 i 32.1, paràgraf segon, de la Llei de Propietat Intel·lectual, queden expressament prohibides la reproducció, la distribució i la comunicació pública, inclosa la modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d'aquesta pàgina web, amb fins comercials, en qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l'autorització de AMV. L'USUARI es compromet a respectar els drets de Propietat Intel·lectual i Industrial titularitat d'AMV. Podrà visualitzar els elements del portal i fins i tot imprimir-los, copiar-los i emmagatzemar-los al disc dur del seu ordinador o en qualsevol altre suport físic sempre que sigui, únicament i exclusivament, per al seu ús personal i privat. L'usuari haurà d'abstenir de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que estigués instal·lat en el les pàgines d'AMV.\nAMV no es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa que poguessin ocasionar, a títol enunciatiu: errors o omissions en els continguts, falta de disponibilitat del portal o la transmissió de virus o programes maliciosos o lesius en els continguts, malgrat haver adoptat totes les mesures tecnològiques necessàries per evitar-ho.\nAMV es reserva el dret d'efectuar sense previ avís les modificacions que consideri oportunes al seu portal, podent canviar, suprimir o afegir tant els continguts i serveis que es prestin a través de la mateixa com la forma en què aquests apareguin presentats o localitzats en seu portal.\nEn el cas que en http://angelmunozlacuina.com es disposessin enllaços o hipervincles cap a altres llocs d'Internet, AMV no exercirà cap tipus de control sobre aquests llocs i continguts. En cap cas AMV assumirà responsabilitat alguna pels continguts d'algun enllaç pertanyent a un lloc web aliè, ni garantirà la disponibilitat tècnica, qualitat, fiabilitat, exactitud, amplitud, veracitat, validesa i constitucionalitat de qualsevol material o informació continguda en cap d'aquests hipervincles o altres llocs d'Internet.\nAMV es reserva el dret a denegar o retirar l'accés al portal i / o els serveis oferts sense necessitat de preavís, a instància pròpia o d'un tercer, a aquells usuaris que incompleixin les presents Condicions Generals d'Ús.\nAMV perseguirà l'incompliment de les presents condicions així com qualsevol utilització indeguda del seu portal exercint totes les accions civils i penals que li puguin correspondre en dret.\nAMV podrà modificar en qualsevol moment les condicions aquí determinades, sent degudament publicades com aquí apareixen.\nLa relació entre AMV i l'USUARI es regirà per la normativa espanyola vigent i qualsevol controvèrsia se sotmetrà als Jutjats i tribunals de la ciutat de Barcelona.\nNo s'utilitzaran "cookies" per a l'adquisició de dades personals identificatives. Les "cookies" només serviran per facilitar l'accessibilitat al lloc web. Aquestes "cookies" únicament recullen informació tècnica per identificar la sessió amb l'objectiu de facilitar l'exploració del lloc web.\nEl web de AMV utilitza eines de mesurament de trànsit que permeten, de manera anònima, analitzar el comportament i el perfil dels visitants. En aquesta anàlisi, s'utilitzen "cookies" per part de l'empresa que facilita el servei.


Oswaldo Maestro Guimaraes és el nou lateral dret del Fraikin - BM. Granollers - Web Oficial del Club Balonmano Granollers\nOswaldo Maestro Guimaraes és el nou lateral dret del Fraikin\nGuimaraes i Márquez seran la temporada vinent els dos laterals drets del Fraikin BM Granollers. A la renovació de Márquez per les dues temporades vinents, s'afegeix l'arribada d'Oswaldo Maestro Guimaraes de cara a la temporada 2018/2019 per substituir la baixa del portuguès Jorge Silva. El Club BM Granollers i Guimaraes, després de diverses negociacions, han arribat a un acord perquè el jugador de Sao Paulo jugui al primer equip masculí fins al 30 de juny de 2019.\nEl brasileny, de 28 anys, 185 cm i 90 kg, és esquerrà i forma part del conjunt nacional juntament amb el porter del BMG César Almeida. Durant les dues últimes temporades ha defensat la samarreta de l'Helvetia Anaitasuna amb molt bona nota, arribant als 100 gols per temporada. La seva arribada a la Lliga Asobal al Balonmano Villa de Aranda, l'hivern de la temporada 2013/2014, procedent del Pinheiros no va passar desapercebuda: va superar els 120 gols en dues temporades i va ser escollit millor lateral dret de la lliga la temporada 2015/2016.\nAntonio Rama, l'entrenador del Fraikin el valora com un jugador molt "versàtil", "que té recorregut en el joc d'atac", unes qualitats que complementen les de Márquez, un llançador exterior amb un joc més directe.\nEl palmarès de Guimaraes inclou una medalla d'or als jocs panamericans (any 2015), la participació en el Mundial de 2013 —Brasil justament va competir a Granollers— i la participació en les Olimpíades de Río de Janeiro l'any 2016.\nFotografia: Agència de Comunicació Photo&Graphia


Moren tres usuaris de la residència Sant Bernabé per Covid-19 | NacióBerguedà\nMoren tres usuaris de la residència Sant Bernabé per Covid-19\nUna de les defuncions es va produir a l’hospital i les dues restants a la residència\nper Pilar Màrquez Ambròs , Berga, 9 de desembre de 2020 a les 15:14 |\nResidència Sant Bernabé de Berga (arxiu). | FHSB\nL'alcaldessa de Berga, Montse Venturós, i el regidor de Drets Socials de l’Ajuntament de Berga, Ivan Sànchez, han comparegut virtualment aquest dimecres, en roda de premsa per actualitzar la informació sobre l'evolució de la pandèmia a la ciutat. Montse Venturós ha lamentat la mort de 3 residents de la residència Sant Bernabé en els últims 4 dies. Una de les defuncions es va produir a l’hospital i les dues restants a la residència. En el decurs de la segona onada s’han produït un total de 10 defuncions a la residència.\nVenturós ha recordat que "els testos serològics realitzats a les persones residents van permetre saber, fa poc menys de dues setmanes, que la pràctica totalitat d’usuaris i usuàries havien generat anticossos".\nTal com ja va recollir NacióBerguedà, el passat 2 de desembre, el personal tècnic de Salut Pública va realitzar una inspecció per poder determinar el restabliment de la normalitat al centre residencial.\nMontse Venturós ha explicat que, ara mateix, la residència resta a l'espera que el Departament de Salut comuniqui quan es podran reprendre les visites externes de familiars. De moment, Venturós ha confirmat que els avis i àvies ja poden compartir els espais comunitaris del centre.\nLes Germanetes continuen en verd\nEl regidor de Drets Socials, Ivan Sànchez, ha afirmat que la residència Les Germanetes segueix sense registrar casos positius entre les persones residents i el personal laboral. Aquestes dades permeten al centre residencial mantenir el distintiu de residència 'verda'.\nDesprés de viure les conseqüències de la pandèmia de ben a prop durant la primavera, el centre residencial es manté sense casos de la malaltia en aquesta segona onada.\nLes dades empitjoren a la ciutat\nL'alcaldessa Venturós ha manifestat que les dades sobre l’evolució de la pandèmia a la ciutat han empitjorat. La responsable municipal ha fet una crida a la prudència i ha reiterat que la població ha de seguir complint les mesures d'autoprotecció per evitar la transmissió del virus.\nBerga ha registrat 31 casos positius diagnosticats amb PCR els últims 7 dies (+10) i ha comptabilitzat 45 casos en els darrers 14 dies (-20). L'índex de risc és de 631,14 punts, un nivell considerat molt alt, que s’ha incrementat respecte a la setmana anterior (211,17). La taxa de reproducció de l'epidèmia ha augmentat fins a 2,42 punts. Aquest índex s'obté de la mitjana de persones que s’infecten a partir d'un mateix cas.\nDues multes per infraccions relatives a la Covid-19\nDel 30 de novembre al 7 de desembre, la Policia Local ha efectuat 24 serveis ordinaris, la majoria dels quals han estat planificats en el marc de les actuacions que s'estan coordinant amb els Mossos d'Esquadra. En aquest període s'han interposat 2 denuncies: 1 per incomplir les restriccions de mobilitat i 1 per no fer ús de la mascareta, segons ha informat Venturós.\nBerga organitza la darrera campanya de donació de sang de l’any al pavelló de Suècia\nSocietat, Berga, residència Sant Bernabé, coronavirus


Troben “l’interruptor” genètic que canvia el color d’una papallona\nUna investigació ha mostrat com un sol gen controla si les taques de les seves ales són grogues o blanques\nPapallones Heliconius | Wikimedia Commons\nLes papallones Heliconius són un grup divers d’espècies acolorides i que viuen a les zones tropicals d’Amèrica Central i del Sud. Moltes de les espècies de què es composa el grup tenen formes i colors a les seves ales que imiten altres espècies per tal de protegir-se dels depredadors. Ara, una investigació duta terme per investigadors de la Universitat de Chicago (Estats Units) ha demostrat que almenys en una de les espècies d’aquest grup, l’Heliconius cydno, un sol gen és l’encarregat de controlar si les taques de les seves ales són blanques o grogues.\nAquest estudi, publicat a la revista ‘Current Biology’, consistia en l’elaboració d’un mapa genètic fent servir papallones H. cydno blanques i grogues i estudiar la seva seqüència genètica per identificar un sol gen, anomenat al1, que actua com a interruptor per a la coloració blanca i groga. Mentre la majoria d’espècies d’Heliconius tenen taques grogues a les ales, se sap que la H. cydno té algunes subestpècies que són blanques o grogues. Els investigadors havien vist que les papallones amb taques blanques tenien una expressió elevada del gen al1 -és a dir, estava “activat”-, cosa que volia dir que la seva funció és impedir la producció del pigment groc. Fent servir eines d’edició genètica, els científics van confirmar aquesta funció ja que, quan “apagaven” el gen en embrions de papallona que havien de tenir taques blanques, aconseguien que tinguessin taques grogues.\nEls investigadors també van seguir la història evolutiva d’aquesta coloració, comparant les diferències genètiques entre la versió del gen al1 que té l’H. cydno i la que tenen les espècies de papallona més properes, descobrint que la versió “blanca” del gen és d’aparició relativament recent i, tot i que l’H. cydno va ser la primera espècie en desenvolupar-la, s’ha comprovat que l’aparellament entre Heliconius ha fet que s’introduís en altres espècies del grup. Aquest gen, a més, sembla que també està relacionat amb les preferències a l’hora d’aparellar-se. Segons sembla, els mascles blancs d’H. cydno prefereixen femelles blanques, mentre que els grocs les prefereixen grogues, confirmant la teoria que els gens que marquen el color i les preferències d’aparellament en aquestes papallones són a la mateixa regió del genoma. El pas següent és esbrinar quina és la relació entre color i preferència, ja que podrien ser gens propers o que el mateix gen al1, d’alguna manera, s’encarregués de totes dues coses.


Tema 10  | Bioquímica (UAB) | Unybook\nTema 10 (2014)\nBIOQUÍMICA PARCIAL 2 10. BIOSENYALITZACIO CIRCUITS DE TRANSDUCCIÓ CEL·LULARS – Commutadors moleculars Una capacitat que tenen les cèl·lules és el fet que tenen capacitat d’actuar en front una senyal que reben de l’exterior. Succeeix tant a nivell unicel·lular com a pluricel·lular, tot i que en l’últim nivell és molt més complexa, perquè les cèl·lules tenen diferents funcions. A nivell del desenvolupament embrionari participen moltes senyals per tal de que l’embrió adopti una posició determinada.\nEls circuits de transducció cel·lulars són “commutadors moleculars”.\nTots els senyals representen informació, i es detecten a través d’uns receptors específics que després es transformen en una resposta cel·lular i química. Al final, els senyals biològics es tradueixen en la fosforilació d’algunes proteïnes, uns missatges secundaris que canviaran la funció de la cèl·lula.\nEn una cèl·lula, hi ha molts circuits, i la resposta es veu amplificada. Sovint es tradueix en la fosforilació de proteïnes.\nTRANSMISSIÓ INTERCEL·LULAR DE LA INFORMACIÓ Tipus de missatgers o senyals - Hormones Neurotransmissors Factors de creixement Feromones Olors, gustos Llum Components de la matriu extracel·lular Antígens 17 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 La interacció d’aquests missatges amb els receptors, provoquen una sèrie de canvis o accions: Accions a nivell molecular - Alteració en el flux d’ions Regulació de l’activitat d’enzims Inducció de la síntesi de proteïnes Activació de sistemes de transport HORMONES Substàncies alliberades per una cèl·lula que actuen sobre una altra cèl·lula (diana) modificant la seva activitat. Integren i coordinen les activitats metabòliques dels diferents teixits.\n- Endocrines: s’alliberen a la sang, actuen sobre cèl·lules dianes allunyades.\nParacrines: s’alliberen a l’espai extracel·lular i actuen sobre cèl·lules dianes properes.\nAutocrines: actuen sobre la mateixa cèl·lula que les allibera.\n18 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 PRINCIPALS GLÀNDULES DEL SISTEMA ENDOCRÍ HUMÀ PRINCIPALS SISTEMES ENDOCRINS + TEIXITS DIANA Arriba una senyal de l’entorn, estimula l’hipotàlem i actua sobre glàndules, com la hipòfisis, que estan més allunyades encara.\n19 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 SISTEMA ENDOCRÍ DEL PÀNCREES Quan augmenta molt la concentració de glucosa en sang, s’allibera insulina. Això permet una resposta molt més ràpida que no pas si s’hagués de sintetitzar cada cop.\nEl fetge és el principal regulador de la glucosa – l’emmagatzema o la degrada.\nQuan dormim o estem en estats de dejú, hi ha teixits que tenen reserves energètiques.\nPerò els que no en tenen, com el cervell, en necessiten. Gràcies al glucagó, que se secreta quan la concentració de glucosa disminueix, el cervell aconsegueix glucosa. Té l’efecte invers de la insulina – al fetge, estimula la degradació de glucosa per a que augmentin els nivells a la sang de glucosa i n’arribi en més quantitat al cervell.\n20 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 BIOSENYALITZACIÓ – Propietats i mecanisme Estudia la recepció, processament i resposta de les cèl·lules a la informació provinent de l’entorn.\nMecanismes de transducció de senyals: circuits moleculars que detecten, amplifiquen i integren diverses senyals externes per generar respostes a través de canvis en: - L’activitat enzimàtica, L’expressió de gens o Els canals de ions RECEPTORS ESPECÍFICS EN LES CÈL·LULES DIANA Receptor hormonal: molècula proteica a la qual l’hormona s’uneix de forma reversible i específica. Trobem dos tipus: - Receptors intracel·lulars (nucli, citosol) Receptors de membrana Degut a l’alta afinitat pels seus receptors, les hormones són efectives a concentracions molt baixes (pM=10-12M).\nMECANISME GENERAL DE TRANSDUCCIÓ 07/04/14 a) Especificitat – la molècula receptora té la forma del seu receptor complementari; les altres senyals no poden adherir-s’hi.\nb) Amplificació – en qüestió de milisegons es pot activar aquesta resposta i el nombre de molècules augmenta geomètricament en una cascada d’enzims – s’amplifica de l’ordre de varis ordres de magnitud.\nc) Adaptació – encara que el senyal continuï unit al receptor, hi ha mecanismes que aturen la resposta.\nAquest mecanisme l’anomenem de dessensibilització.\n21 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 d) Integració – es poden donar respostes de sentit invers.\nUn senyal estimula la glicòlisi i un l’inhibeix – la resposta final és la resta de les dues respostes, de manera que el que tindrem serà una única resposta que serà la integració d’aquestes dues. La cèl·lula és capaç de diferenciar dues respostes oposades i d’integrar la resta resultant de les dues. Per exemple, hi ha una hormona a nivell 5 que estimula la despolimerització del glucogen i una a nivell 3 que fa estimula la despolimerització de glicogen.\nCARACTERÍSTIQUES GENERALS DELS SISTEMES DE TRANSDUCCIÓ 1- Interacció amb el receptor 2- Receptor interacciona amb la maquinària intracel·lular produint un senyal secundari  Missatger secundari: molècula que es genera com a conseqüència de la interacció lligand – receptor.\n3- Canvi en l’activitat metabòlica de la cèl·lula 4- La cèl·lula torna a l’estadi inicial TIPUS DE RECEPTORS Un exemple de receptors són els canals iònics. Aquests s’activen per un augment de concentració del lligand o canvis en la polaritat de la cèl·lula. També hi ha receptors de tipus enzims, que tenen dues subunitats: una uneix el lligand (extracel·lular) i l’altra té activitat enzimàtica (acostuma a ser intracel·lular). Hi ha altres tipus de receptors, com ara els receptors de tipus serpentina. Són receptors transmembranals i activen altres enzims a través de proteïnes G. Hi ha altres receptors que enlloc de trobar-se a les membranes es troben a la membrana del nucli de les cèl·lules (receptors d’esteroides) – aquests el que regulen són els canvis en la transcripció i expressió de gens. També hi ha altres receptors que no tenen pròpiament una activitat enzimàtica però que permeten activar una sèrie de cascades enzimàtiques en les que sobretot hi ha la reacció d’intercanvi de fosfats (fosforilació i desfosforilació d’enzims – el que pot fer és activar o inhibir enzims que ja estaven sintetitzats i que tenien una funció diferent un cop s’hagi donat aquesta resposta). Altres receptors reconeixen components de la matriu (receptors d’adhesió), per exemple el col·lagen (receptors d’adhesió), que en aquest cas canviarà la mobilitat/ l’esquelet de la cèl·lula.\n22 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 Imatge super mega xaxi pistaxi de tots els tipus de receptors juntets.\nRECEPTORS DE MEMBRANA – Enzims EXEMPLE – Receptor de la insulina. És un dímer, i cada dímer té una subunitat α i una subunitat β. Molts, quan estan inactius, són un monòmer – quan s’uneixi el lligand dimeritzen.\nAquest no. Quan la insulina (hormona) s’uneix a la subunitat α, estimula l’autofosforilació de tres tirosines que estan a la subunitat β. Quan es fosforila el receptor, s’activa i té activitat quinasa i podrà fosforilar altres merdes com ara el substrat 1 del receptor de la insulina (IRS-1). Això fa que pugui interaccionar amb una sèrie de proteïnes i que finalment la unió de totes elles activi una altra proteïna quinasa que és Raf-1. Raf-1, en activar-se per fosforilació, fosforilarà MEK, i aquesta fosforilarà ERK, la qual viatja del citosol al nucli.\nUn cop ERK fosforilat s’ha translocat, pot fosforilar ELK – 1 estimulant finalment la translocació de més de 100 gens.\nERK = MAPK Quinasa Resum: fosforilació de diferents proteïnes en Receptor insulina = activitat Tyr kinasa 23 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 citoplasma i nucli  canvis metabòlics i alteració de l’expressió gènica.\nLes fosfatases són les que desactiven les quinases – algunes fosfatases donen lloc a càncers perquè aturen la divisió cel·lular, i disfuncions en fosfatases poden desencadenar càncers.\nIRS1 (al principi de la cascada) no només s’uneix a les proteïnes i fa tota aquella cadena, sinó que, un cop fosforilada, també pot activar una quinasa (PI-3K) que s’unirà a un lípid de membrana, el PIP2, i el transformarà a PIP3. El PIP3 el que fa és unir-se a una proteïna quinasa anomenada PKB que, un cop fosforilada i activa, fosforila una altra quinasa, en aquest cas és GSK3 (glicogen sintasa quinasa 3, per tant PIP2 és un activador). Aquesta inactiva per fosforilació la glicogen sintasa. La conseqüència és que ja no es pot sintetitzar glicogen. Quan es produeix insulina en el cos? Quan hi ha molta glucosa – el que fa és doncs inactivar la glicogen sintasa (s’inactiva la GSK3 que és inhibidora del GS).\nAl múscul, per exemple, la insulina també augmenta la translocació de GLUT 4 des de vesícules a la membrana cel·lular, per tant es va eliminant la glucosa de la sang.\nRECEPTORS DE TIPUS SERPENTINA – Receptor β-adrenèrgic Se’n coneixen mes de 1000. Formen part d’una gran família de receptors transmembrana amb 7 hèlix transmembrana. Actuen a través de proteïnes G trimèriques que fixen GTP i catalitzen el pas GTP a GDP, facilitant la dissociació de la subunitat α de la proteïna G. Aquesta subunitat activa l’adenilat ciclasa de la membrana plasmàtica que produeix AMP cíclic, un segon missatger que estimula una proteïna quinasa (PKA).\nEl receptor d’adrenalina (β-adrenèrgic) és un receptor tipus serpentina.\n24 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 Foto: tenim una proteïnes G trimèriques amb 3 subunitats (α, β, ϒ). Quan s’uneix GDP estan les tres juntes. Quan uneix GTP, hi ha un canvi conformacional que fa que se separin β i ϒ de manera que queda la α sola i per tant s’activi i mantingui el GTP unit, i aquesta α és la que és capaç d’activar un enzim. En el moment en que s’hidrolitza el GTP a GDP i la α amb GDP es pot unir un altre cop a β i ϒ, tornem a tenir la proteïna G inactiva.\nEn el cas del receptor de l’adrenalina (el β-adrenèrgic), la G s’uneix a l’enzim adenilat ciclasa (el receptor el que fa és facilitar l’intercanvi entre GDP i GTP, que la G uneixi GTP més fàcilment). L’adenilat el que fa és ciclar l’AMP i el converteix en AMPc. Això ho fa perquè puguem fugir  múscul (alliberem adrenalina en situacions d’estrès).\nAMP cíclic: l’AC el que fa és hidrolitzar ATP, alliberant PPi i permetent la ciclació de l’AMP.\nAixò ho fa formant enllaç fosfoéster entre el fosfat α i el C3’ de la ribosa. L’AMPc activa la proteïna quinasa A (proteïna quinasa depenent d’AMPc).\nÉs la 1a proteïna quinasa descoberta perquè són molt originals. Sense AMPc la A està inactiva. Quan hi ha AMPc al medi es pot unir a la subunitat reguladora (factor al·lostèric) de manera que hi ha un canvi conformacional que fa que les subunitats reguladores se separin de les catalítiques i la facin activa (la A).\nEfecte: La conseqüència final és la degradació de glicogen per efecte de la glicogen fosforilasa i així podem fugir. Tenim poques molècules d’Adr però ja són suficients per 25 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 amplificar 20 vegades l’acció de l’AC, el qual en activar AMPc s’amplifica 540643 més i la proteïna A 54056546 cops més i així anem.\nCiclació de l’AMP: L’ACTIVACIÓ PKA = CASCADA DE SENYALS DE TRANSDUCCIÓ 26 BIOQUÍMICA ALGUNS ENZIMS REGULATS PER PKA PARCIAL 2 08/04/14 DEGRADACIÓ DE L’AMPc PER LA FOSFODIESTERASA Quan AMPc ja ha fet l’efecte, aquest missatger secundari serà degradat per un fosfodiesterasa de manera que obtenim AMP. Hi ha inhibidors – cafeïna i tal inhibeixen la fosfodiesterasa (per això són estimulants!).\nDESSENSIBILITZACIÓ DEL RECEPTOR β-ADRENÈRGIC Els receptors es dessensibilitzen un cop el receptor βadrenèrgic ja ha desencadenat la resposta si l’adrenalina persisteix – un cop ha fet l’efecte l’adrenalina, la proteïna G trimèrica recluta una proteïna anomenada β-ARK en membrana, que fosfolirarà el receptor en Cter. Això permet reclutar una altra proteïna, la βarrestina, que s’uneix al receptor fosforilat. S’invagina la membrana juntament amb el receptor formant una vesícula endocítica dins la cèl·lula amb la βarrestina i el receptor. En aquesta vesícula es desfosforilarà el receptor, se separa la βarrestina i l’adrenalina. Aquest receptor pot ser reciclat novament.\n27 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 Hi ha altres hormones que usen AMPc com a missatger secundari, com per exemple el glucagó, PG, ACTH, 5-HT, etc. Dins d’aquestes, algunes proteïnes G són estimuladores (per això hi ha una s en el subíndex enlloc d’una α) però també n’hi ha que són inhibidores, en els quals la unió del lligand i el receptor inhibeix a través de la proteïna G trimèrica l’AC (enlloc d’una α tindran una i). Serà el cas de la somatostatina i les PG.\nAlguns senyals que usen AMPc com a missatger secundari: RECEPTORS DE TIPUS CONFETI – Receptor PLC Hi ha altres receptors tipus serpentina que activen altres enzims. Per exemple, l’activació d’enzims situats a la membrana, com la fosfolipasa C (PLC), que hidrolitza un lípid de membrana (PIP2) en dos missatger secundaris diferents de l’AMPc: diacilglicerol i l’inositol trifosfat (IP3).\nAquest IP3 va al citosol i recluta Ca2+ – augmenta la concentració de Ca2+ intracel·lular (el qual funciona com a missatger secundari). Un cop reclutat el Ca2+ i el diacilglicerol, el que fan és activar una altra proteïna quinasa, la proteïna quinasa C. Aquesta, situada a la part interna de la membrana plasmàtica, s’activa i d’aquesta manera començarà un altre cop una cascada de fosforilació on hi hauran diverses quinases participant.\n28 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 Hi ha moltes hormones/senyals intracel·lulars que el que fan és actuar a través de l’IP3 i de la fosfolipasa C. Parlem d’hormones com la serotonina o el glutamat. Aquestes proteïnes que necessiten Ca2+ per actuar, ho fan a través d’una proteïna que és la que uneix Ca2+ anomenada calmodulina, la qual té una estructura anomenada de zinc finger (tonteria).\nLa calmodulina pot unir fins a 4 molècules de Ca2+, i un cop això fet s’uneix a la proteïna que s’activa mitjançant el Ca2+, la qual s’anomena CaM dependent de calmodulina.\nMecanisme d’acció de la calmodulina i unió d’hèlix α-amfipàtiques 29 BIOQUÍMICA PARCIAL 2 RECEPTORS INTRACEL·LULARS Alguns receptors estan dins la cèl·lula. Uns d’ells són els que interaccionen amb hormones d’origen lipídic – el colesterol és el precursor d’hormones esteroides o de derivats de la vitamina D, i aquests, com també les hormones tiroidees i els retinoids, són lligands d’origen lipídic i per tant poden travessar la membrana plasmàtica i la nuclear, i és per això que aquests receptors estan dins el nucli. Aquests interaccionen amb el lligand i això causa un canvi conformacional que fa que es pugui unir a una seqüència del DNA activant la transcripció de determinats gens – és la hormona directament la que permet l’activació de la transcripció d’una sèrie de gens.\nTots aquests mecanismes que activen enlloc de modificar són mecanismes molt més lents ja que cal que se sintetitzi l’RNA, la proteïna, que es transporti, etc.\nUn exemple d’aquest tipus és la RU486. Aquest lligand és un antagonista (s’uneix al mateix receptor però impedeix que s’hi uneixi res més) de la progesterona i evita que es desencadeni el procés d’implantació de l’òvul fertilitzat (pastilla del dia després!).\nBioquímica - Tema 10 (2017) Apunte\nBioquímica - Tema 10: Biosenyalització (2015) Apunte\nBioquímica - TEMA 10: BIOSENYALITZACIÓ (2012) Apunte\nBioquímica - 10.- Bioseñalización (2015) Apunte\nBioquímica - BQ - 10 - Biosenyalització (2013) Apunte


Postgrado Curs Superior de Gestió Dietètica del Sobrepès en la Oficina de Farmàcia online Editorial Médica Panamericana | Emagister\nEstudis recents indiquen que l'obesitat ha augmentat a Espanya més d'un 10% en els últims anys. Patologies associades a l'increment de pes, com pugui ser la hipertensió arterial, colesterol o diabetis, també han crescut en percentatge. És per això que l'adopció d'una sèrie de mesures que atallin el problema de l'obesitat s'ha tornat un aspecte prioritari en l'atenció sanitària actual.\nEditorial Médica Panamericana ha confeccionat aquest curs de gestió dietètica del sobrepès en l'oficina de farmàcia. Aquest programa docent, adaptat a l'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES), té com a objectiu el formar a professionals de l'oficina de farmàcia com a consultors i assessors, en totes aquelles àrees vinculades a la nutrició i dietètica en pacients en situació de sobrepès. Durant l'ensenyament adquiriràs conceptes bàsics en nutrició, protocols de visita en oficines de farmàcia, així com l'estudi de la definició, prevalença i posteriors tractaments dels problemes de sobrepès.\nAprofita aquesta oportunitat de formar-te en una professió de gran importància en l'assistència sanitària actual. Aquest és un curs online i que podràs completar en 150 hores d'estudi repartides en 6 setmanes de durada. A més, després de la superació del curs, rebràs un certificat atorgat per la Universitat de Barcelona.\nFicha Gestión Sobrepeso Oficina Farmacia\nRequisits: Després de la superació de la prova l'alumne rebrà un certificat expedit per la Universitat de Barcelona amb 6 crèdits ECTS.\nTitulació no oficial: 6 ECTS - Universidad de Barcelona\nMÒDUL I: Conceptes bàsics en Nutrició i Dietètica.\n1. Nutrició i Dietètica.\n1.1 Definició d'Alimentació.\n1.2 Definició de Nutrició.\n1.3 Definició de Dietètica.\n2.1 Macronutrients i Micronutrients.\n2.2 Nutrients essencials i no essencials.\n2.3 Obtenció d'energia a través dels nutrients.\n2.4 Valor energètic dels nutrients.\n3. Necessitats energètiques de l'organisme.\n3.1 Metabolisme Basal.\n3.2 Despesa energètica per activitat física.\n3.3 Efecte termogènic dels aliments.\n3.4 Quantificació de les necessitats energètiques.\n4. Ingestes recomanades de nutrients i objectius nutricionals en\ndiferents estats fisiològics.\n4.1 Recomanacions nutricionals.\n4.2 Ingestes recomanades de nutrients (IRN).\n4.3 Ingestes recomanades de nutrients en estats fisiològics:\n• Gestació i lactància\n• Edat adulta\n4.4 Objectius nutricionals.\nMÒDUL II: Protocol de visites en oficina de farmàcia.\n1. Noves visites.\n2. Revisions setmanals (segons casos).\n3. Manteniment-Fidelització de clients.\nMÒDUL III: Definició i prevalença de sobrepès i obesitat.\n1. Estudi del sobrepès i l'obesitat, prevalença i quantificació.\n1.1 Definició d'obesitat.\n1.3 Quantificació de l'obesitat. Pes saludable.\n2. Tipus de sobrepès i obesitat.\n2.1 IMC (índex de massa corporal).\n2.2 Distribució del teixit adipós.\n3. El sobrepès i els riscos per a la salut.\n4. El sobrepès i els grups de risc.\n4.6 Síndrome metabòlica (Diabetis, Hipertensió Arterial, Dislipemias).\nMÒDUL IV: Tractament del sobrepès.\n1. Pautes nutricionals i alimentàries.\n2. Elaboració de dietes per perdre pes. Dieta hipocalòrica.\n2.1 Pautes de confecció d'una dieta.\n2.2 Taules de composició d'aliments.\n2.3 Protocol a seguir en l'elaboració d'una dieta.\n3. Elaboració de dietes de manteniment.\n3.1 Ingesta adequada al pes saludable.\n3.2 Seguiment de la dieta.\n4. Recomanació de complements dietètics i/o fitoteràpics\nadequats en dietes de adelgazamiento.\n5. Seguiment del pacient a llarg termini. Fidelització.\nMÒDUL V: Maneig d'eines útils en dietètica.\n1. Fitxes de control de pes i mesures antropomètriques.\n1.1 Concepte de complexió.\n1.2 Pes desitjable.\n2. Bioimpedància(massa grassa i líquid corporal).\n3. Càlcul de l'Índex de Massa Corporal (IMC).\n4. Complements dietètics.\nMÒDUL VI: Dieta de manteniment.\n1. Fidelització del client.\n2. Elaboració de dietes de seguiment. Dietes de manteniment.\nPràctiques en empresa: Curs acreditat per Universitat de Barcelona amb 6 ECTS.