Semàfor vermell a Ada Colau per discriminar greument el català als carrers de Barcelona La República\nSemàfor vermell a Ada Colau per discriminar greument el català als carrers de Barcelona\nPlataforma per la Llengua denuncia com l’Ajuntament dels comuns i PSC col·loca nous semàfors només en castellà\nGerard Sesé 20/05/2020\nEl català segueix necessitant indiscutiblement el suport de les institucions públiques per a gaudir de bona salut de cara al futur. Quan semblava que aquest era ja un debat superat, Plataforma per la Llengua ha posat el crit al cel en comprovar i denunciar que l’Ajuntament de Barcelona discrimina greument el català als carrers de la ciutat comtal.\nI és que el consistori capitanejat per Ada Colau, en coalició amb el PSC més unionista de la història, ha instal·lat uns nous semàfors amb botó per als vianants. El text íntegre dels senyals està en castellà: “Pulse el boton, espere verde” (fins i tot, amb una falta d’ortografia, ja que no col·loca l’accent a la paraula ‘botón’).\nL’ONG del català assegura que, d’aquesta manera, l’Ajuntament de Barcelona “ignora el català en els nous semàfors de la ciutat” i acompanya la denúncia amb una imatge d’un dels aparells lumínics que, expliquen, s’acaba d’instal·lar a la plaça Alfonso Comín.\nAixí doncs, posen un “cercle vermell Alcaldessa” i li exigeixen “que doni llum verda al català als senyals de trànsit de Barcelona”.\n🚦 El @bcn_ajuntament ignora el català en els nous semàfors de la ciutat. A la imatge, el que s’acaba d’instal·lar a la plaça Alfonso Comín.


sd-mudito edicions: Sguiendo en racha con polémica... "La censura invisible de Josep Pla en Cultura's"\nSguiendo en racha con polémica... "La censura invisible de Josep Pla en Cultura's"\nEste sábado pasado en el Cultura's de La Vanguardia un artículo de Xavier Pla sobre el libro de Josep C. Vergès, La censura invisible de Josep Pla.\nY aquí más abajo dicho articulo y la respuesta de Josep C. Vergés a Xavier Pla.\nResposta de Josep C. Vergés a Xavier Pla sobre 'Liberals entre censors'\nEl Quadern gris Josep Pla el va reescriure dels dos quaderns gris originals de 1918 i 1919 exiliat durant la Guerra Civil quan Pla tenia la trentena. No és una obra de maduresa sinó de joventut\n"El Quadern gris no és un tema tancat. Alexandre Plana ja diu el 1920 al principi de tot que són uns quaderns meravellosos. Perquè el primer a tenir en compte és que no es tracta d'un sinó de dos Quaderns gris. Només a final de gener 1965, després de signar el contracte i rebre tres manuscrits que podrien ser els dos Quaderns i Notes disperses, el meu pare troba massa curt un sol Quadern gris per a l'Obra Completa i suggereix unificar-los, cosa que Pla accepta.\nL'altra cosa és que Pla diu clarament a Cruzet l'any 1951 que li envia 'ni la meitat' dels Quaderns gris que està recopiant i diu que no cedeix a la temptació de reescriure. Recopia igualment el 1964 durant 20 dies a la tardor. Així que no podem parlar de reescriure abans dels anys quaranta. Posats a especular jo diria que va reescriure quan estava exilat durant la guerra. No tenia res a fer i ell mateix explica que no va tenir èxit publicant articles en francès i italià. Posar al dia unes memòries seria una sortida per seguir ocupat escrivint. Jo mateix quan em vaig trobar a Suissa a partir de 2005 vaig escriure les memòries a mitges amb el meu pare d'Un país tan desgraciat. Millor reescriure els Quaderns gris i no espiar com l'acusa la claca marxista dominant. Ara maduresa als trenta i tants anys...\nTema Armand Caraben: si actuava per ordres de Cendrós, demostra que aquest era un gitano com després confirma atacant Pla per mal català quan no li dóna les obres completes. Sembla com si el perfumista tirés pel dret agafant el mecanoescrit de la Casa del Llibre després del suicidi de Cruzet.\nTres puntualitzacions. Primer, els mecanoescrits de la Casa del Llibre eren un desastre. El meu pare li diu a Pla que Notes disperses està ple de faltes i repeticions. Fins i tot demana si és material ja publicat, cosa que Pla nega. Llegir la lletra de Pla no és fàcil sense tenir molta pràctica. El meu pare tenia una secretaria en exclusiva que a més li consultava qualsevol dubte. El meu pare es queixa a Pla del temps que perd amb les consultes. Així que el mecanoescrit de Caraben no és de fiar si l'ha tret de la Casa del Llibre. Segon punt, sabem només que Pla ha entregat a Cruzet menys de la meitat dels Quaderns gris, així que si és incomplet el que hi ha a Censura, no vol dir que la resta s'ha escrit després, simplement que Cruzet o Caraben-Cendrós no tenien els originals sencers. Cruzet al principi dels cinquanta ja volia portar la part que tenia a censura aprofitant un canvi de censors. Vols dir que no és el mateix original enviat potser el 1954 per Cruzet i que reclama el 1964 Caraben? Per cert Pla escriu a finals de 1964 al meu pare que no entregui més coses seves a censura i El quadern gris, 30 anys després del cop d'Estat del dèspota Franco, és el primer llibre de Pla sense censurar. Seria interessant veure què va tallar la censura a Cruzet-Caraben-Cendrós. Tercer punt, Pla entrega al meu pare el gener de 1965 dos manuscrits dels Quaderns gris que es passen a màquina durant 1965. Les dates de Caraben no quadren. Com pot estar negociant amb Pla el 1964 quan aquest ni el cita al seu dietari? En canvi sí cita Miravitlles com a correu del tsar Cendrós. I a les cartes tenim tota la llarga negociació des de maig 1964 amb el meu pare. Un detall curiós, Pla vol que el contracte sigui secret amb l'excusa d'un deute amb Destino. Al llibre opino que més aviat és perquè vol seguir jugant al gat i la rata amb Cendrós, on el perfumista acaba cruspit sis mesos després. No estranya l'odi d'Omnium, a base de mentides com és habitual a Espanya.\nD'on recopiava Pla la tardor de 1964 durant 20 dies? Era el manuscrit que li havia lliurat a Cruzet el 1951, retornat a la seva mort, més tot el que encara no havia enviat? I què recopiava abans, el 1951? Per a mi els papers desordenats de la reescriptura a l'exili. Hem de respectar el que diuen els dos editors i el propi Pla a partir de 1951."\nPublicado por maria l. samaranch en 1:51\nNuestro longseller "Wabi-Sabi para artistas, diseñ...\nSeguimos con "La censura invisible de Josep Pla" e...\nEl libro de Productes de Mercat "Els musclos, com ...\nSguiendo en racha con polémica... "La censura invi...


Sobre les virtuts de les que disposem per afrontar les dificultats – Miquel Gironès\nDe la mateixa manera que un entrenador de bàsquet, per exemple, utilitza els diferents jugadors de forma estratègica depenent del moment del partit per fer front a l’adversitat del seu rival, nosaltres hem de ser capaços de jugar les nostres cartes sàviament en cada situació per superar l’obstacle que se’ns planteja.\nFalten pocs segons per acabar el partit, anem perdent de dos punts i la possessió la té el nostre equip? L’entrenador asseurà als jugadors més potents en defensa i treurà als bons tiradors de tres. Que un jugador rival s’està folrant a punts? Ordenarà al seu defensor que estigui més a sobre seu per evitar que recepcioni la pilota. El bon entrenador, doncs, és aquell capaç d’analitzar la situació i donar una resposta al problema a través de les cartes de les quals disposa: els seus jugadors. Quan siguem nosaltres els que ens haguem d’enfrontar a un obstacle, una dificultat, una temptació… prenem exemple del bon entrenador i fem ús de les virtuts que posseïm d’acord amb el tipus de repte que tenim a davant.\nQue estem cansats mentalment i encara falta una hora per acabar la jornada laboral? Procurem treure a jugar una de les virtuts que ens caracteritzen com a espècie: la resistència. Que hem vist un objecte que ens agrada en una botiga però sabem de sobres que és un mer caprici? Pensem quina carta ens permetrà continuar caminant pel carrer amb la satisfacció d’haver fet el correcte: la temprança (o autocontrol). Que hem de fer repòs durant un temps perquè ens hem fet mal? Tirem de resignació i paciència.\nSiguem capaços, llavors, de desfer-nos de la part més impulsiva i detectar quan una situació requereix que fem ús d’una virtud en concret; apliquem-la i gaudim de la satisfacció de sentir-nos lliures i superiors a qualsevol obstacle en el camí cap a la recta moral.


50 Dòlar dels Estats Units per BRL\n50 USD per BRL - Dòlar dels Estats Units to Real brasiler convertidor de divises\nEl nostre Dòlar dels Estats Units a Real brasiler convertidor està actualitzat amb els tipus de canvi de 12.04.2021. Introduïu qualsevol quantitat que vulgueu convertir a la casella a l'esquerra de Dòlar dels Estats Units. Utilitzeu les "Monedes d'intercanvi" -Button per fer Real brasiler la moneda predeterminada. Feu clic a Real brasiler o Dòlar dels Estats Units per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nTipus de canvi actualitzat: 12.04.2021 18:33\nDòlar dels Estats Units curs per Real brasiler =\nHeu seleccionat la moneda font USD i la moneda objectiu Real brasiler amb un import de 50 USD. Podeu triar els tipus de canvi de les dues llistes per a més de 160 monedes internacionals. Els tipus de canvi s’actualitzen a intervals regulars i es presenten en forma tabular per a quantitats habituals. També podeu veure els tipus de canvi històrics d’altres visitants.\nLa Dòlar dels Estats Units és la moneda en Timor Oriental, Equador, el Salvador, Illes Marshall, Micronèsia, Palau, Estats Units, Zimbabwe. La Real brasiler és la moneda en Brasil. El símbol per USD és $. El símbol per BRL és R$. El tipus de canvi del Dòlar dels Estats Units es va actualitzar per última vegada el Mai 12, 2021. El tipus de canvi de la Real brasiler es va actualitzar per última vegada a Mai 12, 2021. El factor de conversió USD té 5 dígits significatius. El factor de conversió BRL té 5 dígits significatius.\ntipus de canvi Dòlar dels Estats Units per Real brasiler = .\nUSD per AUDUSD per CADUSD per EURUSD per GBPUSD per IDRUSD per INRUSD per JPYUSD per MXNUSD per RUBUSD per UAH


CONEIX-NOS UNA MICA MÉS... - Salesly | Salesly.app\nCONEIX-NOS UNA MICA MÉS ...\nSalesly.app es va crear el 2008 amb un equip multidisciplinari amants de la tecnologia i experts en el món del CRM amb l’objectiu de trobar una eina que simplifiqués la connexió entre l’empresa i els seus clients.\nEl nostre objectiu és ajudar a les empreses a incrementar les seves vendes i millorar-ne la gestió d’una manera ordenada, desenvolupant una millor organització interna i augmentant el coneixement respecte els seus consumidors.\nEntenem i som conscients dels reptes que s’enfronten avui en dia les empreses amb creixement per aconseguir els seus objectius. Per això, Salesly.app s’ha creat amb i per les empreses amb una missió molt clara: crear un software assequible i fàcil d’utilitzar per ajudar als nostres clients a treballar d’una manera més intel·ligent i centrar-se en el que realment importa.\nActualment Salesly.app ja s’ha implementat en varies empreses de diversos sectors, com el sector alimentari, sector tecnològic i de comunicació i, fins i tot, el sector immobiliari i finances. Totes i cada una d’aquestes empreses ja confien en nosaltres.\nTu pots ser un d’ells!


La Fundació Pro-Penedès participa en el 10è aniversari d’Actua - Fundació Pro Penedès\nLa Fundació Pro-Penedès participa en el 10è aniversari d’Actua\nEl passat 1 de desembre la Fundació Pro-Penedès va participar de la celebració del 10è aniversari de la Cooperativa Actua SCCL a l’Escorxador de Vilafranca. En aquest acte especial, es va voler convidar a entitats del territori per tal de debatre sobre “la inserció sociolaboral dels joves: una tasca en comú”. La tècnica d’inserció de la Fundació, Rafi Morales, va ser l’encarregada d’exposar les experiències que, des de la Fundació Pro-Penedès, s’estan desenvolupant pel que fa a la inserció dels joves. Rafi Morales va detallar les dificultats amb les quals es troba aquest col·lectiu en la seva inserció, molt relacionades amb la manca de formació. La tècnica va manifestar la importància d’aconseguir que els joves finalitzin els estudis obligatoris i que “es potenciï la formació professional com a una alternativa de qualitat als estudis universitaris”. Un altre dels reptes als que va apuntar Rafi Morales, és que les empreses del territori s’involucrin “per una banda creant sinergies que permetin conèixer les necessitats de formació dels diferents sectors i per l’altre nodrint-se dels joves del territori que es formin, per tal de cobrir les seves necessitats laborals, com ja passa en molts països europeus”.\nEn aquesta jornada es va poder debatre des de com estava el mercat laboral actual, els factors competencials dels joves i les oportunitats que tenien avui en dia, ressaltant la necessitat de treballar conjuntament perquè a la fi, els joves són el futur i ells circulen per totes les entitats.\nLa Fundació ProPenedès\nPla Estratègic Penedès\nPresentació del 3r Pla Estratègic Penedès\nExperiències d'èxit: el Pla Estratègic Penedès\nAmb la diversitat sigues còmplice\nLa Fundació Pro Penedès amb una trajectòria de més de trenta anys ha sabut consolidar-se dins el Penedès com a una entitat de promoció econòmica i social


Escaldes retira les barreres de protecció, que van costar 500.000 euros\nEl comú retira gairebé totes les barreres antiterroristes instal·lades\nLa cònsol major, Rosa Gili, diu que cal repensar el projecte perquè moltes de les defenses no estaven ben ubicades\nBarrera de protecció al carrer Copríncep François Mitterrand\nUna de les barreres, situada al carrer Isabel Sandy d'Escaldes-Engordany, ahir.\nAlgunes de les barreres antiterroristes que encara no han estat retirades.\nActualitzada 04/02/2020 a les 13:50\nLa parròquia d’Escaldes-Engordany ha iniciat la retirada de gran part de les barreres antiterroristes que es van instal·lar durant el mes de desembre passat. Així ho va confirmar la cònsol major, Rosa Gili, que va dir que “les hem retirat gairebé totes. No estaven ben ubicades i provocaven problemes de mobilitat i no podíem arreglar un problema tot creant-ne un altre”. Entre els principals problemes que es van detectar a la instal·lació de les defenses antiterroristes hi havia la poca visibilitat que tenien, dificultat en la mobilitat i problemes entorn a l’accessibilitat. Així doncs, Gili va explicar que “els dies que hi havia molta aglomeració de gent hi ha hagut vianants que s’han fet mal en ensopegar amb les barreres perquè no es veien. I també hem detectat diversos punts on la instal·lació dificultava poder passar amb una cadira de rodes, amb un cotxet o amb un carro”.\nRepensar el projecte\nPer a la cònsol major escaldenca, el que cal fer a partir d’ara és “repensar el projecte”. En aquest sentit, Gili va explicar que “cal fer una anàlisis més profunda. S’han de trobar les ubicacions o el sistema idoni per tal que la seva instal·lació no acabi sent un problema en el dia a dia”. En aquest sentit, fonts properes al comú d’Escaldes-Engordany van comentar que calia replantejar el sistema i que aquest fet s’havia de fer conjuntament amb la policia, que és qui en última instància és responsable de la seguretat ciutadana. Les mateixes fonts van recordar que aquesta instal·lació havia format part d’una prova pilot, de manera especial la nit de Reis, i que a la vista dels problemes ocorreguts no havia funcionat com s’esperava en la seva instal·lació. Finalment, la cònsol major va dir que la competència de la problemàtica terrorista “recau en el ministeri d’Interior”, i va afegir que “hem de trobar un sistema que permeti tenir les proteccions i no dificultin el dia a dia dels veïns de la parròquia”.\nEl cost de la prova\nCal recordar que el projecte de la instal·lació de les barreres antiterroristes a la parròquia escaldenca va ascendir a 500.000 euros. Aquest import ve motivat per la quantitat de travesseres a l’avinguda Carlemany i sobre la base del sistema que es va licitar conjuntament amb Andorra la Vella.\nRECURS A L'ARXIVAMENT DE LA DENÚNCIA DELS URBANS\nEls agents de circulació van presentar un recurs, en contra de l’arxivament de la causa que va decretar la batlle instructora, a la querella que havien presentat contra una cap i un altre agent per amenaces i coaccions. L’advocada del col·lectiu, Laura López, va dir que presenten “el recurs contra l’aute, perquè no estem d’acord amb la resolució. La batlle instructora ha dit que no hi havia indicis racionals de criminalitat i nosaltres pensem que sí”. López hi va afegir que creu “que no es pot arxivar la causa sense haver practicat les diligències que vam reclamar. És un cas de dues versions oposades i precisament per això s’ha d’instruir”. Finalment, l’advocada dels agents de circulació va dir que esperen “ara que el Tribunal de Corts resolgui el recurs positivament” i es faci així la instrucció del cas.\nFantàstic va dir..Es diu que les substituiran per les faroles de la Benedetta Tagliabue de l'Av Meritxell\ni que ubicaran el Cloud a la plaça toros... ah! no! que aixó ja estat "arxivat" que ho van fer "els d'abans"...\nSeny va dir..Mala ubicació no ho sé perquè no soc expert antiterrorista com tampoc ho es la Rosa Gili ni cap dels consellers. Pero dic jo que això es va estudiar juntament amb el cos de policia i no li vec el sentit a que ara ja no sigui adecuada la seva ubicació. Populisme pur i dur, pero almenys s els hi esta veient el plumero. Ara esteu al poder i el q heu de fer es governar, lo de criticar la mala gestió de l'anterior comú s ha acavat. No hi ha res millor que uns anys de PS al poder per recordar perquè no els hem de votar.\ndoncs no se jo si ho van consultar adequadament a la Policia, que son els experts, caldria demanar-ho a ells, oi?\n#17 Cuanta raó\n"Seny" comentari 11 totalment cert tot el que escrius!!\n#16 Cuanta raó\nTotalment cert tot lo que escrius!\nQue torni a pasar lo del Monsa i ja veurà Sra. Gili!\nEs diu que les substituiran per les faroles de la Benedetta Tagliabue de l'Av Meritxell\nRes de nou va dir..És part del capitalisme d'Estat, generar una despesa innecessària per mantenir els paràsits a costa d'impostos.\nAixò que descrius s en diu socialisme no capitalisme. Deixa d'inventar paraules i de fer-te el llest si no tens ni idea de que parles.\n#12 Res de nou\nÉs part del capitalisme d'Estat, generar una despesa innecessària per mantenir els paràsits a costa d'impostos.\nMala ubicació no ho sé perquè no soc expert antiterrorista com tampoc ho es la Rosa Gili ni cap dels consellers. Pero dic jo que això es va estudiar juntament amb el cos de policia i no li vec el sentit a que ara ja no sigui adecuada la seva ubicació. Populisme pur i dur, pero almenys s els hi esta veient el plumero. Ara esteu al poder i el q heu de fer es governar, lo de criticar la mala gestió de l'anterior comú s ha acavat. No hi ha res millor que uns anys de PS al poder per recordar perquè no els hem de votar.\nAquest alarmisme que voleu engegar es absurd, no hi han estat mai les barreres, i no ha passat mai res, es nota que sou els de DA, només voleu ficar por a la gente con dempre.


Qui ha de portar a terme els treballs d’instal·lació dels aparells de videovigilància? - vigilancia-municipal Qui ha de portar a terme els treballs d’instal·lació dels aparells de videovigilància? - vigilancia-municipal\nQui ha de portar a terme els treballs d’instal·lació dels aparells de videovigilància?\n»Questions»Videovigilància»Qui ha de portar a terme els treballs d’instal·lació dels aparells de videovigilància?\nQui ha de portar a terme els treballs d’instal·lació dels aparells de videovigilància? › Categoria: Videovigilància › Qui ha de portar a terme els treballs d’instal·lació dels aparells de videovigilància?\nEtiquetes de preguntesinstal·lació, obligacions\nNomés les empreses autoritzades de seguretat privada poden dur a terme els treballs d’instal·lació d’un sistema de videovigilància.\nAra bé, la contractació d’aquest servei no eximeix la responsabilitat del titular del compliment de la legislació de protecció de dades.


Els Bombers de la Generalitat donen per controlat l'incendi forestal del Cap de Creus\nquery_builder 18 juliol 2021 20:03\nJa s’han aixecat totes les restriccions que afectaven les urbanitzacions i tan sols es mantindrà tallada la carretera GI-6041\nProtecció Civil de la Generalitat ha passat el Pla INFOCAT a situació de Prealerta\nMolta precaució: el risc d’incendi forestal es manté alt, especialment a les zones metropolitanes de Girona i Barcelona, i l’Empordà\nA les 20.00 hores els Bombers de la Generalitat han donat per controlat l’incendi forestal al Cap de Creus que ha afectat els termes municipals de Llançà, el Port de la Selva i Selva de Mar.\nDos torrents mal cremats a la zona de la Vall de la Santa Creu i a la zona del descendent del flanc dret, cap a la Selva de Mar, preocupaven als Bombers de la Generalitat perquè una represa podia revifar aquestes zones. Durant el dia ha bufat tramuntana que s’ha reforçat al migdia, per la qual cosa ha estat molt important la feina dels efectius, resseguint el perímetre en aquestes hores més crítiques, per detectar i apagar represes i punts calents.\nNo es pot abaixar la guàrdia: el risc d’incendi forestal continua alt\nIncendis de vegetació d’avui\nEn aquest sentit, els Bombers de la Generalitat avui han treballat en diversos focs de vegetació al territori. A primeríssima hora del matí, al costat del pantà de Camarasa, un incendi ha cremat unes 2 ha de fullaraca i matoll de sotabosc, però en una zona on el potencial era de més de 100 ha, i al migdia, a Sant Jaume dels Domenys, els efectius han aturat el cap de l’incendi abans que pogués propagar per zona forestal. Ha cremat unes 2,5 ha de vegetació agrícola. A la tarda, un incendi a l’Ametlla de Mar ha saltat la via del tren i l’autopista AP-7 i ha estat necessari el seu tall al trànsit rodat i ferroviari. S’han activat fins a 14 dotacions terrestres i 7 mitjans aeris. El cap de l’incendi s’ha aturat al circuit de Calafat i els efectius han treballat per evitar que el foc propagues, per un barranc, cap a les muntanyes de Vandellós. Ha cremat poc més d’1 ha.


El Festival Internacional de Jazz de Sedaví incorpora seminaris i tallers intensius - Levante-EMV\nSábado 12 de junio de 2010 Contacta con levante-emv.com | RSS\nEl Festival Internacional de Jazz de Sedaví incorpora seminaris i tallers intensius\nSedajazz tindrà lloc del 6 al 9 de juliol i es planteja com una oportunitat de promoció dels músics valencians\nSedaví sona a música. El municipi acollirà el Festival Internacional de Jazz del 6 al 9 de juliol. Dates claus, ja que paral·lelament al festival es realitzaran seminaris i tallers intensius, on el cartell de professors és digne de menció. Des de músics valencians, com Perico Sambeat o Miquel Casany, fins a altres que venen expresament per a l'ocasió des de Boston, com Jan Shapiro i Gregory Fritze; Italia, Buenos Aires o Àfrica, com és el cas de Goivanni Hoffe, Andrés Litwin o Martín Kotoka. Tots ells, junt a altres artistes reconeguts internacionalment, seran els encarregats de les clases magistrals d'esta iniciativa organitzada per Sedajazz, i on col·labora l'Associació Amics del Jazz i l'Ajuntament de Sedaví.\nFrancisco Ángel Blanco, membre de Sedajazz, va desgranar ahir en una roda de premsa els secrets de les dos activitats, on els organitzadors esperen que el nombre de participants siga "al menys com l'any passat". En eixa ocassió, l'escenari va ser el Palau de la Música,i asistiren "més de 250 alumnes". Per a l'edició d'enguany, que ja en fa nou, encara hi ha temps per a inscriure's . Es pot fer mitjançant la pàgina web (www.sedajazz.es). Els tallers musicals es donaran en l'escola Fernando Baixauli, en Sedaví. També hi haurà espai per als xiquets, que faran un concert al final del curset. És una activitat "exclusiva" i molt enriquidora", asseguraren des de Sedajazz.\nBlanco va comentar que tant el festival com els seminaris "són una manera de donar oportunitats als músics valencians" que "tenen un gran nivell i molta projecció internacional". Com a novetat, va destacar l'assistència d'un professor de trompa.\nAra bé, després de les classes i els concerts, la música i la festa continuará cada nit durant els cinc dies en el Jazz Café Mercedes en el barri de Russafa de València, on tindràn lloc "Jam Sessions" fins les dos del matí.\nAmb el propòsit de "aprendre i disfrutar", Sedajazz convida "a que no pare la música".


El Consell de Ministres aprovà el projecte de llei de l'edificació\n30 maig 2020 08:14\nEuropa Press | 06 març 1999\nEl Consell de Ministres aprovà ahir el Projecte de Llei d'Ordenació de l'Edificació que pretén regular el procés d'edificació i establir les garanties per protegir l'usuari dels possibles danys materials ocasionats per mor de vicis o defectes de la construcció. Així, el projecte estableix, per als edificis d'habitatges, la subscripció obligatòria per part del promotor d'una assegurança que garantirà durant 10 anys la reparació dels danys materials causats a l'edifici per vicis o defectes que tenguin el seu origen o afectin la seguretat estructural de l'edifici.\nA més a més, la llei comprèn la possibilitat d'obligar a subscriure obligatòriament assegurances que cobreixin els danys que afectin altres segments constructius.\nEl ministre de Foment, Rafael Arias-Salgado, assegurà, a la roda de premsa posterior al Consell, que aquesta assegurança obligatòria només incrementarà el preu final de la mateixa entre un 0'6 i un 0'8 per cent. Per arribar a aquest càlcul, Arias-Salgado explicà que és precís considerar que el cost de l'assegurança només suposarà d'entre un 0'7 i un 0'9 per cent sobre el cost total de l'edifici, mentre que el cost del control de qualitat oscil·larà entre un 0'5 i 0'7 per cent, tenint en compte que el preu de venda d'un edifici és el doble del seu cost de construcció.\nPel titular de Foment, aquest increment és «mínim tenint en compte que el que la llei garanteix és la qualitat d'un inmoble, un problema que suposa el 35 per cent de les demandes que els ciutadans remeten a les distintes organitzacions de consumidors». A més a més, afirmà que aquest cost quedarà compensat per l'estalvi col·lectiu.


c/ Gravina, 135 / Sant Feliu de Guíxols 17220\n972 32 00 05\n607 23 67 81\n666 427 617\nDe dilluns a divendres: de 9,30 a 13 h / 17 a 19,30 h\nDissabtes: de 10,30 a 13 h\nPladur a Girona, Construplac Aïllaments, és una empresa amb més de 20 anys d'experiència en el sector de l'obra seca.\nTreballem tant per professionals del sector com per a particulars, utilitzant materials de primera qualitat.\nTenim una especial atenció en les reformes d'habitatges particulars i locals comercials.\nCONTRUPLAC AÏLLAMENTS + CONFORT I + EFICIÈNCIA ENERGÈTICA.\nPladur a Girona, Construplac Aïllaments, donem garanties post-instal·lació, qualitat, eficàcia i eficiència. instal·lem segons prescripció tècnica dels fabricants sense utilitzar materials no adequats sense garanties de durabilitat.\nFacilitem tots els certificats tècnics dels muntatges segons normatives existents. Treballem amb les millors marques del mercat: KNAUF, PLADUR, DANOSA, ROCKWOL, ISOVER, AMF, DONN, ARMSTRONG, HERACLITH.


Espectacle de clown i concert de Festa Major d'hivern, aquest cap de setmana\nRhumia és la segona part de l'exitós espectacle Rhum, i ha guanyat un premi Zirkólika\nLa programació d'arts escèniques no s'atura, i enllaça les festes de Nadal amb la festa dels Tres Tombs\nLa programació cultural "Escena" col·labora amb els Tres Tombs, i és que les dues activitats programades porten el segell del Tres Tombs i s'inclouen dins el programa de la Festa Major d'Hivern de la ciutat.\nPer començar, divendres 13 a les 21 h al Teatre Principal, la companyia Rhum & Cia porta l'espectacle Rhumia, guanyador d'un premi Zirkólika 2016.\nDesprés de l'èxit de Rhum, un espectacle d'homenatge al pallasso "Monti", la companyia Rhum & Cia ens torna a sorprendre amb aquest espectacle, la segona part de la seva "biologia clownesca".\nUna companyia "inestable" de pallassos que segueix la línia marcada per Rhum i porta a escena la segona part d'un díptic clownesc. És una creació autònoma i independent de la primera, tot i compartir-hi els mateixos personatges i uns ingredients que van de l'humor i els jocs de paraules a la música, tot embolcallat amb grans dosis de tendresa i emoció. Entrades clàssiques del teatre de clown i números nous creats per la companyia prometen un espectacle per a petits i grans que segur que tindrà, com a mínim, l'èxit del Rhum original.\nL'espectacle, en català i castellà, està dirigit per Martí Torras, i interpretat per Jordi Martínez, Joan Arqué, Pep Pascual, Roger Julià i Mauro Paganini. És una coproducció del Grec 2016 Festival de Barcelona, Velvet Events i Teatre Lliure.\nLes entrades es poden adquirir a www.elprincipal.cat\nI diumenge arriba el Concert dels Tres Tombs, de la mà de la Banda de Música Mestre Montserrat.\nLa Banda és una formació musical molt propera al gran públic, i ofereix un concert de música de banda que organitza l'Associació dels Tres Tombs amb motiu de la Festa de Sant Antoni Abat, patró d'aquesta ciutat. El programa inclou les peces "Cielo Andaluz", de Pascual Marquina Narro; "Pisa", de Jacob de Haan; "La Vita è Bella" de N. Piovani amb arranjaments de Lorenzo Pusceddu; "Il Carnevale di Venezia, tradicional amb arranjaments de Reinter; "The Lion King", de Hans Zimmer amb arranjaments de John Higgins; "El Vals de les flors", de Tchaikovsky; "La Corte del Faraón", de Vicente Lleó amb arranjaments de Teo Aparicio; i "La Boda de Luís Alonso", de J. Giménez.\nEl concert, sota la direcció d'Emilio Serrano, es farà diumenge 15 a les 19 h a l'Auditori Eduard Toldrà, i podeu comprar les entrades a www.auditoritoldra.cat


Tarragona ja disposa de tecnologia 3D per detectar càncer de mama – Cdi tarragona\nEl Centre de Diagnosi per la Imatge de Tarragona incorpora als seus serveis la tècnica de la Tomosíntesi, dissenyada per a la detecció precoç del càncer de mama. La Tomosíntesi amb C-VIEW és un mamògraf digital que ofereix imatges d’alta qualitat perquè les obté en 3D, i facilita talls d’un mil·límetre de gruix de la glàndula mamària en qualsevol orientació de l’espai. Això fa possible augmentar fins a un 40% la detecció de casos de càncer de mama i reduir la dosi de radiació a la meitat.\nÉs la primera vegada que s’incorpora aquesta eina tecnològica a un centre de la demarcació de Tarragona. La doctora Francisca Gras, fundadora del Centre de Diagnosi per la Imatge, ha explicat que «la Tomosíntesi aconsegueix un estudi de la mama en plans mil·limètrics i per diferents capes, el que permet veure la mama des de diferents angles i ofereix la possibilitat de reconstruir la imatge en 3D».\nAltres avantatges de la Tomosíntesi són que s’eviten fer estudis addicionals a la pacient; es redueixen el temps i el nombre d’exposicions, i per tant la dosi; i augmenta la detecció de càncers invasius un 40% i redueix la taxa de falsos positius un 15%. Aquesta nova eina s’incorpora al Centre de Diagnosi per la Imatge de Tarragona, un centre de referència que disposa de totes les alternatives de diagnòstic i tècniques intervencionistes de mama per poder donar un resultat definitiu amb exactitud i rapidesa. El càncer de mama és el tumor maligne més freqüent en la dona, la primera causa de mort per càncer entre les dones de tot el món. El diagnòstic precoç és molt important i això fa possible que la mortalitat ha disminuït en gairebé un 40%.\nMedio: NACIÓ TARRAGONA\nLa Tomosíntesis es el siguiente paso para la evolución del screening de mama\n3D y menor dosis: Nuevas herramientas para el diagnóstico del cáncer de mama\nVisita nuestra sección de noticias para ver todo lo que podemos informar.\nNoticias medios (4)\nNovedades CDI (5)\nNuevos servicios de ECOCARDIOGRAFIA y RESONANCIA CARDIACA Comentarios desactivados en Nuevos servicios de ECOCARDIOGRAFIA y RESONANCIA CARDIACA\nSolución integrada para cáncer de mama Comentarios desactivados en Solución integrada para cáncer de mama\nEl primer ecógrafo Automático Volumétrico de mama en 3D en España Comentarios desactivados en El primer ecógrafo Automático Volumétrico de mama en 3D en España\nNuevo TAC Helicoidal Multidetector Comentarios desactivados en Nuevo TAC Helicoidal Multidetector


RIPCI. Certificat d’instal·lació. La importància del seu contingut | Clúster de Seguretat Contra Incendis\nPREFIRE ens fa arribar aquesta reflexió sobre la necessitat que les empreses instal·ladores emetin certificats d’instal·lacions detallats dels sistemes de protecció contra incendis.\nTal com s’estableix amb caràcter obligatori en el RIPCI, qualsevol instal·lació de protecció contra incendis que s’executi ha de comportar l’emissió d’un certificat final d’instal·lació per part de l’instal·lador. Aquest certificat ha d’estar signat per un tècnic competent i reflectir els detalls de les instal·lacions executades; i sobre això últim és en el que voldríem fer especial èmfasi, ja que una mala o incompleta redacció d’aquest document pot comportar problemes futurs al client final, a l’enginyeria o la instal·ladora.\nImaginem-nos un escenari molt habitual; una empresa instal·ladora rep l’encàrrec d’un promotor d’executar les instal·lacions de protecció contra incendis per a unes naus que configuraran un gran centre logístic sense operador pre-assignat. Entre les instal·lacions a projectar es troben els ruixadors amb el seu sistema d’abastament. Els requisits constructius (alçada de nau i pendent de coberta) són els idonis per a una xarxa de ruixadors tipus ESFR dissenyats segons la Norma NFPA-13 per a un tipus de producte convencional (Categories I a IV), i en principi ens indiquen que s’emmagatzemarà en prestatgeries paletitzades. Fins aquí, tot perfecte. La instal·ladora executa les instal·lacions i emet el corresponent certificat, però no defineix de forma explícita els paràmetres de disseny d’aquesta xarxa de ruixadors.\nAmb el pas dels anys, l’operador logístic subscriu un contracte de distribució amb una empresa que es dedica a la comercialització de productes de plàstic expandit. En aquest cas, les condicions del nou producte porten com a conseqüència que el sistema dissenyat, i que era vàlid per a un producte tipificat com Categories I a IV, molt probablement no ho és per a aquest tipus de producte. Hauria, per tant, d’efectuar-se un reestudi del sistema de ruixadors i veure com adaptar-lo al nou producte. O potser una altra solució més viable per a l’operador passa per limitar la nova alçada d’emmagatzematge. En qualsevol cas, ens trobem davant d’un nou escenari, que qui ha d’utilitzar la nau per a aquest nou ús ha de conèixer, ja que ha de garantir que la seva instal·lació és la correcta per al nou escenari logístic. I és en aquest punt on resulta molt important que el certificat que va emetre l’empresa instal·ladora sigui prou detallat com perquè no hi hagi cap dubte, i que el projectista que hagi d’efectuar el nou disseny sàpiga d’on surt.\nÒbviament, aquesta reflexió sobre el contingut del certificat d’instal·lació en cap cas vol dir que en el projecte no ha de reflectir-se. Més aviat tot el contrari, ja que és bàsic que en ambdós documents es reflecteixi de manera clara quina instal·lació s’ha dissenyat i executat, i poder saber en tot moment si em cobreix el risc que estic protegint.


Mapa interactiu amb els municipis que tenen activitat\n11/10/2016 - 16.55 Actualitzat 17/10/2016 - 19.18\nCaptura del mapa dels ajuntaments que obren aquest 12 d'octubre\nDiversos consistoris catalans, sobretot pobles, obren aquest dimecres tot i que és festiu, pel 12 d'octubre.\nSón pocs els casos en què hi ha funcionaris atenent el públic, com a Berga, Celrà o Linyola. A la majoria, els que són a les dependències públiques són càrrecs electes.\nPer demarcacions, on hi ha més ajuntaments que no fan festa és a Lleida, amb una vintena de municipis, dels quals destaquen Sort, Linyola i Soriguera, la majoria governats per Esquerra i la CUP. També hi ha Torrelameu\nA les de Girona, 10 municipis com els de Celrà, Viladamat, Verges, Begur, les Planes d'Hostoles i Viladrau. El casos de Celrà i Viladamt són significatius perquè ja fa 4 anys que treballen tant el 12 d'octubre com el 6 de desembre, dia de la Constitució. L'alcalde de Celrà, Dani Cornellà, de la CUP, justifica la decisió:\n"Entenem que és una festa imposada, que no ens representa, ni en l'època franquista, que en deien 'Día de la Raza', ni ara que és la Hispanitat i exalta valors militaristes i del colonialisme espanyol".\nEn el cas de Viladrau, l'Ajuntament ha piulat sobre l'obertura.\nDemà dimecres 12 d'octubre l'Ajuntament estaraàobert amb normalitat com qualsevol altre dia laborable.\n Ajuntament Viladrau (@AjViladrau) 11 d'octubre de 2016\nI a la mateixa Girona, tot i que l'Ajuntament tanca per festiu, l'equip de govern sí que permet anar a treballar els quatre regidors de la CUP.\nA les comarques de Barcelona, van a treballar els funcionaris de Berga, Navàs, Capellades, Sant Pere de Riudebitlles i el Brull, entre d'altres.\nLes oficines de l'Ajuntament del #Brull romandran obertes demà 12 d'Octubre, a #Osona no hi ha #ResACelebrar @AMI__cat\n Pere Medina ||*|| (@PereMedina) 11 d'octubre de 2016\nI a la demarcació de Tarragona, no fan festa els municipis de la Vilella Alta, on fins i tot faran un ple, i els Guiamets.\nLa majoria dels que obren estan governats per la CUP o per ERC, però també n'hi ha d'altres partits.


Revista 2011-2012. 3r Tri\nRevista 24. 3r Trimestre 2010-11\nEDITORIAL 3Acabem un altre curs i com cada any hi ha alumnes que han acabat 4t d’ESO o Batxillerat i se’nvan a començar una altra etapa de la seva vida. Els desitgem molta sort.Per al curs que començarem al setembre, però, ens esperen una bona colla de retallades: unareducció de professorat, un increment d’alumnes per aula, una reducció de la despesa de fun-cionament del centre, un increment d’hores lectives i de permanència al centre del professorat...Una de les primeres accions de protesta a tot això ha estat afegir-nos a la campanya “dimartsgrocs” organitzada pel col.lectiu de professorat de Catalunya. De tota manera, el professoratcontinuarem implicant-nos en l’educació dels nostres alumnes i també continuarà la revistaelaborada pels alumnes de 4t. En aquest darrer número del curs, hi trobareu notícies relatives ala vida del centre, com és ara la festa de comiat dels alumnes de 4t i de batxillerat, entrevistes,reportages, opinions, etc. Esperem que passeu una bona estona llegint rodalIES.Bon estiu!L’ACUDIT 2.\nNOTÍCIES 4LA CRISI DE LES NOSTRES VIDES: Se suposa que d’aquí a 10 o 20 anys hi hauràOIL CRASH molta escassetat de totes les matèries pri- meres, especialment de petroli. I com queEl divendres 13 la societat actual està basada en l’obtenciód’abril va tenir d’energia abundant i barata arribarà un punt enlloc, a la biblio- què deixarà de ser viable i haurem de canviarteca de l’institut, de model; els llocs de treball també dependranuna xerrada a de com siguin aquests nous models de socie-càrrec del doc- tat.tor Antonio Turielsobre com la cri- Val a dir que els recursos minerals nosi del petroli serà s’esgotaran. Passarà que costarà tantla crisi de les extreure’ls i refinar-los que només es podrannostres vides. fer servir en processos especialment estratè-La xerrada va gics.anar adreçadaals alumnes de Òscar Arumí4t d’ESO i de 1r i Aniol Vilaregut2n de Batxillerat 4t ESO Bde la branca científica i tecnològica. RESULTAT DE LES PROVESEntre altres coses va explicar què és el Peak Oil DIAGNÒSTIQUESi lligat a això, l’Oil Crash i el Peak Everything,relacionat amb l’escassetat de recursos ener- Els dies 15 i 16 de març es van dur a terme lesgètics i materials. També va explicar que el proves diagnòstiques a nivell de Catalunya denostre problema econòmic és que necessitem 4t d’ESO. Les proves eren de llengua catalanauna gran quantitat de recursos creixent i estem i castellana, anglès i matemàtiques.en un món finit. Aquests recursos són limitats icada vegada de més difícil accés. En català el resultat va ser mitjà-alt, per sobre de la mitjana de Catalunya. La classe amb elEl concepte de Peak Oil fa referència a l’estudi millor resultat va ser 4tA, seguit de 4tC i perque va fer el geòleg M.K. Hubbert a finals dels últim 4tB. Pel que fa a castellà, el resultat va50 sobre el ritme d’extracció de petroli de ja- ser per sota de la mitjana de Catalunya. En an-ciments de Nordamèrica. Aquest geòleg va glès, el resultat també va ser per sobre de laarribar a la conclusió que hi ha un moment en mitjana. I la matèria que va treure la mitjanaquè la producció és màxima i a partir d’aquest més alta, al nivell mitjà-alt però molt a la voramoment comença a disminuir, independent- de l’alt, va ser matemàtiques.ment de la quantitat de recursos que es posinen marxa. Per tant, els resultats en general van ser posi- tius.Per altra banda, cal tenir present que cada copcosta més extreure el petroli que queda i això Ivan Contrerassignifica que s’han de fer servir més recursos Bilal Coucouenergètics i materials, de manera que el rendi- Sergi Verdaguerment de cada barril de petroli extret és menor. 3.\nNOTÍCIES 5A SANTA MAGDALENA CAMINANT IA ROCAPRAVERA AMB BICIEl divendres 11 de maig, per celebrar la diadade la mobilitat sostenible, vam anar caminanta Santa Magdalena. Un cop fet el recompted’alumnes i repartit els tiquets de l’esmorzar,vam començar a sortir de l’institut en direccióa Santa Magdalena. Després de dues hores Per altra banda, la sortida amb bicicleta va ser a Rocapravera, santuari de Torelló, on es va re- partir la coca i es va llegir també l’escrit sobre la mobilitat sostenible. Un cop descansats, es podia triar entre tornar cap a Roda o fer una ruta extra seguint el riu Ter. El quilometratge total de la ruta normal va ser d’uns 25km i de la ruta extra, uns 32km. Ariadna Morató Cristina Viladelbosch 4t ESO Bcaminant a ple sol vam poder veure l’ermita idescansar sota una gran ombra. Vam menjarcoca i abans de marxar vam escoltar un ma-nifest sobre la sostenibilitat. A l’hora de baixar,tot va ser més ràpid, ja que per culpa de lacalor i del cansament tothom s’espavilava perser ràpid a casa. 4.\nNOTÍCIES 6PLANT FOR THE PLANET O UNA de Girona. Uns cinc alumnes per centre, entrePLANTA PER AL PLANETA tots uns 60 alumnes i un total de 12 professors. Els alumnes del nostre centre eren de dos de 3r i tres de 4t: en Ber- nat Pla, la Laura Bosch, l’Enric Pàmies, la Clara Teixidor, l’Òscar Arumí i el professor acompan- yant, Joan Carles Abella. El centre que va venir de Girona com que ja hi ha- via estat altres anys van explicar les seves ex- periències als alumnes i professors. Aquest any només han vingut per poder transmetre tota la informació als altres. Quan van arribar van fer uns jocs perquè elsAquesta és la segona trobada que s’ha fet a alumnes es coneguessin tots, un joc que, pelCantonigròs organitzada per Escola Verda ens han explicat, va ser molt divertit i creatiu.amb el lema Plant for the planet. La durada de Van parlar amb un noi alemany, en Felix, ella trobada va ser des de dissabte al matí fins qual quan tenia 9 anys va pensar una idea:diumenge al matí. L’activitat més important si tothom plantava un arbre hi hauria un milióque es fa és parlar dels arbres i estar més a d’arbres més a cada país. Van poder contactarprop de la naturalesa. A la trobada hi van ve- amb ell a través de l’Skype, i li feien preguntes en anglès. En acabar, van fer moltes més activitats i una d’elles era pintar uns troncs que estaven al costat del arbres, també van anar a la Forada- da, i més tard van exposar algunes idees im- portants sobre el medi ambient a través d’unes cartolines. Bruna Arderiu Sohad Ifkiran Jana Romeronir alumnes de diversos instituts de Catalunya: Montse RoyoINS Voltreganès, INS Miquel Martí i Pol, INS 4t BAntoni Pous i Argila, INS Cirviànum de Torelló,lINS Lluís Pequera de Manresa i 6 centres més 5.\nNOTÍCIES 7St. Jordi 2012 al teatre EliseuAquest any hem tornat a recuperar la festa de St. Jordi, l’any passat no es va fer perquè eraSetmana Santa. L’acte de St. Jordi va tenir lloc al mateix dia 23 d’abril a partir de les 10:50. Adiferència dels altres anys no es va fer a fora el pati, sinó que tot l’institut va anar al Teatre Eliseu.L’acte el va presentar la Petra i seguidament uns quants alumnes de 1r d’ESO van tocar la flautaacompanyats de la Montse Cañellas. Just després, tres alumnes de 4t d’ESO van llegir el poema“Entre les barques quan passa l’amor” de J.M. Segarra acompanyats pel guitarrista Pere Girbau.Aquest poema va servir per introduir el lliurament de premis literaris de 1r cicle:-Aina Martinez (Narració)-Guillem Arumí (Poesia)-Miquel Vallbona (Article d’opinió)-Roc Vilarasau (Còmic)A cada premiat se’ls va entregar un llibre i una rosa.A continuació, alguns alumnes de 1r d’ESO van fer una petita mostra de l’espectacle de músicai dansa que havien preperat per a la diada Miquel Martí i Pol.Després d’aquesta dansa es van lliurar els premis literaris de 2n cicle:-Gerard Vallejo (Narració)-Martí Vallès (Poesia)-Melani Martin (Article d’opinió)-Cilia Comella (Còmic)Tot seguit, cinc alumnes de 4t d’ESO van llegir i tocar amb la guitarra el poema “Na Ruixa Man-tells” de Miquel Costa i Llobera; la Petra en va fer una petita introducció tot explicant el tema delpoema. 6.\nNOTÍCIES 8Es van donar els premis literaris de batxillerat. Van ser:-Alba Molas (Narració)-Nicolau Prats (Article d’opinió)Alguns alumnes de 2n d’ESO van representar una adaptació de “Terra Baixa” d’Angel Guimerà feta per laDolors Puigbò.Els premis següents van ser:-Melisa Ortiz (portada)-Elisa Sobkanyuk (lletra capital)-Oriol Puertas (AMPA)Les professores de matemàtiques i 2 alumnes van entregar els premis de fotografia matemàtica que vanser premiats amb una rosa i podran triar una tassa, una samarreta o una alfombreta per al ratolí amb laseva foto. Els premiats van ser:-Nil Coma (1r ESO)-Cristina Balaguer (2n ESO)-Xènia Serrat (3r ESO)-Ramon Pujol (4t ESO)-Gabriel Alarcón (Batx.)-Marta Bartoló (Professorat)També van entregar els premis de les proves Cangur 2012 a les millors puntuacions de 3r i 4t d’ESO:-Nivell 1 (3r ESO): Jordi Freixa i Jana Maier-Nivell 2 (4t ESO): Marta PlaI es van entregar els diplomes a tots els que hi havien participat.L’acte es va acabar amb l’actuació dels alumnes de 4t que fan música tocant diferents cançons ambflauta. Marta Pla Elisabeth Raya 4t BÈXIT DE L’EQUIP DE VOLEIBOL DE L’INSTITUTEl passat curs 2010-2011, una colla de joves amb molta iniciativa van decidir fundar un equip devoleibol, la monitora del qual era l’alumna Marta Pascuet. Al primer any només hi participavenels alumnes de 1r d’ESO però aquest any, a més dels alumnes de primer de l’any passat que arafan segon, també s’hi han afegit alguns alumnes de l’actual primer.Aquest any, l’equip ha estat tot un èxit. Han participat la Lliga Consell Esportiu d’Osona, on hanquedat en segona posició i es van classificar per participar a la fase territorial, competició quees juga a Terrassa, i on també han quedar en segona posició. Pere Girbau Gerard Juanola Paolo Mearelli Aniol Vilaregut 7.\nREPORTATGES 9L’ESPORT DE L’ALUMNAT DE L’INSTITUTHem passat una enquesta a tots els alumnes de l’ESO de l’INS Miquel Martí i Pol, dividits entrenois i noies, i els hem demanat si practicaven algun esport i quin. Els resultats han estat aquests:En general veiem que hi ha més nois esportistes que noies, i que els nois es decanten més pelfutbol, com és en general; en canvi, les noies es reparteixen en diversos esports i es decantenmés per aquells que no requereixen tan esforç físic com el bàdminton, la natació o la dansa.Tot i això, en el bàsquet hi ha més noies que nois i passa el mateix en la natació, l’equitació i elgimnàs.Diagrama de sectors:Com podem comprovar en aquest diagrama de sectors, la majoria de nois i noies del nostrecentre fan esport: un 66,9% de noies i un 73,5% de nois fan esport. Per tant, només hi ha un33,1% de noies i un 26,5% de nois que no en facin. Això ens indica que tenim una bona quan-titat d’alumnes esportistes al sector d’ESO de l’institut. Marta Bruguera Judit Crous 4t ESO A 8.\nREPORTATGES 10Una història amb sentimentD’històries sobre el nazisme se n’hauran ex- primers dies van ser molt difícils: res estava or-plicat moltes, però ara em sento amb el valor ganitzat, faltava menjar i el poc que donavensuficient per explicar la història del tiet Ramon era repartit com el gra a les gallines i si teniestal i com ell la va viure. Una història que par- sort podies recollir una mica de pa.la sobre el coratge, la por, el sacrifici i l’orgull,però sobretot, parla de la lluita constant i les El tiet Ramon va tenir sort i al cap de poc tempsganes de seguir respirant un aire que no sem- es va trobar un vell amic, Víctor Aragonès.pre ha estat sa. Aquest el va deixar instal·lar-se a un barra- có que ell mateix havia construït amb pells iHan passat 67 anys i el record d’una terrible troncs. Així va passar els primers tres mesos.història encara marca la meva família. El tiet Hitler, però, no va tardar a arribar i emportar-Ramon, era un republicà escrivent a una fàbri- se a tots els francesos i espanyols refugiats, ica tèxtil i jutge de pau a Vic, fill d’una família amb ells, el tiet Ramon.humil, marit i pare de dues precioses nenes. Laseva vida es desenvolupava amb normalitat, Els van pujar a un tren. Hi havia gent que deiatreballava, era feliç i estimava la seva família. que es dirigien a l’interior de França i d’altres deien que anaven en direcció contrària. Al matíQuan el 1936 va esclatar la guerra civil, van següent els dubtes es van aclarir: eren a Ale-canviar moltes coses. Es va veure obligat a manya. A la gent -confosa- els agradava méslluitar per la llibertat d’expressió i a defensar la idea d’estar a Alemanya, perquè no eren niels seus ideals. La guerra no va ser fàcil, però militars ni francesos. Cert, no eres ni una cosael que ell no es pensava és que els pròxims ni l’altra, però oblidaven que eren els primers aanys serien pitjors. combatre el feixisme. L’última parada d’aquell etern viatge va ser Mathausen, un nom comUn 11 de febrer de 1939, l’exèrcit republicà un altre, però en un moment canvià tot. Elespanyol i el poble que no volia viure sota les tren encara no havia parat que els S.S erenordres franquistes van fugir d’un país que ja a dalt fent-los saltar i pegant-los. En aquellno era el seu, que havia perdut el sentit comú, precís moment, el tiet Ramon va comprendrel’honor i el respecte. El tiet Ramon sabia que que no seria una estada fàcil i encara menysera perillós, per això va deixar la seva dona i agradable. Un cop dins els barracons, els S.Sles seves filles a Manlleu. s’ocuparen de rapar els cabells a tots els ho- mes, d’obligar-los a posar-se vestits ratllats i,Entrar a França va ser senzill: la carretera de la sobretot, de deixar-los clar que d’aquell campfrontera estava plena de vehicles buits i el si- de concentració no en podien sortir, l’únicalenci era el protagonista. Però quan van entrar manera d’escapar-se’n era per la xemeneia dela França, l’exèrcit francès ja els esperava. Els crematori.van distribuir a diferents camps de refugiats.Ell va anar a parar al d’Argelés sur Mer. Els 9.\nREPORTATGES 11Els dies passaven i el dolor de no saber res ja que va poder entrar i treballar a la fusteriade la seva família i la impotència de no poder del camp, un ofici que el mantenia ocupat iescapar-se no desapareixia. una mica més protegit. De mica en mica es va acostumar a no ser ningú, a les llargues horesDotze hores de treball forçat, portant pedres de treball, a ser maltractat, a ser un númerode dalt a baix esgota, sentir que ja no tens més; de mica en mica es va acostumar a obli-importància, que ja no tens identitat i que les dar-se de la cara de les seves filles, a oblidar-úniques paraules que escoltes són ofenses i se de la veu de la seva mare; de mica en micainsults. Però el pitjor cansament és el psicolò- s’anava consumint, anava morint en vida.gic. El fet de no saber què serà de tu, dels teusamics, de la teva família, de la teva vida, és Els anys van passant...un dolor que el tiet Ramon no es podia treure.Veure com cada dia passaven carretes plenes Un bon dia, quan tots estaven fent les sevesde morts que pujaven de la cantera, gent que tasques corresponents, el tiet Ramon es que-coneixia, gent amb famílies, gent amb una his- dà immòbil en veure que per la porta entravatòria i, sobretot, gent innocent. Una vida molt un camió de la Creu Roja. Tots hi van anar cor-dura, però dintre de tot, ell va tenir molta sort, rents i abraçaren els soldats americans que 10.\nREPORTATGES 12portaven l’esperada llibertat. “Han passat 35 anys i segueixo escrivint avuiEls americans, després de dues hores en el records que el temps no ha esborrat. Per quècamp de concentració, fos perquè era la seva necessito remoure aquells terribles i inacaba-obligació o per deixar que els presoners es bles dies, els més tràgics de la meva vida?vengessin, van marxar deixant així total lliber- Aquells anys, completament aïllat del món, detat als presoners. Una patrulla armada va re- la meva família, resistint bestialitats inexpli-córrer tot el camp buscant els S.S. cables, amb la por al cos, patint gana, fred a l’hivern i calor a l’estiu, aquells anys... Qui emEl dia següent van arribar les forces d’ocupació torna aquells anys?americanes. Qui em torna els meus amics morts injusta-El tiet Ramon no fou repatriat fins al 17 de maig ment? Qui em torna la meva joventut? Qui emde 1945. torna la innocència de la meva dona, els pri- mers anys de les meves filles? Qui em tornaQuan van arribar a París, el primer que va fer la meva vida? De la guerra només diré que te-fou escriure a la seva dona, esperant una res- nia raó, que pensava i segueixo pensant, mésposta. Aquesta resposta no trigà en arribar. que mai, que tant el nazisme, com el feixisme,El tiet Ramon agafà les coses i es reuní amb la com el franquisme i altres règims totalitaris, noseva família a Montauben. poden conduir a altra cosa que la negació de la humanitat i que s’ha de combatre per evi-Aquesta història és real. El tiet Ramon està tar que hi hagi pobles que pateixin les matei-considerat un heroi a la meva família: una per- xes atrocitats que he patit jo. Han passat 35sona que lluita pels seus ideals i que ni els S.S, anys i encara avui somio amb els barracons deni els camps de concentració, ni les xemeneies Mathausen, aquells que m’han robat l’orgull,crematòries li feren canviar la seva manera de l’honor, l’esperança i les ganes de seguir en-pensar. Admiració i orgull és el que sento cada davant”.cop que recordo que persones nobles van llui-tar per canviar aquest món i el coratge que ells Així és com el tiet Ramon acaba les seves me-van tenir és l’esperança que ens queda a no- mòries d’aquells anys.saltres. Història original de Ramon Verdaguer Sala.Amb una estada de quatre anys i mig a un dels Vic 01-03.1911/ Perpignan 19-12-1996.camps de concentració on van matar més per-sones, Mathausen, el tiet Ramon mai va poder Judit Soleroblidar aquells barracons, aquell so de la cam- 4t d’ESO Cpana que els despertava cada matí quan en-cara era ben fosc, però sobretot, no va poderoblidar aquells llargs anys: 11.\nREPORTATGES 13ELS MÒBILS A L’INS MIQUEL MARTÍ I els alumnes que no en tenen és perquè o béI POL els pares no els en deixen tenir o bé perquè no el necessiten.La relació que tenen els alumnes amb els mò-bils a l’INS. La majoria dels alumnes amb mòbil l’utilitzen per trucar, per enviar missatges de text i nave-Aquest trimestre hem fet unes enquestes als gar per internet (Whats App, Facebook, etc).alumnes d’ESO de l’INS Miquel Martí i Pol perconèixer-ne els hàbits d’ús del telèfon mòbil. La majoria dels alumnes han contestat que a laDe fet, l’objectiu principal de l’enquesta era classe no fan servir el mòbil. Però els alumnescomprovar si l’alumnat del centre està sufi- de 3r i 4t d’ESO sí que fan servir el mòbil entrecientment “engaxant” al mòbil. A l’enquesta els classe i classe.demanàvem l’edat, el sexe, si tenien mòbil o noi per què. Si en tenien ens havien de respondre Finalment amb la pregunta sobre com reaccio-quan feia que en tenien, per a què l’utilitzaven, narien si es quedessin sense mòbil, hem com-si el feien servir entre hores de classe i la seva provat que les noies hi estan més “enganxa-reacció en quedar-se sense mòbil. des” que els nois.Veiem que els alumnes de 15 i 16 anys són elsque tenen més mòbils, i sempre guanyen lesnoies.Amb aquestes enquestes hem comprovat quealguns alumnes comencen a tenir mòbil desde molt joves. Les raons que donen per tenir-lo majoritàriament és per poder-se comunicaramb els amics i familiars. I perquè els agrada. Melani Martín Íngrid Vila 4t ESO A 12.\nOPINIÓ 14Pirateria Musical Extrema UN BÉ O UN MAL PER A NOSALTRES?Actualment la venda de discos musicals tanta nivell de Catalunya com d’Espanya és Segons alguns especialistes en tecnologia, hamínima. Internet ens permet obtenir cançons augmentat molt el nombre de persones queo àlbums dels artistes de forma gratuïta, tot compren, organitzen les seves vacances i fani haver-hi plataformes com Spotify o Itunes reserves per Internet. És evident que l’Internetque ens permeten escoltar música de manera permet estalviar temps en moltes feinessemi-gratuïta. diàries, a més d’evitar desplaçaments, ja que gairebé tot ho podem fer en qualsevol lloc aLa gent s’ha acostumat a no moure’s de través del nostre ordinador o fins i tot a travésl’ordinador i accedir a tota la música. Però les dels mòbils.coses haurien de canviar ja! La comercialitza-cio dels CD hauria de continuar existint ja que D’una banda, són moltes les coses que es po-un disc físic és molt més agradable tenir-lo den fer per Internet: des d’una simple compraperquè et permet gaudir de les cançons amb fins a fer complicades transferències. D’altramés definició i, a part d’això, tenim un objecte banda, però, deixant a part la comoditat quefísic. ens aporta aquest avenç tecnològic, no hem d’oblidar que l’ordinador està substituint elEstic totalment d’acord amb el fet que es treball que hauria de fer una o moltes per-tanquin totes les plataformes de descàrre- sones que possiblement deuen ser a l’atur.ga il·legal ja que això és un atemptat contra També hem de tenir en compte que un ordi-l’artista. nador no ens pot donar la seguretat ni les re- comanacions que ens pot donar una persona. Ramon Pujol 4t ESO C Per tant, considero que és un avenç tecnolò- gic que ens proporciona molta comoditat però que potser no ens està fent cap bé en aquests moments de crisi. Carla Riera Castells 4rt ESO C 13.\nOPINIÓ 15NECESSITEM MÉS CONTROL SEGURETAT I REPRESSIÓDrogues i alcohol, dues coses que associem En aquest temps de crisi, el poble ha aga-a l”delictes”. És trist dir que els joves ja no fat el costum d’utilitzar les manifestacionspoden divertir-se sense aquests elements, col·lectives per expressar les seves queixesperò és així. És evident que no se saben o “defensar els drets”, però en molts casosdivertir ni controlar, abusen de l’alcohol i de les aquestes manifestacions acaben malamentdrogues com si fossin un joc sense adonar-se per l’actuació policial. El que no s’entén ésdels perills que comporten. Això és un gran el perquè d’aquestes actuacions. Tots sabemproblema; les festes han passat d’aportar di- que en alguns casos l’actuació està justifica-versió a ser un caos. És inevitable anar a una da i fins i tot és necessària, però tambè hi hafesta i trobar-te més de la meitat de la gent in- hagut actuacions injustificades com el clartentant aixecar-se de terra o no parar de sentir exemple que tots coneixem: el 15M. La policiaambulàncies que vénen i van. Arriba un punt va carregar sense justificació sobre una mani-que no et pots divertir veient aquest panorama festació totalment pacífica. En d’altres casos,i veure només dues persones comptades que en canvi, on part de la gent s’havia exaltat is’aguanten dretes intentant tenir cura de tots causat destroses, el 29F, la policia va carregarels seus amics o amigues. Necessiten més amb raó.control en aquest món o aquestes festes aca-baran molt malament. Penso que ens hauríem de plantejar una pre- gunta: Són realment per la seguretat o bé per Nàdia del Olmo la repressió del poble aquestes actuacions po- 4rt ESO C licials? Com he esmentat abans, en casos és justificada però en alguns altres no. Molts cops la massa s’exalta, de mica en mica la gent se sent mes forta i més segura, i és llavors quan és desencadenen fets que porten a l’actuació policial. Però tambè podem pensar que el go- vern té por que les revoltes que estan succeint al nord Àfrica i ara també a Grècia es puguin moure fins aquí, a Espanya, i per tant el que podrien intentar és reprimir “la veu del poble” perquè d’aquesta manera la gent agafi por a les manifestacions i accions col·lectives i de masses i així poder evitar un conflicte social. Paolo Mearelli 4t ESO B 14.\nSORTIDES 16ALUMNES DE 2n d’ESO A L’ESTARTITEl dilluns 5 de març d’aquest any, els alumnesde 2n d’ESO de l’IES Miquel Martí i Pol van feruna sortida a l’Estartit amb l’objectiu de recó-rrer les Illes Medes i l’Alt Empordà amb un vai-xell per recollir plàncton. Però degut a les ma-les condicions meteorològiques, el vaixell nova poder fer el recorregut que tenien planejati només van poder anar fins a les Illes Medes. testava unes preguntes relacionades amb les ciències socials pel casc antic de Torroella de Montgrí.Un cop van haver recollit el material, van anar Carla Juradoal Museu de la Mediterrània per analitzar-lo i Andreu Serranofer altres activitats en grup. 4t ESO CL’alumnat es va dividir en tres grups: uns ob-servaven el plàncton i estudiaven les xarxesi cadenes tròfiques; els altres observavenl’exposició del Museu, i un últim grup con- (Segueix a la pàgina 20) 15.\nCOMIAT 17comiat de 4t d’ESO i 2n de de Ramon Pujol. Per finalitzar les actuacionsBATXILLERAT van cantar la cançó “Yo te esperaré”, en Carles Carmona, l’Hector Miguel, l’Òscar Arumí i enEl passat dijous 7 de juny es va celebrar la fes- Ramon Pujol.ta de comiat dels alumnes de 4t d’ESO i dels Finalitzada l’entrega d’orles als alumnes de 4tde 2n de Batxillerat de l’INS Miquel Martí i Pol. es va passar un vídeo d’ells. També se’ls vaL’acte estava programat a les 21:30 i no va tar- donar un petit obsequi: un clauer amb la frasedar gaire a començar. A les cadires de davant de Miquel Martí i Pol que identifica l’institut: “Side tot hi havia els alumnes que van ser prota- ets exigent amb tu mateix i respectuós amb elsgonistes aquella nit i a darrere professors, pa- altres seràs veritablament lliure”.res i convidats.En primer lloc la di-rectora va fer undiscurs que parla-va del futur i comsense adonar-nos-en ens anem fentgrans i anem deci-din la nostra vida.Un cop finalitzataquest discurs el vainiciar el presidentde l’AMPA; seguida-ment ho van fer dosrepresentants de 4td’ESO i tres de 2nde Batxillerat. Elsdiscursos van ca-cabar d’una maneramolt divertita i emo-cionant. Seguidament es va fer l’entrega d’orles alsLa celebració va continuar amb una demos- alumnes de 2n de Batxillerat, als quals tambétració de flauta per part dels alumnes de 4t, es va donar el clauer; després, el vídeo d’ells.amb la cançó Siyahamba i l’acompanyamentde la professora amb el xilòfon. Quan es va La festa va finalitzar amb la cançó Camins,haver acabat van sortir alumnes a recitar dos del grup Sopa de Cabra perquè ens adonés-poemes acompanyats amb una guitarra: el pri- sim que haurem de fer camins sols però quemer, “Vora les barques, quan passa l’amor”, aquesta tapa de la vida no l’oblidarem.de JM de Sagarra, recitat per Helena Jordà iMarta Pla, amb guitarra de Pere Girbau, i el se- En acabat, hi va haver un petit refrigeri per agon, “Na Ruixa Mantells”, de Miquel Costa i tots els convidats.Llobera, recitat per Òscar Arumí, Bilal Cocou, Nil RodríguezEster Gutiérrez i Aina Mayorga, amb guitarra 4t ESO C 16.\nCOMIAT 18 17.\nCOMIAT 19 18.\nSORTIDES 20SORTIDES PEL CRÈDIT DE SÍNTESIA 1r D’ESOL’alumnat de 1r d’ESO del centre, el dimarts11 de juny, va fer una excursió a Ulldeter perestudiar l’entorn (la flora, la geologia...) delnaixement del riu Ter.El dimarts 19 de juny van fer una altra sortida ala gola del riu Ter, per acabar de recollir dadesi completar el crèdit de síntesi.Els alumnes de 4t D’ESO vana Barcelona.El dia 23 de febrer els alumnes de 4t d’ESO En Guillem Sanchez i en Basili Martinez, elsvan fer una sortida a Barcelona, repartits se- dos professors de física, juntament amb elsgons els itineraris: artístic, científic i tecnològic seus alumnes de 4t d’ESO, van anar al Cos-i humanístic. Els alumnes d’Educació Visual i mocaixa, on els van demostrar algunes lleisplàstica van anar a visitar el Museu Picasso, físiques dins d’un taller.acompanyats per la Rosa Terradelles, ja quedies abans havien vist i comentat quadres Gina Mearelliseus. Els alumnes de Rocío Poyato, la profes- Alba Vidalsora de llatí, van fer una ruta per la Barcelona 4t ESO Cromana, on havien de trobar diferents cosesrelacionades amb l’assignatura. 19.\nSORTIDES 21VIATGE DE FI DE CURS DE 2n DEBATXILLERATAquest any els alumnes de 2n de Batxillerat perillós i van agafar un ferri fins a una illa, onhan anat de viatge de final de curs a Holan- van estar tot el dia. Van tornar, van sopar i lada, Amsterdam. Van marxar de Roda de Ter nit va tornar a ser lliure per a tothom. Dimecresamb un autocar fins a Barcelona, on van aga- van anar a visitar la casa d’Anna Frank, el mu-far l’avió destinació Amsterdam a les 6 de la seu Rijksmuseum i després els van deixar elmatinada. Hi van arribar a les 9 del matí i van dia lliure. El següent dia tenien una excursióanar a un parc molt gran amb moltes espècies programada en una subhasta de flors però vande tulipes, Keukenhof, on es van estar tot el arribar tard, així que van decidir anar a veuredia. L’autocar els va recollir i se’n van anar a Marken i Volendam, que són pobles pescadorsl’alberg on es van instal·lar. Després van anar on hi ha molins de vent, fàbriques de formatge,a donar una volta per situar-se, van visitar el fàbriques d’esclops... Després, tots molt can-Barri Roig i van tornar a l’alberg. Al dia següent sats i contents, van agafar un autobús cap avan visitar el museu Van Googh, la fàbrica de l’aeroport i van tornar cap a casa.cervesa de Heineken, i després van anar a unmercat molt típic amb tot tipus de productes Violeta Casadesúsalimentaris d’allà. La tarda cadascú va anar Helena Jordàpel seu compte i a la nit els alumnes van po- Aina Mayorgader sortir fins a una hora que els professors 4 ESO Bels marcaven. El tercer dia van decidir fer unaexcursió amb bicicleta però van veure que era 20.\nENTREVISTES 22“Les cançons d’Esquirols hanesdevingut del poble”En Josep Casadesús és de l’Esquirol de tota Quins van ser els components d’Esquirolsla vida, té 65 anys i en fa nou que està jubilat. al llarg de la història?Tot i això encara continua fent moltes activitats Per aquest grup hi va passar molta gent peròrelacionades amb la música. Entre altres co- només se’n van quedar cinc. De l’Esquirol, enses, canta amb la coral Lorelei, dirigeix el cor Joan Crosas, en Jaume Font, la Montse Coro-parroquial, toca amb Safareig, va a cantar al mina, la Rosa M. Sadurní, en Josep M. Molas,casal dels jubilats i, quan li ho demanen, va a l’Anna Molas i jo; de Folgueroles hi havia enl’escola de primària a fer animació. Joan Vilamala; d’Olost, en Rafael Sala; de Vic, la Dolors Roca; de Manresa, en Ramon Estra-Com va començar aquest grup? da i de Castellbell i el Vilar, la Carmina Tàpia.Aquest grup va començar a l’Esquirol per-què fèiem unes colònies/campaments que Quin paper tenies dintre d’Esquirols?vam organitzar nosaltres: en Jaume Font, en Primer tocava la bandúrria; també vaig tocarJoan Crosas, altra gent de fora com en Joan la guitarra i la flauta, però ens faltava un baixVilamala i jo. Nosaltres érem els monitors perquè en tots els grups n’hi ha d’haver un qued’estiu d’aquestes colònies; agafàvem gui- aguanti l’harmonia. A mi em va entusiasmar itarres i fèiem cantar cançons als nens. Quan en vam comprar un de segona mà. El meu pa-s’acabaven les colònies fèiem un festival amb per principal era baix i veu.totes les cançons que els havíem ensenyatal llarg de l’estiu. A part, els monitors també Quina influència d’altres músiques i gène-fèiem alguna cançó i aquí va començar l’inici res vau tenir?d’Esquirols. Durant els dos primers anys, el rock i sobretot 21.\nENTREVISTES 23la música importada dels EUA; després ja vam Quin motiu va fer que es desfés el grup?passar a música nostra. En Joan Crosas com- Com tots els grups, perquè ho vius tan inten-ponia les cançons i vam passar de la música sament que hi ha fregament entre els compo-folk popular a la música nostra. nents. Tot i així, vam durar gairebé 20 anys i mai ens vam barallar però a vegades hi haviaQuants discos vau gravar? tensions. També hi va haver un moment en quèDe discos gravats n’hi ha 8, però de publicats això s’anava eixamplant tant que ens vam ha-6 i altres peces, perquè els últims dos discos ver de plantejar qui volia dedicar-s’hi profes-els vam fer conjuntament amb la Maria del Mar sionalment i qui no. Al final tots vam dir que jaBonet i amb en Rafael Subirachs, però no ens havíem arribat molt lluny i que ja era el momentvam posar d’acord i encara s’han de publicar. de deixar-ho.On assajàveu? Quina importància ha tingut Esquirols en laPrimer assajàvem aquí a l’Esquirol, després història de la música catalana?a Barcelona perquè alguns components es- Déu n’hi do. Ha estat important perquè lestàvem estudiant allà, i al llarg de la temporada cançons que hem anat cantant han perdurat,d’Esquirols a Vic i a Manresa. han passat de pares a fills i han esdevingut del poble.Vau fer molts concerts?Sí, en vam fer molts. A tota la península, a les Violeta CasadesúsIlles Balears, a Andorra, a Alemanya i a França. Helena JordàEn total en vam fer uns 600, aproximadament. Aina Mayorga 4tBTeníem entès que vau fer algunes cançonsreivindicatives. Van portar moltes conse-qüències?En aquell temps que vivíem en el franquisme,hi havia la censura i per suposat hi van havermoltes cançons que no vam poder publicar.Però un dels tècnics que es va enamorar dela cantant, distreia els grisos i mentre se’lsemportava a fer un cafè, nosaltres gravàvemalguna cançó que no ens haguessin deixat pu-blicar.Què ha significat per tu formar partd’Esquirols?Molt. Tota una vida. M’ocupava la major partdel temps ja que actuàvem divendres, dis-sabtes, diumenges i de vegades, fins i tot, al-gun dia entre setmana. M’ha significat viureuna gran amistat amb tota la colla i m’ha mar-cat molt. 22.\nENTREVISTES 24AJUDA MOLT MIRAR LES ESTRE- després d’això em vaig trobar durant tresLLES I VEURE QUE SÓN LES MATEI- anys col·locant botigues per tot Espanya, lesXES QUE VEIEM DES DE CASA Canàries i Mallorca i com que el resultat era positiu van voler estendre’s a altres països com Finlàndia i el Japó. Necessitaven algú per ensenyar, a la gent d’allà, com anaven les bo- tigues i quan m’ho van proposar no vaig saber dir que no. També he estat en països com el Nepal, l’Índia, el Marroc, Mauritània, Mali, el Senegal, Guinea Bissau... Quin és el que més t’ha agradat? Per què? Tots m’ han agradat molt, tots tenen coses bo- nes i dolentes, només has de voler-les veure. Però sens dubte el que més m’agrada és Ca-En Jaume Morató viu a Roda de Ter, té 33 anys talunya. És el país més complet que fins ara hei és fuster, però té una gran afició, que és via- conegut.tjar. Per això hem trobat interessant fer-li unapetita entrevista per donar a conèixer les seves Què t’han aportat els viatges com a perso-experiències arreu del món. na? Aprens a valorar molt més tot el que tens, lesD’on t’ha sorgit aquesta afició de viatjar? coses realment importants de la vida. ViatjarFa uns 9 anys. Quan ho proves, et va en- t’ajuda a trobar-te amb tu mateix.ganxant cada cop més, vas agafant nous rep-tes. Hi ha moltes coses diferents del lloc on Ha sigut molt difícil viatjar sol?vius i gent que pensa totalment diferent de tu, No, la veritat és que al principi fa una mica deet pica la curiositat voler-ho veure amb els teus cosa i se’t fa una mica estrany, sobretot quanpropis ulls. També gràcies a la feina va sorgir la estàs dalt d’un avió amb una destinació quepossibilitat de continuar descobrint món. no coneixes; però has d’aprendre a relaxar-te i fer servir l’ètica i veus que les coses van sor-Quants viatges has fet durant tota la teva tint. Ajuda molt mirar les estrelles i veure quevida? A quins llocs? són les mateixes que veiem des de casa.Vaig començar el primer viatge d’un mes aCuba ja fa 9 anys i vaig descobrir que era una Has tingut mai algun problema greu en al-illa amb molts recursos i que era un lloc per gunes de les teves sortides?tornar-hi. Però el següent any, quan em vaig Sí, sempre n’hi ha algun o altre. Però un pro-plantejar tornar a fer un viatge, vaig descar- blema gros va ser quan entrant a l’Índia ambtar Cuba perquè vaig veure que hi havia molts bus em van intentar robar. No va passar res,llocs on anar i vaig anar a la Patagònia xilena però l’espant ja me’l vaig emportar perquè(Argentina). anava tot sol. Al Tercer Món generalment tens més problemes amb la policia corrupta queDesprés d’aquí em va coincidir que la fei- amb la gent del país.na muntava moltes botigues per França, i 23.\nENTREVISTES 25Alguna anècdota divertida... Un altre record bonic seria un cop que em vaigÉs molt divertit quan estàs en pobles petits del banyar en un riu del Nepal amb elefants i des-Nepal o de l’Àfrica on de cap manera et pots prés veure que un tros més avall hi havia co-entendre amb la gent d’allà, ja que parlen idio- codrils.mes molt diferents, però no saps com els aca-bes entenent. I ells a tu, i de seguida t’ho donen Hi ha algun viatge del qual et penedeixistot. Un cop, a l’Àfrica vam haver de travessar d’haver fet?un riu amb cayuco, i per culpa d’un malentès No me’n penedeixo en absolut de cap. Pensoamb l’idioma vam arribar a un poble que no que les coses també t’ajuden a créixer, tot iera el que ens havien dit. Un cop vam ser allà que sí que hi ha llocs on no tornaria, com aens van dir que el poble que buscàvem estava l’Índia.a 20 km. Devien ser les 7 o les 9 del vespre, jaera fosc, i ens van venir a buscar a les 12 de la Tens pensat de fer algun viatge d’aquí poc?nit. Vam haver de fer 20 km pel mig de la selva Al cap, hi tinc molts viatges, però si tot va bé,amb unes motos petites, ben fosc, per poder pel gener de l’any vinent m’agradaria molt anararribar al poble que buscàvem. També vam a Bolívia. El món és molt gran i hi ha moltestrencar l’embragament del cotxe al mig del no oportunitats de veure’l.res. L’endemà vam haver d’arrossegar-lo amb un altre cotxe per una via de tren fins arribar a Ariadna Moratóla ciutat més propera, a 140 km. Cristina Viladelbosch 4t d’ESO BAmb quins transports has viatjat? Quin ésel més còmode per a tu?Per a mi el més còmode és l’avió. Però de-penent del país on estàs, els recursos no sóncom els d’aquí i el transport públic s’omplemolt més de gent o el transport no arriba onhas d’anar i et pots trobar d’haver de continuaramb camió, amb cayuco, amb camells, ambelefants... I si no hi ha més remei, a peu.Per què t’agrada viatjar en països poc des-envolupats?Primer de tot m’ajuden a fer-me veure que onvivim tenim excedents de recursos per viureque altres països no es poden ni imaginar i,segon, són llocs que la meva economia empermet si vull fer unes vacances més o menysllargues.Algun record bonic...Molts, moltíssims. Quan arribes a un lloc quet’has proposat des d’abans de començar elviatge i t’ha costat molt arribar-hi és una gransatisfacció. 24.\nENTREVISTES 26COM VEUEn L’EQUIP RIVAL 6. Què valora del joc del seu equip? I del rival? FCB: Del Barça tot, però sobretot el joc de passadesEntrevistem a dos seguidors del futbol, un del Barça que fan, és impressionant! En canvi, el joc del Madrid,i l’altre del Madrid. A cadascun li hem demanat què el trobo pèssim.opina del seu equip contrari. Això és el que diuen. RM: Jo mirant el Barça gaudeixo més que mirant el Madrid perquè es veu millor futbol i juguen molt més, en canvi el Madrid mai juga bé però mentre guanyi ja està bé. 7. Com creu que serà el pròxim clàssic de lliga? FCB: Serà normal, guanyarem 3 a 1 al nostre camp i ja està. RM: El pròxim clàssic, crec que ja li toca guanyar-lo elIsidre Costa: President de la penya blaugrana de Madrid. Però no ho sé, perquè en els partits de futbolRoda de Ter (Barcelonista). no es pot predir res.Ivan López: Alumne de 1r A de batxiller (Madridista). 8. Qui creu que guanyarà la lliga aquest any?1. Creu que el Madrid és el pitjor rival del Barça? FCB: Ja fa dies que està arreglada: el Madrid, perquèFCB: Sí. arriba un moment que ens n’atipem de guanyar sem-RM: Sí, ja que és el clàssic del futbol espanyol, i a més pre.hi ha molta rivalitat futbolística. RM: Aquest any si el Madrid no s’equivoca gaire, jo crec que pot guanyar fàcilment, ja que té una gran2. Què critiques del teu club? I del club rival? diferència de punts. Però com ja he dit abans, en elFCB: No critico res del meu club, ja que millor ja no futbol no es pot predir del tot què passarà.hi podem anar, i fa anys que hi anem. Millor que noopinem del club rival perquè hi ha massa coses per 9. Quins creus que són els dos millors equips delcriticar. món, actualment?RM: Del Madrid critico sobretot el seu entrenador per- FCB: El Barça i el Manchester City.què crec que és massa fatxenda. També crec que és RM: Està clar, el Barça i el Madrid per a mi són elsaixí perquè diu en tot moment el que pensa, encara millors.que de vegades es passi. Del club rival no critico res,però sí que critico els retransmissors de TV3 perquè 10. Mires partits d’equips que no siguin del Barçacrec que haurien de ser més objectius. o del Madrid? FCB: Sí, normalment tots, però és diferent de quan3. Cristiano Ronaldo o Leo Messi? Per què? miro el Barça.FCB: Home, per suposat el nostre “nano”, en Leo RM: Sí, però pocs. Miro per exemple derbis (Atlètic deMessi. En Ronaldo és d’una altra galàxia. Madrid – Getafe), partits interessants, més o menysRM: Encara que jo sigui del Madrid, penso que en bons.Messi és millor jugador i és més humil. 11. Què opina de l’arbitratge?4. Quin és el teu jugador preferit? Per què? FCB: Dolents! Ja estan manegats, ja ho has vist aquestFCB: Clarament en Xavi, és el millor del Barça i de la any: al Barça aquest any no ens donen res, ens horesta. treuen i els ho donen a ells.RM: L’Iniesta: encara que jo sigui del Madrid veig la RM: Jo crec que cap dels dos. Ni el Barça ni el Madridrealitat i sé reconèixer els millors i l’Iniesta per a mi és es poden queixar perquè els acaben beneficiant a totsel millor. dos. S’haurien de queixar els equips més petits que sempre els perjudiquen i ningú no diu res d’ells, en5. Valora algun jugador de l’equip rival? Per què? canvi si perjudiquen el Barça o el Madrid s’està tota laFCB: Deixem estar els del Madrid, perquè no sé què setmana parlant de les polèmiques.hi tinc però em fa una mica de cosa. No en parlo, Òscar Arumíd’aquests. Aniol VilaregutRM: L’Iniesta, com he dit abans. 4t ESO B 25.\nAMPA 27Tisores sense mà esquerraEls hights de les notícies canvien periòdica- irritant. Es tracta de la suposada culpa que vo-ment. Són els termes de moda, els que donen len que tots sentim per allò que està passant.lloc a més titulars als mitjans de comunicació i Fa dècades que ens venen l’Estat del benestarcreen etiquetes d’actualitat candent a les xar- com el paradís a la terra i ara resulta que ésxes socials. Es repeteixen fins a l’avorriment, l’esca del pecat. Fins fa quatre dies l’objectiuperden el seu sentit original i s’extingeixen per era aconseguir els nivells de benestar socialdesgast. N’hi ha molts que moren d’inanició; de Suècia i de cop ens volen fer creure quesón els que han servit per explicar realitats in- la causa de la bancarrota és la sanitat per aventades, alimentar mitomanies o disfressar tothom i la gratuïtat de l’escola pública, quangrans mentides (aquelles que es repeteixen mil han estat, justament, els pilars d’un sistemavegades perquè semblin veritats). Per exem- social que els seus postors –a dreta i esque-ple, ara fa deu anys, el famós “eix del mal”, del rra- ens presentaven com a idíl·lic.qual ja ningú parla, va ser el motor ideològicde la guerra d’Irak que va causar desenes de Ara, doncs, què ens explicaran? Que era unamilers de morts per aconseguir el control del fal·làcia? Potser sí, però mentrestant els retallspetroli al país asiàtic. ens toquen el voraviu. Tant se val que vinguin de l’ensenyament o la sanitat, perdent drets hiLa repetició provoca, de vegades, l’efecte perd tothom. I encara tenen la barra de dir-noscontrari. Un problema greu, esmentat repeti- que és que abans estiràvem més el braç que ladament, acaba semblant banal. És com l’ase màniga. Això sense comptar l’augment cons-que a força de cops es torna mesell. És el que tant de persones de les capes baixes de la po-ens pot acabar passant a tots plegats amb les blació amb dificultats per cobrir les necessitatsretallades. Un dia retallen en construcció de més elementals, menjar i sostre. Però aquestacarreteres o d’equipaments urbans; un altre és una altra història, carregada de dramatis-en festes i celebracions; tot seguit vénen els me, que mereix atenció a part.retalls en promoció econòmica i en comerç;després arriben les restriccions als ajuts so- peppalau.blogspot.comcials i familiars i, finalment, les tisores toquenos, arriba el torn a sanitat i ensenyament. Ensdiran que la culpa és de Madrid, que no liquidaels deutes contrets amb Catalunya i a sobreamenaça d’intervenir-nos. Entesos, part delproblema ve d’aquí, però no eximeix de res-ponsabilitat a qui pren unes mesures i no pasunes altres. Bona part de les retallades afec-ten de ple o de retruc els més desfavorits. Handeixat engreixar sense mesura especuladorsi banquers desvergonyits i ara volen socialit-zar el sacrifici i fer-nos pagar a tots plegats elsquasi 9000 milions de dèficit del país.Hi ha, en totes aquestes mesures, una certacançó de l’enfadós que trobo particularment 26.\nPUNT JOVE 28OLOR D’ESTIUA les portes de l’estiu, deixem enrera aquest A tot això, cal afegir-hi el programa de pràcti-curs escolar amb un últim esforç per guanyar- ques en serveis municipals. Us recordem quenos la pròpia satisfacció i una bona continuïtat les places d’aquest programa són limitades.dels estudis de cara a la tardor vinent; peròtambé per encarar l’estiu, l’època de l’any més Ja sabeu que si esteu interessats a fer algunaesperada per tots i totes, que sempre volem de les activitats o tallers proposats caldrà queaprofitar per desconnectar i descansar del feu les inscripcions corresponents (excepteritme pesat del curs. Des de L’Espai felicitem a nits a la piscina).tots i totes aquells qui han aconseguit un bonresultat final i alhora encoratgem els qui no han Amb tot, no teniu excusa per no aprofitarassolit el que s’esperaven. aquest estiu i tornar amb les piles carregadesSigui com sigui, l’estiu a Roda arriba igual per el curs vinent. Ens veiem pel poble. Bones va-a tots i totes amb un munt d’activitats per fer, cances!!de tots els gustos i per a totes les edats, ambuna programació específica per a joves. Tor- No sentiu ja olor d’estiu?nen els dies i les nits a la piscina (Nit Boja i NitChillout), la Gimcana Nocturna i la sortida al Per a més informació us podeu dirigir a:parc aquàtic. A més, d’altres propostes com L’Espaitornejos de futbol, algun concert, una revetlla Av. Diputació, 7de sant Joan diferent i moltes altres activitats. lespai@lespai.catI tornen també els tallers; aquest any us pro- facebook: l’espai zona joveposem: T. 93 854 04 57- Cuina: per aprendre receptes noves i sor-prendre d’una manera senzilla i amb molt degust;- Horticultura i jardineria: perquè tal i comestan les coses ens veiem cultivant els nos-tres propis horts per a l’autoconsum i plantantalguna planta o bé per al consum, o bé perdonar color.- Voluntariat: amb una aposta ferma per ales tasques desinteressades. Coneixerem icol·laborarem amb algunes entitats i ho expli-carem al poble, perquè els joves també sabemser solidaris.- Esports: Si una de les ocupacions perexcel·lència dels joves és l’esport, amb tots elsbeneficis que aporta, nosaltres hi apostem perfer un estiu també esportiu. 27.\nAULA D’ACOLLIDA 29EL BLOC DE L’AULAD’ACOLLIDAEls alumnes de l’AulaAcollida del nostre cen-tre hem tornat a posaren funcionament el blocque es va crear fa un any,però ha estat aquest cursquan l’hem desenvolupatmés. Hi hem participattots, fins i tot l’últim enarribar, l’Ivo.A través del bloc hemtreballat les festes tradi-cionals catalanes com lacastanyada, el carnes-toltes (cadascú va fer laseva màscara) i el SantJordi. Els meus com-panys també han fet pre-sentacions dels oficis, defruites, d’animals verte-brats, etc. A més, entretots vam fer un mural dela tardor i dels arbres ge-nealògics de les nostresfamílies.Us deixo l’adreça “http://aulaacollidamartipol.blogspot.com.es/ “ per sivoleu consultar-la, i tam-bé imatges dels nostrestreballs: Nouhayla Aazane 3r ESO E 28.\nRECOMANEM 30Títol: 8 Mile Títol: El diari d’Anna FrankDirector: Curtis Hanson Autor: Anna FrankActors: Eminem, Kim Basinger, Brittany Murphy Editorial: De bolsilloAny: 2002 Número de pàgines: 375Duració: 110 minuts Argument: El 12 de juny de 1942, Anna Frank fa tretzeGènere: Drama (Recomanat a partir de 12 anys) anys i rep, entre altres regals, un diari al qual decideixSinopsis: La pel·lícula tracta sobre la biografia del fa- confiar tots els seus secrets. L’anomena Kitty, i el tractamós cantant de rap Eminem. Rabbit (Eminem) és un jove com si fos la seva amiga íntima. Ella era filla d’una famí-blanc de Detroit que té un somni reservat per als negres: lia jueva, vivien a Amsterdam (Holanda). Durant aquellsarribar a ser el millor rappero. També és pobre i viu en anys eren perseguits pels nazis. Quan la situació es vauna carabana amb la seva mare alcohòlica (Kim Basin- anar complicant, els seus pares van decidir amagar-seger). La parella d’ella, és un ex-company de l’Eminem a la part de darrere d’on treballava el seu pare. La fa-a l’escola. La seva petita germaneta és víctima de la mília d’Anna Frank ja feia dos anys que estava tancadadeixadesa i de la misèria que es viu al seu voltant. 8 Mile allà, fins que els nazis van descobrir l’amagatall. En veureés el nom del carrer on viu i simbolitza el viure quotidià els vuit jueus (la família d’Anna Frank, una altra famí-d’en Rabbit, els seus amics i el seu barri, és el carrer lia i un vell dentista del poble), els van detenir i els vanque representa el millor d’ells, els seus codis i els seus enviar a diferents camps de concentració. Anna Frankllaços, però que alhora no els agrada. Per aquesta via va recórrer molts camps de concentració, i al final vatambé corre violència, delinqüència i odi. En la pel·lícula ser deportada amb la seva germana mitjançant una ope-es detalla tota la història que va passar Eminem abans ració d’evacuació d’Auschwitz a Bergen-Belsen, al nordde pujar a la fama amb el rap, la pel·lícula s’ambienta als d’Alemanya. Però a conseqüència de les males condi-barris pobres de Detroit on ell va passar la seva infante- cions higièniques, hi va haver una epidèmia de tifus quesa i la seva adolescència. els va costar la vida.Recomano aquesta pel·lícula perquè et fa viure el que Recomano aquest llibre perquè realment és commove-el cantant de rap va sofrir en la seva infantesa i adoles- dor. Es pot entendre, a través d’una nena de tretze anys,cència. el terror i la por que va portar la segona guerra mundial. Et fa veure la rapidesa amb què ha hagut de madurar la Carles Carmona 4t ESO C protagonista i que no pot gaudir de la seva adolescència. És un llibre fàcil d’entendre i, si t’agrada la història, és ràpid de llegir. Iris Parés 4t ESO C 29.\nRECOMANEM 31Títol: Soledades de Ana Titol: Law Abiding Citizen (Un ciudadado ejemplar)Autor: Jordi Sierra i Fabra Director: F. Gary GaryEditorial: Algar Joven Actors: Gerard Butler (Clyde Shelton), Jamie FoxxNúmero de pàgines: 190 (Nick Rice), Colm Meaney (Detective Dunnigan), Leslie Bibb (Sarah Lowell)Argument: L’Anna té 15 anys i tota la vida per davant. Any: 2009Diuen que la mala sort no existeix, que te la fas tu, doncs Duració: 108 minbé, l’Anna va ser la protagonista d’una fatídica cadena Gènere: Acció. Intrigade dolor. Argument: Clyde Shelton canvia radicalment pel fet deLa seva germana gran, Victòria, que viu a Londres, es no haver pogut impedir l’assassinat de la seva dona iveu obligada a avançar el seu viatge de tornada per co- filla petita a mans de dos delinqüents. Els criminals sónmençar un viatge molt dur a la recerca de respostes per- detinguts, però el fiscal Nick Rice proposa un pacte a undudes; ella serà l’encarregada d’investigar la terrible mort dels implicats perquè declari en contra del seu company-per avortament- d’una nena de tan sols 15 anys. a canvi de rebaixar la seva pena. Deu anys després, el personatge principal ha après lleis i moltes coses queRecomano aquest llibre perquè trobo que tracta un faran que la seva venjança sigui implacable. La frustra-tema que pot afectar a molts adolescents d’arreu del ció s’apodera de Shelton i mata l’home que va aconse-món. És un llibre molt interessant per a tots els públics. guir la llibertat. Clyde, tancat a la presó, amenaça RiceAls grans els ajudarà a entendre la ment del joves i als que si no arregla els errors del passat, tots els que vanjoves els pot ajudar a ser una mica més responsables intervenir en el cas de la seva família moriran.amb els seus actes. Recomanació: Aquesta pel·lícula la recomano als ma- Carla Jurado jors de 14 anys. És una pel·lícula que et fa reflexionar i 4t d’ESO C adonar-te de la dura injustícia que ens envolta. Encara que hi pugui haver algú a qui no agradi massa aquest tema, crec que la pel·lícula pot agradar molt per la in- triga que hi ha i la diversió de les ironies del personatge principal. Anna Parera 4t d’ESO C 30.\nENTRETENIMENTS 32A partir d’aquests jeroglífics endevina els noms d’algunsprofessors de l’institut:ENDEVINA QUI SÓN ENDEVINALLES - Amb un líquid bo per beure i un altre per amanir es fa un instrument sim- pàtic, que dóna goig de sentir. - Si em vols cercar un mo- ment veuràs que la lluna en té; tota moneda també, del segell ja no diguem i la persona igualment. - Són dos germans i dues germanes. La primera ale- gre, el segon fogós, la ter- cera és trista i el quart de la colla avorrit del tot. 31.\nENTRETENIMENTS 33Uniu amb una fletxa cada professor amb la seva activitatpreferida:PROFESSOR HOBBY O ACTIVITAT QUE SOL FER1-Carme Rossinyol a) Fer creure a tothom que pot aparcar el cotxe davant la porta de l’institut2-Judith Juvanteny\tb) Rossinyolar poemes3-Maria Àngels Vasco c) Anar de compres4-Dolors Aymerich d) Recórrer els Estats Units amb moto5-Maria Bruc e) Tenir personalitats diferents quan canvia d’idioma6-Marta Bartoló f) Robar tisores i mòbils als seus alumnes7-Carmina Cabanes g) Fer-se passar per noble8-Núria Fernández h) Deixar el xicot plantat per una calculadora9-Dolors Agut i) Camuflar-se amb guix10-Lluís Tomàs j) Organitzar la mini-revolució11-Montse Batlle k) Mirar documentals al canal 3312-Joan Carles Abella l) Es lamenta cada dia de no poder ser la profe de gimnàstica.13-Basili Martínez\tm) Practica el llançament de la pilota tova14-Montse Cañellas n) Dissecció i caça furtiva de gavines per Roda15-Gemma Castaño o) Klingon16-Rosa Terradellas\tp) Somelier de cafè amb llet17-Maria Martínez\tq) Ajudant d’explosius a Cazadores de Mitos18-Ramon Ripoll r) Mirar programes de culturisme19-Manel Gallart s) Je m’apelle20-Manoli t) Intents de fumar-se una flauta21-Tere v) Explotar els joves sense futur perquè comprin bolleria al bar.22- Joan Carrillo w) Controlar el wow des del seu mòbil, i mentre es carrega, mirar “cuantocabrón” 32.


Tàrrega, amb els seus campions\nActualitzada 10/07/2017 a les 12:42\nRecepció a l’ajuntament a Pierre Oriola i Jaume Ponsarnau pel seu títol de Lliga ACB amb el València Basket || El pivot fitxa pel Barça per a la temporada vinent\n© Els homenatjats posen amb els membres del consistori.\nUn centenar de persones, entre familiars, amics i representants del consistori, van assistir ahir a l’homenatge que l’ajuntament de Tàrrega va dedicar als seus dos veïns campions de la Lliga ACB amb el València Basket, el tècnic Jaume Ponsarnau i el jugador Pierre Oriola, el qual hores després va ser notícia al transcendir el seu ja possible fitxatge pel Barça, segons va informar Catalunya Ràdio. Oriola, que va començar a jugar al bàsquet amb 12 anys a Tàrrega, va assegurar que “arribar fins aquí no ha estat fàcil però ara és molt bonic”. Durant l’acte d’homenatge a Tàrrega, va admetre la “il·lusió” de vestir de blaugrana, si bé va dir que “cal tenir paciència”. Potser sabedor que l’acord estava pròxim, va assenyalar que “si es dóna el cas, continuaré treballant per guanyar-m’hi un lloc com he fet amb el València”.\nTant Oriola com Ponsarnau van mostrar l’agraïment pel reconeixement de la seua ciutat natal. L’alcaldessa, Rosa Maria Perelló, va assegurar que “la ciutat està molt satisfeta pels vostres èxits”. Oriola va explicar que “tot va començar aquí amb el Club Natació Tàrrega i gràcies al Jaume vaig poder introduir-me en aquest món, ell em va donar una oportunitat amb el Manresa, llavors els nostres camins es van separar però ara els hem tornat a ajuntar, fet que fa encara més especial aquest reconeixement de la ciutat”. Per la seua part, Ponsarnau va reconèixer que “tant Pierre com jo per créixer professionalment al bàsquet vam haver de sortir de la ciutat però els orígens sempre transcendeixen i mai no hi podem renunciar”. Oriola i Ponsarnau van rebre una placa de reconeixement de mans de l’alcaldessa i el regidor d’Esports, Jaume Folguera.\nTant el pivot com el tècnic es van formar al CN Tàrrega i van començar a créixer al Manresa\nOriola forma part dels preseleccionats de la selecció espanyola que ha triat Sergio Scariolo de cara al proper Eurobàsquet 2017 que es disputarà a Finlàndia, Israel, Romania i Turquia. El pivot va reconèixer que és difícil sortir escollit ja que competeix amb Pau Gasol, el qual va qualificar com “el millor jugador de la història a Espanya”. Si bé va assegurar que “aprofitaré l’oportunitat, intentaré quedar-me tantes setmanes com em sigui possible i sempre amb la il·lusió d’afrontar el repte”.\nPer la seua part, el tècnic Jaume Ponsarnau, que ha ampliat el contracte amb el València fins al 2020, va valorar la temporada com a “molt bona”. “Hem tingut moments de tot, de tristesa amb finals perdudes, però les vam perdre perquè vam tenir la possibilitat de ser allà, i moments durs en els quals vam saber tornar a aixecar-nos i acabar, així, com el millor equip de l’ACB”.\nAmb referència al recent signat contracte per a les tres temporades vinents amb el València, Ponsarnau va reconèixer que “quan va acabar la temporada tenia la il·lusió que sortís un projecte com a primer entrenador, no va ser així, de manera que continuaré picant pedra i treballant amb un club que m’aprecia i em valora”.\nPonsarnau va explicar que la seua renúncia a participar a l’Eurobàsquet del 2017 és per motius familiars. “El fet de no viure amb la família va fer que aquest estiu tingués ganes de passar-hi el màxim de temps possible. Per a mi, aquesta és ara la prioritat”.\nFinalment, es va mostrar molt il·lusionat de poder competir a l’Eurolliga. “No l’he viscuda mai, aquest ha estat el primer any que disputava competicions europees i l’Eurolliga és una competició increïble, m’il·lusiona poder participar-hi, viure-la i aprendre’n”.\nVa tenir també unes paraules de reconeixement per a Pierre Oriola, el qual va definir com un “esportista idíl·lic” ja que “transmet tots els valors que ens agradaria que tinguessin els nostres fills i esportistes: el coratge, la lluita, l’actitud, l’esforç, el patir, caure i aixecar-se de nou...”.


MotoStudent reuneix a més de 50 escoles d'enginyeria d'arreu del món per posar a prova els seus prototips de motocicleta | Fulls dels enginyers\nLa competició va suposar la implicació de més de 600 alumnes de tot el món, i amb una injecció econòmica de més d'un milió d'euros en R + d + i, segons les dades recollides per l'organització. Els participants van treballar durant 18 mesos per dissenyar un prototip de motocicleta de competició de 250 centímetres cúbics que és avaluada i provada durant la final a Motorland Aragó.\nEl primer premi, tot i que simbòlic, que se li va atorgar l'equip ETSEIB Racing de la UPC (Universitat Politècnica de Catalunya) va ser el d'haver aconseguit realitzar la millor campanya de crowfunding d'entre tots els participants.\nLa competició es divideix en dues fases. La primera, anomenada MS1, consisteix a avaluar tant el disseny i innovació del prototip de motocicleta, com la presentació i defensa d'un projecte industrial. En aquesta primera fase, el premi TechnoPark al millor projecte industrial se'l va endur l'equip ETSEIB Racing. Premi valorat en 6.000 €.\nLa Universitat Politècnica de Catalunya, amb l'equip ETSEIB Racing, es proclama campiona del món de MotoStudent en la categoria Petrol\nEn la segona fase, anomenada MS2, s'avalua el prototip en diversos test dinàmics que finalitzen en una cursa entre les motocicletes de totes les universitats que competeixen. L'equip 2wheelsPoliTo de la Universitat Politècnica de Torino va aconseguir la victòria després d'haver aconseguit la Pole Position. En segon lloc va quedar l'equip ETSEIB Racing, i en tercer lloc els italians de Quartodilitro, de la Universitat de Padova. Aquest segon premi està valorat en 3000 €.\nFinalitzades les dues fases, l'organització va lliurar el premi de campió del món de MotoStudent a l'equip que més punts havien aconseguit en el sumatori de les fases MS1 i MS2. L'equip ETSEIB Racing amb 838 punts sobre els 1000 possibles es va proclamar vencedor de la competició. Addicionalment, La FIM (Federació Internacional de Motociclisme) ha inclòs el MS en la llista de competicions reconegudes per la mateixa, el que afegeix un valor extra als premis aconseguits pels equips participants.\nEtiquetes:MotoStudent UPC ETSEIB racing ETSEIB competició Enginyeria motociclisme\nSelect ratingGive MotoStudent reuneix a més de 50 escoles d'enginyeria d'arreu del món per posar a prova els seus prototips de motocicleta 1/5Give MotoStudent reuneix a més de 50 escoles d'enginyeria d'arreu del món per posar a prova els seus prototips de motocicleta 2/5Give MotoStudent reuneix a més de 50 escoles d'enginyeria d'arreu del món per posar a prova els seus prototips de motocicleta 3/5Give MotoStudent reuneix a més de 50 escoles d'enginyeria d'arreu del món per posar a prova els seus prototips de motocicleta 4/5Give MotoStudent reuneix a més de 50 escoles d'enginyeria d'arreu del món per posar a prova els seus prototips de motocicleta 5/5\nAhir a la tarda va tenir lloc la presentació de la ER16, la moto de l’ETSEIB... Llegir més