Resultats de la cerca — 639 elements coincideixen amb el vostre criteri\n“L'inventor d'il·lusions", un espectacle infantil màgic al Teatre Municipal de Roses\nEnric Magoo protagonitza l'espectacle de màgia "L'inventor d'il·lusions", diumenge vinent, a les 12 del migdia, al Teatre Municipal de Roses, dins el cicle de teatre infantil d'Optimist.\nArriba el Carnaval de Roses\n80 colles, 68 carrosses i 3.500 participants desfilaran durant les passades del Carnaval de Roses que tindran lloc el divendres 5 de febrer (passada nocturna, a les 21 h), dissabte 6 (desfilada infantil, a les 16 h) i diumenge 7 (passada de petits i grans, a les 12 h).\nUn total de 22 espectacles integren la programació d'hivern-primavera del Teatre Municipal de Roses. Els muntatges La plaza del Diamante, André i Dorine, i Somriures i Llàgrimes, i els concerts de Núria Graham, Dolo Beltran i Ian Sala en l'apartat musical, formen part d'una programació que es diversifica i amplia gèneres apostant també pels nous creadors .\nEl Museu del Gas-Energytruck arriba a Roses\nL'exposició Itinerant del Museu del Gas de la Fundació Gas Natural Fenosa, “Energytruck”, s'ubicarà a la Plaça Catalunya els propers 21 i 22 de gener. La mostra apropa el visitant al coneixement científic i tecnològic i té previst visitar durant 2016 més de 100 localitats.\nEl Grup de Teatre de Roses inicia per Sant Esteve les representacions dels Pastorets\nUn dels espectacles més tradicionals de les festes de Nadal als diferents pobles de Catalunya és la representació dels Pastorets, en qualsevol de les versions dels diferents autors. L'any 1981 el Grup de Teatre de Roses va recuperar aquesta tradició posant en escena una versió dels anomenats, i centenaris, Pastorets d'Olot\nEn marxa la campanya “I tu, jugues en català?”\nRoses es bolcarà diumenge en activitats per a la Marató de TV3\nDiverses entitats, centres educatius i clubs esportius de Roses han preparat un munt d'activitats per a recaptar fons per a La Marató de TV3 de diumenge vinent, dedicada a la lluita contra la diabetis i l'obesitat. Aquests són els actes organitzats i que demostren, un cop més, la solidaritat de rosincs i rosinques.\nEl Teatre Municipal de Roses s'omplirà diumenge de màgia infantil amb "El carreró de les bruixes"\nDins el cicle de teatre infantil d'Optimist, diumenge 6 de desembre, a les 12 del migdia, es representa al Teatre Municipal de Roses l'obra "El carreró de les bruixes", a càrrec de la companyia PocaCosa Teatre.\nObertes les inscripcions del Concurs de Pessebres i Arbres de Nadal\nUn Nadal més l’Ajuntament de Roses obre la convocatòria del Concurs de Pessebres i Arbres de Nadal, amb el qual convida la ciutadania a participar en una proposta de creació artística i tradicional. Les persones interessades a participar en l'edició d'enguany, poden inscriure's al Servei d'Atenció al Ciutadà (SAC) fins al proper 10 de desembre.\nNit d'estels: visita guiada i observació d'estrelles al Castell de la Trinitat\nEl proper dissabte 5 de desembre, el Servei Educatiu de la Ciutadella de Roses organitza la visita guiada nocturna “Nit d'estels al Castell de la Trinitat”, proposta que permetrà descobrir aquesta part del patrimoni històric des d'una vessant diferent. L'activitat s'iniciarà a les 19 hores i comptarà amb una visita pel recinte monumental i una observació d'estrelles.\nLa Biblioteca de Roses torna a obrir les portes avui després de les tasques de reforma\nUn cop finalitzades les obres de millora, la Biblioteca Jaume Vicens Vives de Roses torna a obrir aquest matí les portes i a recuperar la seva activitat normal. La biblioteca ha estat tancada durant tres setmanes, període que s'ha aprofitat per canviar la moqueta del primer pis, que era l'única que quedava. S'ha substituït per 267 m2 de terra de vinil. També s'ha aprofitat aquest temps de parada per fer treballs de pintura i fusteria, i una neteja integral del fons de llibres per garantir-ne el seu bon estat\nS'obren les inscripcions del Casal de Nadal de Roses\nA partir d'avui, 23 de novembre, i fins al proper 4 de desembre, es mantenen obertes les inscripcions per participar en el Casal Infantil de Nadal que tindrà lloc a Roses durant les properes vacances de Nadal, adreçat a infants entre 3 i 12 anys. Les inscripcions es poden realitzar per internet, a través de l’adreça web http://eajuntament.roses.cat:8018, o bé presencialment a les oficines del Servei d’Atenció al Ciutadà (SAC), en horari de 9 a 14 h, de dilluns a divendres.\nAlumnes del Centre Escolar Empordà participen en el programa d'educació emprenedora “Roses ets tu”\nUna seixantena d'alumnes de cicle superior del Centre Escolar Empordà van celebrar durant la tarda d'ahir dilluns, una sessió amb representants i treballadors de l'Ajuntament i de diferents associacions de Roses amb la intenció de recollir les seves impressions i idees sobre quines són les necessitats i problemàtiques del municipi. La iniciativa forma part del Programa d'Educació Emprenedora “Roses ets tu”, impulsat pel centre educatiu amb l'objectiu que els alumnes treballin en un projecte d'anàlisi i participació.\nEls escolars de Roses coneixen l’Ajuntament i són rebuts per l'alcaldessa, Montse Mindan\nAquest matí s'han reprès les visites dels escolars del municipi a l’Ajuntament corresponents al curs 2015-2016. Els primers alumnes a participar-hi, han estat els nens i nenes de 3r curs de l’Escola Montserrat Vayreda, a la qual seguiran a partir d’ara la resta de centres escolars de Roses.\nGospel i teatre infantil, les propostes del TMR per a aquest cap de setmana\nEl Teatre Municipal de Roses programa aquest cap setmana un concert de gospel a càrrec del Cor Alegria (dissabte a les 21.30 h), mentre que diumenge, com cada mes a les 12 h, Optimist aproparà el teatre als més petits del municipi. L'obra escollida en aquesta ocasió és “Tot Plegat”, de la companyia Teatre Mòbil.\n80 nens i nenes participen en els tallers de deures de Roses\nL'Àrea d'Ensenyament de l'Ajuntament de Roses torna a posar en funcionament a partir del proper dilluns 19 d'octubre, l'activitat Taller de Deures. La proposta, adreçada a afavorir l'èxit escolar de l'alumnat i potenciar la igualtat d'oportunitats, s'inicia el proper dilluns 19 d'octubre i s'oferirà fins al 16 de juny. Com en edicions anteriors, hi participaran un total de 80 alumnes de cicle mitjà i superior de les escoles de Roses, seleccionats des dels propis centres educatius.\nRoses celebra les Jornades de Patrimoni amb accés lliure a la Ciutadella i al Castell de la Trinitat\nEl proper cap de setmana, l'Espai Cultural La Ciutadella i el Castell de la Trinitat de Roses organitzen jornades de portes obertes, permetent l'accés lliure i gratuït a ambdós monuments. Visites guiades als dos recintes completaran la programació prevista per als dies 10, 11 i 12 d'octubre en el marc de les Jornades Europees de Patrimoni.\nOptimist inicia la temporada de teatre infantil amb una versió d'Els Tres Porquets\nEl proper diumenge 4 d'octubre, l'entitat Optimist oferirà al públic familiar l'obra de teatre “Els Tres Porquets”, una versió musical de la companyia Dreams Teatre que farà reviure el clàssic, les tres casetes, el llop... i que, a més, comptarà amb altres personatges com la Caputxeta Vermella, el príncep de la Ventafocs o la madrastra de la Blancaneus.\nLes escoles Vicens Vives i Narcís Monturiol s'obren als pares amb el programa “L'aventura de ser pares”\nL'Àrea de Benestar Social de l'Ajuntament de Roses impulsa aquest nou curs escolar el projecte “L'Aventura de ser Pares”, un programa adreçat a les famílies amb fills de 3 a 5 anys, que aportarà coneixements i obrirà la reflexió sobre aspectes relacionats amb la cura, l'educació i la socialització dels infants. Les activitats, que són gratuïtes, tindran lloc entre els mesos d'octubre i desembre a les escoles Jaume Vicens Vives i Narcís Monturiol.\nLa programació de tardor del TMR aposta per l'humor, la música i les propostes familiars, rebaixant preus\n- La nova programació del Teatre Municipal de Roses, presenta aquesta tardor les obres “Histèria Sagrada”, amb Toni Albà i Fermí Fernandes; “Temps”, de Quim Masferrer; i “Penso en Yu”, de la guardonara autora Carole Fréchete. - Les representacions teatrals organitzades pel propi Ajuntament, es rebaixen - El sistema de venda d'entrades anticipades es modifica i passarà a realitzar-se des del propi TMR - L'Ajuntament segueix donant suport a les propostes impulsades per les entitats del municipi, com el teatre familiar d'Optimist, el Concert Benèfic de Nadal de la Fundació Roses Contra el Càncer, o els tradicionals Pastorets del GTR.\nLa Piscina de Roses enceta el nou curs\nLa Piscina de Roses obre el curs 2015/2016 amb un ampli programa d'activitats entre les quals destaca, com a novetat, un curs de natació sincronitzada. Hi ha 340 places disponibles per a les inscripcions que començaran el 15 de setembre. L'inici dels cursos està previst pel primer dia del mes d'octubre.\nTravessies de natació de Roses 2015, obertes a la participació de tothom\nLa Festa Major d’enguany torna a programar les tradicionals travessies de natació que any rere any refermen la vinculació de Roses amb el mar i l'esport: Travessia de Natació al port de Roses, amb dues distàncies (750 m i 1,500 m); la Travesia Local, de 700 metres; i la Mini Travessia, amb un recorregut de 200 metres. Les inscripcions per participar-hi ja estan obertes\nEl gat Gromec, l'enginyer Luís Pizaño i Lord Cochrane mostren el patrimoni rosinc\nCom cada any el servei educatiu de la Ciutadella de Roses celebra l'estiu amb un seguit d'activitats guiades especials, entre les quals es troben les propostes que més èxit van assolir l'lany passat: la visita guiada infantil El gat Gromec i els seus amics titelles, Defensem la Ciutadella, Setges i fortificacions i Nit d'estrelles al castell, que enguany es fa dos dies a la setmana. Fins al 28 agost, i de dilluns a dissabte, rosincs i visitants poden gaudir cada nit d'una visita guiada diferent.\nLa Festa Major porta a Roses 7 dies de diversió amb més de 40 activitats per a tots els públics\nRoses celebra enguany la seva Festa Major del 9 al 16 d'agost, i ho farà amb un intens programa d’activitats pensades per a totes les edats i públics: balls populars, competicions esportives, concerts, espectacles infantils, visites guiades, cercaviles,... se succeiran pels carrers i places del municipi al llarg de tota la setmana L’espai del recinte firal instal·lat a l’antic càmping Bahía, amb l'àrea d'atraccions i les barraques impulsades per les colles de Carnaval, esdevindrà també l’escenari dels concerts de fires, que enguany portaran a Roses Manel Fuentes, Reincidentes i la Gossa Sorda, entre d'altres\n“Lego, la pel·lícula”, proposta infantil per a la sessió d'aquesta setmana de Cine Ciutadella\nCom en edicions anteriors, l'animació té la seva nit a Cine Ciutadella, enguany de la mà de “LEGO, la pel·lícula”, un títol original i sorprenent per a tots els públics que ha comptat també amb el recolzament de la crítica. Cinema sota les estrelles per disfrutar en família, aquest dijous 23 de juliol a les 22 h.\nRoses acull per cinquena vegada la prova nàutica per etapes més important d’Europa\nEl Tour de França a Vela afronta avui i demà a Roses la seva sisena etapa amb el triple de participants El pas del prestigiós esdeveniment genera a Roses un impacte econòmic de més de mig milió d’euros\nRoses es converteix en l’epicentre mundial de la vela amb el triple de participants en el Tour\nEl port de Roses es posiciona com a punt fix de l’esdeveniment nàutic d’alt nivell que es durà a terme el 17 i 18 de juliol. Roses s’ha posicionat com a punt fixe del Tour de França a Vela i es prepara per acollir de nou el 17 i 18 de juliol, una etapa del prestigiós esdeveniment nàutic, en concret la sisena. Roses és l’únic port de l’Estat espanyol on el Tour de França a Vela fa escala i també l’únic punt fora de territori francès. El municipi serà la seu del TFV per cinquena vegada, i per quart any consecutiu ( també ho va fer al 2007) . A més, la població altempordanesa obre les etapes mediterrànies que en l’actual edició (la 38) marca l’equador de la regata. La competició va començar a la població atlàntica de Dunkerque el 3 de juliol, i acabarà el 26 de juliol a Niça. Un total de nou ports etapes, les cinc primeres en aigües atlàntiques i quatre més pel Mediterrani. L’edició d’aquest any del Tour compta amb novetats destacades per aconseguir més espectacularitat i apropar-lo al gran públic.


“Em sento orgullós quan es diu que el pàdel creix” - De Valldoreix\nGràcies a vostè va néixer la Federació Catalana de Pàdel.\nJo treballava al club Bonasport de Barcelona, que era un dels pocs clubs a Catalunya on es jugava a pàdel. Potser si no hagués treballat al Bonasport, no hauria agafat tanta implicació en aquest tema. Aleshores, eren els inicis del pàdel. Hi havia una sèrie de clubs que estaven preocupats perquè a Catalunya no hi havia una entitat que aglutinés els clubs on es jugava a pàdel. Aquesta inquietud i aquests clubs van decidir que jo tenia el perfil ideal per poder constituir la Federació Catalana de Pàdel. El meu perfil era conciliador amb els clubs de tenis i, a més, el meu germà Alex era el número 2 al rànquing mundial ATP de tenis. Vaig anar a parlar amb la Federació Catalana de Tenis i els hi vaig explicar que tenia la intenció de tirar endavant la Federació Catalana de Pàdel i els hi vaig demanar que no s’hi oposessin, i no ho van fer. El Josep Ferrer Peris, l’aleshores president, i l’Albert Español no es van oposar a què jo posés en marxa el procés constituent. Vaig ser el precursor del pàdel a Catalunya. Em sento orgullós quan sento que la gent diu que el pàdel creix perquè ho vaig liderar jo.\nI com va ser el procés?\nL’objectiu era poder constituir la federació catalana, però ens vam trobar amb molts problemes burocràtics. Primer ens vam veure obligats a formalitzar-nos com una associació, l’Associació Catalunya de Pàdel, l’any 1998. I, després, la Generalitat de Catalunya ens va obligar -la llei acabava de sortir- a ser la Unió Esportiva de Pàdel, el 2001, fet que també ens obligava a passar 3 anys com a unió esportiva. Vam ser la primera unió esportiva de Catalunya. Però aquests 3 anys els vam guanyar per aconseguir ser finalment federació catalana.\nVa haver de picar molta pedra…\nSer una persona que em coneixien en els clubs de tenis em va obrir les portes i el problema que teníem era que els clubs no tenien reconeguda la modalitat del pàdel en els seus estatuts. No tenien ni pistes… Els havien de modificar i, per tant, havien de convocar assemblees de socis. Veníem d’una època de crisi on els clubs estaven patint molt econòmicament i la resposta que em trobava en la majoria de clubs era que tenien problemàtiques molt més grans que resoldre i que no es veien amb cor de portar a les seves respectives assemblees una modificació dels estatuts per incloure el pàdel. Però clar, per llei necessitàvem 20 clubs per constituir la federació catalana! I no els teníem. I havíem d’esperar que els clubs fessin les seves assemblees i ho aprovessin. Havíem d’anar club per club. Al Bonasport, RCT Barcelona-1899, CT de La Salut, RC Polo, RCG El Prat, Club Tennis Natació Sant Cugat… El procés va ser molt lent. Tots els clubs que van signar eren clubs de tenis. Només s’havia donat d’alta un club de pàdel, el Pàdel Osona.\nI, mentrestant, què va fer amb l’esport del pàdel?\nA la vegada, també necessitàvem que el pàdel comencés a tenir vida. Em vaig ajuntar amb gent molt vàlida, com l’Emilio Coco, que va ser vicepresident i va fer una feina molt bona. És un advocat de reconegut prestigi. Era una època on també hi havia molts interessos creats. El pàdel argentí anava a fracassar i la majoria eren professionals argentins. Tenien interessos perquè eren entrenadors i jugadors. I nosaltres vam posar fre a això i vam dir que el pàdel s’havia de popularitzar. Hi havia qui deia que els diners fossin pels professionals i nosaltres vam dir que no, que amb els pocs diners que teníem el que nosaltres volíem fer era promocionar el pàdel amateur, d’homes, dones i nens. I que aquest seria l’èxit del pàdel, com així ha estat. I aquesta va ser la nostra pedra filosofal, en els seus inicis. I per això estic molt orgullós. Des dels seus inicis es va tenir molt clar quin era l’enfocament. Vam lluitar per la constitució i els inicis i per deixar els fonaments del pàdel ben definits. I aquesta filosofia inicial ens va ajudar al fet que avui sigui la comunitat autònoma d’Espanya amb més llicències federatives. Quan no érem ningú. Madrid ens passava per sobre en tots els aspectes.\nI va fitxar Joaquin Not.\nSent la Unió Esportiva de Pàdel vaig incorporar a Joaquin Not com a director esportiu, una institució en el món del pàdel, que també treballava al Bonasport. I després vam contractar una secretària. I el primer que vam crear va ser l’Interclubs Femení de pàdel, que va tenir un èxit espectacular. Amb la junta directiva, integrada per gent de diversos clubs, vam crear també el Circuit Català de Pàdel, amb un calendari de proves. Això va generar que poguéssim anar a parlar amb patrocinadors perquè ja teníem alguna cosa per oferir-los. I les marques esportives que llavors invertien en pàdel, que eren molt poques, van mostrar interès, i en lloc de pensar que ens donessin diners per a la federació, ho vam revertir amb material esportiu pels clubs. I aquests van ser els primers acords de patrocini. Vam començar a fer llicències federatives i que els clubs paguessin un cànon anual a la federació. En els seus inicis en teníem 200, avui n’hi ha més de 20.000. I clubs, que no en teníem ni 20, ara hi ha 200 clubs federats. Vam ser la primera federació que va gestionar les seves pròpies llicències. Jo, com a vicepresident de la Federació Espanyola de Pàdel, vaig començar a lluitar per gestionar les nostres pròpies llicències, fet que es va aconseguir més tard quan jo ja no era president.\nQuin paper va jugar José Maria Aznar amb el pàdel?\nVeníem d’una època que el senyor José Maria Aznar -llavors president del govern espanyol- va fer que el pàdel es donés a conèixer. Com moltes vegades fem, i molt malament, que estigmatitzem els esports, llavors es deia que si jugaves al pàdel eres un senyoret i de dretes. I avui, no té res a veure. I si volíem créixer, ens havíem de treure aquest estigma. I la manera de fer-ho va ser a través dels clubs de tenis. El tenis va ser, almenys a Catalunya, el que va fer que, en els seus inicis, el pàdel creixés. Avui ja no és així perquè hi ha pistes de pàdel per tot arreu i clubs de pàdel independents. En els inicis, fa 20 anys, això era impensable. L’evolució ha estat espectacular. I encara que sembli una contradicció, el pàdel es va constituir gràcies als clubs de tenis perquè el pàdel es va començar a jugar a clubs de tenis. No es jugava a naus industrials com ara ni havien pàdel indoors, això és a posteriori. El pàdel li deu molt al tenis.\nPer què va decidir que la Federació Catalana de Pàdel es constituís al Reial Club de Polo de Barcelona?\nPerquè tenia moltes pistes i era el club que tenia més llicències. Va ser un reconeixement a l’entitat que més va apostar pel pàdel en els seus inicis. Llavors, el president era Juan Ángel Calzado de Castro.\nPer què va decidir deixar la presidència de la Federació Catalana de Pàdel (2004-2006)?\nPerquè portava molts anys d’un procés molt lent i de molta feina. Requeria un canvi, amb aire fresc. Havíem aportat el procés, diners, llicències, patrocinadors, i el que es necessitava era invertir en pistes de pàdel. Coco i jo vam plegar.\n20 anys després, es planteja tornar a ser directiu a la federació catalana o a l’espanyola?\nNo, no, ara gaudeixo molt jugant. Tot té les seves etapes i moments.\nI els clubs catalans van començar a construir pistes de pàdel.\nTots els clubs van començar construint 2 pistes de pàdel, amb un criteri de prudència, lògic, però equivocat com a inversió, perquè amb 2 pistes no es pot fer res. Ni per fer classes ni per jugar (les pistes sempre estaven ocupades). Haguessin hagut de començar amb 6 pistes de cop.\nQui va construir les primeres pistes de pàdel a Sant Cugat?\nCrec que el Club de Tennis Natació Sant Cugat. D’això fa 20 anys.\nSant Cugat té 64 pistes de pàdel. Com analitza la situació del pàdel a Sant Cugat?\nA Sant Cugat hi ha una molt bona oferta de pàdel, però crec que la ciutat té capacitat per absorbir més pistes de pàdel. Hi ha una demanda que la ciutat podria oferir perfectament. La ciutat, que en els últims anys s’ha bolcat moltíssim amb l’esport, que inverteixin amb el pàdel és bo per a la ciutat. Fan falta pistes de pàdel. No pot ser que a Sant Cugat, com a ciutat que som pionera en el món de l’esport, només tingui 2 pistes municipals, igual que tenim altres tipus d’instal·lacions municipals esportives ben bones i maques. Una manera seria, per exemple, que l’Ajuntament col·laborés amb els clubs esportius privats per buscar i fer inversions als clubs i que aquelles pistes tinguessin durant uns horaris algun ús públic. També que fessin acords i classes amb les escoles. També es podrien destinar a col·lectius amb discapacitats, amb acords. Perquè el pàdel és molt més fàcil que jugar a tenis. Les possibilitats són molt grans. L’entorn privilegiat de Sant Cugat que tenim és espectacular. No ho tenen en molts llocs, i això ho hem d’aprofitar.\nQuè té el pàdel que enganxa a tanta gent?\nLa facilitat de jugar, practicar-ho és fàcil. I també és un esport social. Ja en els seus inicis vam voler que fos social. El pàdel s’ha de considerar igual que el tenis.\nEl pàdel ja no és una moda, és una realitat. Té un límit?\nPopularment, encara té recorregut en segons quins entorns. Fer pistes de pàdel en naus industrials perdudes en un polígon és una inversió que, potser, fracassa. A Sant Cugat li manquen pistes indoor. I també li manca, amb l’excepció de l’Augusta Pàdel, clubs de pàdel. A Sant Cugat, el pàdel es juga, per volum, a clubs de tenis, al Junior FC, CE Valldoreix, CTN Sant Cugat, Set Ball Tennis. Amb el pàdel, Sant Cugat encara té recorregut, segur. Hi ha límits pel que fa als jugadors professionals. Juguen molt bé, però crec que els millors jugadors de pàdel del món no tindran el reconeixement que pugui tenir Rafa Nadal o Roger Federer.\nQuè li falta al pàdel?\nEn l’àmbit professional, li manca una millor retransmissió, tot i les seves dificultats que genera les parets de la pista. No es veu bé.\nCom a esport, creu que el pàdel té un límit?\nEl pàdel no té límits, està molt consolidat. És més, ara hi pot haver gent que vulgui pensar a ser professional de pàdel. I això anirà a més. I cada vegada el circuit professional serà més difícil perquè hi haurà més gent amb més nivell. El pàdel té molts patrocinadors al darrere. El què passa és que el pàdel ha de trobar el seu espai compatint amb els altres esports. Catalunya és un referent en l’àmbit mundial del pàdel, per patrocinadors, per nombre de practicants, per nombre de pistes…\nQuin paper ha de tenir la formació dels més petits en la base?\nNo és tan important perquè el pàdel ha crescut sense nens, no cal obsessionar-se. El pàdel va créixer amb la pràctica de les dones i els amateurs. Ara, que per sota venen nens i nenes, fantàstic, hi haurà més vida. Si tu a un nen o nena no l’apuntes a jugar a tenis als 5 o 6 anys, no jugarà a tenis gairebé mai. En canvi, tu pots apuntar a un nen que no ha agafat mai una raqueta de pàdel als 16 o als 18 anys i acabarà aprenent a jugar a pàdel.\nCreu que el pàdel ha fet mal al tenis?\nNo. Gràcies al pàdel, molts clubs de tenis avui sobreviuen. I el pàdel sense el tenis avui no existiria. El tenis subsistirà, també té el seu espai. El tenis ja anava perdent usuaris, ja anava de capa caiguda ja de per si. El pàdel, i ara el gimnàs, han salvat a molts clubs de tenis. Als anys 90 els clubs van haver d’invertir en pistes de pàdel per poder subsistir.\nA Sant Cugat li falta acollir un torneig important, com un Challenge o una prova del Wordl Padel Tour?\nJo no hi crec, no el trobo a faltar. Crec que a Sant Cugat no li fa falta. Si es fes, tindria èxit, segur, però perquè competir amb clubs com l’RC Polo, que fan grans torneigs? No ho necessitem. El RC Polo té unes instal·lacions i una gran infraestructura per fer-ho. I a Sant Cugat no estem en aquest nivell per poder-ho fer, i crec que no ho necessitem. No se si tindríem el retorn de la inversió que requereix fer això. En l’àmbit popular sí que se n’han de fer torneigs, se’n fan molts.\nQuines diferències tenen el tenis i el pàdel?\nLa raqueta de tenis és més llarga, té un cordatge que has d’anar mirant la seva tensió, la pista és enorme i has d’anar recollint pilotes tota l’estona, i t’has de moure molt més. A més, la dificultat és alta (pots liftar, tallar, treure per dalt…) Totes aquestes complexitats que té l’esport del tenis, el pàdel no les té. El pàdel és un esport senzill i per això ha tingut tant d’èxit. La raqueta és més curta, no té cordatge, la pista és petita, no has d’anar recollint pilotes tota l’estona i no t’has de moure massa. La dificultat tècnica és baixa. Igual que estic molt orgullós que el pàdel hagi crescut, i dic que gràcies al tenis, per a mi el pàdel té unes limitacions que el tenis no té, que tècnicament i tàcticament és molt més ric, complet i més dificultós de practicar.\nVostè que és més de jugar a tenis o a pàdel?\nJugo a les dues coses. He jugat molt temps a pàdel per la meva discapacitat a la cama, perquè m’és més fàcil de jugar. El pàdel em va ajudar molt, em va donar molta vida. Ara jugo més a tenis perquè és més complet, i si ets competitiu t’agrada la complexitat i t’agrada millorar cada dia.\nA Sant Cugat, tenim una jugadora de pàdel professional, Marta Marrero.\nEl que ha fet la Marta és espectacular. I, a més, el què ha fet la Marta és una excepció perquè la Marta és una extenista professional i ha entrat en el món del pàdel. Aquesta és una demostració que la vinculació entre tenis i pàdel sempre existirà. La Marta, sense haver agafat mai una raqueta de pàdel, ha aconseguit ser la millor jugadora del món.\nLlegeix la noticia sencera al TOT: “Em sento orgullós quan es diu que el pàdel creix”\n“Em sento orgullós quan es diu que el pàdel creix, ho vaig liderar jo”


cinquantena | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / cinquantena\nAgents de policia.\nDl., 11/05/2020 - 13:36\nDes que es va iniciar el confinament, la policia ha detectat una cinquantena de casos de 'sextorsions', és a dir, d'extorsions sexuals a través d'internet. A través de les xarxes socials, el cos d'ordre ha recordat que diàriament es treballa per tal de controlar possibles delictes a través de la xarxa.\nLlegir més sobre La policia detecta una cinquantena d'extorsions sexuals per internet des de l'inici del confinament\nDj., 23/04/2020 - 23:10\nDetectats fins ara una cinquantena d’acomiadaments improcedents\nCom a mínim una cinquantena de les 699 persones que han estat acomiadades des de l’inici de la crisi sanitària provocada per la Covid-19 i s’han inscrit al registre habilitat per l’executiu, el 29% (206) amb contractes indefinits haurien perdut la feina de forma “no justificada”.\nLlegir més sobre Detectats fins ara una cinquantena d’acomiadaments improcedents\nUna voluntària de la xarxa solidària de la Massana.\nDg., 19/04/2020 - 16:42\nLa xarxa solidària de la Massana dona suport a una cinquantena de persones\nL'àrea Social del Comú de la Massana està en contacte amb els padrins de la parròquia que necessiten un suport, ja sigui un seguiment del confinament o un servei per anar a fer la compra. D'aquest servei se n'encarrega la xarxa solidària, formada per vint-i-set joves de la parròquia.\nLlegir més sobre La xarxa solidària de la Massana dona suport a una cinquantena de persones\nLa presentació de l’Agenda Cultural Gener-Juny de la Seu d’Urgell.\nDt., 29/01/2019 - 00:25\nL’Agenda Cultural presenta una cinquantena d’actes per a tothom\nAhir es va presentar l’Agenda Cultural Gener-Juny 2019 de la Seu d’Urgell, a càrrec de l’alcalde de la ciutat, Albert Batalla, juntament amb el director de Cultura i el tècnic de Programació d’Espectacles, Albert Galindo i Andreu Campillo, respectivament.\nLlegir més sobre L’Agenda Cultural presenta una cinquantena d’actes per a tothom\nUna cinquantena de voluntaris de Càritas visiten gent gran i tutelada Catorze voluntaris van ser rebuts per la direcció i dos treballadors socials de la residència El Cedre el 10 d’octubre passat.\nDt., 20/11/2018 - 02:30\nUna cinquantena de voluntaris de Càritas visiten gent gran i tutelada\nUna cinquantena de voluntaris, 40 dels quals pertanyen a Càritas Sant Julià, participen en un nou programa de voluntariat dedicat a la visita a gent gran i tutelada almenys una vegada a la setmana.\nLlegir més sobre Una cinquantena de voluntaris de Càritas visiten gent gran i tutelada\nEl Vide Dressing ofereix un espai de venda de productes de moda de segona mà per potenciar la reutilització dels productes.\nDv., 21/09/2018 - 01:15\nEl cinquè Vide Dressing aplegarà una cinquantena d’estands\nEl mercat de moda i complements de segona mà de la Massana, el Vide Dressing, celebra la seva edició de tardor del 5 al 7 d’octubre a la sala de la Closeta del comú de la Massana. Aquest any es té previst que aplegui una cinquantena d’estands, dels quals quatre tindran finalitats benèfiques.\nLlegir més sobre El cinquè Vide Dressing aplegarà una cinquantena d’estands\nDt., 03/07/2018 - 03:15\nUna cinquantena de joves faran d’informadors turístics a l’estiu\nUna cinquantena de joves treballaran com a informadors turístics del Comú d’Andorra la Vella durant els mesos de juliol i agost, una figura que la corporació va decidir recuperar l’any passat. Ahir la consellera de Promoció Turística i Comercial, Mònica Codina, els va donar la benvinguda i va destacar que seran “la imatge de la parròquia” a l’estiu.\nLlegir més sobre Una cinquantena de joves faran d’informadors turístics a l’estiu\nDe la Casa aposta fort pel Campionat d’Espanya


Diferents propostes a les portes obertes a l’EMA del 24 al 30 d’abril — Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda\nDiferents propostes a les portes obertes a l’EMA del 24 al 30 d’abril\nper Ana Ruiz — darrera modificació 25/04/2019 12:54\nEs podran visitar els espais EMA i anar a xerrades informatives\nUna classe de swing de l’EMA al Centre Cívic el Vapor.\nL’Escola Municipal de les Arts, EMA, organitzarà jornada de portes obertes els dies 24, 25, 26, 29 i 30 d’abril i participarà a Mostra Mogoda el 27 i 28 d’abril amb diferents actuacions.\nEl centre d’arts de Santa Perpètua ha fet una proposta on tenen cabuda reunions informatives el 24, 25, 29 d’abril a les 17.30 hores al Museu Municipal i el dia 30 a les 19 hores, al mateix lloc. En aquestes xerrades es donarà a conèixer el projecte educatiu de l’EMA i l’oferta educativa vigent. A més, l’EMA obre les portes de totes les aules a les persones interessades a participar d’alguna de les seves propostes educatives. Hi haurà tres itineraris: per a infants de 0 a 6 anys, per a infants de 7 a 12 anys i per a joves i adults.\nA més, l’alumnat de l’EMA rebrà invitacions que podar lliurar els seus amics per tal que participin amb ells amb alguna de les seves classes. La iniciativa Convida un amic/ga, fa anys que es realitza al centre amb molt bona acollida per part de l’alumnat i els convidats.\nL’EMA ofereix formació en fotografia, teatre, cinema, dansa, música, videojocs, disseny, conservació i restauració, circ i plàstiques.\nEn el marc de Mostra Mogoda, l’EMA oferirà també dos espectacles de música i dansa celta i de música tradicional catalana el 28 d’abril mentre que el 29 dinamitzarà un Museu en família de circ i oferirà un espectacle de música i dansa del renaixement.\nLes preinscripcions per al curs 2019-2020 es faran a finals d'aquest mes d’abril.


cal rèflex: Transversalismes visibilitzadors (I)\nAquests inventors del políticament correcte són tan rematadament subnormals que un dia d'aquests descobrirarn que al seu credo cal incorporar "tothom i tothoma/totdon".\nLa cosa puja el tó del ridícul, quan a més van de bon rotllo espanyol i en un míting el comencen amb "Bon dia senyos i senyores, buenos dias senyores y senyoras"... i anar fent així fins que el míting es converteix en una cosa abominable.\nÉs un símptoma més de com el perfil gris del país ha agafat les regnes del poder polític.\n15 de març de 2009 a les 0:09\nMarc, si et poses sobiranista,no et seguiré gaire; però, si parles de llengua, t'aplaudiré amb les orelles.\n15 de març de 2009 a les 1:02\nJuraria que hi ha fins i tot més dones que homes que maleeixen l'estúpid correctisme polític del "benvolguts, benvolgudes". Potser aquesta és una prova més que el gènere femení sempre va una passa per davant del masculí.\n15 de març de 2009 a les 1:34\nA mi fins i tot m'indigna, això d'"amics i amigues", "ciutadans i ciutadanes", "veïns i veïnes"... Som estúpids a més no poder.\n15 de març de 2009 a les 10:20\nandreu/andreua ha dit...\nblogers i blogeres,\ntripartits i tri-par-tites\nadeu. No em surt bé.\n15 de març de 2009 a les 14:35\nI s'escampa com l'oli. Peri això estem els herois invisbles que, quan corregim textos, no tolerem coses com "el/la secretari/ària". I mai ningú no ens ho agrairà, esnif.\nTreu-me de la gàbia i no parlaré més de sobiranisme.\nJa ho veus, a sota en tens una.\nI si ens surt un neocomunista d'aquests?\n15 de març de 2009 a les 19:56\nHas començat fort, sí, però és que l'estupidesa de l'entorn és més que majúscula. Políticament correctes i perfectament gamarussos (voldria dir "gilipolles", però després de la sortida del president Pujol, ja no goso...)\nJo em confesso una mica esclau dels connectors, però és que a la facultat ens ho injectaven, tio. A part, t'he de dir que moltes vegades s'utilitzen per economitzar, tot i que pugui semblar una paradoxa. El discurs queda més estructurat i amb tres paraules enllaces tres frases amb sentit.\nAmb tot (aquest te l'has deixat), és diferent quan fas una notícia (un relat, on tens més espai per connectar idees) que no pas en una entradeta en el que importa és resumir la idea al màxim.\nCrec que aquesta secció em crearà addicció.\n16 de març de 2009 a les 21:13\nFer servir connectors no és pas dolent, si no se n'abusa, sempre que no soni artificial. 'Amb tot' només ho fas servir tu, Oriol, perquè és massa genuí.\n16 de març de 2009 a les 21:37\nTens més raó que un sant (això és un castellanisme cristià i sexista? què passa amb ateus/agnòstics i les santes?).\nUna abraçada i un abraçat!\n22 de març de 2009 a les 12:43


Els més petits del barri fan cagar el Tió al Mercat de Sants | EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc\nEls més petits del barri fan cagar el Tió al Mercat de Sants\nCoincidint amb les festes el mercat santsenc ha recuperat algunes tradicions de casa nostra, com fer cagar el tió, la cantada de nadales amb les corals del barri, la visita del caganer Tomeu i el patge reial per entregar les cartes als Reis. [[Vegeu fotos]]\nEls més petits dels nostres barris són els que viuen amb més il·lusió i alegria les festes nadalenques. És per això que el Mercat de Sants ha organitzat aquests dies diverses activitats infantils. Divendres i dissabte van fer cagar un gran Tió, que va repartir molts regals a tots els santsencs i sanstsenques. També hi va ser en Tomeu, el caganer del Mercat de Sants que va fer riure a totes les famílies i clients que se li apropaven.\nEl president del Mercat de Sants, Francesc Leyva destacava la importància de les activitats pels infants del barri, ja que explicava que “anys enrere, els nens que venien al mercat es trobaven amb un entorn agressiu, en un entorn que no era per ells i, en canvi, ara et trobes molts nens passejant pel mercat passant-s’ho bé”. També va subratllar la implicació de les famílies en aquest tipus d’actes infantils que tenen lloc al llarg de l’any, especialment els divendres a la tarda i dissabtes al matí: “Intentem oferir tradicions de la nostra cultura, per tal de recuperar-la”.\nDivendres al vespre, a més, la Coral Sant Medir va actuar amb el seu cor jove i adult als exteriors del Mercat de Sants, amb la cantada de nadales, com “Fum Fum Fum” o “El noi de la mare”; i de cançons internacionals, com “Adeste Fideles” o “Al·leluia”: “Pensem que això és una tradició, el fet que la coral vingui al mercat a cantar nadales i faci cantar al veïnat, com avui que hi ha hagut gent molta participativa”, expressava Ramon Beltran, director de la Coral Sant Medir.\nDel 3 al 6 de gener, el patge reial arribarà al mercat perquè tots els infants de Sants puguin entregar-li per escrit la carta als reis.


Diversos | JUBLOC, el blog de l'AFA de l'Escola Josep Mª Jujol | Pàgina 2\nTaller de prevenció del bullying a càrrec de Fil a l’Agulla\nEl dimecres 19 de febrer de 18 a 20h proposem un taller impartit per una sòcia de la cooperativa Fil a l’Agulla i adreçat a les famílies de l’escola i del barri i obert al professorat.\nEs tracta d’un taller de sensibilització sobre les dinàmiques de discriminació entre iguals, i una de les seves formes més extremes, el bullying. Abordarem el tema des d’un enfocament sistèmic, i reflexionarem sobre què afavoreix el bullying: factors familiars, creences al voltant de la diversitat, i característiques de l’entorn escolar. També analitzarem els diferents rols dins d’una relació abusiva discriminatòria. Per acabar donarem algunes claus sobre com les famílies podem actuar en relació als nostres fills en els diferents rols: víctima, agressor o testimoni, i com a membres de la comunitat escolar.\nEl taller s’acompanya d’unes recomanacions que s’adjunten en pdf.\nNo hi haurà servei d’acollida i no fa falta inscricpció.\nAquesta entrada es va publicar a Comissió de gènere, Diversos a 11 febrer 2020 per afajujol.\nJornada de portes obertes Febrer 2020\nLa setmana del 10 al 14 de febrer es farà la jornada de portes obertes d’algunes de les activitats extraescolars de l’escola.\n17h: activitats a l’escola i al pavelló (c/ Neptú num. 6)\n17:45h per Arts Plàstiques a Planeta Bea (c/ Séneca, 29)\n17:45h per Robòtica, a Via Augusta, 29 8a planta\n16:45h a UBAE (piscina) c/Perill num. 16-22\nAquesta entrada es va publicar a Diversos, Extraescolars a 7 febrer 2020 per afajujol.\nLes dates seràn 29, 30 i 31 de maig de 2020\nEls nens d’infantil aniràn a Can Vandrell (Sant Feliu de Buixalleu), casa amb temàtica Escola de Cel i els nens de primària a Villa Engràcia (Espluga de Francolí).\nEl dia 5 de febrer a les 17:30 es farà una reunió informativa. Hi haurà servei d’acollida.\nAquesta entrada es va publicar a Colònies, Diversos a 31 gener 2020 per afajujol.\nEs busquen mares científiques\nLa comissió de gènere es vol posar en contacte amb mares o àvies dels cursos P3, P4, 4t, 5è i 6è, que tinguin professions científiques i que vulguin venir a l’escola l’11 de febrer, Dia internacional de les dones i nenes a la ciència a explicar en què consisteix la seva feina.\nEscriviu a genere.afajujol@gmail.com o per Whatsapp al +34626325985\nAquesta entrada es va publicar a Comissió de gènere, Diversos a 30 gener 2020 per afajujol.\nLa Panera té número guanyador!!!\nAl sorteig d’ahir de l’ONCE va sortir el número 56623.\nSi les tres últimes xifres d’aquest número coincideixen amb la teva butlleta de la Rifa, la panera és teva. Avui o demà pots passar pel col·legi a recollir-la.\nAquesta entrada es va publicar a Diversos a 19 Desembre 2019 per afajujol.\nEl divendres 20 de desembre ens visitarà el Patge Reial a l’escola Jujol!!!!\nAquesta entrada es va publicar a Diversos, Festes a 18 Desembre 2019 per afajujol.\nRua de Carnestoltes 2020: Participa-hi!!!!!\nAquesta entrada es va publicar a Diversos, Festes a 10 Desembre 2019 per afajujol.


Torre Can Camp reformada a l'Ametlla del Vallès (Can Camp)\nConstruïts: 260 m²\nEn lloguer 1.600€/mes\nentrada a rebedor, saló menjador amb llar de foc, amb sortida a terrassa coberta, cuina reformada amb zona de menjador, pas a 3 dormitoris, 1 bany complet i 1 lavabo. La cuina i els banys està nous per estrenar, en planta pis àmplia sala o dormitori principal, bany complet i terrassa. jardí ampli i molt ben cuidat.\nplanta semisoterrani garatge per a 1 cotxe, gran celler i safareig amb accés mitjançant escala interior a l'habitatge.\nAmetlla del Vallès és un municipi català a la comarca del Vallès oriental, molt a prop del Parc natural del Montseny i l'extrem sud-oriental dels Cingles de Bertí. En direcció sud podem visitar la ciutat de Granollers.\nÉs una vila que comparteix planes i imponents muntanyes que s'aixequen vertiginosament com són els Cingles de Bertí. També té un llegat històric amb l'església parroquial de Sant Genís de l'Ametlla, l'ermita romànica de Sant nicolau, el santuari de Puiggraciós.\nProp d'aquest municipi podem visitar la Garriga, Santa Eulàlia de Ronçana, la Font del Bou, Bigues i Riells, Figaró o Tagamanent.\nAny de construcció: 1978.\n516 (kWh/m² any)\n135 (kg CO2/m² any)


La llengua de les tesis doctorals defensades a l'espai Vives. Impacte de la política lingüística en el sistema universitari 2020 - Xarxa Vives d'Universitats\nLa llengua de les tesis doctorals defensades a l’espai Vives. Impacte de la política lingüística en el sistema universitari 2020\nandres 9 de setembre de 2021\nL' informe «La llengua de les tesis doctorals defensades a l'espai Vives. Impacte de la política lingüística en el sistema universitari 2020» presenta un estat de la qüestió de les tesis doctorals defensades a les universitats de l'espai Vives el curs 2015/2016, parant atenció a la posició del català en aquest camp. Forma part d’una col•lecció de 5 informes adreçats a potenciar la utilització i la normalització del català d'acord amb els 4 eixos de treball del Pla de Política Lingüística de la Xarxa Vives: normalització, multilingüisme, coordinació i projecció institucional.\nAutoria: Avel·lí Flors-Mas i F. Xavier Vila i Moreno (CUSC - Centre de Recerca en Sociolingüística i Comunicació. Universitat de Barcelona)\nCoordinació: Rafael Castelló Cogollos i F. Xavier Vila i Moreno\nEditor i any d'edició: Xarxa Vives d'Universitats, 2021\nPublished: 8 de setembre de 2021


El polifacètic Pino de Vittorio arriba a Costa Nord amb el so tradicional d'Itàlia\nEl cantant presentarà el seu darrer espectacle «Le Tarantelle del Gargano»\nJoana Nicolau | 10 agost 2000\nEl polifacètic Pino de Vittorio serà el protagonista de demà de les ja tradicionals Nits Mediterrànies de Costa Nord. El cantant i actor presentarà l'espectacle Le Tarantelle del Gargano, un gran èxit artístic que recupera la tradició popular de les cançons napolitanes i de la música tradicional de la regió de Pouilles, en què Vittorio arrossega el públic amb tot el seu poderós talent musical, instrumental i escènic.\nDe Pino de Vittorio es diu que no es fàcil donar una connotació precisa d'aquest artista. Ha interpretat el repertori popular, barroc, musical americà i alemany. Ha fet teatre, cinema, televisió, radio... Transformista i burlesc, transgressiu i tendre, Pino de Vittorio està considerat com «el cançoner més cultivat del moment». Nascut a Leporano, província de Taranto, el seu debut artístic es remunta al 1975. Aquest any funda a Florència juntament amb Angelo Savelli la companyia de teatre i música denominada Pupi e Fresedd.\nEl treball d'aquesta companyia se centrava principalment en la recuperació de les tradicions populars de Pouilles i de tota forma artística sorgida del fenomen del Tarantisme. El 1978 té la gran sort de cridar l'atenció davant les grans escenes internacionals, quan entra en la companyia de Roberto de Simone per fer el paper principal al Mistero Napolitano.\nA partir d'aquest moment es converteix en el protagonista de totes les produccions importants de De Simone, les quals el duria a visitar nombrosos països. Aquesta experiència el va permetre desenvolupar les seves tècniques vocals i d'actor que, gràcies al seu talent innat, ja varen ser valorades i mostrades des de Pipi e Fresedde, i que alhora s'han convertit en els elements típics i únics del personatge.


Berlín rebutja la sol·licitud de Grècia - Diari de Girona\nBerlín rebutja la sol·licitud de Grècia\nAlemanya acusa l'executiu hel·lè de voler un "finançament pont sense complir les demandes del programa"\nbrussel·les | agències/ddg 23.02.2015 | 07:03\nBerlín rebutja la sol·licitud de Grècia reuters\nEl ministre de Finances ale?many, Wolfgang Schäuble, va rebutjar la proposta de Grècia per demanar una extensió del rescat durant sis mesos més i ha al·legat que queda per sota del que esperaven els socis de l'Europgrup. El desacord el va expressar ahir al migdia el portaveu del ministeri, Martin Jaeger, en un comunicat, en què assegura quela proposta grega no porta a una "solució substantiva" i és un "finançament pont sense complir les demandes del programa". Al matí, el país hel·lè havia demanat formalment a la UE l'extensió del crèdit després de setmanes de desacord, tot i que no es van fer públiques les condicions.\nTot i així, va transcendir que el govern grec ha demanat una extensió del rescat, però amb unes condicions diferents a les obligacions imposades pel rescat.\nFins ara, el govern d'Alexis Tsipras ha defensat que no s'allargui l'acord de rescat existent, ja que està associat a dures condicions d'austeritat. Si no s'arriba a un acord amb les institucions europees abans de finals de mes, el país hel·lè podria tenir greus problemes financers ja que el programa de rescat de la UE i l'FMI expira en poc més d'una setmana. L'Eurogrup es reunirà avui a la tarda per avaluar la proposta.\nEl govern grec va afirmar que Alemanya va mantenir ahir "una línia encara més dura" durant la reunió del Grup de Treball de l'Euro, que analitza la petició de Grècia d'ampliar per sis mesos el crèdit rebut dels seus socis.\n"La intervenció del Ministeri de Finances alemany en el Grup de Treball de l'Euro segueix una línia encara més dura que la seva postura en l'últim Eurogrup del 16 de febrer", van dir fonts governamentals a Atenes.\nAquestes fonts van assegurar que el Govern alemany va qualificar com a "cavall de Troia" la carta que el Ministeri de Finances grec va enviar ahir a l'Eurogrupr per sol·licitar la prolongació del finançament del país.\n"Tractar la carta del Ministeri de Finances grec de 'cavall de Troia' segurament no facilita el debat entre els socis", van destacar les fonts, que van afegir: "algú de mala fe podria tractar l'actitud del Ministeri de Finances alemany com un 'cavall de Troia', com que no volen un acord beneficiós per a totes les parts".\nEl Grup de Treball de l'Euro, format pels número dos dels Ministeris de Finances i Economia de l'eurozona, va analitzar ahir la sol·licitud grega i avui correspondrà a l'Eurogrup (els ministres) fer el propi.\nLes fonts governamentals van afirmar que, en la seva exposició durant la reunió del grup de treball, els representants alemanys van dir que la sol·licitud grega "no està en línia amb l'última posició de l'Eurogrup".\nLa seva petició "no inclou un compromís clar (d'Atenes) per concloure amb èxit el programa actual" i "no és clar com el Govern grec vol fer front als seus pagaments de les properes setmanes si no compleix amb la recaptació tributària", segons els alemanys.\nLes fonts de l'Executiu grec van sostenir que la part alemanya va dir que la sol·licitud "representa més aviat un cavall de Troia amb la intenció d'aconseguir l'acord pont i, en el fons, per posar fi al programa actual. Sobre aquesta base, no té sentit iniciar la redacció d'una declaració de l'Eurogrup el divendres".\nNo obstant, el viceprimer ministre grec, Yanis Dragasakis, va afirmar que veu possible que el seu Govern i els socis de l'eurozona aconsegueixin un acord en la reunió l'Eurogrup. "De totes maneres, si el treball enorme que hem fet és rebutjat, que cadascú assumeixi les seves responsabilitats", va dir Dragasakis després d'una reunió amb el governador del Banc Central de Grècia.\nDe Guindos adverteix Tsipras de l´error de buscar el suport de Rússia i Xina. Economia


Una nova versió ha estat desactivada, pel mateix preu!\nMòdul de Google Maps ofereix moltes característiques:\nUna ruta senzilla, pas a pas.\nTotal compatibilitat amb els navegadors.\nGeolocalització de dues maneres:\nAmb HTML5 per als navegadors recents.\nAmb Google AJAX API per als altres.\nUn disseny simple per a una fàcil personalització.\nIntegració molt fàcil i ràpid.\nCodi JS es detalla a ser modificat per qualsevol persona.\nGeolocalització amb Google Maps mòdul és molt jove, però ja ha sofert canvis:\nCSS tall en dues parts a ser més fàcilment modificat\nVersió miniaturitzada del CSS s'inclou ara.\nEspero que aquest mòdul et farà feliç! Si us plau, no dubti en posar-se en contacte amb mi si tens algun problema. A més, jo sóc jove i francès, li dono les gràcies per perdonar al meu ortografia Déjame un comentari o un enllaç per veure com integrar el mòdul


L'Ajuntament de la Seu proposa que la signatura del conveni marc pels estudis d'INEFC es faci per via telemàtica — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / L'Ajuntament de la Seu proposa que la signatura del conveni marc pels estudis d'INEFC es faci per via telemàtica\nReunió telemàtica entre l'Ajuntament de la Seu i el secretari general de l'Esport, Gerard Figueras\nL'Ajuntament de la Seu d'Urgell ha proposat que el conveni que ha de permetre desenvolupar estudis d'Educació Física (INEFC) a la capital alturgellenca, en l'especialitat d'esports de natura, se signi de forma telemàtica.\nAixí s'ha transmès aquest dimarts en una reunió, feta precisament per via telemàtica, amb el secretari general de l'Esport de la Generalitat, Gerard Figueras. En aquesta trobada virtual, en tot cas, s'ha confirmat que aquests estudis universitaris presencials no arribaran a la Seu fins l'any vinent, amb la previsió que es comencin a impartir el curs 2020-2021, un any més tard del que s'havia planificat inicialment. El motiu és que l'aturada de tràmits a l'administració pública, a causa de la crisi sanitària ha afectat la part final de la formació de l'acord, incloent la signatura encara pendent del conveni marc entre les cinc institucions implicades.\nDe fet, des de l'Ajuntament de la Seu mateix, la setmana passada ja es va recordar que els terminis per poder fer-ho realitat enguany ja anaven molt justos de temps i que la irrupció del coronavirus ha forçat definitivament aquest ajornament.\nL'alcalde de la Seu, Jordi Fàbrega, ha destacat en tot cas que es manté la previsió de portar properament els estudis d'INEFC a la Seu. Fàbrega ha defensat novament el potencial d'aquest "projecte estratègic", que a banda de generar activitat formativa i econòmica ha de consolidar la imatge de la Seu d'Urgell com a "ciutat d'esport i de natura". A la reunió també hi han pres part el vicealcalde urgellenc, Francesc Viaplana; el regidor d'Esports, Carlos Guàrdia, i el cap territorial d'Esports de la Generalitat a Lleida, Joan Segura.\nEl conveni s'havia de signar de forma presencial el 27 de març passat, però a causa de l'estat d'alarma -encara vigent avui- no es va poder fer. Aquest pas estava precedit de la seva aprovació als plenaris i sessions de l'Ajuntament de la Seu d'Urgell, la Diputació de Lleida, la Universitat de Lleida, el Consell d'Administració d'INEFC i la Secretaria General de l'Esport. Des de les cinc institucions han refermat el seu compromís per tirar-lo endavant.


El SUV Citroën C5 Aircross Hybrid destaca per acostar-se a l'màxim a les preferències de la persona a l'volant ia les característiques de l'recorregut amb tres maneres de conducció, que es poden seleccionar fàcilment des de la consola central.\nSi el mode elèctric permet circular amb zero emissions, la manera híbrid selecciona en cada moment si el SUV C5 Aircross Hybrid recorre a la seva bateria, al seu motor de gasolina o una combinació de tots dos. La manera "Sport" està pensat per a les persones que prefereixen treure el màxim partit a les prestacions de la seva SUV\nAmb aquestes maneres de conducció, que es mostren en aquest vídeo, El SUV Citroën C5 Aircross Hybrid ofereix una experiència de conducció agradable i totalment "Inspired by You all".\nEl SUV Citroën C5 Aircross Hybrid respon a la perfecció a la signatura de la marca "Inspired by you all". S'adapta a l'màxim als gustos de cada persona ia les condicions de l'ferm amb tres maneres de conducció que es poden activar, intuïtivament, des d'un comandament situat a la consola central.\nPer defecte, les persones que viatgen a bord d'aquest SUV gaudeixen de l'confort de circular amb zero vibracions i zero sorolls amb la manera elèctric, Que s'activa si la càrrega de la bateria és suficient. Permet arribar a una velocitat de fins a 135 km / h sense emissions de CO2. En aquesta manera, la bateria mou directament les rodes a través de la caixa de canvis en recorreguts de fins a 55 km, segons el protocol WLTP. Si la seva capacitat s'esgota, el motor tèrmic entra en acció automàticament.\nA l'circular en manera 100% elèctric, un testimoni lluminós blau s'encén al retrovisor central i és visible des de l'exterior. Això permet identificar que s'està circulant en manera elèctrica, el que resulta especialment útil per accedir a les zones de circulació restringida de les ciutats.\nCONDUCCIÓ A MANERA HÍBRID\nAmb la manera híbrid, La gestió de l'energia es realitza automàticament. El seu objectiu és optimitzar el consum d'energia depenent de l'estil de conducció, de manera que el propi vehicle gestiona, de manera autònoma, la selecció entre propulsió per gasolina, elèctrica o una combinació d'ambdues, depenent de la seva eficiència en cada moment. Així, a baixa velocitat i en entorns urbans, recorre a l'energia elèctrica mentre que, a altes velocitats, utilitza el motor tèrmic, sense renunciar a utilitzar la bateria si es necessita un extra de potència. El mateix succeeix si s'està circulant amb energia elèctrica i s'accelera sobtadament: el motor gasolina entra en acció.\nCONDUCCIÓ A MANERA SPORT\nEls que prefereixin un estil més dinàmic a l'volant poden optar per la manera Sport, Que permet gaudir a fons de 225 CV de potència combinada, resultat d'unir les prestacions de l'motor de gasolina PureTech amb la tracció de l'motor elèctric, si és compatible amb la càrrega de la bateria de tracció. El seu funcionament està reforçat per l'exclusiva Suspensió de Amortidors Progressius Hidràulics®, Que assegura un òptim comportament en carretera.\nCONDUIR GESTIONANT L'AUTONOMIA\nA més, el SUV Citroën C5 Aircross Hybrid presenta dos modes de frenada regeneratiu: un primer nivell equivalent a el d'un fre motor convencional, amb la palanca de canvis en posició D (Drive), i un segon, més dinàmic, anomenat manera B ( brake), que permet gestionar la velocitat de el vehicle utilitzant únicament el pedal de l'accelerador. En tots dos modes es recupera autonomia en cada frenada.\nAixí mateix, el SUV híbrid endollable de Citroën ofereix una opció "ë-Save", que permet reservar autonomia elèctrica per activar-la quan sigui necessari, per exemple, en zones de zero emissions.\nVÍDEO MODES DE CONDUCCIÓ SUV C5 Aircross HYBRID:\nAnterioranteriorCitroën ë-Berlingo VAN: Capacitat i modularitat amb la tranquil·litat elèctrica\nsegüentFABRICATS A MADRID: ELS CITROËN MÉS castissosPròxim


'El sexisme és una malaltia de transmissió social' | Diari de Tarragona\n'El sexisme és una malaltia de transmissió social'\nAlumnes de la Casa d'Oficis del Mas Carandell elaboren un vídeo que pretén conscienciar a la ciutadania i fomentar el treball conjunt per combatre les actituds sexistes\n22 de Junio de 2017 - 10:25 hs\nImatge del vídeo, elaborat pels alumnes de la Casa d'Oficis del Mas Carandell.\nLa regidoria de Participació, Ciutadania i Transparència de l'Ajuntament de Reus, a través dels departaments de Joventut i de Polítiques per la Igualtat, ha elaborat el Protocol contra les agressions sexistes a les festes populars. El document vol ser una eina tant de sensibilització com de resposta davant una situació sexista i discriminatòria, rebutjant aquestes situacions i atorgant a la comunitat la seva responsabilitat.\nEn el marc de la campanya, els alumnes del curs d'audiovisuals la Casa d'Oficis del Mas Carandell han elaborat un vídeo que pretén conscienciar a la ciutadania sobre aquesta qüestió. En el vídeo, diverses dones expliquen situacions quotidianes que han viscut, i transmeten missatges com 'No sóc un producte en venda', 'Hem de ser lliures d'expressar-nos com vulguem', 'El sexisme és una malaltia de transmissió social' o 'No em robis la meva llibertat, l'he escollit jo'. La idea és fer reflexionar a la ciutadania i treballar junts per combatre les actituds sexistes, sovint massa presents en les festes populars.\nEl protocol és fruit de la col·laboració amb el col·lectiu Despertem el feminisme, amb qui l’Ajuntament va començar a treballar el 2016 per promoure una ciutat més igualitària, lliure d’actituds sexistes i discriminatòries, sobretot basant-nos en els contextos de festes i d’oci nocturn. El document és, alhora, una demanda que havien fet els i les joves del Consell de Joves de Secundària del curs 2014-2015.\nLa redacció del protocol ha comptat també amb la implicació d’altres entitats de la ciutat: Coordinadora d’Esplai i Escoltes de Reus, Coordinadora de Danses Tradicionals de Reus, H2O, Arsufesta i la Regidoria de Participació, Ciutadania i Transparència juntament amb la Regidoria de Cultura, l’IMAC, la Guàrdia Urbana, la Regidoria de Salut i el SIAD de l’Ajuntament de Reus. D’aquest treball en va sortir el lema ‘Reus lliure d’actituds sexistes i discriminatòries’ i la campanya preventiva per la Festa Major de Sant Pere ‘Estimo com vull i qui vull, si dic sí, triem on; si dic no, bona nit!’.\nLa redacció del protocol ha comptat amb la implicació de diverses entitats culturals\nEl document planteja la creació d’espais on poder atendre d’una possible agressió i/o discriminació en un entorn de festa popular. Aquest Punt Violeta, com s’anomenen, haurà d’estar degudament senyalitzat, i les persones que en siguis responsables caldrà que estiguis degudament formades en relació al protocol.\nEl protocol fixa pautes sobre com actuar davant un possible cas d’assetjament, tant en relació a la persona assetjadora com a l’assetjada, i descriu itineraris d’atenció en funció de si qui agredeix té una actitud dialogant o no; o de si l’altra part és conscient o no de l’assetjament. Si la conducta observada va més enllà de l’assetjament i pot ser considerada agressió cal que els responsables de l’espai contactin amb el 112 o la Guàrdia Urbana.\nEls objectius del protocol són: Promoure una ciutat igualitària, lliure d’actituds sexistes i discriminatòries; promoure que les festes tinguin un caràcter inclusiu i respectuós comptant amb una implicació col·lectiva; generar espais de festa que siguin igualitaris i sense violència, on relacionar-se de manera segura; sensibilitzar respecte a les actituds sexistes i discriminatòries; donar una resposta col·lectiva, amb corresponsabilitat davant de qualsevol agressió i/o discriminació; i apoderar l’entorn, per poder actuar davant qualsevol agressió i/o discriminació.


Athina: de febrer 2017\nLa mitologia en la literatura juvenil\nEn el nostre dia dia, no veiem moltes referències a les mitologies antigues, siguin la grega, la romana o la nòrdica (entre d'altres), o això és el que pensem. Un dels casos en què més ho veiem és en la literatura actual. Simplement és necessari buscar una mica, i amb facilitat és possible trobar un llibre que contingui un d'aquests temes i que sigui interessant.\nSi parlem de mitologia, s'ha de parlar de Rick Riordan, un autor americà que amb les seves novel·les ha introduït a molts joves a la mitologia. Ell és conegut principalment per la seva sèrie de llibres sobre la mitologia grega Percy Jackson i els déus de l'Olimp, però també n'ha escrit sobre la mitologia romana Els Herois de l'Olimp, la mitologia egípcia Les Cròniques dels Kane i la més recent sobre la mitologia nòrdica Magnus Chase i els Déus d'Asgard.\nCom es castiga un déu immortal? Fent-lo humà.\nApol·lo ha fet enfadar el seu pare, Zeus, per darrer cop. Com a càstig se'l desterra de l'Olimp i aterra a Nova York com un adolescent normal i corrent. Sense els seus poders divins, el déu de quatre mil anys, haurà d'aprendre a sobreviure en el món modern, mentre prova de recuperar el favor de Zeus. Apol·lo té molts enemics, déus, monstres i mortals que voldrien eliminar-lo per sempre més. Per sort, pot comptar amb l'ajuda del seu amic Percy Jackson i tots els herois del Campament Mestís, oi?\nEl Magnus Chase sempre ha estat un nen solitari i problemàtic. Des que va morir la seva mare, ha estat vagant pels carrers de Boston, sobrevivint gràcies al seu enginy. Un dia, mentre passeja amb el seu tiet, aquest li confia un increïble secret: el pare del Magnus va ser un déu nòrdic. Per primera vegada en molts segles, els set mons dels mites víkings s'estan apropant entre ells: això significa que s'apropa el Ragnarok, la fi del món de la mitologia nòrdica. I només el Magnus pot evitar-ho: ha de trobar una arma mística que porta milers d'anys perduda.\nTanmateix, no és l'únic autor que l'utilitza, ni de bon tros, ja que hi han molts més llibres en què la mitologia és un dels temes centrals de l'obra, o si més no, els personatges tenen les característiques dels protagonistes dels mites. La majoria d'ells no se centren en un dels déus, sinó en un mortal que té o tindrà una relació amb ells, i com aquesta s'anirà desenvolupant.\nPublicat per Aida Izquierdo Tornés a 9:47 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: literatura, llatí, tradició\nOI APOKRIΕΣ, el Carnaval a Grècia\nArriba el Carnaval, i també a Grècia. Els Apokries, que és el nom que rep aquesta celebració al país hel.lè, enguany se celebraran del 6 fins al 27 de febrer, que es Dilluns de Purificació (Καθαρά Δευτέρα). A continuació us deixem un extracte del blog La pasión griega, on s´expliquen els diferents actes que tindran lloc aquests dies.\nEl Carnaval, fiesta pagana donde las haya, se celebra en Grecia durante las tres semanas que preceden a la Cuaresma (Η Σαρακοστή). Hunden sus raíces en los tiempos de la Antigüedad, cuando tenían lugar las celebraciones en honor de Dionisos, dios del vino y de la fiesta, inspirador de la locura ritual y el éxtasis. Eran fiestas que se celebraban al final del invierno, cuando la primavera comenzaba a manifestarse en los primeros brotes de los árboles frutales. Los danzantes cubrían sus rostros con máscaras e iban ataviados con disfraces de vivos colores a fin de ahuyentar a los malos espíritus que pretendían malograr los incipientes frutos de la naturaleza. La fiesta también llegaba a pueblos y ciudades en donde los disfrazados, aprovechando el anonimato que les proporcionaba su atuendo, recorrían las calles profiriendo frases provocadoras y atrevidas gesticulaciones. Con el paso de los siglos, muchas de estas ceremonias se han perdido, pero algunas han perdurado y han sido incorporadas a la tradición cristiana con un significado diferente.\nPrimera semana (comienza el Triodio) 6 al 12 de febrero\nEl período de Carnaval es también llamado Τριώδιο (Triodio), palabra que proviene de tres odas (τρεις ώδες) en referencia a los tres himnos que es costumbre cantar en la iglesia. El carnaval comienza con la apertura de este Libro de los Himnos.\nSegunda semana (Κρεατινή ο semana de la carne) 13 al 19 de febrero\nDurante la segunda semana del Carnaval, se come carne todos los días, incluso el miércoles y el viernes, tradicionales jornadas de ayuno. El jueves de esta segunda semana es denominado Τσικνοπέμπτη. Este nombre procede de las palabras τσίκνα (tsikna, que es el aroma que despide la carne casi quemada) y Πέμπτη (jueves), pues en este día se asa la carne hasta que, casi quemada, desprende un olor característico. Este es un día de fiesta y de celebración. Algunas familias, principalmente en las ciudades, acuden a comer la carne a restaurantes y tabernas, donde también se escucha música en vivo y se baila. En algunos pueblos, sobre todo en el Peloponeso, se procede a la matanza del cerdo y se elaboran sabrosos platos y embutidos con su carne. En este día aparecen los primeros enmascarados y también, en muchos pueblos y ciudades, los primeros hombres disfrazados de mujer.\nTercera semana (Τυρινή ο semana del queso) 20 al 26 de febrero\nEn esta semana, también llamada en algunos lugares semana blanca, comienza la prohibición de comer carne, norma que deberá respetarse hasta el final de la Pascua. La alimentación se compone principalmente de huevos y productos lácteos, una excelente fuente de proteínas. Entre las mujeres existía la tradición de no lavarse el cabello durante esta semana, pues, si lo hacían, creían que éste se volvería blanco.\nEl último día de esta semana se denomina Κυριακή της Τυρινής. Es el día del gran desfile de Carnaval. También es el último día en que la Iglesia Ortodoxa permite la celebración de bodas. Nadie podrá casarse durante los cuarenta días siguientes, es decir, durante los días de Cuaresma. Sin embargo, existe una vieja tradición que dice que casarse durante este último día de Carnaval comporta, inevitablemente, vivir un infortunado matrimonio.\nLunes de Purificación (Καθαρά Δευτέρα) 27 de febrero\nEste día, que este año será el , marca el final de los Carnavales y el comienzo de la Cuaresma. En esta jornada festiva, considerada también como el comienzo de la primavera, se observa la tradición de ir al campo o a la playa y hacer volar vistosas cometas. Se suele comer marisco, calamares, mejillones, pimientos verdes, aceitunas y la famosa ταραμοσαλάτα (taramosalata), ensalada preparada a base de huevas de pescado (todos ellos productos libres de sangre). También típico en este día es consumir el λαγάνα (pan ácimo).\n(Font: www. lapasiongriega.blogspot.com)\nPublicat per Yolanda serra otero a 6:04 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: festes, Grècia, tradició\nL'ensenyament a l'antiga Roma\nA l'antiga Roma, els infants rebien la seva educació o ensenyament per part dels seus pares. En el cas de les noies, la mare era qui es feia càrrec del seu ensenyament i, en el cas dels nois, els pares s'encarregaven d'educar-los, ja que no hi havien escoles en un principi, però un cop es van començar a construir escoles, els infants van començar a rebre la seva educació en elles, però només els nois, ja que les noies tenien que aprendre les feines de casa. Al començament, només els nois d'un estatus social determinat podien rebre aquesta nova educació i no va ser fins a finals de l'època de la República que es va generalitzar l'escolarització.\nL'escolarització constava de tres nivells:\n-La primera etapa era, el LUDUS LITTERARIUS: Aquesta etapa abastava l'ensenyament dels infants des dels set anys fins els onze o dotze anys. El professor era el magister ludi i s'encarregava d'ensenyar als seus alumnes a llegir, a escriure i a comptar. El professor utilitzava una cathedra com a seient i els alumnes utilitzaven una mena de cadires que eren plegables. Els alumnes utilitzaven unes tauletes de fusta cobertes amb cera on escrivien amb un punxó. Aquestes classes tenien una durada de sis hores, es dinava pel migdia i després es continuava.\n-La segona etapa era el LUDUS GRAMMATICUS: Aquesta etapa només hi podien arribar o estudiar els nois de families benestants i que abastava dels onze o dotze anys, fins els setze anys. Aquest nivell servia per iniciar-se en el món dels negocis o en professions liberals, però al mateix temps era com una preparació per el següent nivell superior, el ludus rhetoricus. El professor s'anomenava grammaticus, aquest gaudia amb més prestigi i cobrava més. Els primers professors d'aquest nivell eren grecs, moltes vegades esclaus alliberats procedents de la Magna Grècia. En aquests estudis s'ensenyaven diverses coses com, la literatura principalment grega, després es va introduir la llatina, la geografia, la història, la mitologia i la filososfia, però només superficialment.\n-I finalment, la tercera etapa era, el LUDUS RHETORICUS: En aquest nivell els alumnes es preparaven per a la vida a fora, per a la política o l'advocacia. Aprenien a com parlar en públic i com convèncer a les persones, és a dir l'oratòria. També feien moltes controversiae, que eren debats entre alumnes, on discutien sobre temes diferents i cadascú defensava la seva tesis. Aquests estudis duraven dos anys, així que abastaven dels setze fins els divuit anys. El professor de la següent etapa s'anomenava rètor.\nAl acabar aquestes tres etapes els nois segons la seva capacitat econòmica, podien anar a seguir els seus estudis en una altre ciutat de prestigi.\nPublicat per Hakima Hammoudi a 11:44 1 comentari:\nEtimologia: les etapes de la vida\nAquesta entrada és sobre l’origen d’algunes paraules relacionades amb les diferents etapes de la vida.\nVida: prové del llatí, de la paraula vita. Els romans ja la tenien amb el mateix significat que nosaltres, un estat dinàmic de la matèria organitzada, caracteritzat bàsicament pel fet de poder reproduir-se i per la capacitat d’adaptació i d’evolució davant els diferents canvis en el medi. D’aquest mot provenen altres com vitamina o vitalici.\nEdat: prové del mot llatí aetas, que volia dir “durada de vida”, “edat”. La paraula és contracció de l'arcaic aevĭtas (qualitat de temps), formada per aevum que volia dir 'temps, edat', i el sufixe –tat. Els romans la feien servir per a parlar dels anys d’existència d’una persona o la durada en temps d’algunes coses. Actualment, també l’utilitzem per a parlar d’etapes de la historia (l’Edat Antiga, l’Edat Moderna…). Paraules com etern i longeu ens arriben d’aevum.\nAdult: la paraula prové de la paraula llatina adultus, -a, -um, i aleshores deriva del participi del verb adolescĕre (créixer). Com que deriva del participi passat, volia dir que la persona ja havia crescut. Els romans consideraven que els nois passaven a la seva edat adulta cap als 16-17 anys, que és quan rebien del pare la toga virilis. Les noies, al no aconseguir la majoria d’edat, és difícil de saber, però una dona casada ja era una dona adulta, una matrona. Per a nosaltres també és algú pervingut al terme creixença, però no als 16-17 anys i no es dona cap tipus de toga o similars.\nUn mot que comparteix una etimologia semblant és adolescent: primerament prové del mot llatí adulescens (o adolescens), -ntis i aleshores, com en el cas anterior, del participi del verb adolescĕre (créixer), però aquest cop del participi present d’actiu, per tant vol dir que està creixent. Entre els romans, no significava exactament adolescent, ja que per a ells l’adolescència acabava més o menys cap als 16-17 i feien servir aquesta paraula per a designar joves fins als 25 anys. Per això, la traducció d’aquesta paraula per a l’actualitat seria joventut, és a dir, ja no era un adolescent, sinó un adult, però se’l considerava encara jove.\nBoda: aquesta paraula prové del mot llatí vōta, plural de vōtum, amb significat “vot”. Tenia aquest nom per a expressar els 'vots' o 'bons desigs de felicitat' adreçats als nuvis en iniciar-se les festes nupcials. El significat és al mateix tan per als romans com per a nosaltres. De fet, en les bodes actuals encara hi ha aquests vots, però les bodes romanes eren diferents a les nostres: s’havia de tenir el ius connubium, hi havia el matrimoni cum manu i el sine manu, la cerimònia començava amb un sacrifici...\nInfant: prové del llatí, del mot infans, -ntis “que no parla”. La paraula està formada per un prefix que voldir negació negació, in-. Aleshores la resta és derivat del verb fari “parlar, expressar-se en públic”. Per tant, la paraula expressa la incapacitat de parlar. Per a nosaltres un infant no és ben bé el mateix, ja que aquest comprèn des del naixement fins a l’adolescència i, evidentment, durant aquesta època la persona ja ha desenvolupat la capacitat de parlar.\nProgrés: aquesta paraula, que prové del llatí, té com a significat “avançar, anar cap endavant”, i la seva etimologia és molt apropiada, ja que el resultat final és el verb caminar. Anem per parts: per començar prové del mot progressus, -us “avenç”, i aleshores és derivat de progrĕdi “caminar endavant”, i amb aquest arribem a gradi “caminar”.\nPublicat per Alba a 8:35 1 comentari:\nEtimologies de llatí: L'escola\nLlibre: Prové del llatí lĭber, lĭbrī que inicialment volia dir 'part interior de l'escorça d'una planta' on els romans hi escrivien. Dins la paraula "llibre" podem veure que està constituida per el mot "lli" que es la planta amb què antigament es feia el Papyrus. Això ens fa pensar que amb el temps hem fet servir el mot lli per construir la paraula en què avui dia dessignem a obra impresa o manuscrita, que consta d'una sèrie de fulls de paper. Altres mots derivats són: llibreria, llibrer, llibreta...\nProfessor: Prové del llatí professor, -ōris que a l’època romana ja tenia el mateix significat que té ara. És la persona que es dedica a l'ensenyament d'un art, una ciència o una llengua. Altres mots derivats són: professorat, professió, professional...\nDirector: Prové del llati director, -ōris que es referia a aquella persona que dirigeix, regeix, governa o comanda. Com avui en dia podem associar al director d'una escola o d'una fàbrica. Altres mots derivats són: direcció, directiu, directorial...\nLaboratori: Prové del llatí laboratorium que volia dir "lloc de treball". La paraula laboratori està formada pel verb laborare que vol dir treballar. Avui en dia encara ho podem associar al què s'hi fa en un laboratori actual.\nClasse: Prové del llatí classis que volia dir 'crida de les tropes, sobretot de marina; esquadra', i després 'crides o quintes diverses, diverses menes de ciutadans o objectes. Avui en dia associem a "classe" al conjunt d'alumnes o d'estudiants d'una escola que segueixen un mateix grau i curs d'estudi. Podem associar que a l'antiguitat una classe era un conjunt de persones que pertenyien a la mateixa "tropa" o "esquadra marina" i segurament el nom com a grup conjunt d'individus que fan el mateix s'ha utilitzat com en la actualitat. Altres mots derivats són classejament, classejar...\nPati: Prové del llatí patuum (patium) que volia dir 'pastura comunal' i 'terreny inculte, no edificat'. També podia provenir del llatí pactus que volia dir 'arrendament', que volia dir "pasturatge". Això ho podem associar a la actualitat, ja que quan els alumnes tenen l'hora del pati es com si "pasturessin" mentre tenen la seva estona lliure.\nAlumne: Prové del llatí alumnus que vol dir cria o nodrissó, i també és el part.pass arcaic de alĕre que vol dir alimentar. Podem dir que un alumne és aquella persona que rep ensenyament d'un mestre. D'una certa manera el significat es manté, ja que és com si els mestres ens "alimentessin" d'ensenyaments i de cultura. Altres mots derivats són: alumnat, alumnessa...\nPissarra: Aquest mot prové del castellà pizarra que probablement ve del basc lapitz-arri, compost per lapitz que volia dir "llicorella, llosa" (que segurament prové del llatí lapis que vol dir "pedra" o lapideus que vol dir "de pedra") i (h)arri que vol dir 'pedra'. En l'antiguitat tenia el mateix significat què avui en dia, per això les pissarres de tota la vida són aquelles que estaven fetes amb un tipus de pedra i on s'hi escrivia amb un guix.\nPupitre: Prové del francès pupitre que és una deformació popular del llatí pulpĭtum què volia dir estrada o tarima. Ara associem a pupitre com al moble de fusta inclinat que fem servir per escriure més còmodament.\nPublicat per Ruut a 7:23 2 comentaris:\nSón famosos, i són grecs!!\nActors, actrius, cantants, models, celebrities que tots coneixem de les revistes del cor, pel.lícules, passarel.les, i que són grecs. Bé, la majoria d´ells no han nascut a Grècia, però la seva ascendència, el seu background és grec. Fins i tot, alguns han preferit modificar el seu nom, ja que l´original, el grec, no devia ser gaire fàcil de pronunciar. Aquí en teniu uns quants, però n´hi ha més...\nGeorge Michael, de nom Georgios Kyriakos Panaiotou, va ser un cantant i sex symbol que va gaudir de fama mundial durant les dècades del 80 i 90. El seu pare era de Xipre i la seva mare era anglesa. Va morir el desembre de 2016.\nJennifer Aniston. Els seu pare és de Creta, i ella va viure a Grècia durant un temps quan era petita. El seu nom original és Jennifer Ioanna Anastassakis, però va decidir canviar-se´l perquè resultava massa difícil de pronunciar.\nL´actriu Mena Suvari es va fer famosa per la seva participació a la saga American Pie i pel film American Beauty. La seva ascendència és grega i estona.\nZach Galifianakis. El pare d´aquest actor, famós per la seva intervenció a la pel.lícula Hangover (Resacón en las Vegas) era un comerciant grec que va arribar a EEUU quan tenia tres anys.\nHank Azaria. Pot ser la seva cara no us sona gaire, però aquest actor ha donat veu a personatges de Els Simpsons, com Moe Szyslak, Chieff Wiggum i Apu . Els seus pares són grecs jueus, de Salònica.\nTommy Lee. Tot i que va crèixer a Califòrnia, aquest bateria de rock va nèixer a Atenes, fill de militar americà i mare grega. Es va fer molt famós per haver estat parella de Pamela Anderson i pels escàndols que va protagonitzar al seu costat.\nCristopher Nikolas Sarantakos, conegut com a Criss Angel, és mag i il.lusionista, un dels més famosos del món. És fill de pare grec.\nSofia Milos. Aquesta actriu i model, que ha participat en sèries com CSI Miami, Los Soprano, Urgencias i CSI Nueva York, és filla de mare grega i pare italià.\nAthina Onassis és la néta d´Aristoteles Onassis, un ric armador grec. És habitual trobar-la a les pàgines de les revistes del cor. Actualment viu a Bèlgica i es dedica a la hípica.\nSofia de Grècia va nèixer a Atenes, però va passar la major part de la seva infantesa fora del país hel.lè. Es va casar l´any 1962 amb Joan Carles I a la capital grega. Com a curiositat, direm que la boda va ser triple: civil, pel ritus catòlic i per l´ortodox.\nPublicat per Yolanda serra otero a 2:39 2 comentaris:\nEL SISTEMA TRIA NOMINA\nCom ja sabem, el nom romà per a un cuutadà masculí constava de tres parts:\nPraenomen (equivalent al nostre nom de pila)\nNomen ( nom de la gens o clan familiar)\nCognomen (nom descriptiu d'alguna característica particular de l'individu)\nAquí hi és la llista dels praenomina més comuns i els nominaque hi havia en la societat romana:\nPublicat per Marta. R a 8:52 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: antroponimia, llatí\nEtimologies de llatí: el treball\nAquesta entrada la dedicaré a parlar sobre l'etimologia en el treball. Primer de tot trobem part d'història en aquesta paraula.\nLa paraula treball ve de treballar i aquesta del llatí tripaliare. Tripaliare ve de tripalium (tres pals), era un jou fet amb tres pals en els quals amarraven als eslaus per assotar-los, per això a Xile, a la feina li diuen "pega". Tri- s'associa amb una arrel indoeuropea: trei (tres), mentre que palus amb pag ( fixar, lligar, enfortir).\nEn realitat, la relació de "treball" amb "tripalium" no és d'enganxar sinó de patir. S'aplicava a qualsevol activitat que produïa dolor al cos. Quan es van inventar aquesta paraula la majoria de la població treballava al camp fent esforç físic, la qual cosa els feia sentir com si haguessin estat apallissats. Dins d'aquest sector també trobem les paraules següents:\nNomina: es referia al sou (monedes d'or, plata o coure) en llatí. Es deia nomina de nomen (nom), precisament perquè portava gravats les nòmines (noms) i imatges dels reis.\nSalari: en els temps de la antiga Roma la sal era un producte de gran importància. La sal va ser el motiu de construcció d'un camí des de les salitreres d'Òstia fins a la ciutat de Roma. Aquest camí va ser anomenat Via Salaria. Els soldats romans que feien aquesta ruta rebien part del seu pagament en sal. Aquesta part era anomenada " salarium argentum" (diners de sal), d'aquí ve la paraula "salari".\nEls esclaus reben el seu salari\nCapital: procedeix de capitalis (al capdavant) i es refereix a la ciutat principal d'un país on resideix els que manen. La paraula capitalis, ve de caput que significa "cap". El cap es relaciona amb el comandament, ja que és la part del cos que controla les altres parts. La metàfora de "els de dalt", també és refereix al capdavant, ja que és la part més alta del cos.\nPagar: aquesta paraula ve del llatí pacare, que significa apaivagar, és a dir, donar alguna cosa a algú per calmar-lo i mantenir la pau. El verb llatí pacare (pacificar que amb el temps va assumir el valor de satisfer a un creditor, deriva de pax, pacis (pau).\nContracte: prové del llatí contractus (acord) formada del prefix con (convergència, unió) i tractus (arrosegat). Anomena el conveni o pacte, ja sigui oral o escrit, entre parts que accepten certes obligacions i drets sobre una matèria determinada. El document que reflecteix les condicions d'aquest acord també rep el nom de contracte.\nProfessió: ve del llatí professio que es refereix a l'acció i al resultat de professar, entès com manifestar una creença religiosa, un sentiment, o exercir una activitat. En la tradició judeocristiana la paraula professió va estar vinculada a la religió. Quan modernament es parla de professió, moltes vegades s'usa el terme per referir-se a l'ocupació legal de la persona que és retribuïda en termes monetaris i que contribueix a solucionar les seves necessitats; com a sinònim d'ofici.\nNegoci: és una paraula llatina formada per nec i otium. El mot otium representa el temps de repòs, d'inacció, i també de pur plaer i entreteniment. Negotium, és la negació de otium, vol dir ocupació, treball, activitat, funció, càrrec, deure i també empresa o assumpte que exigeix treball. El negotiosus és l'home atrafegat, sempre ocupat en el seu treball i ple de quefers i dies negotiosus significa dia laborable.\nProletari: prové del llatí proletarius derivat de la paraula proles (fills) amb el qual assenyalaven al qual no tenia béns i només estava comprès en les llistes veïnals per la seva persona i prole. A l'antiga Roma, se'ls deia així als ciutadans de la classe social més baixa, que no tenien propietats i l'única utilitat per a l'estat era generar prole per engrossir els exèrcits de l'imperi.\nVaga: en castellà huelga derivada del verb holgar que procedeix del llatí follicare (esbufegar, respirar precipitadament), ver derivat de la paraula llatina follis (manxa). Holgar en principi és descansar per necessitat després d'una gran fatiga, en què la respiració alterada provoca aquest esbufec, i d'aquí descansar ( en castellà antic "vagues" eren repòs, descansos o entreteniments), i d'aquí no treballar per motius reivindicatius. Holgar també va significar practicar el coit, per l'agitada respiració resultant.\nPublicat per Marina Barrera a 15:13 2 comentaris:\nEtimologies del llatí: La ciutat\nCiutat: Prové de la paraula civitas, que era com els romans li deien a la ciutadania romana. Aquesta paraula està formada pel sufix -tat (-tat= qualitat, com en afinitat, dignitat, serenitat...) sobre la paraula civis que vol dir ciutadà. Els ciutadans (cives) es diferenciaven d’altres homes lliures com els peregrini o estrangers, ja que tenien alguns drets i obligacions. Altres molts derivats en són: ciutadania, ciutadà, civil, cívic, civilització...\nInstitut: Prové de la paraula institutum, que vol dir facilitat o hàbit. Però aquesta paraula prové d’ institutus que és el participi de instituere, on s’ajunten el prefix in- (cap a dins d’alguna cosa) i el verb statuere (vol dir estacionar, parar, col·locar). L’arrel de statuere canvia de -stat- a -stit-, per apofonia (alternança de grups fixos de vocals que passen dins d’una mateixa arrel o sufix). A l’època romana és cert que o la paraula es feia servir com a verb o es feia servir com a mètode per descriure una cosa senzilla, però després, a partir del segle XII es va començar a utilitzar com a ordre religiosa, fins a l’actualitat, que arriba a voler dir centre d’ensenyança secundaria. Altres molts derivats en són: institució, institucional, institutriu, institucionalitzar...\nPort: Prové de la paraula portus, que a l’època romana ja tenia el mateix significat que té ara. Els romans consideraven que el portus era el lloc on es transportaven mercaderies provinents del mar, encara que realment tampoc era necessari que fos un lloc a prop del mar, també podia estar en una ciutat on no hi hagués mar, i tan sols era un punt en concret. Ara mateix, no només té aquest significat, sinó que en té d’altres com el d’hàbit, o el de la manera de portar el cos, és a dir, la manera de caminar. Altres mots derivats en són: oportunitat, inoportú, aportar...\nAjuntament: Prové del verb “ajuntar”, i aquest, de la paraula “junt”, finalment, el mot prové de junctus , que aquest mateix prové del verb jungere, que vol dir ajuntar. Antigament, el significat del verb es feia servir per explicar la unió sexual de les espècies animals, però més endavant, quan va arribar l’Edat Medieval, es va començar a utilitzar el seu significat com a òrgan municipal, és a dir, una institució que governa la menor unitat governamental d’un Estat (ciutat o poble). Altres mots derivats en són: junciforme, junt, juntament, ...\nEdifici: Prové de la paraula aedificium, que ja a l’antiga Roma volia dir edifici, però aquesta paraula té una arrel, la qual és aedes, que al començament significava llar, xemeneia, estança en la que es fa foc, però després va començar a voler dir estança, habitatge o casa. Actualment, el significat de la paraula no només és una construcció destinada a l’habitatge, sinó també tenien altres usos com un teatre, un temple, un palau,... Altres mots derivats en són: edificar, edicle,...\nSupermercat: Prové de dues paraules; la primera és super, que és una preposició que vol dir a sobre, després, més, però aquesta prové del grec ὑπερ- (hyper- = sobre, a sobre). En canvi, l’altra paraula de la qual està composta, que és -mercat, sí que prové totalment del llatí. El mot prové de mercatus, i aquest del verb mercari, que vol dir comprar, i del mot merx, que vol dir mercaderia. Aquestes paraules estan relacionades amb el déu Mercuri, ja que és el déu del comerç i del gra. Com a anècdota, es va començar a celebrar la Mercuràlia el 14 de Maig, on tots els comerciants romans feien els rituals de devoció a Mercuri demanant al déu amb súpliques perquè allunyés de si mateix i de les seves pertinences, la culpa procedent de tots els enganys que feia als seus clients i proveïdors. Altres mots de merx en són: comerç, mercaderia... Aquesta arrel també va donar el verb merces, que vol dir merèixer, d’on van derivar les paraules: mercè i mercenari.\nCarnisseria: La paraula deriva del mot “carn”, que aquest prové del substantiu carne, que vol dir exactament el mateix que el significat actual, ja que no ha mutat durant 1800 anys. Com a curiositat, pels romans no només tenia un significat, sinó que també era un mot que incitava la lascívia. Altres mots derivats en són: carn, carnaval, carnívor, carnós...\nRotonda: Aquesta paraula originalment prové del llatí rotundus, que vol dir rodó. Encara que nosaltres vam agafar l’hàbit de dir-li “rotonda” per l’italià, concretament de la paraula rotonda. Altres mots derivats en són: rotund, rodó, roda, ...\nPublicat per Lourdes Mera a 13:38 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: etimologia, llatí, urbanisme\nPutin i el pater familias\nEls insults a l'Antiga Roma\nLa roba interior a l'Antiga Roma\nSan Valentí, a Atenes?\nPisitrat, el tirà bo\nÈxit rotund de l´espectacle "Ahora mismitos"\nArt arcaic grec\n5 NEOLOGISMES MÉS\nLES JOIES A L’ANTIGA ROMA\n5 NOUS NEOLOGISMES


Ciències Socials, Geografia i Història: 4t ESO » Portal PAULA\nCiències Socials, Geografia i Història: 4t ESO\nValors: Diàleg – Cooperació – Pau – Equitat – Respecte – Actitud oberta – Actitud crítica – Compromís personal – …\nPertinença: Perspectiva global del món allunyada de l’eurocentrisme – …\nReptes globals: Industrialització – Transformacions polítiques – Moviments polítics – Moviments socials – Imperialisme – Lluites socials – Conflictes – Conflictes bèl·lics – Sistema totalitari – Descolonització – Àfrica – Reconstrucció post-conflicte – Postguerra – Organismes internacionals – Models socioeconòmics – Democratització – Globalització – Nous centres de poder – Sostenibilitat – Focus actuals de conflicte – Resolució pacífica de conflictes – Memòria històrica – Drets i deures individuals – Drets i deures col·lectius – Problemes internacionals – Desigualtat – Exclusió – Règim autoritari – Règim democràtic – Mitjans de comunicació – Actualitat – Cultura mundial – Rols de gènere – …\nAcció transformadora: Opinió – Argumentació – Contrast de les fonts – Consens – Plantejament d’alternatives – Compromís col·lectiu – Democràcia en construcció – …\nEls continguts de la matèria combinen de forma equilibrada els coneixements sobre la història de Catalunya i Espanya, amb un últim bloc dedicat a la situació del món globalitzat en l’actualitat, amb una orientació crítica davant els seus desequilibris i violències. Els continguts actitudinals i procedimentals permeten implementar metodologies actives que incideixin en l’educació per a la ciutadania global.\nObtenció d’informació relativa a situacions i conflictes de l’actualitat, a partir de diversos mitjans de comunicació i, si escau, d’entrevistes i enquestes, tot analitzant els seus antecedents històrics i establint relacions entre l’àmbit mundial i el local.\nRecerca d’aspectes de la vida quotidiana del passat, a partir d’informacions extretes de fonts primàries, prioritzant les fonts orals i d’arxiu, i secundàries. Elaboració i lectura de mapes històrics.\nÚs de formes diversificades, tant escrites com orals, prioritzant els mitjans audiovisuals i les TIC, per comunicar els resultats d’una recerca individual o en grup.\nIdentificació d’alguns dels canvis, continuïtats i ruptures en el món de la cultura, de l’art i de les mentalitats, a nivell mundial i local, i interpretació dins el context, amb atenció especial als rols de gènere.\nAnàlisi d’imatges com a documents històrics, referents estètics i interpretacions de la realitat. Visualització d’alguns films documentals o de ficció i valoració com a fonts històriques i llenguatges expressius.\nIdentificació dels elements de canvi i continuïtat entre l’Antic Règim i l’època contemporània.\nAnàlisi de les revolucions i transformacions polítiques que donen inici a l’època contemporània. Identificació dels seus antecedents, entre els quals el reformisme il·lustrat, i de les seves conseqüències socials, fins al present.\nLocalització geogràfica de l’expansió imperialista. Identificació de les relacions de causa i efecte entre l’imperialisme i la consolidació del capitalisme.\nIdentificació dels elements bàsics de l’ordre polític i social de la primera meitat del segle XX, incidint en les lluites socials i els conflictes bèl·lics. Caracterització d’aspectes relatius a la situació històrica de Catalunya i Espanya, en especial, durant la II República i la Guerra civil.\nComparació dels sistemes totalitaris del segle XX, caracteritzant especialment l’evolució del franquisme a Catalunya i Espanya.\nAnàlisi del procés de descolonització i de les seves conseqüències. Valoració argumentada de la repercussió de l’imperialisme en l’actual configuració del món, analitzant algun cas del continent africà.\nAnàlisi del procés de reconstrucció de l’ordre polític i econòmic després dels conflictes bèl·lics. Valoració de les intervencions dels organismes internacionals, com l’ONU, en matèria de política mundial i de la seva vigència. Caracterització dels models socioeconòmics de postguerra.\nValoració dels canvis i ruptures en les formes i funcions de l’art, per mitjà de l’anàlisi de l’obra d’alguns artistes representatius.\nAnàlisi del procés de construcció de la Unió Europea fins a l’actualitat i, en especial, de la integració d’Espanya, així com del paper de Catalunya dins el marc europeu.\nValoració de la transició cap a la democràcia a Catalunya i Espanya a partir de l’anàlisi del paper dels homes i les dones com a subjectes dels canvis històrics, individualment i col·lectiva. Anàlisi dels reptes de la democràcia a l’actualitat.\nReconeixement de les conseqüències de la globalització i localització dels nous centres de poder. Argumentació crítica del sistema econòmic actual en relació a la sostenibilitat i plantejament d’alternatives.\nEls continguts anteriors apareixen integrats en els diferents criteris d’avaluació de la matèria per quart curs: identificar variables temporals, canvi i continuïtat entre l’Àntic Règim i l’estat liberal, franquisme i transició democràtica a Catalunya i Espanya, etc.\nAlguns dels criteris coincideixen plenament amb els objectius educatius de la ciutadania global:\nRelacionar la consolidació del sistema capitalista amb l’expansió colonial i valorar les seves repercussions actuals.\nAplicar els coneixements històrics a la comprensió i interpretació d’alguns dels problemes internacionals més destacats de l’actualitat, des d’una perspectiva global del món, allunyada de l’eurocentrisme. Valorar el paper històric dels organismes internacionals i la seva vigència actual.\nValorar el necessari equilibri entre drets i deures individuals i col·lectius i reconèixer la democràcia com un procés en construcció que requereix un compromís personal i col·lectiu contra la desigualtat i l’exclusió.\nReconèixer alguns elements culturals i artístics del món contemporani. Analitzar l’obra d’algun artista, valorant els seus components estètics i interpretant el seu significat i funció dins el context.\nValorar la influència actual dels mitjans de comunicació sobre les mentalitats individuals i col·lectives a partir d’alguns exemples.\nNombrosos criteris posen l’èmfasi en continguts procedimentals i actitudinals que poden contribuir al desenvolupament de la ciutadania global:\nPlanificar i realitzar treballs individuals i en grup sobre algun focus de tensió política o social en el món actual, a partir d’informacions diverses, inclososels mitjans de comunicació (premsa, televisió, cinema, etc.) i les TIC, assumint una actitud crítica i oberta al contrast de fonts.\nParticipar en debats, exposant opinions raonades sobre canvis, continuïtats que afectin aspectes de l’actualitat, aportant argumentacions basades en les ciències socials, respectant les opinions dels altres i cercant l’obtenció i comunicació de conclusions comunes.


El Govern reforma el contingut de la prova d'accés a l'advocacia\nEstudiants i Universitats disposen de tres mesos per actualitzar els continguts\nEl Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) va publicar el passat divendres 13 de febrer, la convocatòria de la segona prova per a l'exercici de la professió d'advocat per a l'any 2015. La celebració de l'examen tindrà lloc la segona quinzena de maig de 2015, una data molt esperada pels estudiants que van acabar el Màster en Advocacia el passat mes de desembre i resten a l'espera de la prova per poder exercir. No obstant això, la publicació de la convocatòria ha deixat perplexos estudiants i universitats. 'La gran sorpresa ha estat que han modificat el programa de matèries quan només falten tres mesos per a la realització de la prova’, afirma Ramon Ragués, director acadèmic del Màster en Advocacia de la Universitat Pompeu Fabra.\nRagués celebra que el Ministeri hagi decidit reduir el temari 'extens i inabastable' però lamenta l'absència de connexió entre màster i examen d'accés. 'Temes de procediment penal o de prevenció de blanqueig han estat incorporats i altres, en canvi, eliminats quan estem a meitat de curs i això ens obliga ara a modificar els continguts del màster per adaptar-los millor a la demanda de la prova sense garanties que la convocatòria de l'any que pugui també ser modificada', apunta Ragués. Encara que el més preocupant, per Ragués, són els alumnes que ja van acabar el màster el passat mes de desembre i estaven a l'espera de la convocatòria. 'Seguim sense entendre perquè es convoca la prova mesos després que hagin finalitzat els màsters d'accés a l'advocacia, deixant durant aquest període (de gener a maig de 2015), a centenars de persones sense poder exercir l'advocacia'. Per Ragués, qüestions com avançar la convocatòria, major precisió de continguts o millorar l'estructura de l'examen són essencials per garantir la correcta formació dels futurs advocats. 'Cal exigir al Ministeri que garanteixi una certa estabilitat en els continguts de l'examen perquè en cas contrari no podem garantir que els nostres programes cobreixin totes les matèries i és inacceptable pretendre que cada any modifiquem els programes'.\nD'altra banda, celebra que el Ministeri hagi descentralitzat la prova que aquest any podrà realitzar-se a més de a Madrid, en les comunitats autònomes d'Andalusia, Galícia, País Basc, Catalunya i Principat d'Astúries. El termini de sol·licitud per a l'examen d'accés a l'advocacia és del 14 de febrer al 20 de març i la prova manté la mateixa estructura que l'any anterior, és a dir, un examen de 75 preguntes tipus test i sense cas pràctic a desenvolupar (una prova comuna entre els estudiants de Dret). D'elles, 50 versaran sobre matèries comunes, i 25, sobre l'especialitat escollida per l'aspirant (civil-mercantil, penal, administratiu o laboral).