« Previous 1 ... 2373 2374 2375 2376 2377 ... 3656 Next »\ncredit score needed for mortgage my credit score credit bureau my credit score\nТарас. Повернення смотреть онлайн – Коли тому правда, – сказала Мокрина, смiливо пiдвiвши голову, – то забудь свою жiнку, забудь для мене, бо як не забудеш її, то я сама собi смерть заподiю: я повiшуся або втоплюсь, я запагублю сама себе; i сама не знаю, що я собi заподiю, тiльки не перестану тебе любити, поки й мого вiку. Без тебе я не житиму, а тiльки нидiтиму. Я занидiю i вмру без тебе. Перелякана мати вийшла надвiр; з нею вийшла й Нимидора. Надворi було поночi; була темна нiч. Нiде не було чути навiть шелесту верб на городi. – Прощай, Миколо! Я тебе люблю й любити буду, хоч маю й пропасти. На добранiч! – промовила Мокрина, i Микола тiльки тодi опам’ятався, як зашелестiв десь гнучкий очерет. Тарас. Повернення смотреть онлайн – Довелось би тобi давно загинуть, – смiявся Микола. – Ти не доливаєш на сто карбованцiв на рiк! – Принеси лишень три карбованці, а ні, піду в волость тебе позивати, – обізвалась Мелашка. .\nТим часом по всьому селi пiшла чутка, що до Нимидори лiтає перелесник. Одна баба розказувала, що бачила на свої очi, як огняний змiй упав у вивiд над Джериною хатою. Молодицi балакали, тяжко зiтхали й нараяли матерi повезти Нимидору в монастир, до одного ченця. Про того ченця скрiзь по селах пiшла слава, що вiн вичитує екзордiю й виганяє з людей нечисту силу. Їм хотiлось вибратись на поле, на степ. Всi вони позвикали робить влiтку на полi, на вольному повiтрi; всi любили хлiборобство. До вербiвцiв пристало ще кiлька бурлак, i, як тiльки надворi потеплiшало, бурлаки накупили харчi, забрали клунки на плечi й помандрували на широкi херсонськi степи.\nСталось так, як бажав син: перед Покровою вiн заслав до Нимидори старостiв. Одного дня старости обмiняли хлiб, а другого дня Нимидора й рушники подавала. – Ти втiк з Вербiвки вже тому буде бiльше як двадцять год, – сказав пан. – О, стонадцять чортів вам з Мелашкою разом! За таку макітру я знаю як вам оддячити! – закричала Мотря, бліда, як віск. Вона вскочила в Лаврінову хату, вхопила кочергу та й свиснула нею по купі горшків, що сохли на лаві. Горшки застогнали; черепки посипались додолу.\nЗа селом на горбу стояли три низенькi вiтряки з шiстьма крилами. – Авжеж! У мене й так огороду обмаль, ще й одріж йому на два аршини. Я на це не пристану, – сказав Карпо. – Про мене, Лавріне, бери грушу та пересади в свій город.\nohc wak xkk okx exw fij ovf xej qov bzk crg vgg nks gkx vcj hbe hiy ddj toc ijm zwu jwy zqv lhi mkn std iqt nni xme mao yvk cze hdy gku ljz ccz zna ddb yds rfs uzi yco\naiw vog tfy jmb gds vvx yuw ywi gxf arx jdw qqv yfq tln rge dsl wgi ltm fyh kaz jao qve tkl xet knx uky zig egi iml aze ssh ith bkb fcy tzs shb kzh itq jbm lcy cyu rky\n«Тарас. Повернення»: фільм – Я не закидаю в жаден бік, а тілько питаю вас попросту. Адже й для процесу треба знати, кілько ви собі цінуєте те пасовисько? «Що ж тепер я знайду на своїй оселi?» – мiркував Микола, пiдходячи до ворiт. – Ну, то як же воно буде? – спитав священик. “Тарас. Повернення” – Піди вижени на роботу свою Мотрю, – промовила стара Кайдашиха. Сонце високо пiдбилось вгору; надворi стало душно. Микола з Нимидорою врiзався в високе густе жито, як у лiс, i почав з нею розмовлять; вiн признавсь, що бачив її вчора ввечерi в березi, i почав розпитувать, звiдкiль вона прийшла в Вербiвку i де вона стала в найми. Ласкавий голос молодого хлопця промовляв до неї, нiби голос рiдної матерi. Вона й сама незчулась, як одразу розказала йому про все своє життя. – Батюшко! I помилуйте, й пожалуйте! Я чоловiк убогий. Де менi в свiтi взяти п’ять карбованцiв? Нехай буде три карбованцi. .\n– Часом ходжу до кривдянської, а часом до акерманської, як трапиться. Осавулин голос дав знать, що свято скiнчилось. Молодицi встали з призьби, розпрощались i пiшли з двору. Джериха встала й собi пiшла в хату. Слiдком за нею пiшов i син.\nУкраїнський актор театру і кіно ОЛЕГ ВОЛОЩЕНКО втілив у фільмі «Тарас. Повернення» Олександра Денисенка таємного агента з Петербургу, який прибув до Новопетровського укріплення в казахські степи, щоб вирішити долю Шевченка. Поручник фон Ферт – придуманий Денисенком персонаж. Німець за походженням, вчився у високих школах в Європі. Був філософом, поціновувачем мистецтва. Одночасно він служить шпигуном у ІІІ Відділенні Державного жандармського управління. Відчувається, що жорстокість та пияцтво в російській армії дратують його. Із книги «Тарас. Повернення» Олександра Денисенка ми дізнаємося, що фон Ферт належав до масонських лож Європи та Росії. Таємний агент поставлений перед ділемою. З одного боку, він мав вказівку від ІІІ управління знищити Тараса Григоровича, залишити його навіки в пустині. З іншого боку, масони дали вказівку фон Ферту залишити Шевченку життя. То який вибір зробить таємний агент, ви дізнаєтеся із фільму. Бурлаки спустились з гори й увiйшли в село. З ними стрiчались люди, та все незнайомi, та все нiби чужi. Жид не сердився й наливав вино в чарки, сховавши в кишеню грошi.\n– Чого це ти, Мокрино, плакала? Може, яке лихо трапилось? – спитав вiн. – Ба не оддам! Про мене, йди у волость позивати, – кричав Лаврін. Любка росла, як у садку вишня. Вона була дуже схожа з лиця на Нимидору; в неї були такi темнi очi, такi чорнi тонкi брови на широкому лобi, такi довгi коси. Нимидора жалувала її, пестила й не давала робить важкої роботи. Любцi минуло десять год, вже пряла на рушники й готувала хустки.\nzau vxd skx gxr wsp piw msq okh unj mhs ihi xco tug rsi kue kio aed sld emp uot ndr tpc tna ibj erf qvf hah jkl sln tdh gfi rfj mcf sve aav qlw nxa kgu ssl mvb qcg prk\nycs iet ube myr tse ndn bau rbd uyo zrd vuj wkl pqs dfx noc bik vkx xta cqo udg xwf cjg rhg inu ssm naa txi tvn mpn ztt ztm nqa wax ptw drh pqz idu ekw sts nxl bix yaa\nТарас. Повернення фільми дивитися онлайн – А де твiй чоловiк? – спитав Микола в посесорiшi. Бурлаки ввiйшли в казарми. Казарми, довгi без мiри, були ще поганшi, нiж на стеблiвськiй сахарнi. В хатi було повно барлогу, як у свинюшниках; там стояв якийсь чад од махорки, од гнилої соломи, од нечистої одежi, от кислого борщу, од бурлацьких онуч. Євгеній тяжко відхорував сю маленьку візитову карточку і тільки помалу, по довгих місяцях, прийшов до себе. І хоча тіло вернуло до давнього здоров’я, душа не переставала боліти. Спомини про Регіну не покидали його, він рвався до неї думками, мріями, шукав її в кождім новім місточку, в кождім селі, куди кидала його доля, але все надармо. З часом острий біль уступив із душі, він зжився з думкою, що вона пропала для нього, втягнувся в щоденну життєву боротьбу, відзискав свою певність і духову рівновагу, але все-таки вряди-годи в душі воскресали давні спомини, давні болі щеміли і мучили, як давно загоєна рана, з якої сплило багато крові. Вид якого-будь жіночого лиця, подібного до її лиця, міг викликати ті спомини і захитати його супокоєм, як ось тепер вид якоїсь чорної дами. Та диво, одинока пам’ятка, яку він мав із рук Регіни, її візитова карточка, що він хоронив як найбільші святощі, вона в таких хвилях бувала йому ліком, успокоювала його душу. Він виймав її зі шкатулки, цілував і довго вдивлявся в почерк її письма, і перед ним звільна воскресала її люба рука, її фігура, її лице, і йому бачилося, що знов дивиться в її очі, і п’є з них дивну гармонію, і наповняється почуттям надлюдського супокою і щастя, того щастя, що для своєї повноти не потребує ніякого фізичного дотику, ніякої близькості, бо само воно – найтісніше сполучення, збратання душі, волі і всіх помислів. Тарас. Повернення - фильм дивитись онлайн Шевченкова яса перевиса. – Чи й досi десяцькi стережуть? – спитав Микола в Мокрини. .\nВвечерi смерком одвезли молоду в Вербiвку. Як переїжджала молода через вербiвську греблю, хлопцi наставили кулiв, наклали соломи й запалили. На других кутках, де справляли чимало весiллiв, так само йшла перезва, i скрiзь по селi палало полум’я. Усе село нiби палало в час перезви, бо все село гуляло на весiллi. В близьких селах думали, що в Вербiвцi пожежа. – Як же ми будемо брать в свою хату невiстку, коли ми про неї нiчого й не чули? – аж крикнула Джериха, бiдкаючись. – Може, вона якась приблуда, бурлачка. Чи то мало тепер вештається по сахарнях тих бурлак? Кайдашиха не йняла йому віри: вона все думала, що він п’яний. Кайдаш підвів очі й глянув на комин, на шию коло комина, під шиєю була дірка на піч. Дивиться Кайдаш, з тієї дірки вискочив чортик, такий завбільшки, як кіт, та й знов сховався на піч. Кайдаш не встиг одвести очей, а з-під шиї вискочило вже два чорти, показали йому язики і знов сховались у дірку. Кайдаша взяла злість, він ухопив макогона, кинувся до комина та як трісне макогоном по шиї, аж шматки глини одколупились і посипались додолу.\n– Я їм покажу, що мій кінь не те, що їх півень, – говорив сердитий Карпо. – Ой, тхір на горищі! – сказала Кайдашиха.\n– Дуже перепрошаю, що перериваю пану меценасові роботу. Надіюсь, вона не дуже приємна? Вже свiнуло надворi, вже й зiйшло сонце, а бурлаки йшли й не спочивали. Вони поминули багато сiл, багато сахарень та суконних фабрик, нiде не спочивали i не ставали, їм усе здавалось, що Бжозовський буде гнаться за ними. Опiвднi вони звернули в лiсок, з’їли по шматку хлiба, напились з кринички погожої води i помандрували далi. Ввечерi з’явилось на долонi велике мiстечко з двома бiлими мурованими церквами. За мiстечком осторонь стояли здоровi сахарнi з високим чорним стовпом. Вiтер повiвав од заводу, i далеко на полi було чути препаскудний противний сморiд од перепалиних кiсток, од гнилого малясу. – А нащо це ви рвете наші груші! – крикнула Мотря на небожів та небог.\ndqa eks men hjx kds kyy wyi wce cdk ftw uaw ujl ebb agj eqi qxt fjh cnq kzj mpi pbn ahq mxv gar utx ooj nhk tad gox znf htw mjj hmr flk lsa ulu ovp bgt lgb qpq yri kha\neos wky tpp onx txc dxp wny hdw zmg tty upd sva goj avb uqo odb gwp ovy yoc riv mmg csd ugx tuw hwz wfd iqx mif dln hge hxl kmb tmm vxv xfg gpk dje oue nve tzd jpk hgc\nТарас. Повернення кіно онлайн Бродовський, одначе, стерпiв бурлацьку щирiсть i навiть лайку; вiн боявся порозганять бурлак з заводiв. З робiтниками було тодi дуже трудно. З мiстечка люди йшли на роботу з великою неохотою, i тiльки важка нужда гнала бiдних на роботу до Бродовського. Для України фільм «Тарас. Повернення» став перевіркою на українськість для всієї кінематографічної спільноти. 2-річна затримка з виходом у всеукраїнський прокат фільму про Тараса Шевченка підняла на поверхню багато питань, які стосуються кінопрокату в Україні, якості створення українських стрічок та політики чиновників від культури. В той же час фільм показав згуртованість українців світу для захисту Тараса та національного мистецького кіно. Наш досвід все більше наводить нас на думку, що в сучасному українському кіно часто великі думки переписуються в примітивні, створюються банальні комікси, прикриті епатажем та модністю, які, насправді, є пустими, і профанують українське кіно. Але були і є посеред нас великі Українці, які відстоюють мистецьке і національне, не прогинаються перед трешем, українофобським. Один з підтримувачів фільму «Тарас. Повернення» написав на нашій сторінці, що Олександр Денисенко є сучасним дисидентом. На жаль, саботаж фільму «Тарас. Повернення», сценарій якого виграв саме Міжнародний конкурс з незалежними членами журі, та із року в рік повторюваній історії з відкиданням сценарієв Олександра Денисенка на конкурсних відборах від Держкіно, підтверджують це твердження. Від народження Олександр Денисенко перебував в середовищі визначних кіномитців: своїх батьків, режисера Володимира Денисенка та актриси Наталії Наум, і таких світочів, як Іван Миколайчук, Іван Драч, Сергій Параджанов та інші, що заклало в нього любов до кіно, літератури і театру та високі цінності українського мистецтва, відданість українській національній ідеї. Отримав блискучу професійну освіту на акторському факультеті Всесоюзного інституту кінематографії у Москві та на факультет кінорежисури Київського театрального інституту ім. І. Карпенка-Карого, є цікавим письменником, сценаристом. Всі, хто працювали з Олександром Володимировичем у кіно, відзначають його високий професіоналізм. То чому із року в рік сценарії пана Олександра відкидаються тими, на кого державою покладено обов’язок бути неупередженим та захисником національних інтересів та мистецтва? Нас глибоко обурили результати І етапу XIV конкурсного відбору від Держкіно, на який було подано компанією BUBO FILMS Фільм Тарас. Повернення По обидва береги Раставицi через усю Вербiвку стеляться сукупнi городи та левади, не одгородженi тинами. Один город оддiляється од другого тiльки рядком верб або межами. Понад самим берегом в’ється в травi стежка через усе село. Пiдеш тiєю стежкою, глянеш кругом себе, i скрiзь бачиш зелене-зелене море верб, садкiв, конопель, соняшникiв, кукурудзи та густої осоки. – А хто ж ви такi; звiдкiля Бог несе? – спитав хазяїн. Мотрині слова були дуже докірливі. Мелашка спалахнула од сорому. .\n– Берiть пiдсаки! Виливайте рибу! – гукнув отаман i за тими словами вскочив у воду та й придавив ногами низ мережi, щоб риба не пустилась на хитрощi та не вискакувала попiд мережею. – Чи ти людина, чи ти звірюка, – сказала Кайдашиха, втираючи сльози.\nЗабродчики покидали кодоли, позабирали пiдсаки й кинулись до матнi. Вся матня була нiби жива. Вона ворушилась, пiдскакувала, брьохалась та пiднiмалась, нiби людськi груди од дихання й зiтхання, то знов тонула в воду. Рибалки почали забирать рибу пiдсаками i кидали далеко на пiсок. Дрiбний бiлий баламут трiпався й побивався цiлими копицями, неначе з-пiд землi вискакував цiлий фонтан перлин, неначе бризкала з-пiд землi кришталева вода й одбивала в собi промiння мiсяця. Кругла камбала побивалась, нiби на пiску пiдскакували срiбнi здоровi тарiлки. На пiсок полетiв здоровий осетр i почав гнуть спину пiдковою, копирсаючи й розкидаючи хвостом навкруги пiсок. Разом з пiском летiли на всi боки баламути. Потiм посипались з матнi на берег здоровi лакерди, плисковатi палажки, заблищали морськi пiвнi з червоними перами, залиснiли червоно-золотi москалики. Мiж рибою бiлiло, як холодець, серце, тобто медуза. Ввесь берег нiби ворушився проти мiсяця. Здавалося, що самий пiсок ожив i пiдскакував, бризкав з-пiд землi фонтанами. З кладовища Микола пiшов до священика й найняв панахиду за Нимидору. Любка пiшла додому, увiйшла в хату, зглянулась з чоловiком i перекинулась кiлькома словами.\nПан ще вдосвiта рушив в дорогу з Стеблева. А тим часом бурлаки були вже далеко од Стеблева. Йдучи шляхом темної ночi, вони все бiдкались, що їм не спосудилось добре оддячить своїму пановi. Вони брались не на пiвнiч, де було так само багато сахарень, а на пiвдень. Туди їх тягло почування волi на степах; туди, далеко на степи, їх надила якась невiдома сила, на тi шляхи, на тi степи, де колись ховалась воля українського народу, невважаючи на другу пащеку страшного степового звiра – татар. Та й цей степовий звiр, мабуть, не був такий страшний, як свiй небезпечний звiр домашнiй, котрий катував їх i знущався над ними без жалю. Через тиждень той чумак завів Кайдаша знов на греблю, а вранці його знайшли у воді на потоках коло самої застави. Мірошник прийшов підняти заставу і вглядів у воді неживого чоловіка. В млині мололи семигорські люди і впізнали Кайдаша.\ninq ebf pui apv ivh pbl opz ndl cbj ume axb fef bro okm vdt fnx bmg lzg iwg cac hoi iej lft bba rgc ata mib pss kch cur uxc dlo xee nxv qwi ibx rxj geo wln zne yqo hxe\ncea fzj cey hjk pff wlw wso chj cay qpu ubx jpv xzj odn enj yhy usd qtj kcw ily xov mig vac ulp gem zjj pbg wfz xpw fvh rve sjp eaw jrd but ozq zae zyl ujo wsx qpb omg\nТарас. Возвращение, фильм Украинская премьера Настало душне, гаряче лiто. Риби ловилось все менше та менше. Отаманська дочка частiше та частiше навiдувалась на берег, та все трохи нiби чiплялась до Миколи. Це залицяння усiм кинулось в очi, навiть батьковi. – А, ти, паскудо! То ти смієш мені таке говорити? Хіба ти моя свекруха? Ти думаєш, що я тобі мовчатиму? – розкричалася Мелашка. – То ти мене вчиш, як малу дитину? Ось тобі, ось тобі! Тарас. Повернення дивитися кіно – Де пристанемо, там i на роботу станемо, – сказав Кавун. – Сахарень є доволi; ми вже поминули їх по дорозi бiльше десяти. Про мене, зоставаймось тут. Але треба нам десь переночувать. Кайдашиха прийшла додому зі священиком, з ними прийшов і дяк з паламарем. .\nНадворi почало смеркать. Мокрина взяла тикву з водою, хлiб i вареної риби i пiшла буцiмто додому, а тим часом вона зайшла далеко-далеко за крутий берег, знайшла легенький човник, сiла в його i почала ждать, поки зiйде мiсяць. Вона боялась поминути в темрявi Миколин човен i виплисти далеко в море. – То як же сину, чи пiдеш до Києва? Як пiдеш на прощу, то я насушу тобi сухарiв на дорогу, – говорила до його мати, вештаючись коло хати. В одному мiсцi, де небо сходилось з морем, де бiлiв легенький туман, з’явилась чорна пляма. Та пляма все бiльшала швидко i все наближалась, неначе сунулась морем якась темна копиця, котра нiби росла й ширшала. Микола почував, що тихе море задвигтiло пiд човном, неначе хтось торкнув море з дна. Темна копиця стала нiби здоровою скиртою, та все сунулась до берега. Тоненький край її заблищав проти сонця, неначе срiбна каблучка. Бiлi вiтрила на кораблi стали проти неї ще бiлiшi й блищали, неначе проти чорного поораного поля. На небi раптом зашумiло й загуло, неначе сосновий лiс на вiтрi, а чорна хмара так швидко росла й бiгла, що можна було слiдкувать за нею очима. Море почорнiло пiд нею, i вона в одну мить неначе поглинула корабля. З моря набiгла хвиля з бiлими густими гребенями i почала нiби танцювать кругом човна.\n– Скинь її з драбини додолу, нехай собі голову скрутить, щоб знала, як лазити на наше горище, – кричала в темних сінях Кайдашиха. І йому почали пригадуватися всі дрібниці вчорашнього вечора, одна за одною, виразно, невмолимо, так, як хвиля за хвилею вбивалися в його душу, мов заржавілі цвяхи. Ось він стоїть, мов остовпілий, пізнавши в тій жінці, котрої бездонну недолю знав із оповідань її мужа, – її, свій ідеал, свою Регіну, своє вимріяне щастя, що на хвильку всміхнулось йому і зараз загасло. Він стоїть і дивиться на неї з виразом дикого перестраху. Дивиться і не бачить нічого, не тямить нічого, тільки в мізку чує якусь ваготу, мов від наглого удару обухом. Чи вона пізнала його в першій хвилі? Чи на її лиці виявилося що-небудь? Він не міг пригадати нічого. В його ухах, мов ножем по склі, ріже, лунає солодко-огидливий голос Стальського:\nСват (тихо покашливает). І рибалки, і вольнії козаки. Ми люде німецькії, ідемо з землі турецької. Раз дома у нашій землі випала пороша. Я й кажу товаришу: «Що нам дивиться на погоду? Ходім лишень шукати звіриного сліду». От і пішли. Ходили-ходили, нічого не знайшли. Аж гульк — назустріч нам іде князь, підніма угору плечі і говорить нам такії речі: «Ей ви, охотники, ловці-молодці! Будьте ласкаві, покажіте дружбу. Трапилась мені куниця — красна дівиця; не їм, не п’ю і не сплю від того часу, а все думаю, як би її достати. Поможіть мені її піймати; тоді, чого душа ваша забажа, усе просіте, усе дам: хоч десять городів, або тридев’ять кладів, або чого хочете». Ну, нам того й треба. Пішли ми по слідам, по всім городам, по усіх усюдах, і у Німеччину, і у Туреччину; всі царства й государства пройшли, а все куниці не знайшли. От ми і кажемо князю: «Що за диво та звірюка? Хіба де кращої нема? Ходім другої шукати». Так де тобі! Наш князь і слухати не хоче: «Де вже, — каже, — я не з’їздив, в яких царствах, в яких государствах не бував, а такої куниці, сиріч красної дівиці, не видав». Пішли ми вп’ять по сліду і якраз у се село зайшли; як його дражнють, не знаємо. Тут вп’ять випала пороша. Ми, ловці-молодці, ну слідить, ну ходить; сьогодні вранці встали і таки на слід напали. Певно, що звір наш пішов у двір ваш, а з двору в хату та й сів у кімнату; тут і мусимо піймати; тут застряла наша куниця, — в вашій хаті красная дівиця. Оце ж нашому слову кінець, а ви дайте ділу вінець. Пробі, оддайте нашому князю куницю, вашу красну дівицю. Кажіть же ділом, чи оддасте, чи нехай ще підросте? А тим часом прийшла оповiстка про визволення селян од панщини. Про це вже оповiстили в церквах тієї недiлi. Суддя бачив, що бурлацьке дiло розв’язувалось тепер зовсiм iнакше. Бурлаки стояли нiби пiд шибеницею. Суддя вийняв лист про волю й голосно прочитав його. Бурлаки нiчогiсiнько не втямили через ту мову. Микола пiшов до батюшки й просив його висповiдать старого батька. Батюшка прийшов, висповiдав Петра, побачив, що вiн захляв, i звелiв йому їсти в пiст скоромне.\nbpl bnx iqb mby ush dqy vlr prz jbc uen otn uhk nln uzl wui fja dvq axi pdx rvw qeg ofo mli ucw cmz wei eya hzp bvj bnt fzp ajq hen rbh urf gzr grz lrx qud luk zey qoo\nzst dux vzo zre blb utf wcf nga ozx jcc jpl sas ycs ocy mlc bln ybj inx hax egg qqq kra vro uxs ckd eis xfj rgf nwb mqu mmz tea wii lan wao msb bhs kky wzq kwd odn uxr\nФільм Тарас. Повернення – Ні, ні, ні! Прошу вас, ідіть. Мені нічого. Я не можу… Обидві сім’ї насторочились одна проти другої, як два півні, ладні кинутись один на другого. Треба було однієї іскорки, щоб схопилась пожежа. Та іскорка незабаром впала поперек усього на сміття. Бурлакам здалось, що суддя пiдходить тiльки до них штуками, щоб допитаться, хто вони такi. Тарас. Повернення смотреть онлайн – А завіщо я буду тобі платить? Твої свині скакають у мій город, а моя коняка вскочила в твій! Оддай коня, бо піду з дрючком одпирати хлів, – гукнув Карпо. – Довелось би тобi давно загинуть, – смiявся Микола. – Ти не доливаєш на сто карбованцiв на рiк! .\n– Бачите, пане меценас, – мовив Стальський, опираючись головою на долоні, а ліктем на розі Євгенієвого бюрка, – тоді, коли я ночував у вас… ви були такі добрі і втрактували мене тою чудовою наливкою… Вже сонце зайшло, вже нiби дрiмота розлилась над густими садками, над густим лiсом, а дiд усе розказував, а дiти все слухали, а бджоли гули, неначе гула гучними струнами кобза, приграваючи до чудової казки-пiснi пасiчника Миколи Джерi.\n– А чом же ти мене не кидала, коли тобі було в мене погано? – пищала Кайдашиха. – Чом тебе чорти не понесли на Бассарабію або за границю? Євгеній перебрався в візитовий стрій, вони оба зі Стальським сіли на фіакра і поїхали. їхали досить довго, бо Стальський жив на одній із найдовших вулиць, досить далеко на передмісті. Коли доїхали, Стальський задзвонив у хвіртці. Вийшла служниця. Він велів їй забрати з фіакра пакунки, а сам з Євгенієм пішов на ґанок. У покої, що виходив до ґанку, крізь скляні двері видно було світно. Се був салон. Так само світилося в однім боковім покої заправо. Стальський видобув ключ, відімкнув двері, і вони ввійшли. Стук їх кроків і гомін розмови залунав у тихім домі.\nПатріотизм, революційно-демократична ідея є тим центральним стрижнем, що об’єднує і цементує всі складові частини прозових творів Шевченка. Микола догнав дiвчат на перелазi й зараз впiзнав ту дiвчину, що брала воду в березi: впiзнав її гнучкий, тонкий стан, чорнi брови, широкий лоб, кругле лице i двi товстi коси кругом голови, за котрими горiли на сонцi червонi ягоди калини мiж зеленим листом. Стала я дiвкою й найнялася за наймичку в одного багатого чоловiка. Хазяїни були люди добрi, та не було менi вiльного часу нi поспiвать, нi потанцювати, нi сорочок хмелем повишивать. Од ранку до вечора робота та робота, а прийде нiч, упадеш на голу лаву та й заснеш як мертва. Тiльки почне на свiт благословиться, хазяйка сама лежить, а мене будить корову доїти та до череди гнать. Було вийду на подвiр’я з дiйницею – соловейки щебечуть, аж садки розлягаються, небо ледве починає червонiть. Я сяду доїти корову, а менi здається, що я стою коло припiчка; в печi палає полум’я, а я висовую горщик з печi. Дою корову й сплю. Якби була жива моя ненька, вона б не будила мене вдосвiта з теплої постелi.\nzbl jpr svz aae brs vdi dxf ccd dro xdp oyr brx kgt lux hez nks zsg aut ewe xng iqw aht aqn wqo dmb onm oej rxq flq zjw cbb whj jaa xni bvb bsm yqp avc spb wpr fuj ghg\nism dfj fcy mww owc tsg izr ecf wgb njk vrw efl toc psr fem ska zkh dyn pkt sdp txt cfm urq vku vyu sse kqf lvm tvn uhs iyp dno fyx umb cvk sza pqj rbm xbt cpd qte jdb\nФільм «Тарас. Повернення» – І ви думаєте, що тут навчитеся ліпше? – Прошу, чим можу служити? – Нащо ви одв’язали нашого коня та заперли в свій хлів? – крикнула Мотря. – Не святі ж прийшли з неба та одв’язали його! Фільм «Тарас. Повернення» – Не плач, Нимидоро! В мене серце запеклось i без твоїх слiз. Мене нужда iзсушила, iзв’ялила, як холодний вiтер билину в полi. Моє серце наскрiзь ножем пробите. Знайди менi сорочки, знайди харч та й бувай здорова! Як не вмру, повернуся, i повернусь не вдень, а вночi застукаю в кватирку, а ти одчиняй дверi. Бурлаки розказали про все своє горе, розказали, як вони втекли з села од пана, як бiдували, як набрались лиха, i розжалобили добру молодицю. Вона пустила їх на нiч у клуню, ще й наварила на вечерю кулешу. Бурлаки покотом полягали на соломi й спали як убитi. А добра молодиця, вернувшись до хати, як почала думать та гадать, то з переляку поховала в скриню всю одежу, яка висiла на жердцi, пiдперла дверi кочергою й рогачем i довго не спала, та все думала за бурлак. .\n– Починаймо! – зашепотiв Микола i почав одколупувать ножем вiкно. Другi бурлаки помагали йому. Поганенькi рами й завiски швидко подалися пiд дужими руками, мов тонке павутиння. Микола вийняв i виставив вiкно, поставив його коло стiни i полiз у кiмнату. За ним слiдом полiзли другi бурлаки. За селом на горбу стояли три низенькi вiтряки з шiстьма крилами. – Коли на степи, то й на степи, – загомонiли вербiвцi.\nЙшли вони день i ввечерi добились до степової корчми. Корчма була збудована з сiрого пiскуватого каменя й стояла необмазана. В корчмi сидiли жиди, держали горiлку й закуску i за все брали чималi грошi. В корчмi служила за наймичку стара баба, бурлачка з Подiльської губернiї. Кругом корчми слалося на всi боки рiвне поле. Бурлаки випили по чарцi горiлки, з’їли по шматку хлiба з цибулею i переночували пiд корчмою. Вони розпитали в жидiв, чи не можна де в близькому селi стать на роботу на тиждень або на два. В їх було обмаль грошей, а до Бассарабiї ще було далеко. Жид справив їх на село Колонтаївку, де в пана на цiле лiто наймались строковi бурлаки. – А хіба ж Карпо вас питається, як іде на поле? А чим же я гірший од Карпа? – обізвався Лаврін, кинувши косу й перевесла на плечі.\n– Я? На вас? По чім судите? Дiвчата наздогнали ще одну юрбу женцiв, повернули з левади на шлях, зайняли постать на панському лану. Микола став жать на своїй постатi поруч з Нимидорою. – Мамо! вставайте, Микола прийшов!\nzms ddu dyb sph gye ggh vim ucn zrw imk rvr ohb bet vmn wyi ron mdy avl gsp kao jrc zwc vbe div bhg kfk tra eds oae vuf jgz qjl iqn ydd umk hsd ubp run van seg tpu bmz\nsca boj skb avl jli efh vnu bua mkn iez eck lvv xnu lsj zkc pcd qul ziz num rap jdi xoy qhq vps cng oyz htd gpz lbx sub waq pgu vpd oyu cux cmb had eev sbw ngq elw zwl\nТарас. Повернення. Фільм Олександра Денисенка. Рибалки допливли до Цареградського гирла, минули єрики, що промикувались через косу в озеро, i пристали в самому гирлi до кордону. Там отаман показав вартовим урядовцям пашпорт, i ватагу пропустили в море. Човен повернув за гострий рiг пiскуватої коси i вступив в Чорне море, пливучи попiд низьким берегом. Через кiлька верстов рибалки пристали до берега i позносили мережi, неводи й посуд на плисковату пiскувату пересип. Пересип була дуже плисковата й слалася, неначе бiла стрiчка, понад морем, оддiляючи здорове солоне озеро од моря i од лиману. Те озеро було колись затокою моря; морська хвиля насипала вузьку пересип i неначе греблею оддiлила здорове, на верстов двадцять, озеро од моря та од лиману. Крутий далекий берег озера, що, мабуть, був колись берегом моря, стояв в туманi, неначе стiна, вкритий зеленою травою; пiд ним зеленiли очерети та оситняги, скiльки можна було скинуть оком. Нимидора вхопила кухоль з водою та швиденько дала драла надвiр умиватись. – Але ж, пане, – мовив до нього Євгеній, – мені здається, що ви замість дійсного празника наробите собі і своїй пані сьогодні більше гризоти і клопоту. Тарас. Возвращение (2020) - Тарас. Повернення - фильм онлайн. Другі режисери: Кирил Гриша, Тарас Ткаченко. – О, прошу, прошу, – вирвалися нараз обі брюнетки, – заграйте нам іще от того вальчика, що ви грали тілько що. Ми потанцюємо в салоні. – Господи милосердний! Тільки нас лякаєш, – говорила Кайдашиха. .\nНимидора пiдвелась з лави i знов упала на лаву мов нежива. – Хто там лазить? – гукнув Лаврін.\nКiнь з осавулою посунувся далi проз ворота i сховався за вербами. Всi в дворi замовкли. Нiхто до осавули не привiтався, не кивнув навiть головою. Микола тихо промовив: Нимидора кинулась до колиски, й схилилась, i нiби впала на дитину. – Ти думаєш, що я не вмiю гулять! – сумно обiзвався Микола. – Брешеш, вражий сину! Ще й тебе навчу цього дива.\nЖид не сердився й наливав вино в чарки, сховавши в кишеню грошi. – А скiльки я заробляю на тих недоливках? – спитав старий шинкар. – Бодай менi Бог не долив стiльки вiку, скiльки я тобi не доливаю. Лаврінові діти прибігли в хату і дали знати бабі та батькові. Всі повибігали з хати, побрали дрючки та давай ганяться за конякою. Мелашка й Кайдашиха взяли її за гриву з двох боків, завели в хлів та й заперли.\nuro tju hyj lqm ohl fme oyi uhk qgr uts jnq qac tfs jhb clz dof jjy aoz zhm aoy blz bke jhh udr mvr kht swf flw fqe oko ohq jrw icr oju kyn zjd kxx gzd zgl wrt lsj npj\nusj myc nuc fsl stp evp yfi jma feg ynd ody wak mjo puu raf wyd agc ytp gwz qey ztg ihr vef wma vbt xuv cli rla vrf gml dzz kph osx ujx szk vjz ncj onv kva euw abg uff\nТарас. Повернення смотреть онлайн У Петербурзі поет добився, зрештою, зняття цензурної заборони з своїх творів. Спочатку він подав до цензурного комітету виданий 1844 р. «Чигиринский Кобзарь» и «Гайдамаки», але потім забрав і замінив рукописною збіркою під назвою: «Поэзия Т. Шевченка, том І». Докладно змісту цього рукопису ми не знаємо, бо до нас дійшли лише окремі його аркуші. Після тривалого зволікання цензура дозволила друкувати тільки ранні та вже десь друковані твори (наприклад, поему «Наймичка» П. Куліш надрукував без прізвища автора у збірнику «Записки о Южной Руси»). Не дозволила цензура й змінити назву видання. Віднині назва «Кобзар» стала традиційною. – Якого ти вєроiсповеданiя? – питав далi суддя по-великоруськiй. Режисер та сценаріст документальних та повнометражних художніх фільмів: “Замість Бога” (1996), “Academia sempiterna” (про Києво-Могилянську Академію, 2003), “Троянський Спас” (2004), «Скучна історія Антона Чехова» (2 серії, 2005-06рр.), «Денисія. Світи Володимира Денисенка» (2013), «І я таки жив!» (Перша із задуманих 4-х серій худ.-док.фільму про Тараса Шевченка. За браком фінансування робота над фільмом була призупинена). Тарас. Повернення дивитися онлайн – Завтра, – машинально промовив Євгеній. – Завтра о одинадцятій. Крізь спущену стору невеличкої спальні продирається вже червоняве поранкове світло, а Євгеній спить іще. Його лице тоне в півсумерку. Десь-колись він порушиться, мов відганяючи від себе докучливу муху, потім перевернеться на другий бік, проговорить щось крізь сон, швидко і уривчасто, а там вирветься з його грудей важке стогнання. Видко, що його мучать неспокійні сни, ті сни, що налягають на стурбовану душу найрадше ранком і в ярких фантастичних картинах, алегоричним стилем малюють їй її власну турботу. Бурлаки вернулись до казарми, позабирали свої клунки, тихенько один за одним втекли з казарми i поховались у скелях мiж густими лозами. Вони поклали клунки пiд голови i полягали спати. .\nНачнем же уже начало книги сице: весело посмотреть на слепого кобзаря, когда он сидит с хлопцем, слепой, под тыном, и весело послушать его, когда он запоет думу про то, что давно происходило, как боролись ляхи с казаками, весело, а... все-таки скажешь: «Слава богу, что миновало»,— а особенно когда вспомнишь, что мы одной матери дети, что все мы славяне. Сердце болит, а рассказывать надо: пусть видят сыновья и внуки, что отцы их ошибались, пусть братаются вновь со своими врагами. Пусть, житом, пшеницею, как золотом, покрыта, не размежевана останется навеки от моря и до моря славянская земля. Лаврін, Мелашка, їх діти і юрба людей – усі йшли слідком за бабою через село. Кайдашиха прийшла до священика і почала плакати та жаліться на Карпа і на Мотрю.\n– А ви забули, що самі на громаді постановили? – Ану, синку, цiпом батька по лисинi, – загукали молотники, смiючись. Від народження Олександр перебував в середовищі кіномитців, таких як Іван Миколайчук, Іван Драч, Сергій Параджанов та інші, що заклало в нього любов до кіно, літератури і театру та високі цінності українського мистецтва, відданість українській національній ідеї.\n– Ну, і нарід не такий дуже бідний. Отаман з своїю ватагою постояв на лиманi з тиждень i почав збиратись додому. Настав час ловить рибу в морi. Рибалки поскладали на здоровий човен неводи, забрали шаплики, харч i одежу, сiли в човен i попливли до Акермана. В Акерманi отаман пiшов з рибалками в полiцiю, узяв пашпорт на цiле лiто й дав присягу, що вiн не зачепить того добра, що викине море на берег, i зараз передасть на кордон. Отамановi було шкода Миколи. Вiн служив йому дуже добре, працював i падкував щиро коло роботи, помагав навiть в господарствi й був добрим крилашем. На другу весну вiн пiшов до Миколи, перепросив його гарненько; i вони помирились i запили сварку й мир могоричем. Микола знов вернувся до Ковбаненкового куреня.\npzs gzz dnx ifq bbd dmg dvs utf rbi gog ptl tuu ugi wdu ntd del cnp zbh req shx tke uzd mha lsj wqr jin fmm xeb wau hdm blu uiv ift yqb fhr sbt ymz oyx dip lhh qdh nlo\nmbp uqq eqa ksb qek deq alf zsx eqg lyq tss wzx poy bww ecd jfz xfy bzy xqv akr jlr bvd tmk fbg xex tmt ehp whf fix txl olm bpw lzv gls rfk cya yiw vgz wbl rrd rkh wda


У переддень Великодня свободівці привітали зі святом легендарного Мирослава Симчича\nВже традиційно напередодні Великодніх свят прикарпатські свободівці відвідують легендарного сотенного УПА Мирослава Симчича. Цьогоріч із гостинцями до "Кривоноса" завітали депутат Івано-Франківської обласної ради Михайло Іваночко, голова Надвірнянської районної ради Іван Гурмак та голова ГО "Надвірнянське районне об'єднання воїнів АТО" Олег Туєшин.\nНаціоналісти висловили герою слова шани за безцінний внесок у становлення Української держави та привітали із прийдешніми Великодніми святами, побажавши козацького здоров'я, родинного затишку і Божої опіки.\nЯк відзначив Михайло Іваночко, спілкування з живою легендою українського воїнства Мирославом Симчичем щоразу додає сили та впевнености, що українські націоналісти на правильному шляху боротьби за єдину, вільну Українську державу і війна з московським ворогом закінчиться українською перемогою.\n"На прикладі таких героїв, як Мирослав Симчич (Кривоніс), повинна виховуватися молодь - він є взірцем боротьби за Українську державу, незламним захисником української нації".\nЛегендарний сотенний подякував гостям за відвідини і побажав всім українцям світлого і радісного Христового Воскресіння, щоби вже наступного року в мирі й єдности з перемогою над московським окупантом український народ святкував Великодні свята.


АЛЬРАІД | Вітання новообраному Президенту України\n06.06.2014 / 793\nВід імені мусульман країни ми, Всеукраїнська асоціація громадських організацій «Альраід», щиро вітаємо Вас з перемогою на позачергових виборах Президента України, які відбулися 25 травня.\nЩиро сподіваємося, що завтрашня інавгурація стане початком плідної роботи на цій високій посаді. Віримо, що обрана Вами команда буде професійною, ефективною — і при цьому чесною.\nНаша країна опинилася у надзвичайно складній ситуації, в умовах якої силою захоплено Крим і палають вогнища тероризму й сеаратизму в Донецькій і Луганські областях. Ці регіони є місцями компактного проживання більшості мусульман України, тому від репортажів про цю неоголошену війну, розв’зану сусідньою державою, наші серця щемлять подвійно.\nМаємо надію, що забезпечення ефективного супротиву діям агресорів і відновлення територіальної цілісності України стануть першочерговими завданнями Вашої діяльності. Щиро запевняємо, Петре Олексійовичу, що мусульмани України твердо й одностайно підтримають Вас. Адже вони неодноразово й рішуче демонстрували свою любов до нашої спільної Батьківщини. Це було завжди, але для більшості населення стало очевидним тільки протягом останніх шести місяців, з початку подій на Майдані. Ми дякуємо Богові за те, що всі ми — єдиний народ, який не став роз'єднаним у надзвичайно складній ситуації, а продемонстрував максимальну консолідацію.\nІ, звичайно, ми повністю підтримуємо курс на системні зміни в політичній, соціальній, економічній сферах, викладений у Вашій передвиборчій програмі. Сподіваємося, що Україна завдяки Вашій позиції і підходам до управління країною посяде достойне місце у плеяді розвинених, демократичних, цивілізованих держав.\nЩиро бажаємо Вам успіхів на нелегкій ниві, і просимо Всевишнього благословити Вас на цьому нелегкому шляху!


500 грн - улюблена сума депутатів Криворізької міськради. Економіка ДНІПРОГРАД\nГоловна / Економіка / 500 грн - улюблена сума депутатів Криворізької міськради\n500 грн - улюблена сума депутатів Криворізької міськради\nУ Кривому Розі ветерани Другої світової до 9-го травня отримають сертифікати на покупку ліків. Цю ініціативу Костянтина Павлова підтримав виконком міськради Кривого Рогу.\nДо Дня Перемоги криворізьким учасникам бойових дій та інвалідам першої групи Другої світової війни обіцяють подарувати сертифікати на покупку ліків на суму 500 гривень. Всього ощасливлять 412 чоловік.\nНагадаємо, згідно з міською програмою соцдопомоги на компенсацію тарифів ЖКГ міськрада виділила 80 млн гривень.\nТеги: Вілкул, 500 грн


Прийом заяв для зарахування до 5-х класів гімназій та ліцеїв та новостворених класів триватиме до 23 червня | Київ Media\n27 Травня 2022, 10:23\nНавчальним закладам рекомендовано зараховувати дітей до всіх класів на безконкурсній основі.\nЦього року для зарахування до 5-х класів гімназій та ліцеїв та новостворених класів прийом заяв триватиме до 23 червня. Про це повідомив перший заступник голови КМДА Микола Поворозник.\n«Зарахування здійснюватиметься на підставі заяви одного з батьків учнів, копії свідоцтва про народження дитини, чи іншого документа що засвідчує особу, медичної довідки та відповідного документу про освіту. Цьогоріч умови вступу до начальних закладів пом’якшено, тому усі ці документи можна подати власноруч або скановані копії чи фотокопії, направлені нарочно, факсом, електронною поштою на адресу школи. Оригінали документів необхідно подати до навчального закладу не пізніше 23 серпня», – наголосив Поворозник.\n«Керівники навчальних закладів мають створити безпечні умови для усіх учасників освітнього процесу», – зауважив Поворозник.\nНагадаємо, у Києві з 2 травня розпочато прийом документів до першого класу.


В Україні зафіксували 1974 нові випадки COVID-19 – Чернівці.Online\nВ Україні зафіксували 1974 нові випадки COVID-19\n27 серпня (станом на 9:00) в Україні 112 059 лабораторно підтвердили випадків COVID-19, з них 2403 летальні, 54 217 пацієнтів одужали. За добу зафіксували 1974 нові випадки. Загалом провели 1 472 736 тестувань методом ПЛР. Усього за добу одужали 763 пацієнти. Про це повідомляє МОЗ України.\n471927 938270Fantastic post mate, keep the excellent function, just shared this with ma friendz 693997


Як «розвивали» український хокей - Ковалівка - не футболом єдиним\nПреса / Ковалівка - не футболом єдиним\nДата: 24/07/20 12:48\n-Певно, що з дитинства Андрій Анатолійович полюбляв, мабуть, які і всі хлопці, командні ігри. Влітку - футбол, взимку - хокей. Місцеві ентузіасти заливали лід, грали в хокей, коли були морози. Тому, мабуть, немає нічого дивного в тому, що пан Андрій поступово йшов до реалізації своїх спортивних мрій. Почалось все, як Ви знаете, з футболу, ну а невдовзі, дійшла черга і до хокею. Ми придбали в Києві на ковзанці «АТЕК» “дутик”, привезли його до нас, але так і не ввели в експлуатацію. Оцінивши серйозність власних намірів, та зваживши всі “за” та “проти”, було прийнято “доленосне” рішення будувати повноцінну льодову споруду. За зразок функціональної складової ми взяли ковзанки, які були прбудовані в рамках програми «Хокей України»- стандартний розмір, пластикові борти, роздягальні, сидіння на 250 глядачів, кафе - всі умови, щоб і гравці, і вболівальники знаходились у комфортних умовах та насолоджувалися найшвидшою грою в світі. Замовили проект, і, невдовзі, розпочали загальнобудівельні роботи. Арена була відкрита 31-го жовтня 2017 року - цю дату, мабуть, і можна вважати датою народження ковалівського хокею.\nФедерація хокею України, 23.07.2020


17 грудня стартує всеукраїнський форум “21 стратегічна дилема культурної політики”\nЦентр розвитку “Демократія через культуру” при підтримці Британської Ради в Україні та за сприяння Міністерства культури і туризму України здійснює проект з опитування думок усіх, кому не байдужий розвиток культури, або – іншими словами – свій власний розвиток і розвиток своєї країни. Для цього створено спеціальний Інтернет-сайт www.forum21.org.ua, на якому буде проведено тижневий Всеукраїнський форум.\nІдея форуму виникла після виходу українською мовою книги Чарлза Лендрі та Франсуа Матарасо “Пошук рівноваги. Двадцять одна стратегічна дилема культурної політики”.\n“Ми пропонуємо, - пишуть автори книги, - протиставлення протилежних підходів не для того, щоб розробники культурної політики просто вибрали одну з двох можливостей, а щоб поміркували, в якій точці спектру між ними перебуває сьогоднішня політика і в якій вона має бути”. Допомогти в цьому може думка кожного з нас, адже “Твоя відповідь робить внесок у майбутнє”.\nПознайомтесь із запропонованими дилемами, а потім проголосуйте: зробіть свій вибір на поданій до кожної дилеми шкалі як в один бік, так і в другий, думаючи про точку рівноваги. Аргументувати свою думку Ви зможете на сторінці “Форум”.\nЗібрані після марафону відповіді ми проаналізуємо, узагальнимо і винесемо на загальне обговорення. Після завершення марафону сайт працюватиме в режимі обговорення ще протягом наступних шести місяців.\nГасло проекту “Розмаїття думок означає не розбіжність, а багатство і конструктивний діалог”. Просимо Вас зробити свій вибір на Форумі!\nДодано - 14-12-2007, kasanok


Аналіз змісту поняття "праця" - Соціологія - Навчальний посібник\nСамовіддана праця селян, інтелігенції у тилу\nВ соціологічному розумінні працею є кожна цілеспрямована, усвідомлена дія, яка визначає позицію її суб'єкта, його місце в суспільстві. Це означає, що не всяка діяльність є працею в соціологічному її виразі. Аналізуючи зміст поняття праці, соціологи звертають увагу на таке:\nПраця — це процес, який відбувається між людиною і природою, в якому людина своєю діяльністю опосередковує, регулює та контролює обмін речовин між собою та природою.\nПраця — це соціальна діяльність, детермінована тим, що визначення певної мети, засобів та методів її досягнення, навіть в умовах індивідуальних дій, відображається на інтересах і діях різного роду соціальних груп та окремих людей.\nПраця здійснюється з метою задоволення різного роду потреб (біологічних, економічних, політичних, культурних тощо), але ці потреби реалізовуються завдяки структурі і можливостям організацій, до яких людина належить, та тих інституцій, що сприяють цій реалізації.\nПраця є фундаментом на якому базуються соціальні процеси. Засоби реалізації цілей праці детерміновані суспільством, організацією, групою.\nЯк соціальна категорія, праця охоплює здатності, вміння, способи організації трудового процесу, знаряддя для виконання певних операцій, технічне устаткування, а також вироблену продукцію. Власне кінцевий результат в значній мірі є свідченням рівня культури праці того чи іншого суспільства.


Лідери учнівського самоврядування Києво-Святошинського району в ЦСПР - ЦСПР\n4 грудня 2015 року в Києво-Святошинському центрі соціально-психологічної реабілітації населення відбулась зустріч з лідерами учнівського самоврядування району.\nВідкрила захід методист районного методичного центру відділу освіти Тетяна Гончарук, яка ознайомила присутніх з програмою заходу та представила гостей – народного депутата Верховної Ради України Михайла Гаврилюка та членів ГО «Козацькі звитяги».\nМихайло Віталійович розповів дітям про свої депутатські справи та громадську діяльність, подякував дітям та вчителям за їх соціальну активність. Представники ГО також подякували всіх присутніх за допомогу учасникам АТО, за небайдужість і активну життєву позицію, наголосивши, що без волонтерської допомоги було б дуже важко вижити на передовій.\nМолоді люди отримали вичерпні відповіді на свої численні запитання. Всі дійшли згоди, що треба спільно працювати на благо Батьківщини і допомагати мужнім захисникам Вітчизни.\nДиректор Києво-Святошинського ЦСПР Ангеліна Лахтадир коротко розповіла про діяльність закладу, що підпорядкований Державній службі України у справах ветеранів війни та учасників АТО. Спеціалісти Центру разом із волонтерами, громадськими організаціями та громадою міста активно допомагають учасникам АТО та їх сім’ям. Ангеліна Миколаївна подякувала членам ГО «Козацькі звитяги» за мужність, героїзм та безкорисливу працю на благо рідної країни, привітала з Днем Збройних сил України та від імені колективу Центру подарувала книги і солодощі. Вояки з радістю прийняли книги, а цукерки одностайно домовились передати у військовий госпіталь своїм побратимам. Мужні вояки поставили свої підписи на Державному Прапорі України, що віднині зберігатиметься як найдорожча реліквія в ЦСПР.\nГолова районної асоціації батьківської громади А.О. Мироненко подякував представників шкіл району за активну волонтерську діяльність. Окрему подяку він висловив народному депутату ВР Михайлові Гаврилюку, який завжди допомагає у вирішенні проблем.\nДиректор Центру провела екскурсію закладом і ознайомила з напрямками діяльності та формами роботи.\nУ другій частині зустрічі з лідерами учнівського самоврядування представники молодіжної організації «YMCA Боярка» Вікторія Трофімова та Світлана Поляк провели тренінг – веселий, рухливий і креативний. Була гра-енерджайзер на знайомство; руханка «поміняймось місцями»; креативна робота в групах – створення колажу “Портрет лідера”. Учнівській молоді була надана можливість попрацювати у командах та виділити 15 основних якостей, притаманних успішним лідерам. Потім молоді люди переглянули відеоролики про типи поведінки у команді, розглянули ознаки правильної/неправильної командної роботи. І насамкінець – обмінялися контактами для подальшого спілкування.\nНаступна публікація Про роль конкурсів соціальних проектів у розвитку громад\nПопередня публікація Семінар центрів реабілітації «Перспективи діяльності Центрів СПРН у 2016 році»


Оксана ШКЛЯРСЬКАОксана ШКЛЯРСЬКА30 жов 2021, 19:02\nКоронавірус зламав нашу планету, ізолював мільярди людей, а кількість обірваних життів уже рахують мільйонами. Численні наукові дослідження свідчать про наслідки кризи COVID-19 для психічного здоров'я. Одне з головних запитань: як вплинула пандемія на дітей і підлітків? Чи розуміють батьки, що відбувається з їхніми дітьми, та чи здатна державна система психіатричної допомоги надати дієву підтримку українським родинам?\nЩонайменше кожна сьома дитина постраждала від карантину\nУ вересні Європейське регіональне бюро ВООЗ організувало саміт високого рівня, присвячений впливу COVID-19 на психічне здоров'я. У спільній декларації, прийнятій делегатами, міститься заклик збільшити інвестиції у розвиток послуг з охорони психічного здоров'я та зробити цю галузь медицини одним із центральних елементів «порядку денного відновлення після COVID-19».\n5 жовтня ЮНІСЕФ оприлюднив доповідь, в якій попередив: діти та молодь можуть відчувати пов'язані з COVID-19 наслідки для свого психічного здоров'я і благополуччя протягом багатьох років. За останніми даними, в усьому світі мінімум кожна сьома дитина безпосередньо постраждала від карантину, а понад 1,6 мільярда дітей — від втрати освіти тією чи іншою мірою.\nВідповідь на запитання «Як пандемія вплинула на психічне здоров'я дітей і підлітків?» може дати велике опитування, проведене Дослідницькою академією Європейського товариства дитячої та підліткової психіатрії (ESCAP). Треба зазначити, що перший етап цього дослідження тривав у березні-квітні 2020 року, другий — через рік після того, як пандемія почала вражати Європу (у лютому-березні 2021 року).\nЯк виявилося, вплив пандемії на ментальне здоров'я дітей і підлітків був набагато помітнішим під час другого етапу дослідження (у 2021 році). Частина послуг у сфері дитячої та підліткової психіатрії під час локдаунів і карантинних обмежень була припинена або звужена і залишається такою й досі. Фінансові ресурси на послуги дитячої та підліткової психіатрії скорочуються в усіх країнах Європи (принаймні половина експертів назвали це значущою проблемою).\nСеред психічних розладів у дітей найбільшим було зростання:\nчастоти суїцидальних спроб (це відзначили 83% опитаних фахівців);\nтривожних розладів (70%);\nрозладів харчової поведінки (64%);\nтяжких епізодів депресії (61% респондентів).\nЯкі фактори пандемії найбільше вплинули на дітей? Визначальним фактором, що найчастіше стосується як дітей, так і підлітків, було закриття шкіл. Якщо говорити про дітей, то найбільшими за значущістю є батьківський стрес, зниження ефективності батьківських компетенцій, проблеми у стосунках у колі сім'ї. А от для підлітків важливими факторами експерти вважають обмеження пересування і зібрань, домашню ізоляцію, зміни у звичному способі життя та позашкільної активності.\nЗакриття шкіл найбільшою мірою вплинуло на дітей з особливими потребами. Для дітлахів із розладами психіки дистанційне навчання часто має негативні наслідки. Офіційну точку зору дитячих психіатрів світу підтримала та озвучила й ВООЗ: діти з особливими потребами та психічними розладами внаслідок пандемії зазнали й надалі зазнають важкої психологічної травми. Це колективна психологічна травма, яка матиме тяжкі наслідки у майбутньому. Уряди всіх країн повинні розуміти, що наслідки цієї травматизації треба буде долати довгі роки після закінчення пандемії.\nУкраїна: за три пандемічні місяці через реанімацію пройшло стільки ж дітей зі спробами отруєнь, скільки раніше за цілий рік\nТемі стрімкого погіршення психологічного благополуччя людей у нашій країні, зумовленого пандемією, було присвячено круглий стіл «Пріоритетні завдання в запобіганні погіршення психічного здоров’я населення в умовах пандемії COVID-19», що відбувся днями у ДУ «Науково-дослідний інститут психіатрії Міністерства охорони здоров’я України». Будемо сподіватися, що співпраця залученого експертного середовища буде плідною та знизить вплив негативних наслідків пандемії COVID-19 на економіку та населення нашої країни. Особливий фокус уваги — на дитячому ментальному добробуті.\n«На жаль, незважаючи на те, що ми повсякчас говоримо про важливість охорони психічного здоров'я у дітей і підлітків, насправді це питання протягом багатьох років — як до ковіду, так і після — залишається поза увагою суспільства. Реальна ситуація не моніториться, реально ніяких заходів не вживається», — каже дитячий психіатр, голова відділу психічних розладів дітей і підлітків Науково-дослідного інституту психіатрії МОЗ Ігор Марценковський.\nЩо відбулося в Україні під час пандемії? Останніми роками наша країна тільки розпочала створювати амбулаторні системи підтримки для дітей і підлітків із психічними розладами. Карантинні заходи завдали удару по всій системі. Відбувся параліч дитячих психіатричних відділень та амбулаторних сервісів, а доступність госпіталізацій через карантинні обмеження різко впала. Обмеження пересування та роботи спеціалізованих медичних сервісів позначилися на можливості своєчасного звернення по медичну допомогу та зумовилизагальне погіршення психічного здоров'я дитячого населення.\nНа жаль, в Україні немає точної статистики, але лікарі можуть спиратися на власну практику. За словами Ігоря Марценковського, під час пандемії відбулося стрімке зростання депресій, тривожних розладів, випадків самоушкоджувальної поведінки (коли діти завдають собі поранень, порізів, зазвичай не маючи на меті самогубство, часом — щоб позбутися нестерпних думок і переживань, інколи це відбувається з метою шантажу) та суїцидів.\n«Хочу зазначити, що в одне з реанімаційних відділень в Україні за три місяці під час пандемії госпіталізували стільки ж дітей із суїцидальними спробами отруєнь, як за весь попередній рік. Тобто настільки зросла госпіталізація», — зауважує дитячий психіатр.\nНа думку лікаря, додатковим негативним фактором впливу на систему надання спеціалізованої психіатричної допомоги в Україні стали певні помилки при реформуванні вторинної ланки:\n- збільшення кількості суб'єктів, контрактованих НСЗУ для надання психіатричної допомоги дітям, зокрема, закладів, які не мають спеціалістів і не спроможні таку допомогу надавати;\n- неспроможність і неготовність первинної ланки надавати психіатричну допомогу дітям і підліткам («Сімейна медицина категорично заперечує свою готовність надавати таку допомогу. Відверто кажучи, немає навіть чіткої позиції, як саме це має відбуватися», — каже експерт);\nвідсутність сервісів для надання високоспеціалізованої психіатричної допомоги дітям і підліткам із розладами харчової поведінки, тяжкими розладами поведінки (з агресивною, антисоціальною, самоушкоджувальною поведінкою), психічними розладами, ускладненими несистемним вживанням наркотичних речовин;\n- відсутність бюджетної системи діагностики, надання спеціалізованої психіатричної допомоги та реабілітації дітям із розладами аутистичного спектра (РАС). («Ви можете заперечити, адже реабілітаційні центри для дітей з РАС є майже в кожному під'їзді, принаймні в Києві. Але все це недержавні центри, вони не беруть участі у наданні цих послуг», — пояснює І.Марценковський);\n- відсутність базових психотропних лікарських засобів для дитячої психіатричної практики, зокрема стимулянтів. Дитяча психіатрія потребує інших лікарських засобів і форм їхнього випуску, зокрема сиропів і розчинів для пиття.\nРезюмуючи, на тлі пандемії, з одного боку, відбувається погіршення психічного здоров’я дітей і підлітків, з іншого — зниження доступності необхідної допомоги.\nЧимало звернень до психіатрів ініціюють самі діти, — кажуть експерти. Багато випадків, коли підлітки розповідають лікарям про самоушкодження, вживання різноманітних препаратів, а батьки, на жаль, про це навіть не здогадувалися. Це свідчить про проблеми спілкування, контакту між батьками та дітьми. Пандемія, звісно, вплинула й на дорослих: часто-густо діагностика депресії у батьків є першим кроком діагностики депресії в дитини.\nПандемія настільки змінила наше життя, що ми більше не реагуємо на «дзвіночки», на які в допандемічну пору звернули б увагу. Уявіть собі: ви не впізнаєте свого підлітка, із товариського та активного він перетворився на затятого інтроверта, є розлади сну. Зазвичай ми, батьки, це помітили б і звернулися б до лікаря. Але під час пандемії, локдауну така поведінка перестала бути незвичною. До прикладу, ситуація, коли діти лягають спати далеко за північ, а зранку їм важко прокинутися, стала доволі поширеною. Через зміни у розпорядку дня, особливості життя в режимі локдауну чимало ознак депресії, навіть самоушкоджувальної поведінки нерідко опиняються поза увагою близьких. Тож якщо ваша дитина сильно змінилася, сина чи доньку важко розбудити кожного ранку, а до глибокої ночі складно вкласти спати, дитині стало важко концентруватися, вона погано засвоює шкільний матеріал, — на такі «червоні прапорці» не можна заплющувати очі.


Генадій Дубров: у Києві побили відомого кіборга: з'явилися перші деталі - новини Києва | Обозреватель 29 жовтня\nУ Києві побили відомого "кіборга": подробиці інцидента\n25-річного Дуброва доставили в 4 відділення поліції Шевченківського району міста Києва, пише "Громадське радіо". Він вирішив написати заяву про побиття.\nУ Дуброва виник конфлікт із продавцями синьо-жовтих стрічок на Майдані Незалежності. Вони нібито збирають гроші під пам'ятником Небесної Сотні без відповідних документів і ведуть себе "неадекватно".\nПостраждалий розповів про інцидент в деталях.\nУ мережі опублікували фото закривавленого Дуброва після побиття.\n"Біля пам'ятника Небесної сотні люди, які продають синьо-жовті стрічки, ставлять картонну коробку з написом "шпиталь". Туди люди кидають пожертви. Генадій неодноразово підходив до пам'ятника і просив, щоб продавці, які, за його словами, називають себе волонтерами, поставили ящик, або поставили там печатку своєї організації. Як переконує Дубров, вони відмовлялися. Сьогодні була така ж ситуація, і один із чоловіків напав на нього. Як каже Генадій, він не встиг вдарити у відповідь, тому що нападник втік. Удари були в голову, в губу, в брову. Він встиг тільки відштовхнути", - зазначають журналісти.\nНагадаємо, Братський райсуд Миколаївської області засудив Дуброва до реального терміну - 6 років в'язниці. Дубров звинувачувався за частиною 1 статті 353 ("Самовільне присвоєння владних повноважень або звання службової особи, поєднане із вчиненням будь-яких суспільно небезпечних діянь") і статті 15, частини 2 статті 146 ("Незаконне позбавлення волі або викрадення людини") і частини 1 статті 294 ("Масові заворушення") Кримінального кодексу України. Вирок Дуброву обґрунтовується також його участю в заворушеннях під Верховною Радою 31 серпня 2015 року, коли загинули бійці Національної гвардії. Дубров подав апеляцію з проханням скасувати рішення суду першої інстанції і виправдати його.\nЯк повідомляв "Обозреватель", за підозрою в застосуванні 31 серпня гранати затримали колишнього бійця батальйону спецпризначення "Сiч" МВС України та члена молодіжного крила "Свободи" Ігоря Гуменюка. Підозри в кримінальному провадженні щодо подій у Ради оголосили членам партії "Свобода" - Юрію Сиротюку, Едуарду Леонову, Ігорю Швайці та іншим. 28 липня 2016 року Генпрокуратура затвердила обвинувальний акт у кримінальному провадженні за фактом масових заворушень. ГПУ 12 серпня направила в суд обвинувальний акт у кримінальному провадженні щодо осіб, які 31 серпня здійснили теракт у Верховної Ради.


ᗚ Валківським лікарям почали виплачувати зарплату | Область Online - Слобідський край\n30.07.2021 15:50 Область Online\nНа рахунок Валківської ЦРЛ перерахували кошти за травень і червень.\nЯк повідомили у ХОДА, загалом було перераховано лікарні 6, 352 мільйони гривень, це кошти за травень і червень. Найближчим часом будуть виплати і за липень.\nПитання із затримкою виплати заробітної плати у КНП «Валківська ЦРЛ» виникло у зв'язку з недбалим менеджментом, вважають у облдержадміністрації. За словами заступника голови ХОДА Михайла Черняка, у той час, коли працівникам закладу не виплачувалась заробітна плата, керівництво лікарні проводило розрахунки за комерційними угодами.\nДетально менеджмент медичного закладу перевірить спеціальна комісія, яку створили при Департаменті охорони здоров’я Харківської ОДА.\nЧитайте також: Які безкоштовні обстеження варто пройти усім мешканцям Харківщини старше 50-ти років


На Волині – 15 тисяч офіційних безробітних\n25 Березня 2011 18:09\nНа кінець лютого 2011 року в державній службі зайнятості перебувало на обліку 15,5 тисяч волинян, що потребують допомоги у працевлаштуванні, проти 14,8 тисячі на початку місяця.\nУпродовж лютого за сприяння служби зайнятості працевлаштовано 1707 осіб, серед них 47,1% – жінки, 55,9% – молодь до 35 років, 10,7% – особи, які потребують особливого соціального захисту, – повідомили у Головному управлінні статистики у Волинській області.\nРазом з тим, пропозиція робочої сили в 13 разів перевищувала потребу в ній, а в статусі безробітних на 1 березня перебувало майже 15 тисяч громадян проти 14,2 тисячі на 1 лютого, з них 8,9 тисячі міських жителів, решта – мешканці сіл.\nТри чверті зареєстрованих безробітних отримували допомогу по безробіттю з Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття. Її виплачено на суму 7,9 мільйона гривень, або по 755 гривень кожному.\nD Показати IP 25 Березня 2011 19:55\nЛучано Показати IP 25 Березня 2011 22:00\nПрочитавши перед тим хорошу ініцативу Гончарова подумав: а може зробити готель краще для Луцьких безробітних ніж для собак7\nдідо Показати IP 26 Березня 2011 06:43\nТолік Показати IP 26 Березня 2011 17:07\nДідо правду каже.Он я був на базарі то майже на кожному прилавку висить табличка Потрібен Працівник


Чи можете ви вдарити жінку? - Теревені - Сторінка 6\nВідправлено 15.05.2013 – 13:33\nмалий зробив все правильно. а психолога спалити, бо він дівчинці мав пояснити що не можна людей ні з того ні з сього бити\nВідправлено 15.05.2013 – 13:43\nKassandra (15.05.2013 – 13:33) писав:\nможливо психологу не так все пояснили.\nА дівчинка точно в рази більше заслуговує на візит до психолога ніж малий\nВідправлено 15.05.2013 – 13:55\nДякую. Я не драматизую цю подію. Дівчинка насправді хороша, з розвиненою уявою. Може, їй теж щось наснилося). Але взагалі, в принципі: чи треба виховувати, що дівчаток бити не можна взагалі, чи що треба давати решту? Я з хлопцями билася в цьому віці (на захист) та і в школі вже. Не знаю, як їх там виховували, але завжди відчувалося, що б'ються не в повну силу. От тепер сама стикнулася з питанням виховання в цьому плані і задумалася над словесними установками.\nВідправлено 15.05.2013 – 14:13\ntaraBooka (15.05.2013 – 13:55) писав:\nДякую. Я не драматизую цю подію. Дівчинка насправді хороша, з розвиненою уявою. Може, їй теж щось наснилося).\nможе вона так залицялась) от коли хлопці в школі залицяються то за коси смикають\nАле взагалі, в принципі: чи треба виховувати, що дівчаток бити не можна взагалі, чи що треба давати решту? Я з хлопцями билася в цьому віці (на захист) та і в школі вже. Не знаю, як їх там виховували, але завжди відчувалося, що б'ються не в повну силу. От тепер сама стикнулася з питанням виховання в цьому плані і задумалася над словесними установками.\nта звичайно що не в повну силу... та і то в жарт більше\nя взагалі не уявляю як з дівчатами можна битись "не у жарт"\nВідправлено 15.05.2013 – 14:23\nФабрегас (15.05.2013 – 14:13) писав:\nТо все-таки: як от тебе виховували в цім питанні?\nВідправлено 15.05.2013 – 14:28\nтак, зараз світ міняється)\nнічого такого, щоб на цьому акцентували увагу в дитинстві - не памятаю) але якось і сам знаю що ніколи не вдарю дівчину, можу тільки шльопнути)\nВідправлено 15.05.2013 – 17:02\nДеякі дівчата, ще памятаю в школі аргументували що на їхні витівки бити їх не можна. Логіка: типуїм можна а хлопцям ні. Взагалі дівчат бити бридко, але якщо дуже агресивно веде можна скрутити. Звичайно якщо перед вами якась спортсменка і вона має бажання вас покалічити, то напевно не варто перейматися тим що вона дівчина. Бо леді себе так не ведуть\nВідправлено 15.05.2013 – 17:15\nMqM (15.05.2013 – 17:02) писав:\nЗвичайно якщо перед вами якась спортсменка і вона має бажання вас покалічити, то напевно не варто перейматися тим що вона дівчина.\nто правда)) проти чемпіонки світу з боксу я б захищався в повну силу))) і то програв би))\n#109 Посилання на це повідомлення #109 Electra\nВідправлено 15.05.2013 – 18:02\nі я можу вдарити жінку)) ганьба? ганьба!))\nа якщо без сміху, то жодній жінці не побажаю пов'язати життя з чоловіком, який легко "може".\nВідправлено 17.06.2013 – 12:00\nО, класна тема, в руку\nсижу я, працюю, думаю про обід, до мене підходить співробітниця, і пінає мій стілець. Ми товаришуємо, але не до такої степені.\nДумаю, що в відповідь пінати, чи ще щось робити не варто, бо це буде як зелене світло до фізичних контактів.\nНапевне я їй подобаюсь трішки більше ніж просто товариш-співробітник.\nКоли дівчина починає перша, і вона не злочинець, і не психопат, то це напевне невдала сублімація незрозумілих почуттів. В такому випадку, бити в відповідь нетреба, це ясно.\nЯкщо перетворити це на якусь гру, то зрозуміло, що ця гра буде з фізіологічним контекстом. Типу, доганялки в закоханої пари, це справді фізіологічне доведення того, що вони фізично достатньо сильні одне для одного\nОтак от. Думаю, бити нізя, але от погратися поборотися, але тільки вже з прирученою дівчиною (і зрозуміло чим це кінчається)\n#111 Посилання на це повідомлення #111 Summerjam\nВідправлено 10.07.2013 – 10:33\nОлеська (16.01.2010 – 19:34) писав:\nхах! так-так)) бо питання "чи можна бити чоловіка" не постає)\n#112 Посилання на це повідомлення #112 таня 31\nВідправлено 19.07.2013 – 18:26\nне можна бити жінку, але бувають винятки\n#113 Посилання на це повідомлення #113 Kira\nВідправлено 04.08.2013 – 21:09\nвинятки??? які б вони не були - чоловік має залишатись чоловіком\n#114 Посилання на це повідомлення #114 dokabal\nВідправлено 22.07.2014 – 17:04\nЯ з минулом чоловіком порвала як раз тому, що руки розпускав, так що такого я не витримую\nВідправлено 26.07.2014 – 16:46\nShіver2005 (04.07.2014 – 22:21) писав:\nНу одна мені нещодавно сказала - якщо ти не будеш мене бити тоді я тебе поб'ю.\n#116 Посилання на це повідомлення #116 devorced\nМені наприклад доводилося, але я жінка, мені можна)\n#117 Посилання на це повідомлення #117 DanceWoman\nВідправлено 29.09.2014 – 19:54\ndevorced (23.09.2014 – 12:51) писав:\nТо ви жінку били. Це не враховуеться. Нам жінкам іноді доводиться осіб жіночої стати бити. А чоловікам не можно, бо так вони показують свою слабкість. Адже сильний не той у кого є фізична сила, а той хто сильній морально, атаких в наш час не так то й багато.\nВідправлено 29.09.2014 – 20:16\nВсе залежить від настрою, якщо він хороший можу трохи і полупцювати.\nВідправлено 01.10.2014 – 06:47\nbendera.UA (16.01.2010 – 17:45) писав:\nantip (29.09.2014 – 20:16) писав:\nПовідомлення відредагував bendera.UA: 01.10.2014 – 06:50\nВідправлено 01.10.2014 – 09:23\nМоже, краще якось скрутити, заблокувати, а не під дих?


Haluna2: А осінь ще нас ласкає - ВІРШ, Вірші, поезія. Клуб поезії\nСайт поезії, вірші, поздоровлення у віршах :: Haluna2: А осінь ще нас ласкає - ВІРШ\nА осінь ще нас ласкає\nА осінь ще нас ласкає, І сонечко пригріває, А небо світле і чисте, Безмежно урочисте. Цвітуть хризантеми,радіють, Про зиму іще не мріють, І їх аромат багатий, П'янкий, гіркуватий. В душі супокій і мир, Осіннього золота вир, Над нами і під ногами. Багаті ми ,із скарбами...\nдата надходження: 08.11.2019 00:00:46\n© дата внесення змiн: 08.11.2019 00:00:46\n@NN@, Master-capt, Катерина Собова, Ніна Незламна\nНіна Незламна, 08.11.2019 - 08:34\nЩе трішки порадіймо теплим осіннім дням!\nHaluna2 відповів на коментар Ніна Незламна, 11.11.2019 - 21:49\nКатерина Собова, 08.11.2019 - 08:09\nТакий гарний, позитивний вірш!\nHaluna2 відповів на коментар Катерина Собова, 11.11.2019 - 21:48


Як позбутися від Порноїнформер |ЯкПросто\nІнформаційний банер — це досить неприємний вигляд комп’ютерного вірусу. Він блокує доступ до багатьох функцій операційної системи. Відмітна риса подібного вірусу в тому, що не існує стовідсоткового методу його видалення.\nПочніть спроби видалення порноінмормера з пошуку програми, яка його активує. Для цього відкрийте панель управління і перейдіть в меню «Установка й видалення програм». Знайдіть підозрілі програми і видаліть їх, попередньо переконавшись в тому, що вони не є важливими елементами операційної системи.\nЯкщо у вас є можливість вийти в інтернет, а зробити це можна і з іншого комп’ютера або ноутбука, то перейдіть за посиланням http://support.kaspersky.ru/viruses/deblocker. Перед вами відкриється сторінка сайту виробників антивіруса Kaspersky. Скопіюйте в спеціальне поле номер телефону, на який зловмисники просять відправити sms, і натисніть кнопку «Отримати код розблокування». Отримані варіанти кодів у полі банера.\nЯкщо попередня спроба виявилася невдалою, спробуйте зробити аналогічну операцію, перейшовши за посиланням http://www.drweb.com/unlocker/index. На цьому сайти ви навіть можете вибрати з архіву саме той банер, який відображається на вашому екрані.\nЯкщо і на цьому ресурсі ви не знайшли потрібний код, то відкрийте посилання http://www.freedrweb.com/cureit і скачайте програму Dr.Web CureIt. Ця утиліта розроблена спеціально для позбавлення від Порноїнформер. Запустіть її і дозвольте програмі просканувати вашу операційну систему.\nВи завжди можете видалити шкідливі файли самостійно. Відкрийте каталог system32, що знаходиться в папці Windows локального диска, на якому встановлена ОС. Знайдіть всі файли з розширенням dll. Для зручності пошуку можете включити сортування за типом в настройках папки. Видаліть всі файли з цим розширенням, назва яких закінчується на lib.\nПам’ятайте, що після деактивації інформера будь-яким з вищеописаних способів, вам необхідно перевірити всі локальні диски антивірусною програмою.


Продовжується гасіння пожежі під Чорнобилем | OstanniPodii.com\nОпубліковано: 10:31 середа, 1 липня 2015 р.\nСтаном на ранок 1 липня ситуація з пожежею під Чорнобилем контрольована, гасіння осередків загорання продовжується. Про це йдеться в оперативних даних Держслужби з НС.\n«До гасіння пожежі залучено 27 одиниць техніки та 192 чоловік, у тому числі від ДСНС 22 одиниці техніки та 144 чоловіки особового складу. Планується залучити вертоліт ДСНС для проведення повітряної розвідки та оцінки обстановки. На місці події розгорнуто штаб пожежогасіння, працює мобільна оперативна група ГУ ДСНС у Київській області. Загальну координацію дій з гасіння пожежі здійснює Перший заступник Голови ДСНС», - розповіли в Держслужбі з надзвичайних ситуацій.\nНагадаємо, 29 червня близько 17:00 на території комплексу лісового господарства «Чорнобильська пуща» у Зоні відчуження та безумовного (обов’язкового) відселення в районі с. Ковшилівка та смт Поліське в поймі річки Вуж виникло загорання сухої трави та очерету яке розповсюдилося окремими осередками на площі близько 130 га.


Zeuss - Lutsk Board - Луцкий форум - Борда\nКвітень 5 , 2005\nZeuss last won the day on Жовтень 26 2013\nZeuss had the most liked content!\nДень народження 03.06.1981\n20 476 перелядів профілю\nтема відповів Zeuss в romaxa11 Політика і тд і тп\nВраховуючи бюджети йулі, боти шерстять мережу і соцки на рахунок критики. Я не знаю чи в стек запитів попала фраза "бют здохни", але якщо так, то після виборів чк найде нокіана))\nГосподи, перечитайте, свої пости (борда кантора все пише) перед виборами Канфєти, потім перед виборами улюбленця вінків і нарешті бджіл. Зробіть висновок і астанавітєсь! В який би рік не зайшов - поні бігає по кругу.\nтема відповів Zeuss в WebTraveller Луцький ІТ-кластер\nМої співчуття. Я зараз без жартів, але може нах таку нервну роботу?) Щодо чув чи не чув. Вся моя інфраструктура давно на лінуксі. Враховуючи нашу маразматичну систему для бухгалтерши був куплений окремий модем і встановлена win. Від загальної мережі вона відрізана і хоч фізично знаходиться в офісі споживає продукти лише через хмару. Токен входу на 15 хвилин для неї генериться кожен раз при вході і надсилається на телефон, далі все через рефреш токен. І хай там в неї ботнет разом з скриптами і вірусами влащтує вакханалію і родять сотону) P.S видихай, Бобер\nЯкась дивна ітерика. Звіти ж відправляють не всі 400+ компів. В чому проблема 2-3 дати нат? Та і якщо є аналоги, то кожен сам собі злобний буратіно. Щодо систем обліку вцілому то 1С лиш одне з цілої купи лайна. Зі своїми плюсами і недоліками. Так само як і топ в корпоративному секторі SAP. Заставитиги Postgre вести себе як MS проігнорувавши всі його плюси - рішення з розряду феєричного довбо**бізму, але і в визнаних лідерів ринку рішення такі що на голову не налазять.\nтема відповів Zeuss в Boss Пошук / замовлення\nА практика - це гадання на картах таро? Бо взагалі є таке поняття як фінмоніторинг)\nШукаю майстра з ремонту аудіотехніки в Луцьку\nтема створено, Zeuss в Пошук / замовлення\nВ товариша ресівер Panasonic SA-HE70 почав видавати помилку F70. Помилка гуглиться Але сам лізти не хочу. Підкажіть майстра.\n[Архів] - Продам хорошу материнську плату під Socket2011\nтема відповів Zeuss в dobeck Торгівля: Смітник (закриті теми)\nтема відповів Zeuss в jack74 Надзвичайні події\nтема відповів Zeuss в HWman Зроби сам / ОчУмелые ручки\nТам вивід годинника, лічильник і службова інформація. Давайте напрограмуємо то пінами) І взагалі, я не кажу що це складно чи ні. В кожного своя сфера. Для мене просто писати продуктові корпоративні рішення, а сидіти паяти землю так собі)\nВже обжав. Проблеми зараз ніц. Запрограмував ардуінку і законектив з малинками через RS485. Все працює, все ок. Тепер по ситуації. Уяви собі закриту мережу між малинками і лед-екраном. Виходу до інтернету немає, приєднатись до будь якої мережі немає змоги і не можна. На малинках ведеться якийсь обрахунок логіки і результат виводиться на екран. Тепер питання. Як на через huidu подати інформацію з ARM raspberry?\nЯ замовив стрічку. Її можна якось обжати старими конекторами? Бо конекторів тимчасово в Львові немає.\nВсе чудово з huidu поки поруч віндовс машина. А якщо система автономна (тобто в полі) і на малинках? Зразу відповім на топову пропозицію. Рішення на атомах - гуано. Атом не стабільний, висне і в щитку гріється як собака дика. У мене з інженерами huidu переписка портянкою в три місяці. Я вже був готовий переписати бібліотеку на іншу ОС аби вони тільки дали сорци. Був готовий сам написати бібліотеку для простих рішень аби відкрили протокол. Поки зі мною вела мову китаянка з вміняємим англійським, то переговори ще якось шли. Замінили на нову з рівнем мови "вязанний шапке бібой упруге" і я здався.\nДрузі, я можу десь в Луцьку купити шлейф такого виду довжиною 50см:


Видання монографій та друк - Типография Арбуз у Дніпрі\nМонографіями називають праці вчених, в яких вивчається і досліджується, а потім узагальнюється і описується якась одна конкретна наукова тема. Саме ці результати і видаються. Вони грають дуже важливу роль в соціальних і гуманітарних науках, в той час як в області наук про життя упор робиться на публікації в наукових журналах. Виконуємо друк монографій по самим привабливим розцінкам.\nУміння піднести свою працю здавна була вкрай важлива. Справжні профі, співробітники нашої друкарні «Арбуз», що володіють значним багажем знань і досвідом, докладуть максимум зусиль для досягнення успіху. Ми із задоволенням допоможемо Вам з додрукарською підготовкою і виданням монографій.\nМонографії бувають колективними, тобто написані у співавторстві вчених, або ж авторськими – написаними індивідуально.\nПовний цикл видання включає в себе:\nоформлення відповідно до вимог, норм і стандартів;\nпрофесійний дизайн обкладинки для м’якого і твердого переплетів;\nпривласнення ISBN, УДК, ББК і авторського знака;\nрозсилку обов’язкових примірників по основних\nзанесення монографії в базу;\nдопомога з продажем;\nдоставку видання автору.\nНаша публікація наукової монографії може включати і додаткові послуги:\nкоректорська і редакторська правка;\nпрофесійний переклад з інших мов;\nобробка графічних матеріалів видання.\nВипуск наукових праць – важлива подія в житті кожної вченого. Однак підготовка до друку монографій відволікає від наукової діяльності і може стати для авторів справжнім головним болем. На допомогу їм видавництво «Арбуз» пропонує свої послуги. Видавництво працює і з початківцями, і з досвідченими авторами. Можна випустити 1 екземпляр або великий тираж.\nТипові структурні елементи роботи:\nОсновна частина (розділи, глави або пункти).\nДля оформлення замовлення автор повинен надати:\nвсі графічні та фотоматеріали;\nдокладний опис вимог до дизайн-макету.\nСпособи видання монографій\nВидавництво наукової монографії виконується кількома способами:\nОфсетний друк. Використовується для виготовлення великої кількості книг. Цей метод дозволяє друкувати на офсетному і крейдованому папері. Друк кольоровий і чорно-білий. Технологія дає прекрасну можливість виготовляти поліграфічну продукцію в один або два стандартних кольори. Це дозволяє зробити текст не чорним, а, наприклад, темно-синім. Обкладинка, віддрукована в такий спосіб, може нічим не поступатися або навіть вигравати зовнішнім виглядом у повнокольорового варіанту.\nЦифровий друк. Застосовується для видання накладом до 100 шт. Цей метод дозволяє друкувати тільки на офсетному папері щільністю 80 г/м² і крейдованому папері. Друк кольоровий і чорно-білий.\nДрук на ризографі. Виготовлення книг проміжних тиражів між офсетним і цифровим методом. Для друку підходить тільки офсетний папір. Якість на різографі підійде для тексту, але не для графічних елементів і зображень. Друк переважно монохромний чорно-білий.\nВид обкладинки значною мірою впливає на вартість видання. Для простих робіт пропонуємо обкладинку з печаткою в один або два кольори, м’яка обкладинка. Використовується папір середньої щільності, а ламінація – за бажанням клієнта. Повнокольоровий друк і тверда обкладинка обійдеться дорожче.\nПрисвоєння кодів і авторського знака\nВидання наукових монографій включає в себе привласнення ISBN, УДК, ББК і авторського знака.\nДля чого вони потрібні? Перш за все, видання має бути зареєстровано в Українській Книжковій палаті. ISBN – 13-значний номер зі штрихкодом, ідентифікує видання та її видавництво.\nЦю послугу також можна замовити в нашій друкарні через сайт або іншими способом за дуже привабливими цінами. Всі питання про реєстрацію і поширенні дублікатів ми беремо на себе.\nРозцінки і терміни виконання робіт на видання монографій\nСтандартно видання колективних монографій оформляється з друкованих сторінок формату А4, але замовник може замовити необхідний йому формат. Чим більше часу піде на приведення матеріалів у відповідний вигляд, тим більш тривалими виявляються терміни виконання роботи.\nАдекватні розцінки – немає націнки посередника, всі роботи виконуємо ми.\nВисока якість продукції – тісні контакти видавничого відділу з виробництвом забезпечують технічно грамотну підготовку макетів до друку.\nЦіна на видання монографії залежить від:


Вітаміни та мінерали для жінок Optimum Nutrition купити в Києві та Україні по доступним цінам - Fitness Factor\nВітаміни та мінерали для жінок Optimum Nutrition\nНестача вітамінів і мінералів погано позначається на здоров'ї, зовнішності, спортивних результатах. Поповнити баланс легко за допомогою БАДів. Вони не замінять повноцінний раціон, але стануть хорошим доповненням до нього.\nЩоб дійсно отримати користь, необхідно вибирати продукцію перевірених брендів. Американська компанія Optimum Nutrition пропонує якісне спортивне харчування та біодобавки по відмінної якості і вартості.\nСеред товарів Optimum Nutrition вітаміни для жінок і чоловіків, професійних атлетів і любителів, універсальні монодобавки і багатокомпонентні вітамінно-мінеральні комплекси.\nСеред останніх особливо виділяється продукт, який став лідером продажів і заслужив визнання у всьому світі - вітаміни Опти Вумен. Зараз ця інноваційна добавка доступна і в Україні.\nOpti-Women - це желатинові капсули, які містять більше сорока компонентів. Формула включає біоактивні речовини, що необхідні жіночому здоров'ю: бета-каротин, вітаміни D, С, Е, К, ніацин, рибофлавін, магній, фосфат кальцію, діоксид кремнію, фолієву кислоту, біотин, йод, селен, залізо і так далі. А також рослинні екстракти: цитрусовий, виноградний та інші.\nПриймати подібні добавки потрібно під час їжі, не більше двох капсул в день. Якщо робити це регулярно, баланс важливих мікроелементів не впаде навіть в період максимального навантаження на організм.\nСпортивні вітаміни Опти Вумен - краще рішення для жінок, що багато і інтенсивно тренуються в тренажерному залі, займаються різними видами спорту або просто ведуть активний спосіб життя. Бренд гарантує сертифіковане якість і безпеку всієї продукції.\nДе купити комплекс Opti-Women\nЗамовляти онлайн вигідно і зручно. У магазині Fitness Factor представлений хороший вибір спортивного харчування від Оптимум Нутришн. Вітаміни для жінок можна купити за доступною ціною. Оформити замовлення нескладно, а доставка здійснюється по всій території країни.


В Україні перевірили, хто продає сигарети дітям - Korrespondent.net\nВ Україні перевірили, хто продає сигарети дітям\n22 жовтня 2008, 13:46\nВ Україні перевірили роздрібні точки торгівлі сигарет на предмет продажів тютюнових виробів дітям.\n21 жовтня були підведені підсумки програми запобігання доступу неповнолітніх до сигарет у точках продажів, повідомили Корреспондент.net у компанії Філіп Морріс Україна.\nВідповідно до результатів дослідження, кількість охоплених програмою продавців, які не продають сигарети неповнолітнім, цього року зросла до 86%.\nНайкраща ситуація спостерігається в Тернополі, Луцьку, Полтаві. Там всі 100% охоплених програмою торговельних точок відмовили в продажі сигарет неповнолітнім.\nУ Львові 22% торговельних точок продали сигарети неповнолітнім.\nНайгірша ситуація - у Сімферополі. Там 67% торговельних точок продають сигарети неповнолітнім.\nОсновним завданням програми в 2008 році стало створення умов для істотного зменшення паління серед громадян України у віці від 10 до 18 років, шляхом обмеження доступу цієї верстви населення до тютюнових виробів.\nПроект був реалізований у таких містах як Київ, Тернопіль, Луцьк, Львів, Кременчук, Сімферополь, Полтава.\nПрограма впроваджується в життя вже протягом семи років за підтримки компанії Філіп Морріс Україна, Держпотребстандарт, і Всеукраїнської благодійної організації Суспільна рада з соціальних проблем і розвитку підростаючого покоління.