HD Трейлер фільму «Пташиний короб | Bird Box» онлайн\n«Постапокаліптичний хорор за однойменним романом Джоша Малермана. Дія фільму розгортається на Землі в недалекому майбутньому. Населення планети знаходиться на межі зникнення, оскільки люди повсюдно впадають у безумство, вбиваючи оточуючих і самих себе. Матір-одиначка намагається врятувати своїх дітей і дістатися з ними до безпечного місця ...»\nВи знаходитесь на сторінці, де можете подивитися трейлер фільму «Пташиний короб» | «Bird Box» | «Птичий короб» (2018). Переглянути трейлер фільму «Пташиний короб» онлайн Ви можете абсолютно безкоштовно на нашому сайті moviestape.net. Цей трейлер вже подивилося 660 чоловік(a). Якщо трейлер сподобався і Ви бажаєте дивитися фільм онлайн, перейдіть за посиланням, яке знаходиться під кнопкою «PLAY». Хочемо звернути увагу, що всі трейлери фільмів у нас робочі, якщо раптом щось не працює - залиште коментар і ми обов'язково виправимо. Приємного перегляду!\nНа цій сторінці ви можете переглянути трейлер фільму Пташиний короб онлайн. Ви хочете подивитись трейлер фільму Пташиний короб онлайн - натисніть на плеєрі кнопку старт. Щоб не відчувати незручності під час перегляду трейлер фільму Пташиний короб онлайн бажано наявність інтернет-каналу зі швидкістю близько 1 Мбіт/с. Даний трейлер фільму Пташиний короб представлений на сайті лише з метою ознайомлення і з подальшим придбанням ліцензійного диску. Таким чином дивитися трейлер фільму Пташиний короб на нашому кінопорталі є вибором людей, які не хочуть витрачати свій час на пошуки трейлерів фільмів в інтернеті. Якщо ж трейлер фільму Пташиний короб не відповідає його опису або виникли технічні проблеми при перегляді трейлера - залиште свій коментар. Ще однією перевагою перегляду трейлера фільму Пташиний короб онлайн на moviestape.net є наша абсолютна безкоштовність: дивіться нові трейлери досхочу і у будь-який час.


УкрЗахідІнформ :: Толстовки: переваги та особливості вибору\nТолстовки: переваги та особливості вибору\n04.08.21 17:15 24 1301\nПри покупці кофт потрібно враховувати мету їх подальшого застосування. Для прогулянок найбільше підійдуть моделі середньої довжини на блискавки, при зміні погоди таку кофту можна розстебнути чи зняти. Футболка — унікальний вид кофти. Подібні моделі, як правило, проводяться з теплих тканин. Вони підходять і чоловікам, і жінкам, і дітям.\nСьогодні виробники випускають толстовки у вигляді худі, на блискавці або на кнопках, з капюшоном або з коміром. Спочатку такий одяг входив в категорію спортивного. Але завдяки зручності та комфортності швидко перекочував у повсякденне життя. Сучасні моделі прикрашаються нашивками, наклейками, стразами та вишивками.\nБагато дівчат вважають за краще поєднувати цей вид одягу не тільки з джинсами, лосинами та спортивними штанами, але й зі спідницями, і навіть і сукнями. Їх носять під каблук і під платформу. Далі, ми розглянемо основні плюси толстовок і правила вибору. Ну а розповість нам про це співробітник інтернет-магазину Малина Шоп, в якому безпосередньо можна їх придбати за доступною ціною.\nОсновні переваги толстовок\nГоловна перевага будь-якої толстовки — високий рівень зручності. Така кофта не обмежує рухів і підходить для будь-якої ситуації.\nТолстовки носять на прогулянках, в школі та на роботі, під час занять спортом і відвідування гламурних вечірок.\nДеякі моделі можна використовувати замість верхнього одягу в весняно-осінній період. Зсередини вони підшиті теплим і м'яким хутром.\nПопри простоту крою, подібні кофти завжди виглядають модно і стильно. Головне — грамотно підібрати інші складові ансамблю.\nОсобливості вибору модної толстовки\nПри покупці толстовок потрібно враховувати мету їх подальшого застосування. Для прогулянок найбільше підійдуть моделі середньої довжини на блискавки. При зміні погоди таку кофту можна розстебнути чи зняти.\nВибираючи ту чи іншу модель, варто відразу подумати, з яким одягом і взуттям з гардероба вона буде поєднуватися. Утеплені моделі, а також толстовки вироблені з грубих і товстих тканин, будуть доречно виглядати тільки зі спортивним одягом і джинсами. Під спідницю підійдуть укорочені варіанти з тонких і повітряних матеріалів. Худі чудово будуть виглядати разом з короткими та стильними шкіряними куртками й вузькими штанами. До сукні можна одягти толстовку на блискавці.\nВибираючи цей вид одягу, необхідно враховувати особливості фігури. Струнким дівчатам підійдуть будь-які моделі. Жінкам з пишними формами до толстовки варто ставитися дуже уважно. Для них недоречними будуть і занадто обтягуючі моделі, і балахони. Оптимальний варіант в цьому випадку — кофта середньої довжини з легкої тканини, переважно темного кольору — шоколадного, синього, чорного, болотяного.\nНаступна новина: Командування Збройних сил ...\ntatianarubin - 17.03.21\nEverKun - 17.03.21\nDizselector - 17.03.21\nTherealkalpak - 17.03.21\npearlman - 17.03.21\nMatt_Kun - 17.03.21\ndonorello - 17.03.21\nMaryKey420 - 17.03.21\nshaxmin - 17.03.21\njafade - 17.03.21\nHilaritygo - 17.03.21\nyourdearfriend - 17.03.21\nSellers101 - 17.03.21\nMentalTRB - 17.03.21\nserejaserjik - 17.03.21\ndmt_rogachev - 17.03.21\nza_zozh_na_nozh - 16.03.21\nBossofyourlife - 16.03.21\nAlienses - 16.03.21\nYangSimme - 16.03.21\nkrocki777 - 16.03.21\nnet_edi - 16.03.21\nkorolet - 16.03.21\nMothrust - 16.03.21


У Луцьку з нуля відновлюють другий тролейбус. ВІДЕО | ВолиньPost\nУ Луцьку почав курсувати тролейбус, зовнішнє та внутрішнє оздоблення якого повністю відновили на підприємстві електротранспорту. Тепер же взялися ремонтувати другого "рогатого".\nПро це розповів Суспільному головний інженер підприємства Володимир Бабич.\nВ майстерні депо Луцького підприємства електротранспорту відновлюють тролейбус ПМЗ –Т2. Він на ходу з 1998-го року. Це друга машина, яку тут ремонтують майже з нуля, каже майстер Леонід Старчук.\n"Всю обшивку, дах. Все розбираємо до гвинтика, до болтика, потім все по-новому збираємо до купи. Обшивку всю робимо, сидіння відновлюємо, салон оновлюємо. Все по-новому робимо. Всі деталі, які можна, міняємо на нові, якісь робимо реконструкцію і випускаємо новий тролейбус", - зауважив він.\nНад реконструкцією тролейбуса працює 12-ро робітників. Зі слів головного інженера підприємства Володимира Бабича, відновлення машини займає місяць.\n"Важливо при ремонті – це дві речі. Перша – відремонтувати кузов капітально, дати йому відновлювальний ремонт. І відремонтувати низьковольтні і високовльтні джгути. Крім того, відбувається ремонт агрегатів і вузлів", - наголосив той.\nРеконструкція першого тролейбуса коштувала 600 тисяч гривень. Той, який ремонтують зараз, обійдеться у вдвічі меншу суму.\nТеги: тролейбуси, транспорт, Луцьк, ЛПЕ\nлуцький 14 січень, 2020, 12:02\nДа скільки можна?! Беріть кредити, пишіть програми і купуйте нові, а не витрачаєте гроші на цей мотлох, ще сюжети знімають... Не соромно?!\nПАСАЖИР 14 січень, 2020, 13:38\n"відновлення машини займає місяць" так це добре! Майже як новий якщо вірити фото. Рік попереду, старт гарний. В кінці року 12 троліків буде найкращим звітом. Від того що іздить буде становити приблизно 20-25 відсотків. Удачі!\nНащо 14 січень, 2020, 22:04\nРеально,погоджуюсь,це маячня. Чиновникам в міськраді потрібно не дупи просиджувати за свою зп, а дійсно складати проекти розвитку транспортної інфраструктури міста і отримувати під них фінансування Європейського Банку Реконструкції та Розвитку на закупівлю нових сучасних машин. В 2к20 радянські зламки давно пора списати на металобрухт. Комфорт сучасного тролейбуса (управління, салон, плавність ходу, низька підлога, кнілінг - система присідання на зупинках, кондиціонування і безліч іншого) і цього це приблизно як хороша іномарка авто і "побєда". А то дивишся як пенсіонери деруться по тим сходам і стає сумно.\nБуба 15 січень, 2020, 00:51\nПоки товстий схудне, худий здохне.\nНавіть важко уявити в якій дупі було депо, те що зараз зашевелилися це тільки радує і не більше. Сучасні тролейбуси як не дивно потребують технічного супроводу та обслуговування - без цих істин буде справжня маячня. Відповіно без технічної бази буде все просрано. На голому місці та база не зявиться. Чи знову турки нам допоможуть як з Сіті Кард? Реальна картина таки сумна - те що зараз робить депо це потолок безмерового міста. Як написав пасажир - 12 капітально відремонтованих власними силами тролейбусів за рік буде сутєвим покращенням рухомого складу. Диванні демагоги надайте людям можливість проявити себе в роботі чи навіть помилитись. Дуже цікаво як депо впишеться в терміни.\n14 січень, 2020, 10:36\n14 січень, 2020, 10:34\n14 січень, 2020, 10:05\n14 січень, 2020, 10:02


Антологія української літератури, присвячена темі чорта, творилася багато років. А почалося усе з укладання збірника української фантастики першої половини ХІХ ст., який видрукувало видавництво «Молодь» у 1989 р. під назвою «Огненний змій». Визбируючи по старих часописах маловідомі твори, я побачив, що насправді подібних антологій може бути більше. І тоді вирішив згрупувати їх тематично. Досі ці антології існували винятково у моїх записах і в моїй пам’яті. Несприятлива ситуація для видавничої справи в Україні не дозволяла їх видати раніше. Щойно зараз цей проект зрушився з місця. Наступні томи будуть присвячені відьмам і чорнокнижникам, русалкам і мавкам, вовкулакам та упирям, пеклу, янголам і раю, снам та маревам. І все це будуть твори лише українських письменників.\nУкраїнська фантастична література достатньо багата й цікава, а вишукування досі не відомих творів давно забутих письменників схоже на пірнання за скарбами. Одним із най-популярніших демонологічних персонажів у світовій літературі став той, від кого власне й веде свій родовід уся нечиста сила, — чорт. Хоча у середні віки він частенько ввижався святим отцям, але вже епоха европейського Просвітництва підірвала віру в існування диявола. Освічені люди перестали вірити в гидку істоту з хвостом, рогами і копитами. Та досить було дияволу надійно щезнути з народної свідомості, як ним відразу зацікавилися митці та філософи. У добу романтизму чорт і загалом нечиста сила стали улюбленими персонажами світової літератури. Байрон, Ґьоте, Шиллер, Шаміссо, Ґотьє, Лермонтов, Гофман, Бальзак розгортають цілу галерею «демонів» або ж «демонічних» людей і настроїв, причому ці «демони» відзначаються неабияким інтелектом, вони дотепні, освічені, сповнені пристрастей, одним словом, привабливі, ба навіть можуть викликати співчуття.\nВід зарубіжних письменників не відставали і вітчизняні. Персонажі української мітольогії або ті, кого в народі називають нечистою силою, давно вже надійно прижилися в нашій літературі, ставши подекуди не тільки епізодичними героями, а й головними. Та найцікавіше, що під впливом письменницької фантазії вони усе більше набирали рис людських, привабливих, викликаючи в читача замість страху симпатію або сміх. Згадаймо такі класичні твори, як оповідання Миколи Гоголя та Григорія Квітки-Основ’яненка, драматичні поеми «Лісова пісня» Лесі Українки та «Ніч на полонині» Олександра Олеся або повість Михайла Коцюбинського «Тіні забутих предків».\nРодовід українського літературного чорта починається з «Повісті врем’яних літ», із житій святих, з апокрифів про створення світу. У ті часи чорта ще сприймали цілком поважно, його боялись, шукали від нього захисту і в щоденному побуті вбачали сліди його підступної діяльності. Але починаючи\n3 XVI ст. український диявол набирає ґротескної форми, численні народні оповідки дають безліч свідчень про те, що диявол поступається людині. Оповідей про грізного чорта, який чигає на людину, стає усе менше і менше. Судячи із окремих переказів, існувало переконання, що диявола завиграшки можна перехитрувати спритністю чи києм легше, аніж молитвою.\nЛьвівський письменник XVIII ст. Йозеф Максиміліан Оссолінський писав: «Колись няньки і пестунки страшили дітей чортом. Нині чорти слугують ляльками, якими старі бавляться; нині вже не няньки і пестунки про них плетуть, а священики пишуть».\nУ вступній статті до збірки «Казки» Н. Кобринська витлумачила традиційний український образ чорта: «Ще більшу славу у всесвітній літературі має чорт. Він виступає не лиш алегорично символом абстракційних ідей, розв’язує філософічні проблеми і суспільні напрями, але часто пропагує морально-дидактичні цілі. Відповідно до тих задач прибирає він і відповідні ціхи характеру.\nНаш народний чорт не відзначається такими високими ас-піраціями. Він зичить гроші, краде, носить горівку. Сидить у пустих хатах, болоті, дуплявих вербах та корчах бузини. Робить людям пакості, але лиш тогди, як його розсердять. Задержує, однак, загальну і вельми поважну рису: жадобу панування над чоловіком і вельми оригінальну черту, приписувану його демонічній власті, як: сила людського таланту».\nУ творах українських письменників чорт практично уже нічим не відрізняється від людини: він і закохується, і страждає, і гуляє, і байдикує, і навіть допомагає людям. В окремих творах викликає читацьке співчуття і симпатію. Чорт став більше блазнем, ніж пострахом.\nНезважаючи на те, чи вірить хто-небудь у чорта, чи ні, незримо він присутній завжди і всюди, особливо у прокльонах та приказках: «от чорт!», «що за чортівня?», «чорти б тебе дерли!», «чорт-ма», «чорт зна що (хто, де, куди, як)», «до чорта і трохи» і т. д. Щоправда, до згадування лихого народ завше ставився з осторогою і осудженням. Особливо це стосувалося вечірнього і нічного часу, коли, називаючи чорта, мовби його викликаєш. Саме тому народ витворив чимало евфеміз-мів, які заміняли слово «чорт»: лихий; той, що в скалі сидить; той, що греблі рве; нечистий; куций; рогатий; не при хаті згаданий і т. д.\nГерой оповідання «Хвора душа» Олександра Кониського (1936—1900) без чорта і дня прожити не міг. «Перша вада у мого чоловіка була та, — нарікала жінка, — що він вельми любив чортів згадувати: і встаючи, й лягаючи, з чортом, було, не розминеться, і за обідом, і за вечерею без чорта не обійдеться; повсякчас черкає, на що вже й гірше: хліб святий почне, було, різати — і тут чорта згадає: «Яка оце чортяка ніж витупила», або: «Чортів ніж хліба не бере...» Страх і згадати, як мене вражає, було, отаке черкання! Ну, нащо йому здалися оті чорти? Яка йому з них користь? Чи вже ж він не тямить, що за чорта добра не буде довіку.\nОтак, було, міркую собі, та й ну його благати: «Антоне! Чоловіче мій любий! Голубе мій сизоперий! Покинь ти чортів! Не займай ти їх, бог з ними!.. Призначено їм від Бога по болотах в купинах та в очеретах кублитися — нехай же вони там собі й живуть і здихають: не наводь ти їх у хату; в нас же в хаті образи на покуті, хрест святий на сволоці, а ти чортів сюди пхаєш. Чи до ладу ж воно? Подумай, розкинь головою! Вона ж у тебе не повстяна і не цвяшком бита...»\nВін оце і схаменеться: тихцем любенько погомонить собі в уса та буцім і послухається мене. Іншим разом цілий день не згадає дідька; а по вечері, аби взявся за люльку, так і не втерпить, щоб не черконути — коли не сакви з тютюном чорт сховав, так вже ж ніхто, як чорт, чубук так засмоктав, що й протикачка не бере. Або оце, було, собака на кого гавкне — і тут без чорта не можна: «Який там чорт ходить»; «На якого лисого диявола вона бреше».\n— Отаку нестатечну людину наділив мені Бог за чоловіка! Одначе ж тридцять і одно літечко я за ним прожила і добра нажила, а все-таки до черкання до отого не призвичаїлася. І що воно за знак? Що воно за причина, що так йому чорти муляли? Неначе на самому кінчику язика чортяка раз у раз у нього так і сидить, було; аби роззявив рота, він і вилетить; один вилетить, а другий зараз натомість сяде...\nІ вже чого тільки я не робила, чого і проти тих гаспидів не чинила! І язик йому хрестила, і свяченою вербою обводила, і маковіївською водою піднебіння обмивала — не помогло!.. А молилася скільки!.. Що свічок тих попоставила! І отець Лука молебні служив, і язик йому мирував, і смирну з-під плащаниці за зуби йому клав! Овва!.. Нічого не брало! Билася я, побивалася, та й «годі» сказала. Дала йому волю: нехай черкає! І не начеркався він до самої домовини. А я, було, чую, та вже німую: не поможу, кажу собі на думці, так нехай мої скорботи сидять у затишку, у мене в душі, щоб люди їх не чули, не бачили».\nЗовсім умиротвореними і нешкідливими виглядають чорти у вірші Богдана-Ігоря Антонича (1909—1937) «Чортівський бридж»:\nВ маленькій, біленькій хатині сон мрії колише\nв колисці дитині.\nПо усточках сонних, мов тіні по сіні, блукається\nЛиш сутінків рожі в кімнаті закляті кладуться\nна «завтра» й на «нині».\nНавколо колиски чортів чотирьох посідало\nта грають у бриджа.\nІ мрійно, спокійно і тихо. Лиш день похилився\nнад лихом у вікнах.\nНа шибах задзенькали мухи й без руху присіли,\nНі миша не скрипне. І тиша кладе свої пальці\nна очі привітна.\nБіси грали в карти невпинно. Дитині приснився тоді\nвперше — рай.\nКомпонуючи цю антологію, я намагався якнайповніше представити чортівську тематику в нашій літературі від давнини до сучасності, а тому, можливо, не все з уміщеного тут викличе захват сучасного читача. Зважаючи на те, що давні наші письменники рідко зазнавали втручання редактора, у випадку, якщо це не стосувалося класиків, я дозволяв собі ці тексти редагувати, водночас зберігаючи мовно-стилістичні особливості першодруків. Твори розташовані у хронологічному порядку в межах кожного тематичного розділу. Авторів представляють біографічні довідки, вичерпність яких залежить від того, наскільки цей автор відомий ширшому колові читачів. Оскільки імена окремих авторів повторюються, то при публікації наступного твору довідка відсутня і шукати її слід у попередніх розділах.


Держфільмофонд Росії через делегацію діячів кіно безоплатно передав у кінопрокат окупованій території Донецької області 80 фільмів. Про це повідомив на прес-конференції заступник голови Спілки кінематографістів Росії Клим Лаврентьєв.\n"Від Держфільмофонду наша делегація передала прокатникам "Донецької народної республіки" унікальну колекцію шедеврів вітчизняного кіно з однією лише проханням – демонструвати їх безкоштовно", – розповів журналістам російський режисер.\nУ свою чергу, «міністр культури» Олександр Парецкий нагадав, що це вже не перший приїзд російських кінематографістів у ДНР.\n"У перший раз на потреби постраждалих від військових дій працівників культури "республіки" вони передали 300 тис. грн, – сказав глава "мінкультури". – Цього разу творчий десант кінодіячів Російської Федерації дасть кілька вистав. Одна з них вже відбулась в Єнакієвому, сьогодні він буде показаний в Донецьку.\nПобувають з театралізованими виставами гості з Росії також у Луганську та Краснодоні».\nЛаврентьєв розповів, що програма російського «творчого десанту» включає виступи з театралізованою виставою «Товариш кіно. Ми разом», поїздку на Савур-Могилу, прем'єру фільму і зустрічі з глядачами. "Підтримуючи культуру молодої "республіки", ми маємо намір приїжджати сюди цілими творчими колективами і бувати не тільки в столицях і ДНР/ЛНР, але і в їх невеликих шахтарських містах і сільських районах", – додав заступник голови Спілки кінематографістів.\nКрім Лаврентьєва, в склад російської делегації, яка прибула з візитом в Донецьку і Луганську області, входять актриси Лариса Лужина і Наталія Варлей, сценарист Аркадій Інін, режисер Борис Грачевський та інші діячі кіно.


Річард Гір продає кабріолет, щоб допомогти українцям\nГоллівудська зірка виставив на аукціон свій Jaguar.\nГоллівудський актор і режисер Річард Гір виставив на аукціон свій раритетний автомобіль — кабріолет Jaguar, щоб допомогти українцям. Гроші від продажу кабріолету Jaguar XK8 1999 року підуть на допомогу українцям, які постраждали від російського вторгнення. Про це повідомляє аукціонна платформа Bring A Trailer.\nКабріолет Jaguar XK8 1999 року випуску є власністю актора і знаходиться у Нью-Йорку. Автомобіль з люксовим оздобленням має двигун об'ємом 4 л та п'ятиступінчасту автоматичну коробку передач.\n"Повна сума від продажу, включаючи винагороду покупця BaT, буде рівномірно розподілена між World Central Kitchen та Open Arms Ukraine, обидві з яких є неприбутковими організаціями 501(c)(3), які надають ресурси тим, хто постраждав від війни в Україні", — йдеться в описі на сторінці аукціону.\nЧИТАЙТЕ ТАКОЖ: Дженніфер Еністон приєдналася до збору коштів для допомоги українцям та висловила захоплення українськими жінками: "Ви неймовірні і весь світ за вами"\nРаніше Річард Гір вже висловлював підтримку українцям. У квітні 2022 року актор приєднався до благодійної організації CARE's Ukraine Crisis Fund, яка допомагає українцям.\nРаніше режисер останнього фільму про агента 007 Кері Фукунага приєднався до гуманітарного проєкту World Central Kitchen. Також, легендарна Metallica вже пожертвувала українським біженцям 500 млн доларів і відкриває збір, на меті якого до кінця травня зібрати 1 млн доларів для World Central Kitchen, що годує біженців.