Від — TDMUV\nХ,ХІ І ХІІ ПАРИ ЧЕРЕПНИХ НЕРВІВ. ШИЙНЕ СПЛЕТЕНН. ОРГАН СМАКУ\nБлукаючий нерв [ X ] (nervus vagus [ X ])\nБлукаючий нерв (n.vagus) змішаний, має у своєму складі п'ять типів волокон:\n– загальні соматичні чутливі (аферентні);\n– загальні вісцеральні чутливі;\n– смакові чутливі;\n– рухові (еферентні);\n1. Чутлива частина блукаючого нерва зв'язана з верхнім вузлом, розташованим у яремному отворі і є скупченням загальних чутливих клітин. Нижній вузол розташований нижче яремного отвору, містить загальні вісцеральні та смакові чутливі клітини. Дендрити клітин формують гілки блукаючого нерва, а аксони – головний стовбур блукаючого нерва. Аксони псевдоуніполярних клітин верхнього і нижнього вузлів проходять через яремний отвір до ядра довгастого мозку (nucl. tr. solitarii). Дендрити починаються від рецепторів органів. До них приєднуються рухові і парасимпатичні волокна, утворюючи загальні нервові гілки.\n2. Рухова частина блукаючого нерва починається від подвійного ядра (nucl. ambigus), іннервуючи поперечно-посмуговані м'язи м'якого піднебіння, гортані і глотки. Ці рухові нерви також йдуть до органів разом з чутливими і парасимпатичними волокнами.\n3. Парасимпатична частина блукаючого нерва починається від вегетативного дорсального ядра (nucl. dorsalis), закінчуючись в численних дрібних вузлах, що знаходяться в товщі його стовбура і гілок, у стінках внутрішніх органів, де формуються внутрішньостінкові нервові сплетення. Постгангліонарні волокна закінчуються в слизовій оболонці, залозах, гладких м'язах стінок судин, бронхів, серця і внутрішніх органів черевної порожнини. Парасимпатичні волокна розширюють кровоносні судини, звужують бронхи, підсилюють перистальтику органів травлення, сповільнюють ритм і підсилюють силу серцевих скорочень.\nРухові, чутливі і парасимпатичні волокна розташовуються в одному стовбурі. На основі головного мозку блукаючий нерв має 10-20 тонких корінців, що знаходяться між пірамідою й оливою в задній бічній борозні довгастого мозку, які об’єднуються біля яремного отвору (for. jugulare) в один стовбур. Нижче яремного отвору блукаючий нерв розташований між язико-глотковим нервом допереду, додатковим нервом і внутрішньою яремною веною дозаду і під'язиковим нервом присередньо. На шиї блукаючий нерв лежить між внутрішньою яремною веною і внутрішньою сонною артерією, а в нижньому відділі шиї – між яремною веною і загальною сонною артерією. Судини і нерви шиї вкриті загальним фасціальним листком. В ділянці шиї через верхній отвір грудної клітки блукаючий нерв проникає в заднє средостіння. Правий нерв проходить допереду правої підключичної артерії, а лівий – перед дугою аорти. Відтак обидва нерви йдуть позаду бронхів і розділяються на численні гілки в адвентиції стравоходу, в ділянці якого вони формують разом із симпатичними волокнами нервове стравохідне сплетення. Біля стравохідного отвору діафрагми волокна утворюють блукаючі стовбури: передній (лівий) знаходиться перед стравоходом, задній (правий) – за ним. Два блукаючих нерви разом зі стравоходом проникають у черевну порожнину, у якій лівий стовбур розгалужується в малому сальнику, на малій кривині і передній стінці шлунка, правий – на задній стінці шлунка й у черевному нервовому сплетенні (plexus celiacus). Гілки блукаючого нерва розділяються на шийні, грудні і черевні.\nГілки шийного відділу блукаючого нерва\nОболонна гілка (r. meningeus) чутлива, коротка. Її рецептори розташовані у твердій оболоні задньої черепої ямки. Волокна направляються до яремного отвору і вступають у верхній вузол блукаючого нерва. Вушна гілка (r. auricularis) загальна соматична, чутлива. Вона контактує з рецепторами задньої стінки зовнішнього слухового ходу, шкіри вушної раковини. Нерв проходить біля canaliculus mastoideus, потім по передній або бічній поверхні цибулини яремної вени і входить у верхній вузол блукаючого нерва.\nБіля цибулини яремної вени у вушну гілку входять чутливі гілки вушного і язико-глоткового нервів, утворюючи сполучну гілка. Є також сполучна гілка вушного нерва з лицевим, утворена таким чином, що в ділянці соскоподібного відростка і заднього вушного м'яза є чутливі рецептори вушної гілки блукаючого нерва. Їхні волокна входять до складу заднього вушного нерва, а потім у стовбур лицевого нерва. Залишаючи лицевий нерв, вони входять до складу вушних гілок, досягаючи клітин верхнього вузла блукаючого нерва.\nГлоткові гілки (rr. pharyngei) мають чутливі і рухові волокна. Чутливі волокна починаються від рецепторів, що знаходяться в м'язовій і слизовій оболонках глотки, м'якого піднебіння, кореня язика, щитоподібної та паращитоподібних залоз. У надгортаннику знаходяться смакові чутливі рецептори. Волокна, почавшись від рецепторів глотки, беруть участь в утворенні глоткового сплетення. На бічній поверхні глотки виходять тонкі глоткові гілки, що проходять між внутрішньою і зовнішньою сонними артеріями і вступають у стовбур блукаючого нерва біля нижнього вузла.\nДо чутливих волокон приєднуються рухові для іннервації м'язів глотки, а також симпатичні волокна від верхнього шийного симпатичного вузла.\nВерхній гортанний нерв (т. рhаrуngеus superior) змішаний, чутливі волокна починаються від рецепторів слизової оболонки гортані вище голосової щілини. Волокна йдуть вверх у підслизовому шарі і через отвір у membrana thyrohyoidea виходять на її поверхню, утворюючи внутрішню гілку верхнього гортанного нерва. Ця гілка розташовується за великими судинами шиї на бічній стінці глотки і досягає верхнього гортанного нерва, що впадає біля нижнього вузла в блукаючий нерв. Його рухові волокна приєднуються до чутливого і на рівні великого ріжка під'язикової кісти, залишають чутливі волокна й утворюють зовнішню гілку, що іннервує m. crycothyroideus і нижній стискач глотки.\nВерхні серцеві гілки (rr. сагdіасі superiores) змішані, містять чутливі і парасимпатичні волокна. Рецептори чутливих волокон знаходяться в стінці серця. Потім чутливі волокна виходять із серця і беруть участь в утворенні серцевих сплетень. Сплетення формуються на аорті і за нею. З поверхневого і глибокого серцевих сплетень починається гілка верхнього серцевого нерва, що супроводжує блукаючий нерв і з'єднується з ним в ділянці між впадінням верхнього і поворотного гортанного нервів. Парасимпатичні волокна приєднуються до чутливих, беруть участь в утворенні поверхневого і глибокого серцевого сплетення, а потім закінчуються в інтраорганних сплетеннях серця.\nНижні серцеві гілки (гг. сагdiaci inferiores) також містять чутливі і парасимпатичні волокна. Почавшись від рецепторів стінки серця, вони проходять через поверхневе і глибоке серцеві сплетення і впадають у поворотний гортанний і блукаючий нерви на рівні підключичної артерії. Парасимпатичні волокна виходять із блукаючого і поворотного гортанного нервів, беручи участь в утворенні поверхневого і глибокого сплетень серця, а потім – у інтраорганних сплетеннях серця.\nГілки грудного відділу блукаючого нерва\nПоворотний гортанний нерв (n. laryngeus recurrens) складається з чутливих, рухових і парасимпатичних волокон. Формується з наступних гілок:\n1) нижній гортанний нерв (n. laryngeus inferior) має чутливі рецептори в слизовій оболонці гортані нижче голосових зв'язок. У ньому проходять рухові гілки до м'язів гортані, за винятком персне-щитоподібного м'яза (m. cricothyroideus). Парасимпатичні волокна іннервують залози слизової оболонки;\n2) гілки до трахеї контактують з чутливими рецепторами трахеї, гортані і стравоходу;\n3) стравохідні гілки (rr. esophagei) мають рецептори в стінці стравоходу; разом з парасимпатичними і симпатичними волокнами в утворенні стравохідного сплетення беруть участь і чутливі волокна;\n4) щитоподібні гілки (rr. thyroidei) починаються від чутливих рецепторів щитоподібної і паращитоподібної залоз, у їхньому складі до залоз йдуть парасимпатичні волокна;\n5) грудні серцеві гілки (rr. cardiaci thoracici) контактують з рецепторами серця й аорти. Волокна проходять через шийно-грудне сплетення, а потім входять у лівий поворотний і правий блукаючий нерви. У складі зазначених гілок до серця проходять парасимпатичні волокна, які утворюють сплетення за аортою.\nТаким чином, нижній гортанний нерв, трахейні, стравохідні, щитоподібні і грудні серцеві гілки з'єднуються в поворотний гортанний нерв, який розташовується ліворуч за щитоподібною залозою. Проходячи між трахеєю і стравоходом, він спускається в грудну порожнину по передній поверхні аорти, потім огинає її і, вийшовши на задню сторону аорти, вступає в лівий блукаючий нерв. Правий гортанний нерв розташовується на бічній поверхні трахеї, спускається до правої підключичної артерії і, обігнувши її, вступає в правий блукаючий нерв. Гілки до трахеї мають чутливі рецептори в її стінці. Волокна беруть участь в утворенні трахейного сплетення, потім на бічній поверхні трахеї входять у блукаючі нерви. До них приєднуються парасимпатичні волокна, що головним чином і утворюють трахейне сплетення, що іннервує слизову оболонку.\nБронхіальні гілки (rr. bronchiales) починаються від рецепторів бронхів і вісцеральної плеври, досягають заднього средостіння і вступають у блукаючі нерви. У складі чутливих бронхіальних гілок до бронхів підходять від блукаючого нерва парасимпатичні волокна, до них також приєднуються симпатичні волокна, які утворюють бронхіальне сплетення, що поширюється до вісцеральної плеври, де формується переднє і заднє легеневі сплетення.\nСтравохідні гілки (rr. esophagei) складаються з чутливих, парасимпатичних і симпатичних волокон, які беруть участь в утворенні екстраорганних і інтраорганних сплетень. Перикардіальні гілки (rr. pericardiaci) мають рецептори в задній частині перикарда.\nГілки Х пари ЧМН у черевній порожнині\n1. Чутливі волокна передніх шлункових гілок мають рецептори в стінці шлунка й в ділянці малої кривини та входять у передній блукаючий стовбур. Парасимпатичні і симпатичні волокна виходять з переднього блукаючого стовбура і на малій кривині шлунка утворюють екстраорганні сплетення, гілки яких проникають у товщу стінки шлунка, формуючи підсерозне, міжм’язові та підслизові сплетення.\n2. Задні шлункові гілки (rr. gastrici posteriores) складаються з чутливих, парасимпатичних і симпатичних волокон. Рецептори чутливих волокон знаходяться у всіх шарах шлунка і входять у задній блукаючий стовбур. Парасимпатичні і симпатичні волокна утворюють інтраорганні пошарові сплетення.\n3. Черевні гілки (rr. celiaci) відходять від заднього блукаючого стовбура, за складом переважно парасимпатичні та беруть участь в утворенні черевного сплетення (plexus celiacus).\nВід черевного сплетення розходяться парасимпатичні гілки до внутрішніх органів: до шлунку, печінки, селезінки, нирок, підшлункової залози, тонкої та товстої кишки (до сигмоподібної кишки).\nБлукаючий нерв є нервом IV глоткової дуги. Має три ядра в дорзальній частині довгастого мозку: подвійне ядро (писі, ambiguus), рухове, об'єднане з ядром язпкоглоткового нерва; заднє (писі. dorsalis n. vagi), парасимпатичне, та ядро одинокого шляху (писі. tr. solitarius), чутливе. Блукаючий нерв — найдовший серед черепних нервів. Сфера його іннервації простягається від твердої оболони голов ного мозку до сигмоподібної ободової кишки.\nЦей нерв мішаний, складається з чутливих, рухових і парасимпатичних волокон, має такі ядра в довгастому мозку (medulla oblongata):\n- чутливе ядро одинокого шляху (nucleus tractus solitarii);\n- парасимпатичне заднє ядро блукаючого нерва (nucleus posterior nervi vagi), яке проектується в трикутнику блукаючого нерва ромбоподібної ямки (trigonum nervi vagi fossae rhomboideae).\nБлукаючий нерв (nervus vagus) виходить:\n- на основі мозку позаду дев’ятої пари із задньобічної борозни довгастого мозку (sulcus posterolateralis myelencephali);\n- із черепа (cranium) – через яремний отвір (foramen jugulare).\nВ яремному отворі (foramen jugulare) та зразу після виходу з нього нерв утворює два потовщення – чутливі вузли:\n- верхній вузол (ganglion superius);\n- нижній вузол (ganglion inferius).\nУ цих вузлах лежать тіла чутливих псевдоуніполярних нейронів блукаючого нерва (nervus vagus).\nВийшовши з яремного отвору (foramen jugulare), блукаючий нерв (nervus vagus) прямує донизу, де іде у складі судинно–нервового пучка шиї між:\n- внутрішньою яремною веною (vena jugularis interna);\n- загальною сонною артерією (arteria carotis communis);\n- внутрішньою сонною артерією (arteria carotis interna).\nЧерез верхній отвір грудної клітки (apertura thoracis superior) блукаючий нерв (nervus vagus) проходить у порожнину грудної клітки (cavitas thoracis).\nТут правий і лівий блукаючі нерви (nervi vagi dexter et sinister) йдуть спочатку позаду кореня легень (radix pulmonis), а потім правий блукаючий нерв (nervus vagus dexter) переходить на задню, а лівий – на передню поверхню стравоходу (facies anterior oesophagi).\nУ ділянці стравоходу (oesophagus) гілки обох блукаючих нервів утворюють:\n- стравохідне сплетення (plexus oesophageus).\nІз останнього формуються:\n- передній блукаючий стовбур (truncus vagalis anterior);\n- задній блукаючий стовбур (truncus vagalis posterior).\nВони разом із стравоходом (oesophagus) проходять через стравохідний розтвір діафрагми (hiatus oesophageus diaphragmatis) в черевну порожнину (cavitas abdominis), де на передній і задній стінках шлунка (parietes anterior et posterior gastris) розгалужуються на:\n- передні шлункові гілки (rr. gastrici anteriores), це гілки лівого блукаючого нерва (nervus vagus sinister), а саме переднього блукаючого стовбура (truncus vagalis anterior);\n- задні шлункові гілки (rr. gastrici posteriores), це гілки правого блукаючого нерва (nervus vagus dexter), а саме заднього блукаючого стовбура (truncus vagalis posterior).\nТопографічно блукаючий нерв (nervus vagus) має:\n- черепну частину (pars cranialis);\nВід черепної частини блукаючого нерва (pars cranialis nervi vagi) відходять такі чутливі гілки:\n- оболонна гілка (r. meningeus), яка відходить від верхнього вузла (ganglion superius) і йде до черепної твердої оболони задньої черепної ямки (dura mater cranialis fossae cranii posterioris);\n- вушна гілка (r. auricularis), яка починається від верхнього вузла (ganglion superius), проходить через соскоподібний каналець скроневої кістки (canaliculus mastoideus ossis temporalis) та іннервує шкіру:\n- зовнішньої поверхні вушної раковини (auricula);\n- задньої стінки зовнішнього слухового ходу (paries posterior meatus acustici externi).\nВід шийної частини блукаючого нерва (pars cervicalis nervi vagi) відходять:\n- глоткова гілка (r. pharyngeus), яка разом з гілками язико–глоткового нерва (rami nervi glossopharyngei) і завузловими симпатичного стовбура (truncus sympathicus) утворює глоткове сплетення (plexus pharyngeus). Зокрема, по симпатичних гілках передається команда на пригнічення виділення секрету залозами слизової оболонки глотки. Глоткова гілка, що складається з рухових волокон, іннервує:\n- верхній та середній м’язи–звужувачі глотки (mm. constrictores pharyngis superior et medius);\n- м’язи м’якого піднебіння (mm. palati mollis), за винятком м’яза–натягувача піднебінної завіски (m. tensor veli palatini);\n- верхній гортанний нерв (n. laryngeus superior), що відходить від блукаючого нерва (nervus vagus) нижче нижнього вузла (ganglion inferius) – зовнішня гілка (r. externus), що має рухові нервові волокна; та від самого нижнього вузла – внутрішня гілка (ramus internus), що несе чутливі нервові волокна.\nРухові волокна верхнього гортанного нерва (n. laryngeus superior) іннервують:\n- персне–щитоподібний м’яз (m. cricothyroideus);\n- нижній м’яз–звужувач глотки (m. constrictor pharyngis inferior).\nЧутливі волокна верхнього гортанного нерва (n. laryngeus superior) іннервують:\n- слизову оболонку гортані над голосовою складкою (tunica mucosa laryngis supra plicam vocalem);\n- слизову оболонку кореня язика та надгортанника (tunica mucosa radicis linguae et epiglottidis);\n- верхні шийні серцеві гілки (rr. cardiaci cervicales superiores), що є парасимпатичними, вони опускаються уздовж загальної сонної артерії (a. carotis communis) та разом з чутливими нервовими волокнами і завузловими нервовими волокнами симпатичного стовбура (truncus sympathicus) входять до складу серцевого сплетення (plexus cardiacus).\nПо парасимпатичних нервових волокнах верхніх шийних серцевих гілок передається команда на зменшення частоти і сили серцевих скорочень та звуження судин серця; по чутливих нервових волокнах йде інформація про тиск крові в серцевих камерах і дузі аорти.\nУ складі гілок грудної та черевної частин блукаючого нерва проходять тільки парасимпатичні передвузлові та чутливі нервові волокна.\nВід черевної частини блукаючого нерва (pars abdominalis nervi vagi) відходять передній блукаючиий стовбур (truncus vagalis anterior) та задній блукаючий стовбур (truncus vagalis posterior).\nЦі стовбури, вийшовши, відповідно, на передню і задню стінки шлунка, утворюють разом із завузловими симпатичними волокнами, відповідно, переднє і заднє шлункові сплетення (plexus gastrici anterior et posterior).\nВід цих сплетень відходять гілки до:\n- шлунка (gaster);\n- печінки (hepar);\n- селезінки (splen);\n- підшлункової залози (pancreas);\n- нирок (renes);\n- тонкої кишки (intestinum tenue);\n- товстої кишки (intestinum crassum) аж до входу в малий таз (верхній відділ низхідної ободової кишки).\nОтже, гілки переднього блукаючого стовбура (rami trunci vagalis anterioris) іннервують:\n- шлунково–кишкову трубку до низхідної ободової кишки (colon descendens), а\n- гілки заднього стовбура (rami trunci vagalis posterioris) заходять в черевне сплетення (plexus coeliacus) і разом з його волокнами іннервують:\n- органи черевної порожнини (organa cavitatis abdominis).\nПо парасимпатичних нервових волокнах, що переключаються на другі нейрони в інтрамуральних вузлах, передається команда на посилення перистальтики, розслаблення м’язів–стискачів і виділення секрету залозами.\nПо чутливих нервових волокнах передається чутлива інформація від органів черевної порожнини до рівня входу в малий таз.\nСудини шлунка і кишки іннервуються тільки симпатичними нервовими волокнами.\nXI ПАРа – ДОДАТКОВий НЕРВ\nДодатковий нерв (n.accessorius) руховий, має ядра в довгастому і спинному мозку. Черепномозкова частина нерва виходить з бічної задньої борозни довгастого мозку нижче корінця X пари і направляється до яремного отвору.\nСпинномозкова частина нерва, числом 5-7 корінців, виходить зі спинного мозку між переднім і заднім спинномозковими корінцями, тобто через бічний канатик, і, пройшовши через великий потиличний отвір у череп, з'єднується з черепно-мозковою частиною нерва в загальний стовбур, що виходить з черепа через яремний отвір.\nГілки додаткового нерва:\n1. Внутрішня гілка (r. internus) відходить від нерва перед яремним отвором у порожнині черепа. Вона тонка і коротка, тому що вступає в n.vagus в ділянці розташування його верхнього вузла, що лежить у яремному отворі. Передбачається, що ці рухові волокна додатково до n. vagus іннервують м'язи гортані.\n2. Зовнішня гілка виходить через яремний отвір з черепа на шию, знаходиться за шилоподібним відростком та іннервує mm. stylohyoideus, stylopharyngeus, digastricus (заднє черевце), потім нерв із медіальної сторони соскоподібного відростка вступає в груднино-ключично-соскоподібний м'яз, іннервуючи його. Зовнішня гілка йде у бічний трикутник шиї і закінчується в передньому краї m. trapezius.\nДодатковий нерв [ XI ] (nervus accessorius [XI])\n- ядро додаткового нерва (nucleus nervi accessorii) – це спинномозкове ядро (nucleus spinalis), що розміщене у передньому стовпі (columna anterior) верхніх шести сегментів спинного мозку;\n- подвійне ядро (nucleus ambiguus) – це черепне ядро, що розміщене у довгастому мозку.\nВолокна, які відходять від цих ядер, формують:\n- черепний корінець; блукаючу частину (radix cranialis; pars vagalis);\n- спинномозковий корінець; спинномозкову частину (radix spinalis; pars spinalis).\nКорінці від ядра додаткового нерва (nucleus nervi accessorii) піднімаються угору, проходять через великий отвір потиличної кістки (foramen magnum ossis occipitalis) в порожнину черепа (cavitas cranii) і з’єднуються з черепними корінцями (radices craniales), що відходять із задньобічної борозни довгастого мозку (sulcus posterolateralis myelencephali).\nСтовбур додаткового нерва (truncus nervi accessorii), що утворився при з’єднанні цих двох корінців, виходить з черепа через яремний отвір (foramen jugulare) і розгалужується на:\nВнутрішня гілка cтовбура додаткового нерва (ramus internus trunci nervi accessorii) приєднується до блукаючого нерва (nervus vagus), а зовнішня гілка (ramus externus) іннервує груднинно–ключично–соскоподібний м’яз і частково трапецієподібний м’яз (m. sternocleidomastoideus et m. Trapezius).\nXII ПАРа – ПІД'ЯЗИковий НЕРВ\nПід'язиковий нерв (n.hypoglossus) руховий, починається від рухового ядра, розташованого біля серединної борозни, на дні ромбоподібної ямки довгастого мозку в ділянці trigonum n. hypoglossi. Волокна виходять з довгастого мозку 10-15 корінцями через передню бічну борозну, розташовану між оливою і пірамідою. Потім корінці з'єднуються в стовбур, що виходить через однойменний канал у потиличній кісті, на зовнішній основі черепа, де проходить між блукаючим нервом і яремною веною. На шиї нерв знаходиться латеральніше зовнішньої сонної артерії, утворюючи опуклість, звернену вниз, потім проходить за шилопід’язиковим м’язом і заднім черевцем двочеревцевого м'яза. У підщелепній ямці він проникає в язик вище заднього краю m.mylohyoideus. Іннервує внутрішні м'язи язика.\nПід'язиковий нерв проходить разом з гілками шийного сплетення. Особливістю будови є наявність окремих нервових клітин у стовбурі під'язикового нерва, що виділилися з комісурального вузла.\nПід’язиковий нерв [ XII ] (nervus hypoglossus [XII ])\nПід'язиковий нерв (п. hypoglossus) - руховий; розвивається у зв'язку з потиличними міотомами. Це руховий нерв, який має у довгастому мозку власне рухове ядро:\n- ядро під’язикового нерва (nucleus nervi hypoglossi), що проектується в трикутнику під’язикового нерва ромбоподібної ямки (trigonum nervi hypoglossi fossae rhomboideae).\nІз черепа (cranium) під’язиковий нерв (nervus hypoglossus) виходить через канал під’язикового нерва (canalis nervi hypoglossi).\nДалі нерв (nervus hypoglossus) заходить у піднижньощелепний трикутник (trigonum submandibulare) і, утворивши дугу, входить у товщу язика (lingua), де розгалужується на язикові гілки (rr. linguales), що іннервують усі власні м’язи язика (musculi linguae ).\nУ складі під’язикового нерва (nervus hypoglossus) проходять також рухові волокна першого і частково другого шийного спинномозкових нервів (nervi spinales).\nВерхній корінець (radix superior) з’єднується із нижнім корінцем (radix inferior), або висхідною гілкою (ramus ascendens), від шийного сплетення (plexus cervicalis), в результаті чого утворюється шийна петля (ansa cervicalis).\nВід шийної петлі (ansa cervicalis) відходять гілки, що іннервують наступні м’язи шиї:\n- груднинно–під’язиковий м’яз (m. sternohyoideus);\n- груднинно– щитоподібний м’яз (m. sternothyreoideus);\n- лопатково–під’язиковий м’яз (m. omohyoideus);\n- щито–під’язиковий м’яз (m. thyrohyoideus).\nСоматична і автономна (вегетативна) нервова система\nПериферична нервова система людини умовно поділяється на соматичну та автономну (вегетативну). Автономна нервова система – це комплекс центральних та периферичних нервових структур, які регулюють необхідний для адекватної реакції організму функціональний рівень внутрішнього середовища.\nПерші вiдомостi про структуру і функції автономної нервової системи вiдносяться до часів Галена. Саме Гален дав назву «симпатичний» нервовому стовбуру, розташованому уздовж хребетного стовпа, описав хід і розподіл блукаючого нерва.\nУ 1801 році Франсуа Біша розділив життєві процеси в організмі на тваринні і органічні, вважаючи, що тваринні процеси залежать від спинного мозку, підпорядковані соматической системі, в той час як органічні підпорядковуються симпатичній системі.\nУ 1907 році И. Рейл для позначення нервових структур, що регулюють внутрішні відправлення, ввів поняття «вегетативна нервова система».\nРоботами багатьох дослідників були отримані важливі факти, що характеризують властивості і значення ВНС. Але основний етап у вивченні ВНС пов'язаний з ім'ям англійського фізіолога Дж. Ленглi, що у 1889 р. розробив і застосував на практицi так званий нікотиновий метод. У високих концентраціях, як показав Ленглі, нікотин блокує передачу збудження у ВНС. Ленглi ввів у літературу такі поняття як пре- і постганглiонарнi волокна і вперше дав достатньо повний опис морфології ВНС. Він розділив усю ВНС на два основних відділи - парасимпатичний і симпатичний. Окремо ним була виділена так звана ентеринова система (Мейсснерово й Ауербахово сплетення в кишечнику). Ленглi запропонував називати ВНС автономною нервовою системою, що здатна, до відомих меж, самостійно здійснювати процеси регуляцii дiятельностi внутрішніх органів.\nВ наш час завдяки роботам багатьох фізіологів доведене існування периферичних рефлекторних дуг (в ШКТ, серцевому м'язі і т.п.).\nВ даний час відповідно до чинної Міжнародної анатомічної номенклатури термін «автономна нервова система» цілком заміняє усе iснуюче раніше, в тому числі і термін «вегетативна нервова система», що традиційно широко використовується в Росії.\nОтже, вегетативна нервова система (ВНС) - це комплекс центральних і периферичних, клітинних структур, що регулюють необхідний для адекватної реакції всіх систем функціональний рівень внутрішнього життя організму.\nРозрізняють кранiобульбарний відділ ВНС, що включає в себе ядра III, VII, IX і Х пар черепно-мозкових нервів, сакральний (тазовий нерв) і тораколюмбальний відділи (ядра бічних рогів спинного мозку).\nЗ погляду ієрархії керування всі утворення ВНС умовно поділяють на поверхи. 1-й поверх представлений iнтрамуральними сплетеннями (метасимпатична нервова система). 2-й поверх поданий паравертебральними і превертебральними ганглiями, у яких можуть замикатися вегетативні рефлекси, незалежно від вище розташованих утворень. 3-й рівень - центральні структури симпатичної і парасимпатичноi системи (скупчення прегангліонарних нейронів у стовбурі мозку і спинному мозку). 4-й поверх представлений вищими вегетативними центрами - гiпоталамусом, ретикулярной формацією, мозочком, базальними ганглiями, корою великих півкуль.\nЯка ж функція ВНС? Основна функція - це регуляція діяльності внутрішніх органів. При цьому симпатична система, як правило, викликає мобілізацію діяльності життєво важливих органів, підвищує енергоформування в організмі - за рахунок активації процесів глiкогенолiза, глюконеогенеза, лiполiза здійснює ерготропний вплив.\nПарасимпатична система здійснює трофотропну дію, вона сприяє відновленню порушеного під час активності організму гомеостазу. Метасимпатична нервова система регулює м'язеві структури в шлунково-кишковому тракті, забезпечу ючи його моторику, і в серці, регулюючи його скорочувальну активність.\nЗагальний план будови ВНС. Для симпатичної і парасимпатичноi нервової системи характерна така будова: центральні нейрони, або вірніше їх називати - преганглионарнi нейрони, розташовані в стовбурі мозку (парасимпатичнi) або в спинному мозку (у торакальном відділі - симпатичні, у сакральному - парасимпатичнi нейрони). Їх відростки - прегангліонарнi волокна - йдуть до відповідних вегетативних ганглiiв (симпатичні - до паравертебральних і превертебральних, парасимпатичнi - до iнтрамуральних), де вони закінчуються синапсами на постгангліонарних нейронах. Ці нейрони дають аксони, що йдуть безпосередньо до органу (об'єкту керування). Ці аксони називаються постгангліонарними волокнами.\nСлід зазначити, що це поняття «молоде», у підручниках анатомії, гiстологii, фiзiогii його не згадують. Ввів цей термін А. Д. Ноздрачев. Він вважає, що метасимпатична нервова система (МНС) - це комплекс мiкроганглiонарних утворів, розташованих у стінках внутрішніх органів, що володіють моторною активністю. Мова йде про «наявність мiкроганглiiв (iнтрамуральних ганглiiв) у шлунку, кишечнику, сечовому мiхуру, серцi, бронхах. З погляду органної приналежності мiкроганглiiв А. Д. Ноздрачев пропонує виділити відповідно кардiометасимпатичну, ентерометасимпатичну, уретрометасимпатичну, везикулометасимпатичну нервову систему. В матцi, в області її шийки, теж є метасимпатична система. Найбільше вивчена метасимпатична система кишечника і серця.\nБуло давно відомо, що в ШКТ є нервові сплетення - пiдсерозне, мiжм`язеве (Ауербахове) і подслизисте (Мейсснерово). У кожному з цих сплетень є множина мiкроганглiiв, в яких виділяють 3 типа нейронів (по Догелю). 1-й тип нейронів по Догелю являють собою еферентнi нейрони, аксон яких безпосередньо контактує з м'язевою клітиною. Нейрони II типу по Догелю являють собою аферентнi нейрони. Їх аксони можуть переключатися на нейрони 1-го типу (рефлекторна дуга замикається на рівні мiкроганглiя), або аксон може йти до паравертебрального або превертебрального ганглiїв, переключаючись тут на інші нейрони, або аксони цих аферентних нейронів можуть доходити до спинного мозку і тут переключатися на інші нейрони. Т. е. аферентна iмпульсацiя, що йде від мiкроганглiiв, може замикатися на різних рівнях. Нейрони 3 типу по Догелю являють собою асоціативні нейрони.\nАналогічна картина характерна і для метасимпатичних структур серця.\nЯку ж функцію і яким чином здійснює метасимпатична нервова система? Метасимпатична система може, по-перше, здійснювати передачу центральних впливів - за рахунок того, що парасимпатичнi і симпатичні волокна можуть контактувати з метасимпатичною системою і тим самим корегувати її вплив на об'єкти керування. По-друге, метасимпатична система може виконувати роль самостійного утворення, що інтегрує, тому що в ній є готові рефлекторні дуги (аферентнi - вставні - еферентнi нейрони).\nТ. И. Косицький (разом з іншими фізіологами) показав, що в ізольованому серці має місце процес рефлекторної регуляції: розтяг правого передсердя збільшує роботу правого шлуночка серця. Цей ефект блокується ганглiоблокаторами. Аналогічно - розтяг правого шлуночка серця підвищує роботу лівого шлуночка. Реакція гальмується ганглiоблокаторами.\nВ ШКТ метасимпатична нервова система здійснює регуляцію складних рухiв кишки - перистальтику, маятникоподiбнi рухi. Це складний процес, у котрому багато ще залишається неясним. Думають, що завдяки рефлекторним дугам, що починаються з рецепторів (хемо-, механо-), можлива тонка регуляція моторики кишечника, адаптована до процесів гiдролiзу і всмоктування поживних речовин у шлунково-кишковому тракті.\nДетальне вивчення мікроструктури і функціональної організації мiкроганглiiв ШКТ дозволило А. Д. Ноздрачеву сформулювати уявлення про те, що в основі діяльності метасимпатичноi нервової системи лежить функціональний модуль: це скупчення певним чином пов'язаних між собою нейронів, що і забезпечують функцію метасимпатичноi системи. У цьому модулі виділяють клiтини-осцилятори, сенсорні нейрони, мотонейрони і iнтернейрони. Ключовою клітиною модуля є клiтина-осцилятор. Вона спонтанно збуджується у певному ритмі, і її потенціали дії передаються через систему вставних нейронів до мотонейрона, тобто руховому нейрону, аксони якого контактують з м'язевою клітиною. Якщо мова йде про модуль ШКТ, то в даному випадку контакт здійснюється з ГМК кишечника. Медіатором мотонейрона є АТФ (нейрон - пуринергiчний), що блокує автоматичну активність ШКТ. Таким чином, чим активніше клiтина-осцилятор, тим виражене гальмування, що здійснює мотонейрон на ГМК кишечника. Вся ця система «осцилятор - мотонейрон» піддається модуляції з декількох сторін: а) аферентнi нейрони, збуджуючись в результаті активації їх закінчень (рецепторів), можуть змінювати активність мотонейрона, діючи на нього безпосередньо (активація через холінергічний синапс) або на його закінчення (аксо-аксональне гальмування), знімаючи гальмiвний вплив на ГМК; б) парасимпатичнi і симпатичні постгангліонарнi волокна, дiючи на вставні нейрони,- модулюють стан мотонейрона. Наприклад, у ШКТ при активації парасимпатичних волокон відбувається гальмування мотонейрона метасимпатичного модуля, що знімає гальмування з боку метасимпатичного модуля на ГМК, і в результаті - активація ГМК. Симпатичнi волокна, навпаки, посилюють гальмiвний вплив пуринергічного мотонейрона на ГМК шлунка або кишечника.\nОтже, серед нейронів метасимпатичної нервової системи є пуринергічнi, холiнергічнi нейрони, а також (про них ще не говорилося) адренергiчнi, серотонiн-ергiчнi і, можливо, гiстамiнергiчнi нейрони.\nПреганглiонарнi нейрони симпатичної нервової системи розташовані в бокових ядрах спинного мозку, починаючи з 1-го грудного сегмента і закінчуючись 2-м поперековим сегментом включно. В сегментах 1 і 2 грудного сегмента знаходяться нейрони, збудження яких викликає розширення зіниці (скорочення ди-лататора зіниці), скорочення очноямкової частини кругового м'яза ока, а також скорочення одного з м'язів верхньоі повiки. Це утворення спинного мозку одержало назву спиноциліарного центру. При збудженнi нейронів цього центру відбувається мiдрiаз (розширення зіниці), розкриття очної щілини і випинання очного яблука (екзофтальм). Коли відбувається пошкодження цього відділу мозку (або шляхів, що йдуть від нього, то спостерiгаеться симптом Горнера - звуження зіниці, звуження очної щілини, западання очного яблука. Прегангліонарнi волокна перериваються у верхньому шийному симпатичному вузлі, що являє собою один із вузлів симпатичної нервової системи симпатичного стовбура) і вiдноситься до паравертебральних ганглiїв. Звідси до м'язів йдуть постгангліонарнi волокна.\nВід 1,2,3,4 і 5 грудних сегментів починаються прегангліонарнi симпатичні волокна, що направляються до серця і бронхів. Протягом усього симпатичного вiддiлу (від Т-1 до L-2) знаходяться прегангліонарнi нейрони, що є центрами регуляцii судинного тонусу і потових залоз. Основна маса прегангліонарних волокон закінчується в паравертебральних ганглiях і тут переходить на постганглiонарнi нейрони, аксоны котрих (постгангліонарнi волокна) доходять до відповідних органiв. Частина волокон проходить транзитом через паравертебральнi ганглiї і переривається в паравертебральних ганглiях. Скупчення превертебральних ганглiїв утворює сплетення. Найбiльшi з них - сонячне, верхнє і нижнє брижове. Звiдси йдуть постгангліонарнi волокна, що безпосередньо впливають на орган. З погляду медіаторних процесів у симпатичній нервовій системі відбуваються наступні процеси: в преганглiонарних волокнах, що контактують із постганглiонарними нейронами (нейрон, розташований у симпатичному ганглii) - виділяється ацетилхолiн, тобто волокна і сам преганглiонарний нейрон є холiнергiчним. Ацетилхолiн взаємодіє з Н-холiнорецепторами (нікотинчутливi рецептори), в результатi чого відбувається передача збудження з преганглiонарного волокна на постганглiонарний нейрон. Ці Н-холiнорецептори не блокуються, як правило, курареподiбними речовинами (в скелетних м'язах, точніше в мiоневральному синапсi Н-холiнорецептори мають високу чутливість до кураре), але блокуються під впливом речовин, так званих ганглiоблокаторiв, наприклад, бензогексонiя. Щодо нікотину варто зазначити, що в малих концентраціях нікотин (і той, що міститься в тютюновому димі) збуджує Н-холiнорецептори, у великих концентраціях - гальмує, блокує. Постгангліонарнi волокна симпатичної нервової системи, як правило, є адренергiчними (в їх закінченнях виділяється норадреналiн). Проте в постганглiонарних симпатичних волокнах потових залоз виділяється ацетилхолiн, що взаємодіє з М-холiнорецепторами (мускаринчутливими холiнорецепторами), при взаємодії з яким відбувається збудження потових залоз. Тому ці волокна називаються симпатичними холiнергiчними.\nНорадреналін для того, щоб виробити необхідний ефект, повинен взаємодіяти з адренорецепторами. Виділяють альфа-1, альфа-2, бета-1 і бета-2 адренорецептори. Кінцевий ефект збудження симпатичних волокон залежить від того, яка популяція адренорецепторiв переважає в органі на постсинаптичнiй мембрані.\nВ даний час говорять про три варіанти iнервацii органа симпатичними волокнами. 1. Прямий контакт симпатичного волокна з ефекторним органом (клітинами):\nнаприклад, матка, сiм`явиносний протiк - в цих об'єктах кожна ГМК (гладком`язова клітина) одержує терміналь симпатичного волокна. 2. Опосередкований контакт - у цьому випадку симпатичнi волокна iнервують судину органа, а медiатор, що виділяється в результаті збудження симпатичного волокна, дифундує від судини до навколишнiх тканин i тут здійснює свій ефект. Вважають, що цей тип iнервацii найбільше типовий для симпатичної нервової системи. Наприклад, це є в печінковій і жировій тканинах, в багатьох інших органах. 3. Взаємодія з органом через контакт із метасимпатичною нервовою системою.\nЯк же норадреналін може впливати на робочi елементи (ГМК, мiокардiоцит)? Існують декілька способiв впливу. Наявність конкретного способу визначається особливостями даного органа. 1-й варіант: норадреналiн після взаємодії з адрено-рецептором змінює проникність мембрани для іонів, що призводить або до деполяризацii (наприклад, за рахунок збільшення вхідного потоку в клітину іонів натрію), або до гiперполяризацii (наприклад, в результаті підвищення проникності для іонів калію).Так, в серцевому м'язі після взаємодії НА з бета-1-АР відбувається деполяризацiя, що викликає збiльшення частоти серцевого ритму, підвищення сили серцевих скорочень. При взаємодії НА з бета-2-АР матки, швидше за все, відбувається гiперполяризацiя, що викликає пригнічення активності гладком`язевих клітин. 2-й варіант: після взаємодії НА з адренорецептором відбувається зміна активності аденiлатциклази. Цей фермент сприяє утворенню в середині клітини циклічного 3,5-аденозин-монофосфата (цАМФ), речовини, що є внутрішньоклітинним месенджером (посередником). Відомо, що під впливом цієї речовини може відбуватися активація протеiнкіназ, що самі по собі є внутрішньоклітинними регуляторними бiлками, які визначають спрямованість і інтенсивність ряду внутрішньоклітинних процесів. Наприклад, є протеiнкiнази, що посилюють роботу кальцієвих помп ГМК, при цьому вiдбуваеться релаксація ГМК.\nВ симпатичних ганглiях, по-перше, відбувається мультиплікація-одне прегангліонарне волокно передає сигнал багатьом постганглiонарним нейронам, вiдбуваеться «розмноження», мультиплікація сигналу. За рахунок цього вплив симпатичної системи набуває генералiзованого характеру. Далі, в симпатичних ганглiях може відбуватися замикання місцевих (периферичних) рефлексів. (здійснюється майже автономна регуляція органа).\nCимпатична нервова система iнервує майже всі органи: серце, судини, бронхи, ГМК ШКТ, ГМК сечостатевої системи, потові залози, печінку, м'язи зіниці, матку, тканини, в яких відбувається лiполiз, глiкогенолiз, наднирники, ряд інших залоз внутрішньої секреції. На підставі фізіологічних і фармакологічних даних можна скласти таку схему впливу симпатичних волокон на діяльність органів і тканин.\nЗ представлених даних очевидно, що симпатична нервова система сприяє значному підвищенню працездатності організму - під її впливом зростає глiкогенолiз, глюконеогенез, лiполiз, посилюється діяльність серцево-судинної системи, відбувається перерозподіл маси крові з областей, спроможних переносити гiпоксiю, в області, де наявність кисню і енергетичних джерел є основою існування. Відбувається поліпшення вентиляції легень. Одночасно, при активації симпатичної нервової системи має місце гальмування діяльності шлунково-кишкового тракту, сечового мiхура. Активація симпатичної нервової системи під час статевого акту призводить до процесів еякуляцii.\nВ цілому, можна погодитися з уявленням багатьох авторів про те, що симпатична нервова система виконує ерготропную функцію - в значній мірі підвищує працездатність і життєві резерви організму. Саме тому збудження симпатичного відділу ВНС відбувається кожен раз у період стресу (під час реакцій организма, спрямованих на виживання в екстремальних ситуаціях). Включення симпатичної нервової системи в цю реакцію здійснюється за участю вищих вегетативних центрів і ендокринних механізмів. Важливим компонентом цієї реакції є викид у кров катехоламiнiв із мозкового шару наднирників.\nЦентральні (преганглiонарнi) нейрони парасимпатичноi нервової системи розташовані в середньому, довгастому мозку та в люмбосакральному відділі спинного мозку. В середньому мозку розташовані два парасимпатичних ядра, що належать до III пари - ядро Якубовича-Вестфаля-Едінгера (iнервацiя сфiнктера зіниці) і частина його - ядро Перлеа, що iнервуе вiйчастий м'яз ока. В довгастому мозку є парасимпатичнi ядра VII, IX, Х пар черепно-мозкових нервів. Парасимпатичне ядро VII пари iнервує слизові залози порожнини носа, слізну залозу, а через chorda tympani- під'язикову і підщелепну слинні залози. Парасимпатичне ядро IX пари iнервує привушну залозу. Парасимпатичне ядро Х пари (вагуса) - одне із самих потужних. Воно iнервує органи шиї, грудної і черевної порожнин (серце, легені, шлунково-кишковий тракт). В попереково-сакральному відділі спинного мозку розташовані парасимпатичнi нейрони, що утворюють центри сечовипускання, дефекації, ерекції.\nПоширеність впливу парасимпатичного відділу більш обмежена, ніж симпатичного. Майже всі судини тіла не мають парасимпатичних волокон. Виняток - судини язика, слинних залоз і статевих органів.\nЯк і симпатична система, парасимпатична має прегангліонарнi нейрони, аксони яких йдуть до органа (постгангліонарнi волокна). Ганглiї парасимпатичної нервової системи знаходяться, як правило, в середині органа (iнтрамуральнi ганглii), тому прегангліонарнi волокна - довгі, а постгангліонарнi - короткі. З органом контактує постганглiонарне волокно. Воно або безпосередньо взаємодіє з клітинами цього органу (ГМК, залози), або опосредовано через метасимпатичну нервову систему.\nВ преганглiонарних волокнах парасимпатичної нервової системи медiатором є ацетилхолiн, він взаємодіє на постсинаптичнiй мембрані постганглiонарного нейрона з Н-холiнорецепторами, що блокуються ганглiоблокаторами. Передача збудження з пре гангліонарного волокна на постганглiонарний нейрон в парасимпатичнiй системі відбувається так само, як і в симпатичній нервовій системі. В закінченнях пост-ганглiонарних волокон парасимпатичної нервової системи, на відміну від симпатичної, виділяється ацетилхолін, а рецептори, розташовані на постсинаптичнiй мембрані органа (або нейрона метасимпатичноi системи)-цеМ-холiнорецептори , що блокуються речовинами типу атропіну.\nЯкі ефекти здійснює парасимпатична система? На серце - зменшення частоти, сили скорочень, провідності і збудливості, ГМК бронхів - активація (це призводить до звуження бронхів), секреторні клітини трахеї і бронхів - активація, ГМК і секреторні клітини ШКТ - активація, сфiнктери ШКТ, сфiнктери сечового мiхура - розслаблення, детруссор - активація, сфiнктер зіниці - активація, вiйковий м'яз ока - активація (збільшується кривизна кришталика, посилюється заломлююча здатність ока), підвищення кровонаповнення судин статевих органів, активація слиновиділення, підвищення секреції слізної рідини. В цілому, збудження парасимпатичних волокон призводить до відновлення гомеостазу, тобто до трофотропному ефекту.\nСоматична нервова система (від грец. soma - тіло) іннервує довільну мускулатуру скелета та деяких внутрішніх органів - язика, глотки, гортані, очного яблука, середнього вуха.\nАвтономна (вегетативна) нервова система (від грец. autos - сам) - іннервує всі внутрішні органи, ендокринні залози та мимовільні м'язи шкіри, серце та судини, тобто органи, що здійснюють вегетативні функції в організмі (травлення, дихання, виділення, кровообіг тощо) та становлять внутрішнє середовище організму. Отже, автономна нервова система - це комплекс центральних і периферичний структур, які підтримують рівень гомеостазу, необхідних для адекватної реакції організму на впливи довкілля. Вегетативні волокна доходять і до скелетних м'язів, але вони не викликають скорочення м'язів, а активізують у них обмін речовин. Такий вплив називається трофічним. Автономна нервова система справляє трофічний вплив на центральну нервову систему. Центри автономної нервової системи розташовані у стовбурі головного і спинного мозку. Периферична частина складається з нервових вузлів і нервових волокон. Відростки клітин вегетативних центрів виходять із спинного мозку в складі передніх корінців спинномозкових нервів, а з головного мозку - у складі черепних нервів. Ці відростки вкриті мієліновою оболонкою, тіла їх розташовані в центральній нервовій системі. Після виходу з мозку відросток закінчується в нервовому вузлі. Відростки клітин, що знаходяться в периферичних нервових вузлах, ідуть до внутрішніх органів. Шлях від центра до органа, що іннервується у автономній нервовій системі, складається з двох нейронів. Це типова ознака автономної (вегетативної) нервової системи, тому що волокна соматичної нервової системи від центральної нервової системи доходять не перериваючись до органа, який вони іннервують. Волокна автономної (вегетативної) нервової системи мають низьку збудливість і невелику швидкість поширення нервових імпульсів 1 - 30 м/с.\nАвтономна (вегетативна) нервова система поділяється на симпатичну (від лат. sympathes - співчутливий, співдружний) і парасимпатичну (від лат. префікса para - суміжність,sympathes - співчутливий, співдружний)\nЦентри симпатичної частини автономної нервової системи розташовані в грудних і поперекових сегментах спинного мозку (від 1 грудного до I - IV поперекового). У бокових рогах сірої речовини спинного мозку лежать тіла нейронів, аксони яких виходять із спинного мозку у складі передніх корінців і у вигляді окремої гілки спрямовуються до симпатичного стовбура. Кожний симпатичний стовбур становить ланцюг нервових вузлів, з'єднаних один з одним. Симпатичні нерви іннервують всі органи і тканини організму (прискорюють і підсилюють скорочення серця, розширюють зіниці, підвищують кров'яний тиск, підсилюють обмін речовин тощо).\nТіла центральних парасимпатичних нейронів містяться в довгастому і середньому відділах головного мозку та спинному мозку. Із довгастого мозку виходять парасимпатичні волокна 7 - 9, 10, 12 черепних нервів. Головна маса парасимпатичних волокон, які йдуть із довгастого мозку, покидає його в складі блукаючого нерва. Його волокна іннервують органи шиї, грудей, живота. В спинному мозку парасимпатичні нервові центри розташовуються від 2 до 4 крижових сегментів.\nГанглії парасимпатичної частини автономної нервової системи розташовані в стінках внутрішніх органів. Внутрішньо-органні ганглії розташовані в м'язових стінках серця, бронхів, стравоходу, шлунка, кишок, жовчного міхура, сечового міхура, а також в залозах зовнішньої і внутрішньої секреції.\nБільшість внутрішніх органів має подвійну іннервацію: до кожного з них підходять 2 нерви - симпатичний і парасимпатичний. Симпатична частина автономної нервової системи сприяє інтенсивній діяльності організму, особливо в екстремальних умовах, коли потрібне напруження сил. Парасимпатична частина автономної нервової системи сприяє відновленню втрачених організмом ресурсів, забезпечує нормальну життєдіяльність людського організму у стані спокою та під час сну (уповільнює скорочення серця та зменшує їх силу, звужує зіниці, знижує кров'яний тиск).\nРефлекторні реакції підтримання артеріального тиску на відносно постійному рівні, теплорегуляція, прискорення і посилення серцевих скорочень при м'язовій роботі пов'язані з діяльністю автономної нервової системи.\nВсі відділи автономної нервової системи підпорядковані вищим вегетативним центрам, розташованим у проміжному мозкові. До центрів автономної нервової системи надходять імпульси від ретикулярної формації стовбура мозку, мозочка, підзгір'я, підкіркових ядер і кори великих півкуль.\nФункціонально уже на першому році життя дитини формується вегетативна нервова система. Проте розвиток її і удосконалення триває довгий час і відбувається одночасно з розвитком центральної нервової системи.\nУ дітей дошкільного і молодшого шкільного віку характерним є не цілковита зрівноваженість симпатичного і парасимпатичного відділів її щодо впливу їх на іннервовані органи. До 7 років переважає вплив парасимпатичної нервової системи. Тому часто спостерігається порушення ритму дихання і серцевої діяльності, звуження зіниці, підвищена пітливість, особливо у фізично ослаблених дітей і хворих.\nПроте є діти, у яких переважає вплив симпатичної нервової системи, тому спостерігається підвищена збудливість нервів, що регулюють діяльність серця і кровоносних судин. Помітна у них блідість і сухість шкіри та слизових оболонок, мерзлякуватість та інше.\nНа ранніх стадіях ембріонального розвитку для нервової клітини характерна наявність великого ядра, оточеного незначною кількістю цитоплазми. На 3-му місяці внутрішньоутробного розвитку починає рости аксон, пізніше виростають дендрити. Ріст мієлінової оболонки веде до підвищення швидкості проведення збудження по нервовому волокну - і зростає збудливість нейрона. Мієлінізація, насамперед, відмічається в периферичних нервах, потім поширюється на волокна спинного мозку, стовбурну частину головного мозку і пізніше на волокна великого мозку. Рухові нервові волокна вкриті мієлінової оболонкою ще до моменту народження. До 3-х років в основному завершується мієлінізація нервових волокон, хоча ріст мієлінової оболонки і осьового циліндра триває.\nВегетативна нервова система забезпечує іннервацію внутрішніх органів: травного, дихального та сечостатевого апаратів, серцево-судинної системи, залоз внутрішньої секреції, а також усіх гладеньких м'язів і залоз зовнішньої секреції.\nВона не може керувати роботою внутрішніх органів. Її діяльність поза свідомістю людини.\nУ вегетативній нервовій системі розрізняють центральну й периферичну частини. Центральна частина міститься в спинному і головному мозку. Периферична складається з нервових вузлів і волокон.\nВегетативна нервова система має тільки відцентрову (еферентну) ланку рефлекторної дуги. Доцентрову (аферентну) ланку рефлекторної дуги вона використовує у соматичній нервовій системі.\nЕфекторна ланка рефлекторної дуги вегетативної нервової системи має два нейрони: центральний або вставний і ефекторний (руховий). Тіло центрального нейрона міститься у бічних рогах спинного мозку або в ядрах стовбура головного мозку. Тіло ефекторного нейрона лежить за межами ЦНС, а саме у автономних вузлах.\nАксони вставних нейронів, які виходять зі спинного мозку і з стовбура головного мозку утворюють передвузлові (прегангліонарні) волокна. Ці волокна покриті мієліном, тому їх іменують білими. Аксони ефекторних нейронів, які виходять із вузлів і йдуть до органів утворюють післявузлові(постгангліонарні) волокна. Ці волокна не вкриті мієліном, тому їх іменують сірими.\nВегетативні ( автономні) вузли лежать ближче до органа, що ними іннервується. Вони поділяються на вузли 1- 2- 3- порядку. Вузли першого порядку це паравертебральні (біляхребетні), другого порядку – превертебральні (передхребетні), третього порядку – біля органі і інтрамуральні ( лежать в стінці органа )\nПарасимпатична частина вегетативної нервової системи. Перший парасимпатичний центр (ядро Якубовича) лежить у середньому мозку на дні водопроводу. Від ядра відходять прегангліонарні волокна, які йдуть у складі окорухового нерва (3 пара черепних нервів).На своєму шляху прегангліонарне волокно заходить у війчастий вузол. Від вузла починаються постгангліонарні волокна, які викликають звуження зіниці. Другий парасимпатичний центр (верхне слиновидільне ядро) міститься у ромбоподібній ямці, його передвузлові волокна входять до складу проміжного нерва, потім лицевого (7 пара черепних нервів). Прегангліонарні волокна підходять до крилопіднебінного й підщелепного вузлів. Постгангліонарні волокна, які відходять від крилопіднебінного вузла іннервують слізну залозу, залози слизової оболонки носової і ротової порожнин. Постгангліонарні волокна, які відходять від підщелепного вузла іннервують піднижньощелепну і підязикову слинні залози. Третій парасимпатичний центр (нижнє слиновидільне ядро) розташоване у довгастому мозку. Від ядра відходять прегангліонарні волокна, які йдуть у складі язикоглоткового нерва (9 пара черепних нервів). На своєму шляху прегангліонарне волокно заходить у вушний вузол. Від вузла відходять постгангліонарні волокна, які іннервують привушну слинну залозу. Четвертий парасимпатичний центр (дорзальне ядро блукаючого нерва) розташоване на дні ромбоподібної ямки. Правий блукаючий нерв з'єднується з черевним (сонячним) сплетенням. Прегангліонарні волокна йдуть у складі блукаючого нерва до органів шиї, грудної черевної порожнин і закінчуються в інтрамуральних вузлах. Ці вузли розташовані всередині щитоподібної, загрудинної залоз, у бронхах, легенях, серці, стравоході, шлунку, кишках - до селезінкового вигину. Від вузлів відходять постгангліонарні волокна, які іннервують ці органи. П'ятий парасимпатичний центр розташованій у 2-4 крижових сегментах спинного мозку. Прегангліонарні волокна від центрів йдуть у складі черевних корінців крижових нервів, а потім утворюють тазові нерви. Ці нерви входять до складу підчеревного сплетення і закінчуються інтрамуральними вузлами в органах малого таза. Від вузлів відходять постгангліонарні волокна, що іннервують органи малого таза.\nМатеріали підготовив доц. Ющак М.В.


Перед Новим роком я почув у своєму телефоні цей незвичайний голос. Він був низький, але такий жіночний. Тепер я весь час думав про незнайомку.\nНинішнього літа я знову став холостяком — після п’ятнадцяти років шлюбу. Моя дружина познайомилася з кимось і вирішила боротися за свою любов, тому розлучилася зі мною. У нашому союзі вже давно все не ладилося, тим не менш, розлучення стало для мене катастрофою. Я одружився у двадцять років і з тих пір завжди відчував себе чоловіком. А тепер? Ні, я не вмів жити на самоті, повертатися в порожню квартиру, спати один на двоспальному ліжку … Кілька місяців я сильно страждав. Друзі та колеги дивилися на мене зі співчуттям. Я схуд, став серйозним, навіть похмурим. Але через якийсь час потроху почав приходити до тями, відчув смак життя.\n— Саме час доглянути собі голубку, Андрюша, — якось заявив мій друг і колега Геннадій, критично розглядаючи мене. Він мав на це право. У нашому агентстві ми працювали разом вже більше десяти років.\n— Так-так, — підтримав його Димка, упершись руками в стіл. — Я знаю одну таку симпатичну жіночку. Дуже навіть нічого, працює з моєю дружиною …\n— Залиште мене в спокої! — Вибухнув я. — Взагалі не збираюся зв’язуватися ні з однією жінкою! Я вільний і щасливий, зарубайте собі на носі! Дійсно, тільки оговтавшись від шоку після розлучення, я оцінив всі принади незалежного життя. Повертався додому, коли хотів, рідко прибирав у квартирі, їв сосиски або піцу. Райське життя! Але чомусь зараз, напередодні Нового року, раптово відчув себе зовсім самотнім. У цей день на роботі, як звичайно, панувала святкова атмосфера. Геша розкладав пасьянс,\nДимон читав газету, а я дивився у вікно, думаючи про те, що перший раз за все життя проведу свята в гордій самоті. Раптом відчинилися двері в наш кабінет (Дімка автоматично сховав газету), і на порозі з’явився Юра з сусіднього відділу.\n— Андрію, — сказав він мені, — тебе шеф викликає. Вперед і з піснею!\n— Ось ти і заспівуй, — парирував я. Встав, вийняв з кишені телефон і поклав його на стіл. Шеф дуже не любив, коли під час ділової розмови у співробітника дзвонив мобільний. Повернувся через кілька хвилин.\n— Що йому було потрібно? — Пробурчав через газети Діма.\n— Щоб я вийшов на другий день після свят, треба проконтролювати якусь доставку після Нового року.\n— І ти погодився? — Запитав Геша.\n— А мені яка різниця? Я адже самотній і, зауважте, вільний як птах. Я простягнув руку до телефону, і він раптово задзвонив. Подивився на екран, там висвітився незнайомий номер.\n— Слухаю, — відповів я.\n— Ви відправили мені дивне SMS, — почув у слухавці хриплуватий, але дуже жіночний голос. — Я нічого не зрозуміла. Це ви відправляли?\n— Я? — Запитав я здивовано. — Коли?\n— П’ять хвилин тому.\n«П’ять хвилин тому я був у шефа», — і з підозрою подивився на приятелів. Діма, прикрившись газетою, голосно позіхав, а Генка втупився в монітор.\n— А ви можете сказати, що там було написано? — Запитав я. — Прошу вас.\n— Повідомлення було таке: «Я із задоволенням зустрінуся з вами. Призначте час і місце», — сказала вона невдоволено. — Чому ви хочете зі мною зустрітися і звідки у вас мій номер? Чим довше ми говорили, тим сильніше вона злилася. Її незвичайний голос злегка тремтів, і було помітно, що жінка не на жарт схвильована.\nЯ знову глянув на приятелів. Генка муркотів щось, а Димон … тримав газету догори ногами! Ага, попалися!\n— Здається, я знаю, що сталося. Якщо ви почекаєте кілька хвилин, я все з’ясую і передзвоню вам, добре?\n— Будь ласка, — почув у відповідь. — Знаєте, мені з самого ранку дзвонять якісь люди, а я не розумію, що все це означає, — пояснила вона, нервуючи. Я натиснув кнопку відключення.\n— Ну, добре, панове, жарт відмінна, — заявив, повернувшись до друзів. — А тепер, будь ласка, — всю правду, як на сповіді! Цю хвилину, і не викручуючись!\nЙолоп розкололися. Тепер я знав все і міг дзвонити нової знайомої.\n— Алло? Це я, — сказав в трубку.\n— Так? — М’яко відповіла вона. Господи, ну що за чарівний голос!\n— Пробачте, це друзі пожартували з мене. Я залишив телефон на столі, і поки мене не було, вони відправили SMS на ваш номер, — пояснив я жінці.\n— Але звідки …\n— Знайшли ваше оголошення в газеті.\n— Оголошення? — Вона була спантеличена.\n— Але я не давала ніяких оголошень!\n— Ні? — Тепер настала моя черга дивуватися. — «Самотня, мила й інтелігентна жінка з Києва познайомиться з культурним чоловіком без шкідливих звичок», — зачитав я текст.\n— Цього не може бути … в її голосі зазвучав жах. — Невже хтось із подруг так невдало пожартував? Дізнаюся, хто саме, я їй … Боже, як соромно! Люди будуть думати, що це я сама … Ой! — Раптом скрикнула вона знову, — адже ви напевно будете не єдиний, доведеться відповідати й на інші дзвінки, кожному пояснювати …\n— То, може, відключіть телефон на деякий час? — Порадив я.\n— Не можу … Так вийшло, що сьогодні мені потрібно бути на зв’язку …\n— Дякую, — відповіла вона, зітхнувши.\n— До побачення … — і я поклав з жалем трубку.\n«У цієї жінки такий прекрасний голос, його можна слухати годинами!» Наступні кілька днів я придумував привід, щоб зателефонувати: просто хотілося знову почути її м’який тембр. «Ти ідіот, — казав я собі. — Що тобі від неї потрібно? Чого ти хочеш досягти?» І не знаходив відповідей на свої питання. Але найгірше було те, що я не міг, ні на чому зосередитися.\nНарешті здалося, що пристойний привід для дзвінка знайдений. Але мені не хотілося дзвонити при колегах. Вийшовши з офісу, набрав її номер.\n— Так? Це знову ви? — Я уважно вслухався в її голос і відчував, що вона, слава богу, не роздратована.\n— Вибачте, — сказав, — але мені в голову прийшла одна ідея.\n— Сподіваюся, ви не хочете зі мною зустрічатися, — розсміялася вона. — Сьогодні ж Новий рік, дружина вам не пробачить.\n— У мене немає дружини, — відповів я. — Не бійтеся, я не збирався з вами зустрічатися. Просто хотів порадити вам: зателефонуйте в газету і попросіть прибрати це оголошення. Хто знає, скільки ще часу вони будуть його друкувати …\n— Уявляєте, мені самій тільки що прийшла в голову ця думка, — розсміялася вона і додала: — Але все одно спасибі … за пораду і турботу.\n— Ваш чоловік може розсердитися, що вам надзвонюють якісь чоловіки, — сказав і з острахом чекав її реакції.\n— У мене немає чоловіка, — відповіла вона. — Але такі дзвінки втомлять і незаміжню.\n— Вибачте … — мені стало незручно.\n— Ні, що ви, — заперечила вона. — Я не про вас. Навпаки, приємно, що ви про мене подбали. До того ж я відчуваю, що ви — зовсім не схиблений на сексі самець, які тепер дзвонять.\n— Добре, що ви так думаєте, — про всяк випадок скоріше сказав я. Раптово я зрозумів, що зовсім не хочу, щоб жінка закінчила розмову. «Старий, ти вже зовсім поганий», — майнула хоч одна здорова думка.\n— Щасливого свята, — мило побажала мені моя співрозмовниця.\n— Навряд чи він буде щасливим, — пробурмотів я. — Я ж буду один. Але вам щиро бажаю гарного Нового року.\n— У мене він теж буде не дуже щасливим, — її голос звучав все тихіше. Тут же народилася ідея, щоб … Але я відразу, же обложив себе. «Ти ж більше не збирався зв’язуватися з жінками або забув? Так швидко забув?»\n— Це сумно, — сказав я розгублено.\n— Так … До побачення, — зовсім тихо сказала вона і поклала трубку, а я раптом відчув величезну жаль. …\nТой новорічний вечір був кошмарним. Я навіть картав себе, що не поїхав на свята до сестри в Севастополь. Коли відмовлявся від її запрошення, то й не думав, наскільки самотньо мені буде. Я увімкнув телевізор, дивився святковий концерт, слухав побажання щастя, а відчував себе вигнанцем … Ох, була б поруч рідна душа … Рука сама потягнулася до телефону. Набрати номер — секундна справа, адже я вже записав його в список контактів під ім’ям «Незнайомка».\n— Це ви? — У мене по шкірі мурашки поповзли, коли почув її голос. «Невже вона запам’ятала мій номер?» — Подумав радісно, як хлопчисько.\n— Це я … Ви гнівайтесь? Я заважаю?\n— Та що ви! Я тут пялюсь в телевізор. І мені хочеться плакати, — відповіла вона.\n— Прямо як мені, — розсміявся я.\n— Ви що ж, раніше ніколи не проводили свята на самоті?\n— Ніколи, — вимовив я сумно.\n— А я ось уже вдруге, — сказала вона. — І можу вас втішити: зараз все-таки легше, ніж торік. Вона сказала це так, що я відчув, як моє серце розривається від болю.\n— Ви всі свята будете одна?\n— Завтра піду до друзів, — зітхнула вона. — Вони нещодавно купили дачу в передмісті. Поїду подивитися і залишуся у них … до Різдва. Ось так…\n— А … — я затнувся. — Ви не будете сердитися, якщо я вам ще подзвоню? — Набравшись сміливості, випалив.\nЗ хвилинку вона мовчала. «Так, брате, ти перестарався», — злякався я.\n— Дзвоніть, — протягнула вона. — Але … тільки … напередодні Різдва.\nЦі слова «напередодні Різдва» прозвучали так чарівно, ніби я почув забуту казку свого дитинства. Мені було соромно зізнатися самому собі, але я страшно нудьгував по розмовах з незнайомкою. Спершу сподівався, що робота дозволить мені як-небудь позбутися від настирливих думок.\nАле вона не допомогла. Я весь час чекав, коли почую її чудовий ніжний голос. «Здається, ти здурів, — докоряв я себе. — Ти кілька днів мрієш про жінку, яку жодного разу не бачив!» Перед Різдвом я не витримав і набрав її номер. Вона взяла трубку після другого гудка, ніби чекала біля телефону.\n— Все-таки ви не передумали ?!\nЯ був буквально вражений її вигуком.\n— Звідки ви знаєте, що це я? Ви так швидко запам’ятали мій номер?\n— А я ще в перший раз записала його в контакти під ім’ям «Незнайомець».\n— Ух ти! І я зробив те ж саме!\nЯ почув низький, грудний, чудовий сміх. І він відгукнувся в моєму серці, немов струна скрипки.\n— Мене звати Андрій, — сказав я. — Вибачте, що раніше не представився.\n— А я Олена.\n— Як з’їздили до друзів?\n— Нудно, — просто відповіла вона. «Який гарний голос … І ім’я. Ця жінка — для мене, я це відчуваю». Був один спосіб перестати думати про Олену — це побачитися з нею. «Хто не ризикує, той не п’є шампанського», — підбиває я сам себе.\n— А що ви … — я замовк. — Олено, а що ви робите сьогодні, в Різдво?\n— Нічого цікавого, — відповіла вона до моєї радості, але я намагався її приховати.\n— У мене теж ніяких планів, — заявив награно весело. — Може, проведемо вечір разом? — Я намагався здаватися не надто зацікавленим.\n— Так, мені хочеться подивитися, як ви виглядаєте, — раптом сказала вона, і в мене мурашки поповзли по спині. Я навіть не думав, що так сильно хвилююся. — Тільки знаєте … — вона зам’ялася, — не хочу якихось серйозних відносин. І заздалегідь попереджаю про це. Розумієте, я недавно розлучилася і дала собі клятву ні з ким не зв’язуватися. Принаймні, в найближчому майбутньому.\n— Звичайно! — Я навіть зрадів. — У мене ж точно така ж ситуація … Я пояснив, що сам недавно пережив розлучення. І теж дав клятву.\nНе варто, і говорити, з яким нетерпінням я чекав вечора. І нарешті, я побачив її. Як же описати зовнішність цієї жінки? Вона була … Втім, досить сказати, що її зовнішність … абсолютно відповідала її імені та її голосу. І … я попався. Скоро весілля. Тому що в ту казкову різдвяну ніч мої холостяцькі принципи розлетілися вщент, з першого погляду. Ні, ще раніше-с перших звуків її голосу …


Повернення школи Михайла Бойчука\n16 квітня 2021, Київ 04:37\n29 червня 2011, 17:51\nКиїв – Триває презентація у містах України унікального науково-мистецького видання «Школа Михайла Бойчука. 37 імен». Листи, фотографії, 400 ілюстрацій творів із музейних та приватних колекцій, а також світлини знищених НКВС робіт бойчукістів свідчать про потужну мистецьку модерністську течію, що пробивала собі дорогу до світового визнання.\nЦя книга, видана минулого року «Майстернею книги», видавництва «Оранта», ще з 17-го Форуму видавців у Львові стала раритетом. Рідкісною вона є не лише через малу кількість виданих екземплярів, а у першу чергу через те, що авторові Ярославу Кравченку вдалося вперше зібрати й опублікувати матеріали, що представляють творчість та долю 37-ми художників-бойчукістів, репресованих сталінською системою.\nУ липні будуть 74-і роковини розстрілу Михайла Бойчука та його найближчих товаришів. Тож гортаючи книгу, вдивляючись в обличчя людей на світлинах, розглядаючи ілюстрації, читаючи листи бойчукістів, є реальний шанс відчути епоху, зрозуміти, як формувався радянський «каральний молох» та винищувалося усе, що не вкладалося в ідеологічні рамки.\nМихайло Бойчук з учнями\nКнига демонструє особливу зацікавленість професора Львівської національної академії мистецтв Ярослава Кравченка в матеріалі. Батько автора Охрім Кравченко був учнем Михайла Бойчука. Книга про нього вийшла друком 2005 року. А потім, як пояснює Ярослав Кравченко, «захотілося зробити монографію про усіх учнів Бойчука».\n«По порошинках, фрагментах вдалося зібрати відомості про них, їхню творчість. Бойчук із декотрими учнями були розстріляні, а решту митців вислали в Сибір. Тепер із небуття, з мороку часу намагаємося відродити все, що було забуте», – зазначає Кравченко.\nЯ гадаю, що нам немає чого боятися історії – Бойчук\nЦя фраза Михайла Бойчука, винесена у книзі разом із портретом митця як своєрідний епіграф, у сучасному контексті набула декількох змістів.\nСам Бойчук, як автор концепції новітнього мистецтва, як творець художньої школи, як вихователь цілої плеяди непересічних митців, чудово розумів, що витворює засади світового модернізму нової епохи.\n«Ми повинні бути щасливі з того, що переживаємо початок весни мистецтва – нас мало, але ми знаємо, що прийде літо», – казав Михайло Бойчук.\nАле уже через кілька років історія показала, що художникам, рівно як і поетам, письменникам, науковцям і мільйонам простих людей, є чого боятися в радянській державі. Замість літа прийшла люта гулагівська зима.\nПройшло понад 70 літ, і дбайливо зібрані дослідником у приватних колекціях матеріали повернули позитивний зміст сентенції Бойчука.\n«Не копіювати, а синтезувати» – маніфест модернізму\nЯрослав Кравченко вказує на особливе значення школи Михайла Бойчука.\nВідкидаючи застарілі форми академічного навчання, Бойчук «революціонізував систему і методику навчального процесу, звернувшись до форми індивідуальної майстерні. Головною метою Бойчука було виховання національного художника нового типу із синтетичним мисленням», здатного осягнути нові естетичні цінності й піднести українське мистецтво до світового рівня.\nДля цього його вихованці передовсім повинні були навчитися розуміти «справжнє мистецтво», орієнтуючись «на праматір монументального мистецтва – Італію Кватроченто». Причому, Бойчук не лише розповідав про це мистецтво, а й демонстрував його зразки своїм учням. Ярослав Кравченко зібрав матеріали, що підтверджують те, що майстерня Бойчука була наповнена різними взірцями того, що він вважав «справжнім мистецтвом».\n«Але найважливіше було нове ставлення до натури – «не копійоване, а синтезоване», що стверджувалося у маніфестах європейського мистецтва модернізму. Саме його і прагнув виховати у своїх учнях професор Бойчук.\nВеликий знавець «композиції, візантійського стилю та мистецтва італійського Проторенесансу, давньоруської фрески київських соборів та українського іконопису, народного примітиву та новітнього французького малярства, Михайло Бойчук разом зі своїми учнями витворював власний синтетичний стиль, іменуючи його за характером мислення – «школою українських монументалістів», пише Ярослав Кравченко.\nВідродження українського в Україні та ще й не у «шароварних», а в модерністських формах йшло всупереч планам «переплавки народів Радянського Союзу в єдину спільноту – радянський народ».\nПочинаючи з 1929 року на шпальтах газет та часописів розпочалося активне цькування «бойчукізму».\nНайбільший «злочин» бойчукістів – це те, що їхня концепція «перетворила національну форму у самоціль і працювала не для зближення, а для віддалення українського мистецтва від мистецтва братніх республік», цитує автор журнал «Искусство» за 1935 рік.\nБойчука та його учнів звинуватили у «спотворенні радянської дійсності». А для знищення цілої мистецької школи та розстрілу його натхненників «знайшли аргумент» – «колишній офіцер австрійської армії, професор Київського художнього інституту Бойчук є одним із керівників націонал-фашистської організації...»\nБільшість учнів Бойчука теж зазнали репресій. Роботи знищили.\nДо нас дійшла дещиця, збережена у закордонних музейних та приватних колекціях. Ярослав Кравченко зібрав їх у одному виданні.\n«Українські мистці Парижа. 1900–1939»: новий погляд на Паризьку школу\nЧерез океан – по Україну (до 73-ї річниці розстрілу Михайла Бойчука)


Обама підписав закон: Україна – позанатівський союзник | Вікна-Новини\nОбама підписав закон: Україна – позанатівський союзник\nБарак Обама таки підписав закон про підтримку України, що його раніше ухвалили обидві палати конгресу США. Це підпис, на який українці так довго чекали.\nВідтепер американський очільник має право будь-якої миті надавати нашій країні фінансову та військову допомогу, хоч не летальну. Приміром – безпілотники, протитанкову, бронебійну зброю чи протиартилерійські радари.\nТакож за документом Обама має накласти санкції на головного російського експортера військових товарів, компанії Рособоронекспорт, і запровадити інші на свій розсуд. От тільки поки в Білому домі від нових санкцій проти Росії воліють утриматися.\n«Підписання закону не свідчить про намір Обами змінити нинішню політику щодо запровадження санкцій, котрУ ми координуємо з нашими спільниками та партнерами, передусім у Європі. Але ми кореґуватимемо наші санкції відповідно до дій Росії,» – заявляє речник Білого Дому Джош Ернст.\nПідписаний Обамою закон у Росії зустріли вороже. Міністр закордонних справ Сергій Лавров каже, документ підриває американсько-російські відносини.\nТим часом, журналісти американського видання Вашингтон Пост дали Лаврову відразу чотирьох Буратін – це така в них шкала брехливості. Не так давно Лавров французькому телеканалові розповідав, що ледь не 80 відсотків конгресменів ніколи не бували за кордоном, тому й виступають проти Росії. Журналісти дослідили, що насправді все з точністю до навпаки.\nVideo: Обама підписав закон: Україна – позанатівський союзник


У тому, хто вірить, об’являється праведний Бог | CREDO\n17 Червня 2019, 18:48 1338\nЛітургійні читання східного обряду та роздуми із журналу «Скинія» на 18 червня\nСправедливість бо Божа об’являється в ній. Апостол говорить так тому, що у віруючому, юдей той чи грек, об’являється Божа правда. Він говорить про Його праведність, бо вона за допомогою віри виправдовує грішника без учинків закону, як сказано в іншому місці: опинитися в ньому не з праведністю моєю, що від закону, а з тією, що через віру в Христа (Флп 3,9). А якою є Божа праведність через віру, каже Павло, можна дізнатися в Євангелії. Адже воно дає людині віру, якою та буде виправдана. У ній є правда і справедливість Божа для того, хто вірить. Правда Божа полягає в тому, що Він дав те, що обіцяв. Тому той, хто вірить, що він іде за Божими обітницями, даними через пророків, підтверджує праведність Бога. І ця праведність Божа стає йому свідком.\nЗ віри у віру. Що це означає, як не те, що віра Божа у тому, що Він обіцяв? А віра людини — в тому, щоб вірити Тому, хто дав обітницю. Так із віри Бога, який обіцяє, у віру людини, яка вірить, відкривається правда Божа. У тому, хто вірить, об’являється праведний Бог. А тому, хто не вірить, Він здається несправедливим. Воістину заперечує Бога той, хто не вірить, що Він дав те, що обіцяв! Це Павло каже про юдеїв, які заперечують, що Він є Христос, якого обіцяв Бог. Як написано: Праведник з віри буде жити. Далі апостол згадує пророка Аввакума (див. Авв 2,4), щоби показати те, що вже сказав: праведник живе вірою, а не законом. Тобто людина перед Богом виправдовується не законом, а вірою.


В Україні за добу виявили менше 900 нових випадків "ковіду" | Новинарня\nHome / COVID-19 / В Україні за добу виявили менше 900 нових випадків “ковіду”\nУпродовж минулої доби, 12 червня, в Україні зареєстрували 857 нових випадків коронавірусної хвороби – другий найменший показник цього року.\nЯк передає “Новинарня“, такими є дані статистики, що в неділю, 12 червня, показана в системі моніторингу РНБО.\n(Антирекорд нових виявлених випадків “ковіду” з початку епідемії фіксувався 2 квітня 2021 року – 20 341.)\nЗа офіційними даними МОЗ України, за минулу добу одужали 1 652 особи.\n(Про найбільший добовий показник смертності інформували 7 квітня 2021 року – 481.)\nЗа весь час епідемії коронавірус в Україні офіційно діагностували у 2 223 558 осіб. Із них 2 127 337 людей одужали і 51 679 – померли.\nСтаном на сьогодні в Україні зареєстровано 44 542 активні випадки COVID-19. За добу число “діючих” хворих зменшилося на 828.\nНапередодні, в суботу, показник динаміки нових хворих становив -3 700, у п’ятницю -4 050, у четвер -4 825, в середу -5 654, у вівторок -5 267, у понеділок -1 241, у минулу неділю -3 621.\nТаким чином, число активних випадків (зареєстрованих на цей час носіїв вірусу) в Україні скорочується 48 днів поспіль.\nЗа даними МОЗ, за добу на “ковід” захворіли 37 дітей та 17 медпрацівників.\nЗа минулу добу госпіталізовано 684 особи (попередньої доби – 709).\nЗа добу протестовано: методом ПЛР – 17 138 осіб, методом ІФА – 4 226 осіб, експрес-тестами – 9 893 особи.\nЗа весь час епідемії в Україні проведено ПЛР-тестувань – 10 504 548.\nЗа останню добу найбільша кількість підтверджених випадків коронавірусної хвороби зареєстрована у м. Київ (114), Дніпропетровській (101), Київській (70), Харківській (52) та Львівській (47) областях.\nНайбільше за статистикою скоротилося число активних хворих на Харківщині (-471).\nУ Збройних силах за минулу добу зареєстровано лише один новий випадок захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19.\nЗа добу 12 червня в Україні було щеплено проти COVID-19 34 870 людей. Першу дозу вакцини отримали 28 384 людини, повністю імунізовані (отримали другу дозу) – 6 486 людей за добу.\nПротягом доби працювали 257 мобільних бригад, 370 пунктів щеплення.\nВ ЗСУ за добу щеплено 474 особи (перше введення).\nВід початку вакцинальної кампанії в Україні щеплено 1 459 376 осіб, з них отримали 1 дозу – 1 459 374 особи, повністю імунізовані та отримали 2 дози – 236 906 осіб (із них двоє осіб отримали одну дозу закордоном). Загалом проведено 1 696 280 щеплень.\nСтаном на 13 червня 2021 року до листа очікування вакцинації від COVID-19 записалися 683 456 людей.\nЗа даними інфографіки Університету Джонса Гопкінса, станом на 11:00 13 червня 2021 року у світі лабораторно зафіксовано понад 175,668 млн випадків зараження коронавірусом. Понад 3,795 млн людей померли від ускладнень, викликаних COVID-19. Проведено щеплень – понад 2,317 млрд.


МОИ ПЕТЕЛЬКИ: Борщ український\nЧитати за 30 хвилин до обіду\nP.S. Додам від себе. Борщ треба обов'язково підкислити! Краще за все, збризнути яблучним уксусом порізаний-потертий бурячок, від цього ще й колір буряка збережеться! Або додати лимон, лимонний сік ( теж краще збризнути і перемішати бурячок).\nв'язання спицями (221)


& 28. КРАЇНИ СВІТУ. УКРАЇНА НА КАРТІ СВІТУ\nЯким державам світу належать ці прапори? Яка з цих країн розташована далеко від решти?\nЦе карта світу. Материки зафарбовані різними кольорами.\nЯ хочу дізнатися, які країни існують на Землі.\nУ світі є багато країн. У кожної країни своя\nІсторія, звичаї, мова та культура, свої символи.\nКраїни різняться за місцем розташування, площею, кількістю населення, рівнем розвитку тощо.\nКількість країн постійно змінюється. Сто років тому їх налічувалося близько шістдесяти, а нині – понад сто дев’яносто. Україна як незалежна країна з’явилась на карті світу 1991 року.\nУ кожній країні є головне місто – столиця. В Україні це місто Київ.\nУ різних країнах різна форма правління. Деякими державами правлять монархи, тобто самовладці. Уся влада в таких країнах належить одній людині – королю, шейху або султану. Деякими іншими країнами повновладно керують президенти. В Україні вся влада належить її громадянам. Про це говорить\nОсновний Закон країни – Конституція. Тому Україну називають республікою.\nНароди всіх країн бажають самостійно вирішувати свою долю й мирно співіснувати з іншими народами. Досягнути цієї мети допомагає Організація Об’єднаних Націй (ООН). Це найбільша та найавторитетніша міжнародна організація. У ній представлені майже всі держави світу. До складу ООН входить і наша країна. Україна прагне жити в мирі та злагоді з іншими країнами світу, співпрацювати з ними, розвивати економічні й культурні зв’язки.\nПорівняй подані країни за розміром території та кількістю населення.\nЯкі міжнародні свята, проголошені ООН, відзначає більшість країн світу?\nПорівняйте японські та українські прислів’я. Знайдіть серед них близькі за змістом.\nСтаранність – мати успіху\nНаполегливість та праця успіх приносить\nПраця людину годує, а лінь марнує\nХочеш пізнати людину – пізнай її друзів\nРозум добре, а два – краще\nРозкажіть за схемою про основні цілі роботи ООН.\nЯкщо хочеш дізнатися більше про якусь країну – підготуй повідомлення. Під час роботи користуйся пам’яткою на с. 56.\nТепер я знаю, що Україна – одна з незалежних країн світу. Народи всіх країн бажають жити в мирі та злагоді.\nЯ прагну вивчати історію, культуру своєї Батьківщини та інших країн.\nPrevious Post: Тести – Урок 5\nNext Post: Багатства вод світового океану


Вибір професії – задача з багатьма невідомими – Провсе\n17.02.2011, 13:26 1.9k перегляди\n16 лютого 2011р. в Тернопільському міському центрі соціальних служб для сім’ї, дітей та молоді для випускників шкіл з числа дітей сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, було проведено профорієнтаційний тренінг „Вибір професії або задача з багатьма невідомими”.\nМетою тренінгу було підготувати учнівську молодь до свідомого, самостійного та обґрунтованого вибору професії, який би відповідав їх здібностям і можливостям, та враховував професійні нахили та інтереси.\nКожен учасник мав нагоду визначити власний тип професії за допомогою профорієнтаційних діагностичних методик, усвідомити наскільки важливий правильний вибір професії в житті людини та визначити фактори, що впливають на вибір професії.\nПопередня Систему охорони здоров‘я міста Тернополя реформують\nНаступна Громадські слухання щодо реорганізації “третьої” лікарні – «засекречені»


Медведчук подав до суду на інтернет-видання «Букви» через матеріал про Стуса - Детектор медіа.\nНародний депутат від «Опозиційної платформи - За життя» Віктор Медведчук позивається до видання через згадку про нього у матеріалі про поета Василя Стуса, в справі якого Медведчук виступав адвокатом.\nПро це повідомив шеф-редактор видання «Букви» Данило Романчук.\n«Віктор Медведчук подав до суду на інтернет-видання #Букви. Причина звернення до суду – публікація #Букв про вирізану сцену з фільму про Василя Стуса, де фігурує Медведчук, який виступав адвокатом Стуса у 1980 році», - розповів він.\nЗазначається, що Віктору Медведчуку начебто не сподобалося речення: «Медведчук в ході судового розгляду порушив адвокатську етику, визнавши провину свого підзахисного за нього самого».\nПредставник позивача в суді стверджує, що Медведчук вів справу відповідно до чинного на той час законодавства та не міг протистояти системі.\nСудове засідання у справі відбудеться 13 лютого 2020 року в Подільському суді Києва.\nРаніше Медведчук подав до суду позов із вимогою заборонити книгу журналіста та історика Вахтанга Кіпіані «Справа Василя Стуса» через те, що інформація в книзі нібито не відповідає дійсності.\nВидавництво Vivat заявило, що вважає позов Медведчука спробою прямого тиску на свободу слова в Україні.\n11 серпня на той час прем'єр-міністр Украйни Володимир Гройсман доручив керівництву Мінкультури та Держкіно «розібратись» із ситуацією щодо фільму, з якого «зникли» сцени із персонажем Медведчуком.\nПісля цього в Держкіно заявили, що проведуть перевірку фільму через видалені сцени. А голова Держкіно зазначив, що «вважає неприпустимим» видалення сцен про Віктора Медведчука. За його словами, з Держкіно ніхто не погоджував зміни до сценарію.\nСуд 19 жовтня оголосить рішення в справі за позовом Медведчука проти Кіпіані та Vivat


Сорочка Arber AK05.09.30 для чоловіків Блакитний - купити в Києві, Україні в магазині Intertop: ціна, фото, відгуки\nКод товара: AK05.09.30\nЧоловіча сорочка напiвприталеного силуету з довгими рукавами від Арбер. Сорочка комфортного крою, без виточок з класичним, відкладним коміром. Манжети застібаються на одну петлю і два гудзики (для регулювання манжета). Лінія низу фігурної форми. Легка, дихаюча тканина створить відчуття комфорту на весь день. Виріб не втрачає колір, тримає форму після прання. Приємна на дотик фактура тканини і стильна смужка завжди буде виглядати оригінально! Ця модель сорочки просто незамінна річ для важливих подій і ділових переговорів.\nСорочка з довгим рукавом Arber модель AK05.09.30


Міських чиновників та керівників комунальних підприємств протестують на детекторі брехні? | Новини\nМіських чиновників та керівників комунальних підприємств протестують на детекторі брехні?\n12:44, 14 травня 2015 р.\nМіський голова Віктор Анушкевичус розглядає можливість проведення тестувань своїх підлеглих з використанням поліграфа, більш відомого як “детектор брехні”. Відповідну пропозицію містка влада отримала від київської спеціалізованої фірми.\nПро це йдеться у листі компанії DSP. Фірма пропонує меру протестувати чиновників та керівників комунальних підприємств з максимальним ступенем достовірності щодо вже скоєних ними правопорушень або щодо тих, які тільки готуються, - передає 0342.ua з посиланням на Галку.\nПідприємці твердять, що тестування дозволять Віктору Анушкевичусу виявити факти шахрайства, розкрадання коштів, отримання “відкатів” та навіть можливої їх приналежності до терористичних угруповань.\nЦікаво, що згідно резолюції міський голова просив своїх заступників розглянути лист DSP та надати свої пропозиції.\nЗ фотокопії видно, що заступники голови міста, зокрема Зіновій Фітель, обмежились підписом та словом “ознайомлений”. Натомість один з підписантів, ймовірно секретар міської ради, написав “підтримую”.\nЯк відомо, 12 березня правоохоронці затримали директора Фонду комунального майна Богдана Чупірчука та директора стадіону “РУХ” під час отримання 5 тисяч доларів і 7 тисяч гривень хабаря за сприяння в отриманні в оренду приміщень спортивної споруди.\nУ свою чергу Віктор Анушкевичус визнав, що звістка про вчинок директора Фонду комунального майна Богдана Чупірчука, якого спіймали під час отримання хабаря, стала для нього вкрай неприємною новиною.\nІвано-Франківськ новини Івано-Франківська міська влада дитектор брехні


15 April 2016 - Брамки\nМіста і райони. Хто стартує 17 квітня?\n"БРАМКИ" вже писали про те, що минулої неділі розпочалися футбольні сезони на Богородчанщині, Тисмениччині і Коломийщині. Щодо останньої, то там старт видався неповним, оскільки в гру вступили лише команди 2-ї ліги. Перша ліга розпочне гру цього вік-енду.\nЗвання чемпіона Коломийщини- 2016 виборюватимуть ФК "Угорники", "Метеор" Жукотин, ФК "Сопів", "Спартак Струпків, "Євромікс-Дебеславці" (раніше - "Дебеславці ФК"), "Довбушівець" Печеніжин, "Прут" Воскресинці, "Сокіл" Коршів, ФК & ... Read more »\nViews: 621 | Added by: bramki | Date: 15.04.2016 | Comments (0)\nViews: 704 | Added by: bramki | Date: 15.04.2016 | Comments (2)\nViews: 1055 | Added by: bramki | Date: 15.04.2016 | Comments (1)


Студенти факультету фізичного виховання Уманського державного педагогічного університету імені Павла Тичини Анжела Шемракович та Ярослав Фриюк взяли участь у Чемпіонаті України з марафону, присвяченому пам’яті воїна-спортсмена Ігоря Присяжнюка. Учасниками всеукраїнських змагань, які пройшли у м.Вінниці, стали близько 120 учасників з 20 областей України.\nЗа підсумками чемпіонату Ярослав посів ІV місце (К-2, 26км). Анжела завоювала почесне І місце (К-2, 26км), виконавши норматив Майстра спорту України. Зважаючи на високий спортивний результат, Анжела Шемракович виборола місце у збірній команді нашої держави, яка незабаром вирушить на Чемпіонат Світу.\nВітаємо наших спортсменів та їхніх тренерів і бажаємо подальших успіхів!


Благотворительная организация "СПАСИБО" Олексій Шимко. Множинні важкі травми після ДТП. Збір на реабілітацію.\nОлексій Шимко. Множинні важкі травми після ДТП. Збір на реабілітацію.\nПІБ: Шимко Олексій Віталійович\nДата народження: 11.02.1986 р.\nДіагноз: Стан після політравми (10.05.2019г.). Закрита ЧМТ – струс головного мозку. Закрита травма грудної клітини, забій грудної клітини, забій легень, пневмомедіастінум. Закрита травма живота і заочеревинного простору, розрив брижі здухвинної та сигмовидної кишки, розрив лівої нирки, розрив правого наднирника, відрив правого сечоводу. Закритий перелом кісток тазу. Закритий перелом L1, L2 хребців типу А0. Закрита хребетно-спинномозкова травма, забій спинного мозку тяжкого ступеня на рівні Th10 з нижньою параплегією та анестезією на рівні Th10 дерматому з обох сторін. Порушення функцій тазових органів. Порушення функцій ходьби і самообслуговування.\nЗбір на перший курс реабілітацій відкрито 26.12.2019\nЗбір на другий курс реабілітацій відкрито 16.02.2021\nЗбір на другий курс реабілітацій відкрито 02.07.2021\nНЕОБХІДНО ЗІБРАТИ: 50400 гривень\nЗАЛИШИЛОСЬ ЗІБРАТИ: 50400 грн\nНовини про Олексія та поточний збір\n5169 3324 0709 2439 (Здоровенко Г.Г.)\nкошти з інших кріїн світу): https://www.liqpay.ua/ru/checkout/i5596519291\nПідтримати проект допомоги на сайті DOBRO.UA: https://dobro.ua/project/borotba_za_zhittia_pislia_vazhkogo_dtp_2/\nМолода сім’я Шимко - приклад любові і підтримки. Вони жили, будували плани, мріяли, в їх житті з’явився синочок, але ця історія щастя змінилася на історію боротьби за життя, за майбутнє. Сьогодні вони, вичерпавши свої сили, просять допомоги. З болем в серці і надією, що люди підтримають їх в цій боротьбі.\nВсе почалося 9 травня 2019 р\nОлексій Шимко з друзями на машині відправився в Чехію, поїздка планувалася давно. У Чехії залишили машину і взяли в прокаті мотоцикли, щоб подивитися красиві європейські види. Ніхто з них не гонщики і не екстримали, їздили на невеликій швидкості, вони тільки хотіли подивитися красиві види. Тим часом Льошу вдома чекали дружина Ксюша і маленький дворічний син. Ксенія постійно була на телефонному зв’язку з Льошею, але в той день 10 травня Льоша не відповідав, з ним вже трапилася біда: сталося лобове зіткнення з легковим автомобілем. Страшні наслідки тієї аварії, здається, не залишали шансів Льоші вижити. Його забрала швидка у реанімацію чеської лікарні, він довгий час перебував в медикаментозному сні. Три тижні в реанімації лікарі боролися за його життя. Множинні травми, здавалося, не залишали шансу на життя: закрита черепно-мозкова травма (ЧМТ), закрита травма та забій грудної клітки, легенів, травма живота і заочеревинного простору, розрив кишки, лівої нирки та правого наднирника, закритий перелом кісток тазу, забій спинного мозку, відкритий перелом лівої ноги та переломи обох рук. Просто навіть дивлячись на фото не вкладається в голові, як можна було вижити, але Льоша вижив.\nВін переніс 9 операцій (видалені обидві нирки, сечовід, видалили частину товстого і тонкого кишечника, багато операцій на ногах – вшивали титанові пластини) і його чекають ще оперативні втручання. Через відсутність нирок, змушений проходити 3 рази на тиждень процедуру гемодіалізу, яка щоразу приносить біль і страждання. Через пошкодження з гематомою і кровотечею спинного мозку, Олексій не відчуває кінцівок. Чеські лікарі довели його до більш стабільного стану і сім’я привезла Олексія в одеський військовий госпіталь, де подальше лікування було більш доступним з фінансів.\nСьогодні відновлюючи події того трагічного моменту, Олексій не може згадати як опинився на зустрічній смузі. Був світлий день, порожня дорога, ідеальне покриття. Він пам’ятає, що закричав перед зіткненням, мабуть була якась перешкода, якась ситуація, яка змусила його виїхати на зустрічну. Зараз вже ці болісні думки ніяк не допоможуть Олексію. Він все ще перебуває в постійній боротьбі за життя і відновлення рухових функцій ніг.\nЙого сім’я - дружина Ксенія і маленький синочок дуже люблять і підтримують Олексія. Вони мріють і намагаються робити все можливе і не можливе, щоб Льоша був живий і не відчував того болю, який переносить зараз через гастростому, через гемодіаліз, через наслідки страшних переломів.\nЗараз ми можемо допомогти Олексію на цьому шляху до майбутнього. Сім’я просить підтримати фінансово реабілітаційні заняття Олексія, які спрямовані на відновлення рухових функцій, поліпшення кровообігу нижніх кінцівок. У м.Одеса є зал фізичної терапії «MOTUS». Один з його засновників Сергій Ращенко, який не з чуток знає про проблеми та потреби людей з такими травмами. Реабілітологи залу «MOTUS» погодилися займатися з Олексієм. Кількість занять в місяць постійно регулюються, в залежності від самопочуття Олексія, але кожна зустріч з реабілітологом – це ще один крок до майбутнього, ще одна хоч маленька перемога і звичайно ж можливість подолати біль і депресію від того, що сталося.\nБудь-яка посильна вам допомогу в сукупності допоможе оплатити реабілітаційні заняття Олексія!\nВиписка з військового госпіталя / Свідщцтво про інвалідність\nСегодня БО “Спасибо” открыли благотворительный сбор помощи Алексею Шимко для оплаты реабилитационных занятий в зале физической терапии “MOTUS” (г.Одесса).\nСчет на оплату реабилитации ожидаем.


Салат з шинкою і сиром: правильний рецепт з фото\nГосподарки готові випробовувати різні прийоми, готувати десятки салатів, щоб знайти кілька ключових страв. Вони повинні бути корисними, оригінальними, смачними, подобатися всім членам сім’ї. Відмінно, якщо таке блюдо ефектно виглядає, може при бажанні зайняти і на святковому столі гідне місце. Зараз ми представимо вашій увазі салат з шинкою і сиром. Він приваблює не тільки економічністю, простотою приготування, але і естетичністю, багатим смаковим букетом. Знайти продукти, потрібні для цієї страви, не складе труднощів. Практично всі вони широко доступні. Вам залишиться тільки зібрати набір інгредієнтів. Обов’язково запам’ятовуйте не тільки перелік складових, короткий алгоритм роботи, але і всі супутні рекомендації, поради. Продукти треба правильно вибирати, обробляти, дотримуватися деякі пропорції. Тоді страва буде чудовим.\nВажливо звернути увагу і на рівень калорійності, жирності страви. Для багатьох людей на перший план виходять різні дієти, прагнення знизити вагу як можна швидше, ефективно, утримати в руках перемогу. Зрозуміло, важливо знати думку дієтолога про конкретній страві. Ось що каже досвідчений дієтолог про наш салат з сиром і шинкою: «Коли людина дотримується дієти, йому вкрай важливо дотримуватися всіх приписів, не порушувати заданий режим. Безумовно, коли обмеження занадто жорсткі, утриматися в рамках ще складніше. Людина мріє про смачною, ситною, оригінальної їжі. Я раджу моїм клієнтам, які не сидять на строгих дієтах, їсти невеликими порціями салат з шинкою і сиром. Продукти в ньому так вдало поєднуються, що страва відмінно засвоюється. Свіжі овочі, нежирна заправка, сир і шинки з курки або конини – ось оптимальний вибір для сидить на дієті. Тільки порція повинна бути невеликою, максимум 100-150 грамів. За класичним рецептом слід робити салатик з шинкою з яловичини і свинини, але його можна їсти вже на закрепляющем етапі, коли сидіння на дієті закінчено».\nЗапам’ятовуйте рецепт, але не тільки сам алгоритм дій, але і всі поради, особливості приготування страви. Тоді ви з легкістю зробите дивовижний салат, смачний, ароматний і красивий.\nГотуємо салат з сиром, шинкою\nВідразу зберіть необхідний набір продуктів. Вам знадобиться якісна щільна шинка, хороший класичний сир. Також в салат обов’язково кладуть яйця і білий ріпчаста цибуля, багато свіжої зелені, огірки з болгарськими перцями. Деякі любителі картоплі відправляють в салат і його, але ми готуємо за рецептом, в якому використання картоплі не передбачено. Ось яке спостереження зробила одна жінка, яка сидить на дієтах, але при цьому регулярно готує таку страву. «Цей салатик дійсно універсальний. Він добре насичує, його цілком можна використовувати в ролі основного блюда, при цьому засвоюється він на рідкість добре. Весь секрет у тому, що інгредієнти напрочуд вдало підібрані. Шинка і сир поєднуються тут з великою кількістю зелені, свіжим перцем і цибулею, огірками. В результаті складено ідеальний ансамбль продуктів. Салат не тільки сам добре засвоюється, але і стимулюємо засвоєння інших страв, прискорює метаболізм в організмі. Я бачу на власному досвіді, що навіть на жорсткій дієті можна дозволити собі невелику порцію салату з сиром і шинкою».\nУ ролі заправки тут використовується сметана з майонезом, невеликою кількістю оливкової олії без запаху і подрібнений яєчний жовток. Деякі любителі додають в неї трошки оцту, але тоді салат стає помітно гостріше. Приступаємо!\nВ першу чергу ми займемося яйцями, адже їх треба варити. Відмінно, якщо ви візьмете великі яйця першого або вищого сорту. Саме з ними ваше блюдо буде максимально ароматним, смачним. Такі яєчка містять більше цінних речовин, мікроелементів і вітамінів. Вони, зрозуміло, радують і багатим смаковим букетом. Зверніть увагу, що дрібні яйця далеко не такі якісні, вони не зуміють надати симпатію вашому салату. Бажано поставити електронний будильник із секундоміром, коли ви будете варити яйця. Їх дуже легко перетримати на вогні, а після цього вони вже будуть зіпсовані. Вся справа в тому, що навіть злегка переварені яйця вже стають занадто тугими. Білок буде «гумовим», а жовток може почорніти. В салаті яйця виконують багато завдань: вони роблять страву більш ніжним, пишним, стають ідеальним фоном для інших інгредієнтів. Варити їх треба рівно 10 хвилин. Коли потрібний час минув, необхідно відразу зняти каструльку з вогню, а яйця відправити в крижану воду, бажано під проточну. Вони швидко охолонуть, а шкарлупки, плівочка будуть зніматися дуже легко. Так ви заощадите продукти, свого часу, оскільки зазвичай очистити яйця не так просто. Яєчка поріжте соломкою або невеликими кубиками.\nЗ білим ріпчастою цибулею вам знадобиться попрацювати. Вибирайте велику соковиту цибулину. Вона повинна бути свіжої, якісної, з блискучою шкіркою. Добре, якщо ви візьмете красивий цибулю, на якому немає потертостей, подряпин і вм’ятин, не промацуються м’які ділянки. Цей лук потрібно звільнити від усіх верств, які хоч трохи підсохли. Якщо таких немає, один верхній шар все одно треба видалити, так як нам потрібен чистий цибулю. Для початку поріжте його досить тонкими кільцями. Потім обварите окропом. Воду треба добре злити, а вже після цього різати цибулька дуже-дуже дрібно. Шматочки повинні бути буквально мікроскопічними. При цьому постарайтеся різати цибулю так, щоб основна частина соку залишалася всередині шматочків. Ніж для цього повинен бути гострим. Такий лук, коли він вже ошпарен і дрібно порізаний, точно не зіпсує ваш салатик. Його можна класти досить багато, не побоюючись, що страва буде надто гострим.\nТепер можна братися за болгарські перчики. Ми кладемо перці зеленого і жовтого кольорів. Вони мають досить ніжний смак, відмінно вписуються в загальну гаму страви. Вибирайте якісні вітчизняні перчики середнього розміру. Вони не повинні бути величезними, так як занадто великі перці можуть виявитися генетично модифікованими. Вони менш ароматні, не такі смачні, іноді виявляються шкідливими для здоров’я. Прослідкуйте, щоб на ваших перчиках не було подряпин, вм’ятин, подряпин. Акуратно ріжте перці. Використовуйте гострий ніж, намагайтеся не тиснути їм, щоб як можна менше соку виділялося на обробну дошку. Різати перчики треба дуже дрібно. Так вони будуть в салаті дивно ніжними.\nОгірки теж краще вибирати вітчизняного походження. Вони якісні, при цьому навіть взимку ви маєте чудовий шанс придбати свіжі огірочки, на яких ще не встигли зів’янути квіточки. Огірки повинні бути чистими, без дефектів. Це дуже важливо, оскільки ви не будете піддавати їх термічній обробці, а через вм’ятини, подряпини і зрізи в них може проникнути інфекція, мікроби. Вдома все одно помийте огірки під проточною водою, нехай вони і виглядають чистими. Зріжте і викиньте кінчики. Огірки спочатку наріжте кружальцями, а потім соломкою. Така соломка виглядає дуже естетично.\nТепер прийшов час зайнятися шинкою. За нашим рецептом кладеться в салат шинка з яловичини і свинини. Якщо в ній є трохи шпику, це зробить смак салату ще багатшими. Зверніть увагу, що шинка повинна бути однорідною, досить щільною, з неї не повинна виділятися рідина. Якщо шинка розшаровується, це може свідчити про те, що вона приготовлена з застосуванням численних штучних добавок. Іноді розшаровується продукт, який зберігався з порушеннями умов. Таку шинку краще не їсти. Коли ви вже знайшли якісний продукт, потрібно порізати шинку красивою довгою соломкою.\nЗ сиром бажано працювати в останню чергу. Вам знадобиться сир класичних сортів. Не варто брати мармурові сири, продукти з цвіллю. Для нашого салату вони не підходять. Оптимально впишеться в ансамбль російський або голландський сир. Ретельно вибирайте його. Він повинен мати однорідну забарвлення. Коли сир світліше біля скоринки, це напевно говорить про недостатню зрілість. Ось що з цього приводу зазначає фахівець: «Сир треба вибирати з обережністю. «Правильний» сир має рівномірний відтінок, він не буде вас лякати світлими ділянками біля скоринки. Хороший сир легко ріжеться на гнучкі пластинки, не кришиться». Купувати «підозрілі» сири не варто. Зате якісний сир гарантовано безпечний, має дуже насичений і приємний смак, аромат. На нього можна і витратити трохи більше».\nПора порізати зелень. У цей салат ідеально підходить петрушка. Її можна рубати досить крупно, щоб вона добре відчувалася в загальному букеті.\nДля заправки використовуйте жовток одного яйця, сметану і нежирний майонез. Добре, якщо ви додасте в неї трохи оливкової олії без аромату. Ретельно перемішуйте вашу заправку.\nЗмішуйте всі інгредієнти, заправляйте салат! Зверху можна прикрасити гілочками петрушки, болгарським перцем.\nСалатик готовий! Приємного апетиту!