”Grillihiilet” Kenian kaupunkien energianlähde ja maaseudun elinkeino | Tutkimusretkellä\nHarva tulee ajatelleeksi puistopiknikpakettien ja kesämökkien grillien energianlähteenä käyttämiemme grillihiilten alkuperää. En minäkään tiedä ovatko Suomessa myydyt grillihiilet kotimaista alkuperää. Keniassa vastaavat hiilet ovat kuitenkin yksi kotitalouksien tärkeimmistä energianlähteistä. Kun yli 80 prosenttia koko maan maaseudun kotitalouksista saa kotitalousenergiansa polttopuista, kaupungeissa noin kolmasosa valmistaa ruokansa ja lämmittää vetensä puuhiilen avulla Kenian tilastokeskuksen mukaan.\nPuuhiiltä saadaan nimensä mukaan puusta ”hiillyttämällä”. Valmistustavat vaihtelevat taloudellisten resurssien mukaan hyvin yksinkertaisista maahan kaivetuista tai pinotuista puukasoista metallisia osia ja ilmanvaihtokanavia hyödyntäviin pesiin. Yhteistä näille on raakamateriaali: puu, ja lopputuote: puuhiili.\nTutkimusalueeni Dakatcha Woodland on paikallisesti, ja alueellisestikin tärkeä puuhiilen tuotantoalue. Paikalliset omavarainmaanviljelijät hankkivat lisätuloja valmistamalla puuhiiltä 30 kilometrin päässä sijaitsevan Malindin ja 130 kilometrin päässä olevan Mombasan markkinoille. Dakatchan metsissä on vielä puuta mitä hakata, siksi tuotantopaikkoja löytyy joka puolelta aluetta, eivätkä tuotantotavat ole säästeliäitä puuvaroja kohtaan. Huhtikuussa 2011 löysimme alueelta useita jo kerättyjä puuhiilikasoja, joista olisi kuitenkin saanut vielä usean 20 kilogramman säkin täyteen pienemmistä puuhiilenpaloista. Kannot oli myös jätetty korkeiksi, aivan kuin puilla ei olisi mitään arvoa.\nPuuhiiltä valmistavat yhtälailla naiset kuin miehetkin, vaikka osa työvaiheista vaatii kovaa fyysistä kuntoa. Muutama henkilö voi valmistaa reilussa viikossa noin 20 säkkiä puuhiiltä ja saada siitä noin 2000 Kenian shillinkiä eli noin 20 euroa mikä ei ole pieni raha paikallisilla standardeilla. Tämän puuhiilimäärän valmistamiseen tarvitaan kaksi – neljä puuta (halkaisijaltaan noin 25cm rinnankorkeudelta). Tutkimistani 90:stä kotitaloudesta yli puolet oli mukana puuhiilen valmistuksessa. Keskimäärin puuhiiltä tuotettiin 38 säkkiä kuukaudessa kotitaloutta kohti. Tuon määrän tuottamiseen tarvitaan noin kuusi puuta, mikä tarkoittaa, että kuukaudessa kotitaloudet kaatavat 540 puuta. Haastattelemani kotitaloudet edustavat vain murto-osaa alueen väestöstä.\nSuosituimmat lajit puuhiilen valmistukseen tutkimusalueellani ovat mkami (Newtonia hildebrantii), mrihi (Brachystegia speciformis) ja mkulu (Diospyros cornii), joista keskimmäisen on nähty olevan erittäin tärkeä alueen lintukannalle. Erityisesti Dakatcha Woodlandin lisäksi vain Arabuko Sokoken metsäalueella havaitun Clarke’s Weaver –linnun, joka on osaltaan antanut Dakatchalle kansainvälisesti tunnustetun Important Bird Area (IBA) merkinnän, olemassaolo alueella on kyseisestä puulajista riippuvaista.\nTasapainottelu olemattomien elinkeinojen ja ansaitsemismahdollisuuksien sekä metsiensuojelun välillä on haastavaa. Kenialainen kansalaisjärjestö Nature Kenya kuitenkin jatkaa uurastustaan alueen tulonlähteiden kehittämiseksi. Tavoitteena on paikallisten olojen parantamisen lisäksi alueen metsien suojelu. Tätä varten järjestö on kehittänyt niin hunajantuotantoa kuin ekoturismiakin Dakatcha Woodlandin alueella ja osallistunut alueen maankäyttösuunnitelman valmisteluun. Maankäyttösuunnitelma olisikin askel oikeaan suuntaan, sillä se määrittelisi suojeltavat metsäalueet ja rajaisi alueet muille käyttötarkoituksille.\nTällä hetkellä niin epäselvä ja puutteellinen hallintajärjestelmä ja vaikeat olosuhteet maanviljelylle, kuin puute vaihtoehtoisista, kestävistä paikalliselinkeinoista ja kaupungeista tuleva kysyntä kannustavat ihmisiä puuhiilentuotantoon. Puut ja metsät tarjoavat moninaisia ekosysteemipalveluja, jotka ylläpitävät niin paikallisten kuin lähialueiden asukkaiden elämää, mm. maannosten ja vesipalvelujen suojelun kautta. Vihreiden resurssien tuhoaminen saattaa tuoda hetkellisesti hyvinvointia kotitaloudelle, mutta ajan myötä se käy kalliiksi. Puuhiilen tuotanto on tärkeä paikalliselinkeino, mutta ilman kestäviä valmistustekniikoita ja puiden uudelleenistutuksia ei tuotanto voi olla kestävää. Myös energiankulutukseen on kiinnitettävä huomiota: paikallistietoutta tarvitaan, jotta paikallisille sopivia energiaa säästäviä liesiä osataan suunnitella, ja hallinnon tukea, jotta näitä liesiä kykenisivät ostamaan tai valmistamaan myös kaikkein köyhimmät. Katseen voisi kääntää toden teolla myös auringon suuntaan: olosuhteet aurinkoenergian hyödyntämiselle Keniassa ovat mitä mainioimmat.\nDakatcha Woodlandin tulevaisuus riippuu pitkälti tulevasta maankäyttösuunnitelmasta ja sen toimeenpanosta. Yhtälailla paikalliselinkeinot kuin biodiversiteetti ja sen ylläpitämät ekosysteemipalvelut ovat tärkeitä – tasapainon löytäminen yhteistyön kautta lienee avain kestävään tulevaisuuteen. Omalta osaltani tutkimukseen liittyvät kenttävierailut ovat nyt ohi, mutta toivon pääseväni takaisin tutkimusalueelle joidenkin vuosien kuluttua näkemään miten alue on kehittynyt. Kwaheri Dakatcha!\nKenya National Bureau of Statistics, 2007. Kenya Integrated Household Budget Survey – 2005/06 (Revised Edition).


23 m² Valajankatu 8 as 2 a, 28100 Pori Puutalo-osake Yksiö vuokrattavana - Oikotie 15779184\nVuokrattavat asunnot Pori Valajankatu 8 as 2 a, 28100 Pori\n330 € / kk23 m²\nValajankatu 8 as 2 a, 8.-osa, Pori1h + keittonurkkaus + kph\nKaunis, pieni puutalo-asunto Yliopiston tuntumassa 8.-osassa kauppakeskuksen lähellä. Talo on sähkölämmitteinen, uunia voit lämmittää puilla. Keittiökaapistot uusittu, kaunis puukatto.\nValajankatu 8 as 2 a, 28100 Pori\nseinät laatoitettu, suihku, pesukoneliitäntä\ntoimiva kaakeliuuni Pintamateriaalit: laminaattilattiat\nOma sähkösopimus, asunto on sähkölämmitteinen ja vuokralainen vastaa lämmityskuluista.\nKeskusta Riihiketo Pappila Malminpää Itätulli Koivisto Karjaranta Pormestarinluoto Isosanta Teljä Päärnäinen Tikkula


Koordinaatit: 60.162785°N, 24.948031°E\nTapahtumapaikalle kerääntyneitä kaupunkilaisia.\nKasarmikadun pommi-isku tapahtui Helsingin Kasarmikadulla sijanneessa poliisilaitoksen talossa 25. syyskuuta 1906. Se kohdistui paikalle majoitettuihin reservipoliiseihin, jotka oli juuri värvätty hallituksen myöntämän lisärahoituksen turvin. Räjähdyksen sattuessa rakennuksessa oli nukkumassa noin 100 miestä, joista yksikään ei loukkaantunut vakavasti.\nKoko keskustan alueella kuulunut räjähdys tapahtui noin kello yhden aikaan yöllä. Se ei kuitenkaan aiheuttanut rakennukselle suuria vahinkoja, ainoastaan kaikki kadunpuoleiset ikkunat rikkoontuivat ja talon kivijalka vaurioitui hieman. Kasarmikadun ja Punanotkonkadun kulmassa sijainneen talon lisäksi ikkunoita hajosi muun muassa läheisestä Kirurgisesta sairaalasta sekä vastapäätä sijaitsevasta Kaartin maneesista. Räjähdys oli niin voimakas, että sisällä olleet poliisit kertoivat koko talon liikahtaneen. Kasarmikatu oli täynnä lasinsirpaleita ja maasta löydettiin myös messinginpalasia, jotka ilmeisesti olivat peräisin pommin kuoresta. Se oli kääritty sanomalehtiin, kadulla lojui muun muassa Työmiehen ja Hufvudstadsbladetin riekaleita.\nPommi oli asetettu talon halkokellariin sinne johtavasta pienestä luukusta ja sytytetty pitkällä tulilangalla. Räjähdyksen voima kuitenkin suuntautui avoimesta luukusta ulos, mikä pelasti rakennuksen suurilta vaurioilta. Lisäksi suoraan pommin yläpuolella ollut makuukamari oli tyhjä, joten ainoastaan yksi poliisi sai lasinsiruista lieviä vammoja. Tapauksen tutkimukset aloitettiin välittömästi ja myös Uudenmaan läänin kuvernööri Max Theodor Alfthan vieraili paikalla vielä samana yönä. Iskun tekijöitä ei saatu selville, mutta vastuussa arveltiin olevan jokin venäläistämispoliitiikkaa vastustaneen aktiivisen vastustuspuolueen tai työläisaktivistien taisteluryhmistä.\nSeuraavana yönä Helsingissä tehtiin toinen pommi-isku. Sen kohteena oli Siltasaarenkadulla sijainnut kaupunginviskaali Otto Albrechtin asunto.\n↑ a b c d Pommiräjähdys. Poliisirakennusta yritetty räjäyttää ilmaan. Uusi Suometar, 25.9.1906, nro 221, s. 4. Kansalliskirjasto Viitattu 27.02.2016.\n↑ a b Pommiräjähdys. Poliisilaitoksen talo Punanotkonkadun varrella vaarassa. Helsingin Sanomat, 25.9.1906, nro 222, s. 3–4. Kansalliskirjasto Viitattu 27.2.2016.\n↑ Täysistunnon pöytäkirja 13.9.1907, s. 1372–1373. Helsinki: Eduskunta, 1907. Teoksen verkkoversio.\n↑ Uusi pommiräjähdys. Kaupunginviskaali Albrechtin asunnolla. Uusi Suometar, 26.9.1906, nro 222, s. 3–4. Kansalliskirjasto Viitattu 27.02.2016.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Kasarmikadun_pommi-isku&oldid=18485580”\nSivua on viimeksi muutettu 21. lokakuuta 2019 kello 15.23.


Audi A1 Comfort Attraction 1,6 TDI (DPF) Start-Stop - Taloudellinen pikkusukkula Viistoperä 2013 - Vaihtoauto - Nettiauto\nComfort Attraction 1,6 TDI (DPF) Start-Stop - Taloudellinen pikkusukkula\nMoottori 1.6 l, Diesel Rek.nro ILH-513\nTarkista ajoneuvon tiedot. Lähetä tekstiviesti AT ILH513 numeroon 16258, saat ajoneuvon omistaja-/haltijatiedot sekä tekniset tiedot suoraan Trafin ajoneuvorekisteristä. Hinta 3,73 €/viesti. Lisätietoja »\nAudi A1 Comfort Attraction 1,6 TDI (DPF) Start-Stop - Taloudellinen pikkusukkula\nHuoltohistoria, Kesä- ja talvirenkaat vanteineen, Xenon Plus -ajovalot\nNahalla päällystetty 3-puolainen monitoimiurheiluohjauspyörä Piilota »\nILH-513, Nettiauto ID 11144267


Luetellut puhelinnumerot 0669160424\nRanska 33 +330669160424\nSaksa 49 +490669160424\nEnglanti 44 +440669160424\nEspanja 34 +340669160424\nItalia 39 +390669160424\nsveitsiläinen 41 +410669160424\nPortugali 351 +3510669160424\nAlankomaat 31 +310669160424\nBelgia 32 +320669160424\nMarokko 212 +2120669160424\nTunisia 216 +2160669160424\nAlgeria 213 +2130669160424\nIrlanti 353 +3530669160424\nNorsunluurannikko 225 +2250669160424\nMali 223 +2230669160424\nTanska 45 +450669160424\nVenäjä 7 +70669160424\nKiina 86 +860669160424\nMeksiko 52 +520669160424\nTšekin tasavalta 420 004200669160424\nMoldova 373 003730669160424\nMalta 356 +3560669160424\nLuxemburg 352 +3520669160424\nBosnia 387 +3870669160424\nValko-Venäjä 375 +3750669160424\nNorja 47 +470669160424\nBulgaria 359 +3590669160424\nUkraina 380 +3800669160424\nSlovakia 421 +4210669160424\nSelvitä, kuka omistaa puhelinnumeron 0669160424\nilmoitus puhelinnumerosta 0669160424\n0669165788 ☏ 0669160287 ☏ 0669162073 ☏ 0669162012 ☏ 0669160166 ☏ 0669167525 ☏ 0669167261 ☏ 0669169554 ☏ 0669163334 ☏ 0669166229 ☏ 0669162934 ☏ 0669160470 ☏ 0669165373 ☏ 0669168085 ☏ 0669162572 ☏ 0669161274 ☏ 0669166082 ☏ 0669162025 ☏ 0669160501 ☏ 0669169725 ☏ 0669160989 ☏ 0669169752 ☏ 0669163244 ☏ 0669165191 ☏ 0669162845 ☏ 0669168619 ☏ 0669161111 ☏ 0669169370 ☏ 0669162692 ☏\nKäyttäjän kommentit 0669160424\nEtsi ammattihenkilön tai yksittäisen henkilön osoitetta puhelinnumerosta 0669160424\n0438447792 ☏ 0204898408 ☏ 0390416018 ☏ 0376454688 ☏ 0723481452 ☏ 0544261584 ☏ 0706165927 ☏ 0294182623 ☏ 0702791711 ☏ 0299908490 ☏ 0305296136 ☏ 0664341253 ☏ 0411364342 ☏ 0545787305 ☏ 0578511951 ☏ 0309068387 ☏ 0605101238 ☏ 0571025807 ☏ 0328548107 ☏ 0324821920 ☏ 0441815290 ☏ 0496046841 ☏ 0552289590 ☏ 0257646162 ☏ 0314465787 ☏ 0526272432 ☏ 0381379105 ☏ 0213661289 ☏ 0781319920 ☏ 0696713895 ☏ 0222052668 ☏ 0337619337 ☏ 0715094202 ☏ 0505234293 ☏ 0749000950 ☏ 0253511458 ☏ 0266756295 ☏ 0312278306 ☏ 0413481622 ☏ 0629836456 ☏ 0425169918 ☏ 0794799531 ☏ 0268639081 ☏ 0211126978 ☏ 0354044551 ☏\nIlmaista tietoa käänteisestä hakemistosta 0669160424 numeroon liittyen\nKaikki, mitä sinun tarvitsee tietää 0669160424\nHaittasi sinua? 0669160424\n0669160425 ☏ 0669160426 ☏ 0669160427 ☏ 0669160428 ☏ 0669160429 ☏ 0669160430 ☏ 0669160431 ☏ 0669160432 ☏ 0669160433 ☏ 0669160434 ☏ 0669160435 ☏ 0669160436 ☏ 0669160437 ☏ 0669160438 ☏ 0669160439 ☏ 0669160440 ☏ 0669160441 ☏ 0669160442 ☏ 0669160443 ☏ 0669160444 ☏ 0669160445 ☏ 0669160446 ☏ 0669160447 ☏ 0669160448 ☏\n0669160423 ☏ 0669160422 ☏ 0669160421 ☏ 0669160420 ☏ 0669160419 ☏ 0669160418 ☏ 0669160417 ☏ 0669160416 ☏ 0669160415 ☏ 0669160414 ☏ 0669160413 ☏ 0669160412 ☏ 0669160411 ☏ 0669160410 ☏ 0669160409 ☏ 0669160408 ☏ 0669160407 ☏ 0669160406 ☏ 0669160405 ☏ 0669160404 ☏ 0669160403 ☏ 0669160402 ☏ 0669160401 ☏ 0669160400 ☏\nNumeron 0669160424 tarkastelu: paskaa Ensin soitti, mutta katkesi samantien\n+358 66 91 60 42 4 Hae\n06 69 16 04 24 Hae\n00358 6 69 16 04 24 Hae\nKirjoita puhelinnumero tähän esim. 0669160424


Pride tuo ihmiset yhteen! - Helsinki2006.fi\nMonilla on yksipuolinen mielikuva, jossa pride on vain seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien oikeuksia esille tuova kampanja. Lisäksi sen oletetaan usein rajoittuvan vain yhteen kulkueeseen. Näin ei kuitenkaan ole, vaan pride on huomattavasti monipuolisempi tapahtuma ja kerää paljon laajemman yleisön, kuin mitä moni on osannut kuvitella.\nEnsinnäkin on hyvä pitää mielessä, että suurin osa priden kävijöistä ei kuulu mihinkään vähemmistöön, vaan on paikalla osoittaakseen tukensa esimerkiksi läheiselleen ja koko asialle. Toinen syy on myös hauskanpito: monesti kulkueen jälkeen osallistujat menevät piknikille tai juhlivat muilla tavoin.\nKerromme tässä artikkelissa enemmän siitä, miten pride-kulkue tuo kaikenlaisia ihmisiä yhteen ja miten aluksi vähemmistön itsensä järjestämästä kampanjasta tuli koko kansan juhla.\nSuomen suurimpia kesätapahtumia\nHelsinki Pride on oletetusti suurin kulkue. Esimerkiksi vuonna 2019 Helsinki Pride keräsi paikallisen poliisin arvioiden mukaan 100 000 kävijää kesäkuun lopulla. Tämä tekee siitä yhden Suomen suurimmista kesätapahtumista kävijämäärän perusteella. On myös huomattavaa, että tapahtuman osallistujamäärä on kasvanut joka vuosi.\nKuten muutkin kesätapahtumat, koki Helsinki Pridekin kovan kolauksen koronaviruksen vuoksi. Moni tapahtuma on peruutettu kesän osalta tai sitten siirretty loppukesään tai alkavaan syksyyn. Pandemian takia vuoden 2020 Pride-viikko jouduttiin siirtämään syksymmälle, ja näillä näkymin tapahtuma toteutuu toisella viikolla 7.–13. syyskuuta.\nVaikka syyt priden järjestämiseen ovat edelleen samat, on marssin ympärille kehittynyt kokonainen karnevaali. Siinä missä ennen vanhaan pride-marsseilla osoitettiin mieltä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien puolesta melko vakavalla naamalla, on pride nykyään hyvinkin iloinen tapahtuma. Kuten jo aiemmin mainittu, on priden jälkeen luvassa monenlaisia huvituksia aina piknikistä musiikkifestareihin.\nPriden värimaailma on myös saanut monet valokuvaamisesta innostuneet liikkeelle. Prideilla näkee mitä uskomattomampia asukokonaisuuksia loistavine väreineen ja pikkutarkkoine yksityiskohtineen. Hyvä valokuva vaatii toki hyvät Puukehykset ja tällaisesta taulusta saa mitä mainioimman sisustuselementin kotiinsa.\nNämä asiat ovat johtaneet niin sanotusti priden karnevalisoitumiseen, jolla tarkoitetaan juurikin sitä, että tapahtuma on muuttunut iloiseksi koko kansan huviksi, jolla on syvällisempi tarkoitus. Priden kohdalla tämä tarkoitus ei ole muuttunut, mutta tapa, jolla se tuodaan esille, on muuttunut kansanomaisemmaksi. Tästä syystä prideilla nähdään joka vuosi yhä enemmän porukkaa.\nMoni yrityskin on lähtenyt prideen mukaan. Tämä on viime vuosina näkynyt kesäkuussa alkavina kampanjoilla, joissa hyllyille tuodaan erilaisia sateenkaarenvärisiä tuotteita. Varsinkin muotitalot tuovat paljon pride-tuotteita esille, sillä värikkäitä vaatteita on mukava käyttää erityisesti marssin aikana.\nPride-tuotteita on monenlaisia: osa on rajoitettua erää esimerkiksi uudella värimaailmalla kun taas osa tuotteista on hieman kalliimpia, koska niillä halutaan kerätä rahaa hyväntekeväisyyteen. Ne ovat kuitenkin aina ainutlaatuisia ja muistoja juuri sen vuoden pride-juhlista.\nHelsingin monipuolinen tapahtumatarjonta


Iso Kolmonen | Yle Uutiset\nTuleeko uusia koronarajoituksia? Suomen Yrittäjät toivoo.\n– Suomen Yrittäjien varatoimitusjohtaja Anssi Kujala vaatii pidennystä yrittäjien verojen ja eläkemaksujen maksuohjelmille ja.\nSuomen Yrittäjien varatoimitusjohtaja Anssi Kujala vaatii pidennystä yrittäjien verojen ja eläkemaksujen maksuohjelmille ja.\nFortunan edustusjoukkue kaatoi lauantaina kotihallissaan PK 83:n maalein 6-2. Voitto nosti joukkueen 3-divisioonan lohkossaan.


Venäläinen kampaamo ratsattiin – hiustenleikkuuta alastomilta naisilta – Stara\nVenäläinen kampaamo ratsattiin – hiustenleikkuuta alastomilta naisilta\nViihdeuutiset 4.7.2015, 21:30 · Annukka Heikkilä\nPoliisit ovat suorittaneet ratsian parturikampaamossa Moskovassa kuultuaan, että liikkeestä voi ostaa hieman epätavallisempia palveluita. Kampaajat leikkasivat lisämaksusta miesten hiuksia alasti, mikä aiheutti humalaisten miesten jonon ulos asti ja sai poliisitkin kiinnostumaan kampaamon toiminnasta.\nPoliisi oli Metro-lehden mukaan mennyt alunperin kampaamon asiakkaaksi peitetehtävässään, jonka tarkoituksena oli saada työntekijät kiinni huumeiden myymisestä. Poliisi oli yllättynyt, kun hänelle olikin tarjottu hiustenleikkuun yhteydessä lisäpalvelua, jossa nainen leikkaisi miehen hiukset täysin alastomana.\nPalvelu oli aiheuttanut ongelmia naapurissa toimivan autististen lasten koulun kanssa, sillä humalaiset asiakkaat olivat monesti menneet väärästä ovesta kampaamon sijaan kouluun sisälle. Poliisi kuvasi salaa kameralla kampaamokäyntinsä, jonka päätyttyä alaston kampaaja oli tarjonnut vielä ylimääräistä intiimimpää aikaa itsensä kanssa rahaa vastaan.


huhtikuuta 2012 | Minimalisti\nOravanpyörä harmittaa niin prkl:sti ja en kestä enää! Haluan lopettaa työt mahdollisimman turvallisesti olematta pelkästään rahaton elämäntapatyötön.. Mitä tehdä?\n1. Riittävästi motivaatiota.. Selkeä miksi haluat vapauden on tärkeää.. Ei enää esimiehen lipomista ja stressiä? Ei enää jatkuvia kulutusmyönteisiä ostoksia.. Lisää vapaa-aikaa.. Mitä enemmän syitä sen parempi.\n2. Lopeta rahankäyttö.. Vain halvin mahdollinen asunto ja ruokaan alle satanen kuukaudessa.\n3. Opettele yksinkertaisia valitsemasi ruokavalion sallimia halpoja reseptejä..\nRuokavaliossa proteiinin tarve on 1-2g painokiloa kohti riippuen kuinka paljon kuntoilet ja muut kalorit tulee hankkia terveellisistä hiilihydraateista ja rasvoista.. Testaa mikä on itsellesi oikea rasvojen ja hiilihydraattien osuus. Syötpä enemmän rasvoja tai hiilihydraatteja kasviksia kannattaa aina syödä mahdollisimman paljon.\nMinimalisti suosittelee painoindeksiä, joka on 20-22 miten laskea kyseinen "optimaalinen painosi"? Pituutesi ollessa vaikkapa 170cm lasket 1.7*1.7=2.89 sitten 2.89*22=63,58kg on maksimipainosi.. ja 2.89*20=57.58kg on minimipainosi.\nKuinka paljon tarvitset vähintään kaloreja päivässä? Kerro minimipainosi numerolla 31 esim. 57.58*31 n. 1785kcal ja maksimikalorit 63.58*31= n. 1971kcal\n4. Käytä alle 500€ kuukaudessa! Loput rahat säästöön.. Jopa elämantapatyötönkin voi siis säästää.\n5. Käytä 4% muistisääntöä.. Jos käytät kuukaudessa 500€ tarvitset vuodessa 6000€.. 6000€/0.04=150000€\nJos käytät 4000€ kuukaudessa tarvitset 1200000€\nJos käytät 2000€ kuukaudessa tarvitset 600000€\nJos käytät 1000€ kuukaudessa tarvitset 300000€\nJos käytät 500€ kuukaudessa tarvitset 150000€\nVoit kertoa kuukausittain tarvitsemasi rahat luvulla 300 ja saat luvun, joka vastaa turvallista talodellista riippumattomuutta..\nSeksiä neljän alaikäisen kanssa, joista nuorin 12v tuomioistuin määrää ehdolliseen "vankeus"rangaistukseen\nMiksei tasa-arvoa miesten ja naisten välillä kunnioiteta tämänkaltaisissa tapauksissa?


Liukumäet - hyvä liukumäki on leikkipuiston suosituin leikkipaikka!\nKestävät hauskat liukumäet taloyhtiöille, koulujen pihoille ja puistoihin Liikuntamestarilta!\nValikoimastamme löydät ison määrän erilaisia liukumäkiä kovaan julkiseen käyttöön. Liukumäet on suunniteltu nimenomaan kestämään kovaa kulutusta ja tarjoamaan hauskoja hetkiä lapsille pitkään. Liukumäki on yhä leikkipaikkojen / puistojen lasten suosikki!\nValikoimasta löydät sopivat mallit taloyhtiöön, kouluun kuin leikkipuistoihin\nKestävät ajattomat mallit


Volkswagen Polo BlueGT Edition 1,4 TSI 103 kW (140 hv) DSG-automaatti 4-ovinen - Gt erikoismalli, 140hv automaatti, siisti yksilö! Viistoperä 2014 - Vaihtoauto - Nettiauto\nBlueGT Edition 1,4 TSI 103 kW (140 hv) DSG-automaatti 4-ovinen - Gt erikoismalli, 140hv automaatti, siisti yksilö!\nVuosimalli 2014 (ensirek. 1-2014) Katsastettu 2-2019\nMoottori 1.4 l, Bensiini Rek.nro EMV-302\nTarkista ajoneuvon tiedot. Lähetä tekstiviesti AT EMV302 numeroon 16258, saat ajoneuvon omistaja-/haltijatiedot sekä tekniset tiedot suoraan Trafin ajoneuvorekisteristä. Hinta 3,73 €/viesti. Lisätietoja »\nVolkswagen Polo BlueGT Edition 1,4 TSI 103 kW (140 hv) DSG-automaatti 4-ovinen - Gt erikoismalli, 140hv automaatti, siisti yksilö!\nViimeisin huolto tehty 2019 165tkm\nHuoltoväli: - km / 24 kk\nJakohihna vaihdettu 12/2019 171tkm\nJakohihnan vaihtoväli 72 kk\nAlumiinivanteet kesä 17" -ja talvirenkaissa 15"\nMoottorinlämmitin + sisähaara\nLed etu- ja takavalot\nVolkswagen Polo 1.4, '15, 99 tkm\nVolkswagen Polo 1.4, '15, 127 tkm\nVolkswagen Polo 1.4, '13, 101 tkm\nVolkswagen Polo 1.4, '13, 89 tkm\nEMV-302, Nettiauto ID 11431833


Planet, Lonely : Lonely Planet Scandinavia . Lataa ja lue heti.\nLonely Planet Scandinavia / Lonely Planet\nLonely Planet Scandinavia is your passport to all the most relevant and up-to-date advice on what to see, what to skip and what hidden discoveries await you. Cruise through Norway's majestic fjords, float in Iceland's Blue Lagoon or sample Copenhagen's finest new-Nordic cuisine; all with your trusted travel companion. Get to the heart of Scandinavia and begin your journey now!\nCultural insights give you a richer and more rewarding travel experience - including history, art, literature, cinema, music, architecture, landscapes, wildlife and cuisine.\nOver 53 maps\nUseful features - including Itineraries, Month by Month (annual festival calendar) and Natural Wonders photo feature\nCoverage of Norway, Denmark, Sweden, Iceland, Finland, Tallinn and more\nThe Perfect Choice: Lonely Planet Scandinavia, our most comprehensive guide to Scandinavia, is perfect for those planning to both explore the top sights and take the road less travelled.\nAuthors: Written and researched by Lonely Planet, Andy Symington, Carolyn Bain, Cristian Bonetto, Anthony Ham and Anna Kaminski.\nScandinavia travel Scandinavia travel guide Scandinavia travel guidebook Norway Oslo Bergen fjords Iceland Reykjavik Blue Lagoon Golden Circle Denmark Copenhagen Sweden Stockholm Finland Helsinki Tallinn\nLonely Planet Publications Ltd 2013 1.painos\n; iceland travel; iceland travel guide; iceland travel guidebook; iceland; iceland guide; iceland guidebook; blue lagoon; northern lights; westfjords; vatnajokull; reykjavik; thingvellir; akureyri; skaftafell national park; snaefellsnes penins;\n; reykjavik; reykjavik travel; reykjavik travel guide; reykjavik travel guidebook; iceland; iceland guide; iceland guidebook; old reykjavik; old harbour; laugavegur & skolavordustigur; laugardalur; videy island; blue lagoon; reykjanes penin;\nReykjanes Peninsula; Golden Circle; South Coast; Jokulsarlon; West Iceland; Whale Watching; Geysir; Gullfoss; Snaefellsjokull National Park; Pingvellir\nKumpch, Jens-Uwe - Marco Polo Travel Publiching 2012\nMaria; identiteetti; etsintä; muukalaisuus; unohtaminen; usko; epäily; papit; muistelu; lapsuus; matkat; ystävyys; aikuiset; lapset; rasismi; pahoinpitely; tytöt; vieraantuminen; aviopuolisot; salaisuudet; menneisyys; naiset; anoreksia; kuolema; äidit; uskonnollisuus; nuoret; vuokranantajat; tanssijat; kaupungit; New York; Helsinki\nPulkkinen, Riikka - Otava 2012\nStockholm; Finland; Helsinki; Tallinn\nKaminski, Anna - Lonely Planet Publications Ltd 2015\nYmpäristö ja liiketoiminta : arkiset käytännöt ja kriittiset kysymykset\nympäristöjohtaminen; ympäristöpolitiikka; yritykset; ympäristökysymykset; liiketoiminta; yritystoiminta\n- Gaudeamus 2004


Hillavan uusilla ominaisuuksilla yhä kokonaisvaltaisempaa seurantaa | Hillava\n24.04.2019 – 07:22\nHillavan varastonhallinnan avulla seuraat ja hallinnoit helposti ja automaattisesti varastoasi. Ominaisuus helpottaa toimintoja myös varaston arvon laskennassa ja inventaariossa. Varastonhallinta tuo suoraan hyötyjä euroissa, kun ajantasainen tieto varastossa olevista tarvikkeista on saatavissa yhdestä paikasta ja turhilta ostoilta vältytään. Varastosaldojen hallinta on helppoa, sillä saldot päivittyvät reaaliaikaisesti työtehtäville käytettyjen tarvikkeiden mukaan. Näin myös varmistetaan, etteivät laskutusperusteet jää kirjaamatta ja varastosaldo pysyy ajantasaisena.\nVarastonhallinta tuo suoraan hyötyjä euroissa, kun ajantasainen tieto varastossa olevista tarvikkeista on saatavissa yhdestä paikasta ja turhilta ostoilta vältytään.\nTarjouslaskennalla tarkkuutta tarjousten laadintaan ja kohteiden kannattavuuden seurantaan\nTarjouslaskennan ominaisuudet tuovat nopeutta ja tarkkuutta tarjousten laadintaan. Sen avulla saat hyvät pohjatiedot urakan/projektin kannattavuuden seurantaan. Tarjouslaskenta tuottaa automaattisesti valmiit asiakirjat yhtenäisellä ulkoasulla, jotka on helppo välittää asiakkaalle. Tarjouslaskennan toiminnallisuus on hyödyllinen työkalu, jonka avulla varmistat tarjouksen hinnoitteluperusteiden olevan oikeat ja voit varmoin mielin lähettää sen eteenpäin.\nTalousseurannalla työkohteen kustannukset haltuun reaaliaikaisesti\nHillavan talousseuranta mahdollistaa urakan, projektin tai muun työkohteen reaaliaikaisen ja läpinäkyvän seurannan. Talousseurannan avulla pysyt kartalla kohteen kannattavuudesta – vastaako kohteelle budjetoitu tavoite todellista toteumaa myynneistä ja kuluista sekä onko budjetoidun ja toteutuneen välillä poikkeamaa. Ei enää jälkikäteen laskettuja laskelmia, vaan reaaliaikaista seurantaa kustannuksista!\nHaluatko kuulla lisää uusista ominaisuuksista ja kuinka ne voisivat toimia teidän yrityksessä? Kilauta meille ja jutellaan lisää!\nPrevEdellinenOnko sinullakin niin kiire juosta, ettet ehdi nousta pyörän kyytiin?\nSeuraavaHerätys, koneisto yskähtelee!Next


Yleisimmät paikannimien määritteinä esiintyvät adjektiivit ovat iso, suuri, vähä, pieni, pikku, uusi ja vanha, mutta melkeinpä mikä tahansa adjektiivi voi olla nimen alkuosana. Tavallisia nimien määriteosia ovat esimerkiksi harva, hyvä, jyrkkä, kaita, kaunis, korkea, kuiva, kylmä, laaja, matala, paha, pimeä, pitkä ja syvä. Näiden mukautuminen vaihtelee. Adjektiivin luonteisia ovat myös sanat autio ja pyhä. Paikannimien määritteinä tavallisia ovat myös monet väriä ilmaisevat adjektiivit, jotka vanhoissa paikannimissä ovat yleensä aina taipuneet. Nimen määriteosana oleva adjektiivi voi joskus myös olla vakiintunut käyttöön vajaamuotoisena suur-, pien-, uus- jne. Alkuosan taipuminen tai taipumattomuus ei kuitenkaan riipu yksinomaan määritteenä olevasta sanasta.\nKokoa ilmaisevat adjektiivit\nPohjois-Satakunnan ja suomenkielisen Etelä-Pohjanmaan sekä ruotsinkielisen Etelä-Pohjanmaan väliin jäävä Isojoki on nimensä taivutuksessa aiheuttanut ohjeiden antajille runsaasti miettimistä. Pitäisikö sanoa ja kirjoittaa Isonjoen, Isollajoella vai Isojoen, Isojoella? Paikannimien ohjeluettelot ovat olleet viime vuosisadalta 1970-luvulle kongruenssin kannalla: olisi taivutettava sekä määriteosaa että perusosaa. Tällainen taivutus on myös vanhastaan ollut seudun asukkaiden käyttämää. Nimen genetiivi on ollut Isonjoen, paikallissijataivutuksessa on käytetty muotoja Isollajoella, Isoltajoelta, Isollejoelle. Nimitoimiston kokoelmatietojen mukaan vasta 1970-luvulla on kongruoivan taivutuksen rinnalle tullut nuorten käyttämä inkongruentti taivutus Isojoen, Isojoella, Isojoelta, Isojoelle. Se on sittemmin varsin nopeasti yleistynyt, jopa niin, että kunnan 1984 ilmestyneen kotiseutukirjan nimenä on Isojoen pitäjän kirja. Nimeä Isokyrö on aina taivutettu mukauttaen: Isonkyrön, Isossakyrössä.\nVarsin yleinen kylän tai kylänosan nimenä on Isokylä. Poikkeuksetta sanotaan Isossakylässä. Pohjois-Suomessa Oulun ja Kemin seudulla käytetään ulkopaikallissijoja, mutta sielläkin sekä määrite- että perusosa taipuvat (Isollakylällä).\nItä-Suomessa vastaava nimi on Suurikylä. Nimeä taivutetaan yleensä mukauttaen: Suuressakylässä. Näin on sanottu esimerkiksi Artjärvellä, Karttulassa, Kymissä, Lapinjärvellä, Nuijamaalla ja Pyhtäässä.\nPaikannimien määriteosana esiintyvä vähä (= ’pieni’) yleensä aina taipuu, esimerkiksi Vähässäkyrössä. Vähäkylä on ainakin Askolassa, Hyvinkäällä, Mietoisissa, Mäntsälässä, Piikkiössä, Pornaisissa, Säkylässä ja Vahdossa, joissa kaikissa taivutetaan sekä nimen määritettä että perusosaa. Vähäsaari-nimen taivutuksesta Vähässäsaaressa on tietoja varsinkin Hämeestä ja Pohjanmaalta. Läntisen vähä-adjektiivin tavoin itäsuomalaisten nimien pieni yleensä taipuu, esimerkiksi Sonkajärven Sukevan kylänosa Pienimäki taipuu Pienellämäellä.\nKokoa ilmaiseva adjektiivi pikku esiintyy myös paikannimien määriteosana. Sana on yksi suomen kielen harvoista taipumattomista adjektiiveista, joten pikku-alkuisten nimien taivutuksessa ei ole ongelmia.\nKaupungin nimessä Uusikaupunki mukauttaminen on yksinomaista, käydään Uudessakaupungissa. Maakunnan nimen Uusimaa taivutus on Uudellamaalla ja ainakin vielä meillä on myös nimenä elinvoimainen Uudenmaan lääni.\nHelsinkiläiset pyrkivät nykyään taivuttamaan eräitä kaupunkinsa nimiä usein mukauttamatta, mutta yhä kuitenkin käyvät Vanhassakaupungissa ja pääkaupungin moniin seurakuntiin kuuluu Vanhankirkon seurakunta. Vanhakylä, taivutus Vanhassakylässä, Vanhastakylästä jne., on mm. Hyvinkäällä, Isollajoella, Karkkilassa, Kiikassa, Lohjalla, Mäntsälässä, Mäntyharjussa, Tuusulassa (nykyään Järvenpään kaupunkia), Vanajassa (nykyään Hämeenlinnan kaupunkia) ja Vehkalahdella. Liedossa on Vanhalinna, josta vanhemmat asukkaat ovat käyttäneet mukautunutta taivutusta, mutta nuorten kesken on yleistymässä mukautumaton taivutus.\nMuita adjektiivialkuisia nimiä\nHarvallakankaalla sanotaan mm. Jäppilässä, Mäntyharjussa, Pielisjärvellä, Pulkkilassa, Puumalassa ja Valkealassa. Mukautumattomasta asusta Harvakankaalla on tietoja mm. Kangasniemestä, Rautalammilta ja Savitaipaleelta.\nHyvälläniemellä ollaan mm. Kuusamossa ja Posiolla, Hyvässäniemessä mm. Luhangassa ja Pertunmaalla. Kankaanpäässä on Hyvänniemenpelto. Helsingissä Suomenlinnan kesäteatteri toimii Hyvässä Omassatunnossa. Nurmijärven ja Vesilahden Hyvämäki-nimessä ei alkuosan adjektiivia taivuteta.\nKaita-alkuiset nimet ovat yleensä mukautumattomia, olipa kysymyksessä luonto- tai asutusnimi, esimerkiksi Kaitalahdessa (lahti ja alue Espoossa, lahti ja kylä Kurussa). Poikkeuksena on Itä- ja Pohjois-Suomi, esimerkiksi Enossa, Ilomantsissa ja Juuassa sanotaan Kaidallalammilla. Tuupovaarassa ollaan Kaidallajoella. Rovaniemeläisissä nimissä Kaitajoki ja Kaitaniemi on taivutuksessa horjuvuutta; voidaan olla joko Kaitajoella tai Kaidallajoella, joko Kaitaniemessä tai Kaidassaniemessä.\nKaunisharju ja Kauniskangas -nimiä taivutetaan aina määriteosaa mukauttaen: Kauniillaharjulla, Kauniillakankaalla. Kaunissaari-nimissä taas on mukautumaton taivutus yleisintä, mennään Kaunissaareen ja ollaan Kaunissaaressa. Vain muutamista Itä-Suomen nimistä on tietoja mukauttavasta taivutuksesta Kauniissasaaressa (Ilomantsi, Pielisjärvi, Suomussalmi). Inarin matkailukeskuksen Kaunispään nimi esiintyy alkuosaltaan taipumattomassa asussa: käydään Kaunispäällä.\nHuittisissa on Korkeakoski-niminen koski ja kylä: molemmista käytetään inkongruenttia asua Korkeakoskella. Helsingissä mennään Korkeasaareen (ei Korkeaan-) ja kadun nimenä on Korkeavuorenkatu (ei Korkeanvuoren-). Varpaisjärvellä olevan kosken ja talon nimen taivutuksesta on erilaisia tietoja. Nimen kansanomaisia taivutusmuotoja ovat Korkeellakoskella ja Korkeekoskella. Kaikkiaan adjektiivin korkea ja sen murrevarianttien korkia ja korkee taipuminen nimen määriteosana ei näytä kovin yleiseltä.\nKuiva-alkuisten nimien taivutuksessa on kahtalaisuutta. Kuivaniemen kunnan nimeä taivutetaan Kuivaniemessä, Kuivaniemellä. Mukautumaton taivutus Kuivaniemi-nimestä on käytössä mm. Hämeenkyrössä, Ikaalisissa, Karttulassa ja Kemijärvellä. Juuassa on niemi ja talo Kuivaniemi, josta taivutusasu on Kuivassaniemessä. Samoin taivutetaan vastaavaa nimeä mm. Kangaslammilla, Mikkelin mlk:ssa, Nurmeksessa ja Pielavedellä. Hartolassa on järvi ja kylä Kuivajärvi. Nimeä taivutetaan Kuivajärvellä. Pellon nimenä on Kuivahaka mm. Leivonmäellä, Orivedellä, Padasjoella, Ruovedellä, Sysmässä ja Tammelassa. Kaikilla näillä paikkakunnilla nimeä taivutetaan mukauttaen: Kuivassahaassa, Kuivaanhakaan.\nSamanlaista yleissuuntaa on kylmä-alkuisissa nimissä. Kylmäkoski on kunta Hämeessä sekä koski ja talo Viljakkalassa, taivutus Kylmäkoskella. Kylmämäki on kylä Pieksämäellä, ja sikäläinen taivutus on Kylmämäissä. Mukautunutta taivutusta on varsinkin nimissä, joissa määriteosan merkitys on vielä kiinteästi liittyneenä nimeen. Kylmälähde-nimisiä lähteitä on useita eri puolilla Suomea, ja kaikista on käytössä mukautunut taivutus: vettä noudetaan Kylmästälähteestä.\nVarsinkin maamme luontonimissä on runsaasti laaja-alkuisia paikannimiä, esimerkiksi Laajakangas Suomussalmella ja Suonenjoella, joissa taivutetaan Laajallakankaalla, Laajakorpi Suonenjoella taipuu Laajassakorvessa. Monissa vesistöissä on Laajalahti. Mukautunut taivutus Laajassalahdessa on käytössä ainakin Hankasalmella, Ilomantsissa, Juuassa, Kangaslammilla, Kinnulassa ja Kuhmossa, mukautumaton taivutus Laajalahdessa on mm. Hauholla, Jäppilässä, Nurmeksessa ja Paltamossa. Monista Laajalahti-nimistä kerrotaan käytettävän rinnan sekä mukautunutta että mukautumatonta taivutusta. Jyväskylän hiihtokeskuksen nimi Laajavuori on mukautumattomassa taivutuksessa ja Helsingin kaupunginosan nimeä Laajasalo taivutetaan yleisesti inkongruentisti Laajasalossa.\nMäkialueen nimi Matalaharju (Soini) taipuu Matalassaharjussa. Rautalammilla ollaan Konneveden Matalallarannalla. Alavien pelto- tai metsäalueiden nimenä esiintyy nimi Matalamaa. Nimen mukautunutta taivutusta Matalassamaassa tai Matalallamaalla käytetään mm. Etelä- ja Pohjois-Pohjanmaalla sekä Kainuussa. Matalallamaalla ollaan myös Ruotsin Länsipohjan Kiirunassa, kun ollaan Vivunkijärven länsirannan ranta-alueella. Mukautumattomasta taivutusmuodosta Matalamaalla on tietoja mm. Muhokselta ja Paavolasta.\nKallioista, ryteikköistä, hankalakulkuista, märkää tai muuten huonoa paikkaa kuvaamaan liittyy paikannimissä usein adjektiivi paha. Pahakallio on kalliorotko Taivalkoskella. Nimen taivutus on Pahassakalliossa. Pahallakankaalla sanotaan mm. Kuhmossa, Kälviällä, Lapualla, Posiolla, Suomussalmella ja Toholammilla. Pahassakorvessa on käytössä Keminmaalla, Kivijärvellä, Kurussa, Kuusamossa ja Puolangalla. Mukautumaton taivutus Pahakorvessa on käytössä taas esimerkiksi Miehikkälässä ja Ristijärvellä. Kokemäellä on koski ja kulmakunta Pahakoski, ja siellä ollaan Pahallakoskella. Samoin taivutetaan vastaavaa nimeä myös Pielisjärvellä, Posiolla ja Ristijärvellä. Suomussalmelta on tietoja paitsi nimen kongruentista, myös sen inkongruentista käytöstä.\nMaila Talvio tuli aikoinaan kuuluisaksi romaanillaan Pimeänpirtin hävitys. Teoksen päähenkilöt asuvat Pimeässäpirtissä. Adjektiivi pimeä ja sen murteelliset rinnakkaismuodot pimee ja pimiä liittyvät moniin paikannimiin. Taivutus Pimeässäkorvessa tunnetaan Nakkilassa ja Haukiputaalla. Hauholaista nimeä Pimeekorpi mainitaan taivutettavan mukauttamatta. Pimiässärannassa ollaan Ranualla, Rovaniemellä, Sallassa ja Savukoskella.\n”Suominen edelleen Pitkälläsillalla demareita vastassa ”, otsikoi Uusi Suomi uutisartikkelinsa maanantaina 2.3.1987. Otsikossa esiintyvää nimeä Pitkäsilta toimittaja on taivuttanut kielikorvansa ja tuntemansa nimen taivutuskäytännön mukaan. Yli Kaisaniemenlahden vievä, eteläiset ja pohjoiset kaupunginosat yhdistävä Pitkäsilta ei nykyisin kulkijan silmään näytä kovinkaan pitkältä, mutta on nimeämisensä aikaan – kolmesataa vuotta sitten – ollut todella nimensä mukainen. Suomenkielinen nimi on vakiintunut käyttöön viime vuosisadan lopulla, ja vanhastaan nimeä on taivutettu mukauttaen. Vaikka helsinkiläiset kulkevatkin Pitkälläsillalla, niin ulkoilemaan he menevät Vantaan Pitkäkoskelle. Pitkäneva, taivutus Pitkällänevalla, on yleinen Satakunnassa ja Pohjanmaalla, jossa tämännimisiä alueita on paljon. Taivutus Pitkässäniemessä on samoin yleinen Suomessa aivan lännestä itään ja etelästä pohjoiseen. Nimen mukautumaton taivutus on harvinaista.\nPitkäjärvi-nimellä niin luonto- kuin asutusnimenäkin on kahtalaista taivutusta. Pitkälläjärvellä ollaan ainakin Haukivuorella, Kinnulassa ja Kiuruvedellä. Mukautumattomasta taivutuksesta Pitkäjärvellä on tietoja mm. Hattulasta, Ilomantsista, Inarista, Karvialta, Parkanosta, Somerolta, Tammelasta ja Teiskosta. Kongruenttia ja inkongruenttia taivutusta Pitkälläjärvellä ja Pitkäjärvellä käytetään rinnan mm. Ikaalisissa, Jyväskylässä, Jämsässä, Kokemäellä ja Vantaalla.\nMaamme syvä-alkuisista paikannimistä lienee yleisin Syvälahti, joka esiintyy sekä luonto- että asutusnimissä. Luontonimenä lahtea tarkoittamassa nimen molemmat osat yleensä taipuvat, asutusnimissä kylien ja talojen nimissä on useimmiten inkongruenttia taivutusta, esimerkiksi Turun Hirvensalossa ollaan Syvälahdessa, samoin Mäntyharjussa. Hartolassa ja Maaningalla nimi tarkoittaa sekä lahtea että taloa ja taivutus on molemmissa inkongruentti. Rautalammin Hanhitaipaleen Syvälahti-nimestä käytetään mukautunutta taivutusta, kun kysymyksessä on Konneveden lahti, mutta samassa kylässä olevan talon nimestä Syvälahti ei alkuosa taivu. Syväsalmi-nimen taivutus Syvälläsalmella tai Syvässäsalmessa on käytössä mm. Itä- ja Pohjois-Suomessa. Kiuruvedeltä on tietoja, että nimen molempia osia taivutetaan tai alkuosa voidaan jättää taivuttamatta.\nKaikkia yhdysnimiä, joiden alkuosana on väriä ilmaiseva sana, on vanhastaan taivutettu kongruoiden, erityisesti silloin, kun alkuosa on selvä taipuva adjektiivi, esim. harmaa, keltainen, musta, punainen, ruskea, sininen, valkoinen tai valkea ja vihreä. Nimien alkuosana esiintyvät muodot kelta-, puna-, rusko-, sini-, valko- ja viher- ovat aina taipumattomia.\nHarmaallakalliolla ollaan Eurassa, Joutsenossa, Loimaalla ja Luvialla. Kaikissa on kysymyksessä luontonimi. Hankasalmen Harmaasalo-nimen taivutus on kongruentti Harmaassasalossa. Inkongruenttia taivutusta edustaa mm. Harmaakalliolla Anjalassa ja Harmaavuorella Rymättylässä.\nSuomen runsaista musta-alkuisista paikannimistä on yleensä käytössä kongruentti taivutus. Mustassaniemessä ollaan mm. Asikkalassa, Haapajärvellä, Hankasalmella, Hartolassa, Hauholla, Karstulassa, Kuhmoisissa, Perhossa ja Pertunmaalla. Enosta mainitaan, että kongruoivan taivutuksen ohella voidaan käyttää myös inkongruenttia taivutusta. Kansanomaisesti on käytetty taivutusmuotoja Mustassavaarassa tai Mustallavaaralla. Tietoja tästä on Pohjois-Karjalasta, Pohjois-Pohjanmaalta ja Kainuusta. Taivalkosken ja Posion rajalla olevaa Mustaavaaraa on kansan kesken aina taivutettu kongruoiden. Vasta sen jälkeen kun Rautaruukki perusti alueelle kaivoksen, yleistyi jopa seudun iäkkäidenkin asukkaiden puheeseen murteelle alkuaan vieras taivutustyyppi Mustavaarassa. Näin kertoo Taivalkoskelta peräisin oleva nimitieto. Mustasaari-nimen taivutuksesta Mustassasaaressa on runsaasti tietoja eri puolilta Suomea. Pohjanmaan Mustasaari esiintyy julkisissa tiedotusvälineissä yleisesti inkongruentissa taivutuksessa. Lehdet kertovat Mustasaaren musiikkijuhlista.\nRuskea-, ruskee-, ruskia-alkuisten nimien taivutuksesta on esimerkkinä mm. Ruskeallakalliolla Asikkalassa, Ruskeassahiedassa Suomussalmella, Ruskiassakorvessa Pertunmaalla ja Ruskeessakorvessa Tyrväällä. Helsingin kaupunginosan nimeä Ruskeasuo taivutetaan helsinkiläisten kesken yleisesti Ruskeasuon, Ruskeasuolla. Vantaalla olevan nummialueen, nykyisin myös asuma-alueen nimi Ruskeasanta on aikaisemmin taipunut mukautuen. Nykyisin inkongruentti taivutus on aivan yleinen.\nKaupungin nimeä Valkeakoski taivutetaan yleisesti alkuosaa mukauttamatta Valkeakoskella. Mukautuneesta taivutuksesta ei ole kansanomaisiakaan tietoja, mutta paikkakunnalla onkin ollut vanhastaan käytössä nimi Koski, on oltu Koskessa tai Koskissa. Valkeajärvi ja Valkealampi (murteissa myös Valkia- ja Valkee-) ovat Suomessa melko yleisiä järvien nimiä. Valkealampi taipuu yleensä mukautuen, Valkeajärvi taas usein mukautumatta, mutta nimen kongruentista taivutuksesta on tietoja ainakin Ilomantsista, Muoniosta, Pellosta, Toivakasta ja Viitasaarelta. Moniin Valkea-alkuisiin nimiin ei liity vain adjektiivi valkea (= ’valkoinen’), vaan usein myös tulta tarkoittava substantiivi valkea, ja tällöin alkuosa on tietenkin taipumaton ja voi olla myös mallina muiden samanalkuisten nimien taivutuksessa. Vanhasta inkeriläiskunnasta Valkeasaari, joka sijaitsee Suomen vanhan itärajan takana aivan Terijoen ja Kivennavan naapurina, on käytetty ja käytetään yhä mukautumatonta taivutusta Valkeasaaressa.\nVäriin rinnastettava on myös esimerkiksi adjektiivi kirjava. Kirjavatolppa on kaupunginosa Hyvinkäällä. Siellä asuvat ovat Kirjavallatolpalla.\nMääriteosana olevat nen-loppuiset adjektiivit mukautuvat aina perusosan taivutukseen. Suomea äidinkielenään puhuva ei voisi muunlaista taivutusta edes ajatella. Yleisimmin nen-loppuiset adjektiivimääritteet ovat väriä tarkoittavia, mutta myös muita esiintyy, esimerkiksi Heinäisessäsalossa (Puumala), Multaisessamäessä (Valkeala), Savisellasuolla (Ikaalinen).\nKeltainen ei tässä muodossa ole kovin yleinen nimien määriteosana. Tavallisempi on taipumaton kelta. Ikaalisissa on ollut Keltainenportti, taivutus Keltaisellaportilla, samoin on ollut Kuusankoskella ja Rantasalmella.\nKiskossa on Punainenahde, joka on saanut nimensä punaisenruskeasta hiekasta. Nimeä taivutetaan Punaisessa-ahteessa. Punainenaho on Perhossa, taivutukseltaan Punaisessa-ahossa, sekä Pihtiputaalla ja Ristijärvellä, taivutus Punaisella-aholla.\nSininenluhta on ollut uimapaikka Luumäellä Urpalanjoessa. Uimaan mentiin Siniseenluhtaan. Siniselläkalliolla ollaan Kiihtelysvaaralla ja Pulkkilassa ja Siniselläkivellä Simossa.\nValkoinenhiekka on vanha nimi, joka tarkoittaa Rankilanlahden länsirantaa Vehkalahdella. Nimeä on taivutettu Valkoisellahiekalla. Ruovedellä on pieni järvi Valkoinenjärvi. Sen veden kerrotaan olevan hyvin kirkasta. Paikalliset asukkaat taivuttavat nimeä Valkoisessajärvessä.\nKansanomainen, nykyisin jo vanhahtava vihreää tarkoittava sana on viheriäinen, jota esiintyy jonkin verran myös paikannimien määriteosana. Pohjan Antskogissa on niemi Viheriäinenlevo. Vanhojen käyttämän nimen taivutus on Viheriäisessälevossa.\nPartisiippimuotoisen alkuosan sisältävät nimet ovat aina mukautuneet perusosan taivutukseen: Heiluvassasaaressa (pehmeää hietamaata Karungissa), Heiluvallasuolla (Muhos), Kumisevallakalliolla (Ylöjärvi), Kumisevallakankaalla (Pyhäntä); Kaatuneellakankaalla (Sonkajärvi), Kaatuneessametsässä (Ristijärvi), Palaneessamäessä (Hausjärvi ja Jokioinen) ja Palaneessasaaressa (Leppävirrat, Loppi, Pieksämäki, Sahalahti, Suonenjoki ja Tohmajärvi). Esimerkkeinä olevat nimet on tässä kaikki yhdenmukaistettu yleiskieliseen normaaliasuun, vaikka kukin nimi on kansankielisessä käytössä paikallisen murteen mukainen. Partisiippinimiä ei ehkä niiden luonteen vuoksi juuri ole kulttuuriniminä.\nAutio-alkuisissa nimissä ei yleensä esiinny kongruenssia, vaan alkuosa on enimmäkseen taipumaton, esimerkiksi Autioniemessä (eri puolilta Suomea). Tietoja on vain muutaman nimen mukautuneesta taivutuksesta, esimerkiksi Autiossasaaressa sanotaan mm. Sallassa ja Sotkamossa, Autiollakankaalla mm. Keiteleellä, Pertunmaalla ja Pudasjärvellä. Näihin alkuosaltaan taipuviin nimiin ehkä vielä sisältyy käyttäjien kielitajussa autio-sanan merkitys ’asumaton’.\nPyhäjärvi on Suomessa tunnettu paitsi järven nimenä myös pitäjän nimenä. Vielä 1930-luvulla tämännimisiä pitäjiä oli maassamme kolme. Kaikista niistä puhuttaessa on nimen alkuosaa käytetty taivuttamattomana: Pyhäjärvellä. Samoin sanotaan Pyhäjoella ja Pyhäselässä. Lounais-Suomen pienistä pitäjistä Pyhämaa ja Pyhäranta käytettiin aikaisemmin mukautunutta taivutusta Pyhässämaassa ja Pyhässärannassa. Nykyisin on alkuosaltaan taipumaton muoto yleistynyt.\nNimityypit Iso-Syöte ja Vähä Palojärvi\nEdellä esimerkkeinä olevat nimet ovat kaikki ilman yhdysmerkkiä kirjoitettavia yhdysnimiä. Adjektiivinen määrite voi liittyä myös erisnimeen, jolloin nimi kirjoitetaan yhdysmerkkiä käyttäen (Iso-Syöte, Uusi-Koivisto, Vanha-Rantala) tai erilleen, jos jälkiosa on yhdysnimi (Vähä Palojärvi, Vanha Koskipää, Iso Tahkosaari). Näissä nimissä on mukautunut taivutus ollut vanhastaan yleinen ja kielenkäytön kannalta niin luonteva, että sitä on pidettävä suositettavana edelleen, esimerkiksi Isolla-Syötteellä (Pudasjärvi), Uudella-Koivistolla, Vanhalla-Koivistolla (Pori), Vanhassa-Rantalassa, Vähällä Palojärvellä (Pertunmaa), Vanhassa Koskipäässä (Hartola), Isossa Tahkosaaressa (Punkaharju). Varsinkin tiedotusvälineissä yleistynyt tämänkaltaisten nimien mukautumaton taivutus on epäkansanomainen.\nUseat paikannimien määritteinä esiintyvät adjektiivit ovat vakiintuneet käyttöön vajaamuotoisina. Tällaisten nimien mukautumaton taivutus on yleiskielessä tavallista: Suurkorpi : Suurkorvessa (peltoalue Joutsenossa) ja Suurniemi : Suurniemessä (kylä Juvalla). Suursuo on kaupunginosa Helsingissä. Nimeä taivutetaan Suursuon, Suursuolla. Käytössä vakiintuneita ovat mm. nimet Suur-Helsinki ja Suur-Savo, joiden taivutus Suur-Helsingin ja Suur-Savon on luonteva. Piensaaressa sanotaan mm. Hankasalmella, Kangasniemellä ja Liperissä. Uusniemi on Paltamossa ja Vanajassa, ja sen taivutus on Uusniemessä, Uussaari on Jokioisissa, taivutus Uussaaressa. Luovutetun alueen pitäjän Valkjärvi-nimen taivutus Valkjärvellä on yleisesti tiedossa. Valkniemi, taivutus Valkniemessä, on mm. Artjärvellä ja Mikkelin mlk:ssa. Lappeenrannassa laskee Valkoja Valkjärvestä Mustjärveen.\nUlkomaisia adjektiivialkuisia suomen kielessä vakiintuneita käännösnimiä on vanhastaan taivutettu mukauttaen. Uutiset kertovat Ison-Britannian ja Vähän-Aasian tapahtumista. Matkatoimistot mainostavat matkoja Mustallemerelle tai peräti Uuteen-Seelantiin, pian kai myös Isoille-Antilleille ja Pienille-Antilleille. Maailman ympäri matkaavat purjehtivat yli Tyynenmeren ja Tanskassa matkustavat yli Ison-Beltin ja Vähän-Beltin. Kanadan kaivosalueista ovat tunnettuja erityisesti Ison Karhujärven ja Ison Orjajärven seudut. Valkoisentalon ja Punaisentorin tapahtumat ovat olleet viime aikojen uutisaineistoa.\nVatikaanivaltion virallinen nimi on suomeksi Pyhä istuin. Paavi on Pyhän istuimen haltija. Historiasta muistamme, että yksi kolmikymmenvuotisen sodan huomattavimmista taisteluista käytiin Valkeallavuorella. Tähtikirkkaina iltoina katselemme Otavaa, joka kuuluu Ison-Karhun tähdistöön.\nArtikkelissaan Omantunnon kysymys (Kielikello 4/1984) Raija Lehtinen käsittelee suomen kielen adjektiivialkuisten yhdyssanojen alkuosan taipumista ja taipumattomuutta. Artikkelin esimerkkiaineistona olevista sanoista voi helposti havaita, että alkuosaltaan taipumattomia ovat yleensä viime aikoina syntyneet ja käyttöön tulleet uudissanat ja ammattitermit. ”Tällaiset tapaukset ovat ehkä kielen tulevan kehityksen enteitä ”, Lehtinen kirjoittaa.\nTämä toteamus näyttää pätevän myös paikannimiin, vaikka ne usein edustavatkin kielen vanhinta kantaa ja niihin on kiteytyneenä vanhoja, kielestä muuten jo hävinneitä aineksia.\nMonet adjektiivialkuiset nimet, joiden alkuosaa on totuttu ennen taivuttamaan, esiintyvät puhutussa ja kirjoitetussa kielessä yhä useammin alkuosaltaan taipumattomana. Esimerkiksi Porin kaupunginosien nimien taivutus Vanhalla-Koivistolla ja Vähälläraumalla on vanhojen kieltä, nuoret sanovat Vanha-Koivistolla ja Vähäraumalla. Tämä varsinkin kaupungeissa ja taajamissa yhä yleistyvä käytäntö on selvästi osoitus siitä, että mukautumaton taivutus on kielessämme kuitenkin vielä melko nuori, joskin nopeasti leviävä ilmiö.\nHenkilönnimet ja sukunimet\nAdjektiivialkuisia yhdysnimiä on myös henkilönniminä. Kansanomaisessa käytössä on ollut ja on vieläkin monia etu- tai sukunimeen liittyviä, kantajaansa joko miellyttäviä tai ärsyttäviä adjektiivisia määritteitä. Näitä ns. kölli-, költti- ja korkonimiä ei juuri esiinny kirjoitetussa kielessä paitsi kaunokirjallisuudessa. Tällaisten nimien adjektiivinen määrite taipuu aina, esimerkiksi Pienen-Pekan, Sokean-Matin, Ruman-Elsan, Kauniin-Veeran, Korealle-Maijalle, Laihalle-Järviselle, Paksulle-Koskiselle.\nPaikannimien yhteydessä kävi ilmi, että suurin osa adjektiivialkuisista yhdysnimistä noudattaa mukautunutta taivutusta. Paikannimi, jonka alkuosaa taivutetaan, jääkin sukunimenä esiintyessään yleiskielessä alkuosaltaan taipumatta. Voimme taivuttaa rouva Uusikartanolle, herra Isoniemelle tai neiti Vanhatalolle, vaikka paikanniminä puhumme Uudestakartanosta, Isostaniemestä ja Vanhastatalosta. Mukautunutta taivutustapaa voidaan tällaisista sukunimistä pitää hyväksyttävänä, jos tiedossa on, että kyseisen nimen haltijat itse niin ovat tottuneet nimeä käyttämään.


Voimavaroja omasta naiseudesta - Naistenkartano\nnaistenkartano | 17.04.2019 | Ajankohtaista, Helsinki, Julkaisuarkisto, Naistenkartano, Tapahtumat, Yleisöluennot |\nJulkaistu: 17.04.2019, 13:00.\nNaiseuteen liittyy ristiriitaisia rooleja ja odotuksia. Media ja kulttuuri luovat tietynlaista kapeaa kuvaa siitä mitä naiseus on. Naisiin kohdistuu paineita suhteessa ulkonäköön, äitiyteen ja suorittamiseen. Oma naiseus voi tuntua olevan hukassa, jos yrittää sopeutua ulkoisiin vaatimuksiin ja keskittyy tavoittelemaan täydellisyyttä. Erilaiset elämänkriisit, kuten sairastuminen, avioero tai työttömyys voivat myös saada pohtimaan suhdetta omaan naiseuteen. Hyvä olo ja onnellisuus on kuitenkin mahdollista saavuttaa kääntämällä katse aluksi omaan sisimpään.\n– Minäkuvalla on keskeinen vaikutus siihen, miten aitoja olemme, miten naiseutemme koemme ja kuinka vapaita olemme naiseuteen liittyvien haitallisten uskomusrakennelmien seurauksena syntyneistä epäaidoista rooleista, toteaa terveysvalmentaja Sirkka Santapukki.\nSantapukki on kiinnostunut ihmisestä kokonaisuutena, naisesta naisena ja naisen roolista sekä suhteesta muihin ihmisiin. Hän kertoo kokeneensa omakohtaisesti, kuinka naiseuteen liittyvät haasteet ovat löytäneet tarkotuksensa niiden työstämisen myötä.\n– Naiseus merkitsee minulle haasteita, voimavaroja ja varavoimia yhtä aikaa. Rakkaus sekä herkkyyteni synnyttämä myötätunto ovat pakottaneet kohtaamaan haasteet, jotta olen voinut alkaa elää omannäköistä elämää elinvoimaisena naisena. Naiseuden merkitys on kuitenkin jokaiselle yksilöllinen ja jokaisella on omanlaisensa matka naiseksi, toteaa Santapukki.\nOman naiseuden vahvistaminen\nSantapukin mukaan omannäköistä naiseutta voi vahvistaa ottamalla vastuun omasta itsestä ja valinnoistaan sekä hyväksymällä itsensä aidosti omana itsenään.\nHän kutsuu itsestä vastuun ottamisen voimaa minuusvoimaksi, joka on avain muutokseen. Sen lisäksi tarvitaan vapausvoimaa, joka on rohkeutta elää minuusvoima todeksi tuntematta häpeää tai syyllisyyttä. Nämä yhdessä motivoivat ottamaan omasta naiseudesta löytyviä voimavaroja käyttöön.\n-Uni, liikunta, ravinto sekä levon ja toiminnan tasapaino ovat myös tärkeitä, ja niihin liittyvän tasapainon voi löytää myös itse.\nTerveysvalmentaja Sirkka Santapukki puhuu naiseudesta voimavarana ja vahvuutena Naistenkartanon järjestämässä luentotilaisuudessa Kampin Palvelukeskuksessa keskiviikkona 24.4. klo 18. Luento tarjoaa työkaluja omien oivallusten tekemiseen ja omanlaisen naiseuden vahvistamiseen.\nLisätiedot luennosta: Yleisöluennot\nLisätiedot ja haastattelupyynnöt: info@naistenkartano.com / p. 045 138 5110\nNaistenkartano ry on yleishyödyllinen yhdistys, jonka tavoitteena on vahvistaa naisten hyvinvointia, ehkäistä varhaisvaiheen riippuvuuksia sekä tuoda esiin naisen ääntä yhteiskunnassa. Yhdistys järjestää luentotilaisuuksien lisäksi koulutusta sekä ammatillisesti tuettua vertaistukitoimintaa. Naistenkartano ry:n toimintaa rahoittaa STM:avustusosasto STEA sekä Helsingin ja Tampereen kaupunki.


Rendel - smackthejack.net - kulttuuria ja viihdettä\nTuotanto: Miika J. Norvanto, Timo Puustinen, Jesse Haaja, Trevor Doyle\nRikollisjärjestö VALA on yksi maailman vaarallisimmista rikollisjärjestöistä ja sen lonkerot ulottuvat lahjomisten myötä myös asioista päättäviin elimiin. Tällä kertaa tarkoitus olisi saada testaamaton Nh25-rokoite kolmannen maailman viattomille markkinoille. Yksi mies on sitä mieltä, että tämä on estettävä keinolla millä hyvänsä. Hän on Rendel, kasvoton sankari, jonka taustalla on traaginen tarina. Kun rikollisjärjestön tilanne käy tukalaksi, he joutuvat kutsumaan palkkasoturit paikalle nitistämään suuren suunnitelmansa esteenä olevan tyypin. Helppoa se ei tule ole olemaan, sillä Rendel on päättänyt todella pistää hankkeen tyypit tilille tästä hirvittävästä projektista.\nKun puhutaan supersankarielokuvista, niin ensimmäisenä ei tule mieleen kotimainen elokuva, vaan Marvelin tai DC Comicsin tuotanto. Nyt meillä on sitten oikeaoppinen supersankarielokuva, joka ei todellakaan kalpene noille lähes 100 miljoonaa dollaria maksaneille elokuville (Rendelin budjetti 1,45 miljoonaa euroa). Jesse Haajan luoma hahmo on kuin klassinen sarjakuvasankari, jonka taustatarina on traumaattinen ja joka hakee kostoa. Elokuvaa seuratessa huomaa ajoittain, mistä sarjakuvasankareista Haaja on omaan hahmoonsa inspiraationsa saanut. Hahmossa on juuri sellaista tylyä otetta kuin tällaisessa tarinassa pitääkin olla.\nVaikka tapahtumat sijoittuvatkin Suomeen, niin ote on hyvin kansainvälinen. Norvannon, Puustisen ja Lehtosaaren käsikirjoitus tarjoaa katsojalle sellaista meininkiä, että oikein ihmettelee kuinka tällainen suuren tyylin tarinankerronta on oikein pystytty Suomessa tekemään ja niin pienellä budjetilla. Varsinkin suurena sarjakuvafanina tunnetun Lehtosaaren kädenjälki toki näkyy vahvasti varsinkin draamallisessa puolessa. Hän on saanut tarinaan syvyyttä, jota harvemmin sarjakuviin perustuvissa elokuvissa on. Käsikirjoitus tarjoaa Haajalle erinomaisen lähtökohdan esikoisohjaukselleen. Suoraan sanottuna mies onnistuu jo ensimmäisellä vedolla, sillä hän tuntee luomansa hahmon, mutta kuitenkin haastaa itsensä ohjauksessa äärimmilleen. Jopa henkilöohjaus onnistuu luontevasti ja se saa hahmot toimimaan yllättävän luonnollisesti, eikä täysin elokuvamaisesti. Sekin erottaa Rendelin hyvin muista saman genren jutuista. Rendel on niin huikea tyylinnäyte esikoiselokuvan tekijältä, että oikein toivon tälle jatko-osaa – tavalla tai toisella.\nLisämateriaalina mm. making of -dokumentteja, poistettuja kohtauksia, The Rasmuksen Wooderman -musiikkivideo, kommenttiraita sekä traileri.\n(alkuperäisarvostelu syksyltä 2017)\nPhoto’s Copyright by Black Lion Pictures Oy, 2018\nMarko "Beltzer" Pesonen


Eppu, Olivia ja suuri kevät – Satukirja sisaruseron käsittelyn tukena isomman sisaruksen siirtyessä päivähoidon sisarusryhmästä esikouluun\nLaatikainen, Suvi (2016)\nOpinnäytetyöni tavoitteena oli kehitellä erään Liperin kunnan alaisen päiväkodin arkeen väline helpottamaan sisaruseron käsittelyä, kun isompi sisarus lähtee päivähoidon sisarusryhmästä esikouluun pienemmän jäädessä vielä päivähoitoon. Toimeksiantajan mukaan sisarusryhmien arjessa käsitellään melko vähän esikouluun menoa ja siihen liittyviä muutoksia sisaruuden näkökulmasta. Esikouluun meno ja sisarusten kasvupolkujen eroaminen voivat herättää sisaruksissa monenlaisia ajatuksia.\nOpinnäytetyöni on toiminnallinen. Toiminnalliseen osuuteen liittyi viiden toimintatuokion kokonaisuus: luovien ja toiminnallisten menetelmien avulla kävimme neljän sisarusparin kanssa läpi sisaruus-aihetta ja siihen liittyviä ajatuksia esikoulun alkamisen myötä. Toimintatuokioideni olennainen kulmakivi olivat sadut ja eläinmaskotit, joiden kautta aiheita käsiteltiin. Lasten ajatusten pohjalta syntyi satukirja, joka käsittelee esikouluun menoa sisarusten silmin.\nSatukirja päiväkodin arjessa voi parhaimmillaan helpottaa esikouluun menoon liittyvien ajatusten käsittelyä sisarusten näkökulmasta. Satukirjan avulla aihetta voi käsitellä milloin tahansa siihen koetaan tarvetta. Se helpottaa asian puheeksi ottamista myös työntekijöiden puolelta: sadun lukeminen toimii kevyempänä keinona lähestyä asiaa kuin pelkkä keskustelu.


ads-nettivaraosa Leppävirta | Nettivuokraus\nLeppävirtaX Lähellä minua + Hakusäde\nads-nettivaraosa Leppävirta, Pohjois-Savo\nPaljuVaunu 6 - 8 hengelle\nAnne Korhonen, Leppävirta, Pohjois-Savo\n160 €/viikonloppu, 240 €/viikko\nKeväällä 2021 käyttöönotettu paljuvaunu tehokkaalla 35 kw ulkoisella polttopuita toimivalla ämmittimellä.\nads-nettivaraosa tulossa? Nettivuokrauksesta löydät kaiken tarvittavan helposti. 1 vuokrattavaa kohdetta alueella Leppävirta etsii tällä hetkellä vuokraajaa. Katso myös kaikki ilmoitukset ympäri Suomen aiheesta ads-nettivaraosa.


Mikä olisikaan parempi lahja, kuin lahjakortti, jonka lahjansaaja voi käyttää haluamiinsa tuotteisiin?\nTämä lahjakortti on käytettävissä verkkokaupassamme. Lahjakortti sisältää koodin, joka syötetään verkkokaupan kassalla sille varattuun kenttään ostoksia tehdessä. Lahjakortti on voimassa 12 kuukautta ostopäivästä.\nLähetämme lahjakortin tällä sivulla ilmoittamaasi sähköpostiosoitteeseen.\nJos haluat saada lahjakortin ensin omaan sähköpostiisi ja tulostaa sen lahjakortin saajalle, kirjoita kenttään oma sähköpostiosoitteesi.\nMikäli mieleistäsi summaa löydy valikosta, ota rohkeasti yhteyttä asiakaspalveluumme! ❤\nMalli: LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 10,00 €LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 20,00 €LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 30,00 €LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 40,00 €LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 50,00 €LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 60,00 €LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 70,00 €LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 80,00 €LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 90,00 €LAHJAKORTTI VERKKOKAUPPAAN, 100,00 €\nViesti lahjansaajalle (Valinnainen)


Iloa piikistä - KirkonkelloKirkonkello\nJulkaistu 28.04.21 | Kimmo Kääriäinen\nSain koronarokotuksen – ja vielä kaikin puolin turvallista ja tehokasta rokotetta. Toinen piikki on tulossa kesällä, mutta jo tämä ensimmäinen herättää toiveita. Helsingin Messukeskuksen ”rokotustehdas” toimi todella tehokkaasti. Opasteita löytyi jo raitiovaunupysäkiltä ja toimintaa varten oli tehty uusia jämäköitä liikennemerkkejä. Opastus ja ohjaus Messukeskuksessa oli selkeää ja ystävällistä. Missään ei tarvinnut jonottaa, vaan ystävälliset vapaaehtoiset johdattivat oikeaan telttaan piikille. Huolenpito oli hyvää myös piikin jälkeen, kun piti odottaa vartin verran sitä, ettei mitään komplikaatioita ilmaantunut. Eikä niitä tullut, eikä myöskään mitään mahdollisista rokotteen jälkeisistä oireista. Hieno juttu! Ja hienoa on myös se, että heti seuraavalla viikolla oli uuden viisivuotisikäluokan vuoro.\nKesää voi ajatella toiveikkaana. Toki niin ajateltiin myös vuosi sitten koronan ensimmäisen aallon aikana. Kesä menikin melko hyvissä merkeissä, mutta sitten tuli toinen aalto ja sitten kolmas. Nyt toiveikkuudelle on kuitenkin vankempi pohja rokotusten myötä.\nKoronavuosi on ollut monella tavalla poikkeuksellinen. Etätyö, Teams- ja Zoom-palaverit, paikallaan pysyminen, työtovereiden tapaaminen vain ruudulla kuvan kanssa tai ilman – poikkeuslistaa voisi jatkaa. Ihminen kaipaa ihmiskontakteja – ihan oikeita – ja niistä on kertynyt melkoinen vaje. Tässäkin suhteessa katse suuntautuu toiveikkaana syksyyn.\nToiveena ei kuitenkaan ole paluu koronaa edeltävään työnteon malliin. Tästä vuodesta on opittu paljon. Etätyö on oikeaa työtä, jokaista palaveria varten ei tarvitse matkustaa lähelle tai kauas. Koronavuoden oppien kautta voidaan säästää melkoinen määrä aikaa ja rahaa. Pakotetun digi- ja etävuoden jälkeen on syytä pohtia huolella, millä mallilla mennään eteenpäin.\nKirkon kansainvälisessä työssä on näkynyt hyvin konkreettisesti, miten eritahtisesti ja erilaisella voimalla pandemia on kohdattu eri puolilla maailmaa. Viime keväänä jouduimme hyvin nopealla aikataululla evakuoimaan turistipapit ja -kanttorit Euroopan kohteista. Toiveena oli, että seuraava talvikausi olisi taas normaalia aikaa. Joitain työtekijöitä oli mahdollista lähettää, mutta monen kohteen osalta tehdyt päätökset piti peruuttaa, kun koronaluvut taas kipusivat kipurajojen yli.\nLukuisia vierailuja ja tapahtumia on pitänyt joko peruuttaa tai lykätä tuonnemmaksi. Hankalimpia ovat sellaiset kokoontumiset, joihin tulee osallistujia useammasta maasta. Suomalais-ugrilainen pappeinkokous piti olla viime kesänä. Se siirrettiin ensi kesään, mutta sekin piti peruuttaa. Ei riitä, että Suomessa pandemia hiipuu, samoin pitäisi käydä myös Virossa, Unkarissa ja Inkerinmaalla Venäjällä.\nErityisen pulmallista on järjestää suuria kansainvälisiä kokouksia. Suurimman ekumeenisen organisaation, Kirkkojen maailmanneuvoston keskuskomitean kokous piti olla vuosi sitten maaliskuussa, sitten elokuussa ja viimeisin siirto on tulevalle kesäkuulle. Kokous joudutaan kuitenkin järjestämään virtuaalisesti. Parinsadan henkilön kokoontuminen Geneveen eri puolilta maailmaa johtaisi parhaimmillaan tai pahimmillaan siihen, että suuri määrä kirkonjohtajien paikkoja vapautuisi Ekumeenisen keskuksen koronalingon seurauksena. Kirkkojen maailmanneuvoston yleiskokouksen oli määrä olla Saksassa ensi kesänä. Sitä on päätetty siirtää vuoden 2022 elo–syyskuulle. Tuhansia osanottajia pitäisi tulla yli sadasta maasta. Tuota tapahtumaa kohtaan toiveikkuus alkaa hiipua, kun katsoo maailman koronakarttaa.\nGlobaalit kokoontumiset – ja niiden peruuntuminen – osoittava pandemian globaalisuuden. Samalla ne osoittavat globaalin keskinäisriippuvuuden. Olemme Suomessa selvinneet koronapandemian kanssa poikkeuksellisen hyvin ja nyt perspektiivi tulevaan näyttää yhä paremmalta. Globaali kuva on kuitenkin toisenlainen. Korkean rokotekattavuuden maissa tartuntamäärät laskevat, mutta maailmanlaajuisesti tartuntamäärät ovat kasvussa. Entisenlaiseen vuorovaikutukseen ja vapaaseen liikkuvuuteen on vielä pitkä matka kuljettavana.\nKorona koettelee kovin ottein myös kirkkoja. Suuri osa maailman kristityistä elää alueilla, joissa Suomen kaltaisesta valoisasta perspektiivistä ei voi edes unelmoida. Kun köyhyys ja heikosti toimiva terveydenhoito on arkipäivää muutenkin, pandemia on vain kärjistänyt ongelmia. Viime keväänä Luterilainen maailmanliitto käynnisti erityisen ohjelman haavoittuvassa asemassa olevien jäsenkirkkojensa tukemiseksi koronapandemian synnyttämien ongelmien keskellä perustamalla Covid-19 hätäapurahaston, jota kirkkomme on tukenut. Jäsenkirkot ovat voineet hakea taloudellista tukea hankkeille, joilla ne pyrkivät ehkäisemään koronan leviämistä. Kirkoilla on keskeinen merkitys koronan vastaisessa taistelussa lukuisissa maissa, sillä ne ovat ruohonjuuritason toimijoita ihmisten arjessa. Ne välittävät asianmukaista tietoa pandemiasta ja auttavat suojautumaan siltä – sekä pyrkivät lievittämään akuuttia taloudellista hätää.\nKun rahasto perustettiin, sen piti olla lyhytaikainen hätäapurahasto. Pandemia on kuitenkin jatkunut odotettua pidempään ja uusia aaltoja ilmenee eri puolilla maailmaa.\nNyt Luterilainen maailmanliitto kehottaa jäsenkirkkoja kolmeen asiaan:\n• Noudata paikallisten ja maailmanlaajuisten terveysviranomaisten neuvoja.\n• Rukoilkaa toistenne puolesta, erityisesti niiden maiden ja kirkkojen puolesta, jotka ovat tällä hetkellä viruksen leviämisen keskipisteessä.\n• Jos pystyt, harkitse lahjoittamista Luterilaisen maailmanliiton työn tukemiseksi COVID-19-pandemian leviämisen pysäyttämiseksi ja sen vaikutusten vähentämiseksi kaikkein heikoimmassa asemassa olevien keskuudessa.\nNäiden ohjeiden mukaan olemme toimineet. Rukousta ja muuta tukea tarvitaan edelleen, jotta sisaremme ja veljemme eri puolilla maailmaa voisivat katsoa valoisin mielin kohti tulevaa – käveltyään oman rokotuspaikkansa kautta hyvillä mielin eteenpäin.\nArtikkelin kirjoittaja Kimmo Kääriäinen on Kirkkohallituksen ulkoasiain osaston johtaja.


Shanghai päiväkirja: Yogyagarta\nJaavan saari on muslimi-aluetta ja se näkyy niin katukuvassa kuin hotellin altaallakin. Vaikka indonesialaiset suhtautuvat uskontoon rennommin kuin lähi-idässä, niin naiset ovat huivitettuja, eikä heitä juuri uima-altaalla näy. Myös yöelämä oli rajoittunut hotellien baareihin, eikä ruokakaupoissa alkoholituotteita ollut saatavilla. Ravintoloissa alkoholijuomille oli usein oma listansa, jota piti pyytää erikseen. Toisaalta muslimien mehusekoitukset ja lämpimät juomat ovat varsin hyviä.\nTällä kertaa luotettiin kansainväliseen hotelliketjuun, mikä takasi sen että baarista sai drinksuja ja jonkinlaista yöelämää oli luvassa. Muutoin ravintolat ja baarit sulkivat usein ovensa jo ennen puolta yötä. Kaupunki oli vilkas ja tungos kauppakujilla ajoittain kova. Nautimme ensimmäisenä päivänä altaasta ja kävimme illalla läheisessä Matahari-ostoskeskuksessa täydentämässä matkatarvikkeitamme ja nauttimassa soto ayamit. Toinen kokonainen päivä olikin jo varattu nähtävyyksien kiertelylle.\nYogyagartan läheisyydessä sijaitsee niin hindujen kuin buddhalaistenkin muinaiset temppelit, ja me aloitimme kierroksen Borobudurista, maailman suurimmalta buddhalaiselta monumentilta. Eikä sitä ollut mainostettu turhaan. Aloitimme nähtävyyskierroksen aikaisin aamulla, joten kiipeäminen Borobudurille ei ollut niin hikistä hommaa. Mitään pukeutumissääntöä ei ollut, mutta tursiteilta veloitettiin kymmenkertainen sisäänpääsymaksu. Mitään halpaa hupia nähtävyyksien kiertely Yogyakartassa ei tullut olemaan. Olimme liikenteessä perjantaina, mikä myös sattuu olemaan muslimien vapaapäivä, ja monumentilla olikin runsaasti paikallisia turisteja ihmettelemässä isojen kupujen sisältä pilkottavia patsaita.\nPaikasta tuli Angkorin temppelit mieleen, ja monumentti oli varsin koristeellinen. Mutta jotkut turistit löysivät tuona päivänä monumentilta muutakin mielenkiintoista. Nimittäin blondin. Valokuvaaminen ja jutustelu alkoi varovasti huipentuen siihen että koululaisluokka jonotti päästäkseen kuvaan kanssani, opettajan napsiessa kuvia. Ihmiset olivat ystävällisiä ja puhuivat erittäin hyvää englantia. Naiset usutettiin kysymään lupaa kuvaamiseen, jonka jälkeen kuvia otettiin myös lasten kanssa, ja lopulta miehetkin uskaltautuivat samaan kuvaan. Keskustelu oli osittain mielenkiintoistakin, mutta kun alkoi vaikuttamaan siltä että jono blondin luokse oli pitempi kuin itse monumentille, niin päätin hyvästellä innokkaat uudet ystäväni ja siirtyä päivän seuraavaan kohteeseen.\n2006 saarta runnelleen tuhoisan maanjäristyksen lisäksi samana vuonna vielä saaren aktiivinen tulivuori Merapi purkautui lisäten tuhoa. Kelin muuttuessa sateiseksi suuntasimme ketepin näköalapaikalle toiveena nähdä vilaus savuavasta Merapista. Mutta pilvinen keli teki toiveemme turhiksi. Merapista ei näkynyt vilaustakaan. Nautimme kuitenkin erittäin hyvän lounaan näköalapaikan kahvilassa. Näköalapaikalla olisi myös ollut tarjolla noin 30 minuutin esitys tulivuoresta, mutta päättelimme esityksen olevan indonesiaksi, eikä aikataulu oikein antanut periksi 20 minuutin odottelua ennen esityksen alkamista. Annoimme taas paikallisille turistiryhmille muutaman minuutin kuvaussession ja jätimme hyvästit usvaiselle vuoristolle, ja aloimme laskeutumisen kohti seuraavaa nähtävyyttä.\nKetep volcano theather.\nKohteena oli Prambanan hindulainen temppeli, mutta matkalla sinne päätimme pistäytyä pienemmässä temppelirauniossa, Candi Kalasanilla. Candi Kalasaniin ei päässyt sisälle, ja se oli yksittäinen torni, joka oli nopeasti kuvattu. Paikalla oli muutamia lapsia, jotka keskeyttivät leikkinsä kuvatakseen meitä vaivihkaan kännyköillään. Kalasanin jälkeen saavuimme Prambananiin. Temppelin korjaus maanjäristyksen jäljiltä oli vielä kesken ja aluetta pääsi ihailemaan näköalatasanteelta sekä kiertämään aidan vierustaa pitkin. Mutta näkymtä olivat tarpeeksi hyvät. Täällä meihin ei enää kiinnitetty niin paljon huomiota, ja saimme rauhassa ihailla koristeelista temppeliä.\nPrambanan vierailusta sai myös pulittaa pitkän pennin, ja mahdollisuus oli ollut ostaa yhdistelmälippu temppeliin ja palatsin raunioille Ratu Bokolle. Olimme kuitenkin vuokranneet taksin päiväksi, joten lähdimme kohti palatsikukkulaa omin kyydein. Saimme auton parkkeerattua ylös kukkulalle, ja maksettuamme taas kerran suht tuntuvan pääsymaksun lähdimme talsimaan kohti raunioita. Paikan päällä oli vain muutamia muita paikallisia turisteja, ja ilmeisesti olimme kärsineet sen verran inflaatiota päivän aikana ettei kukaan enää kiinnostunut meistä. Saimme pällistellä kivikasoja aivan rauhassa. Paljoa nähtävää Ratu Bokolla ei ollut. Palatsista oli jäljellä portin lisäksi muutaman rakennuksen perustuksia. Alueen laajuudesta pystyi kuitenkin kuvittelemaan jotain. Lisäksi näköalat kukkulalta olivat oikein hyvät.\nSateen uhan leijuessa pilvissä, lähdimme takaisin kaupunkiin. Illalla päätimme kokeilla paikallisia ruokanautintoja, ja suuntasimme Yogyagartan pääkadulle Malioborolle. Katu oli kuitenkin aution oloinen jo kahdeksan aikaan illalla, ja siirryimme hetken pällisteltyämme sisälle ravintolaan. Päätin kokeilla paikallista herkkua Gudegia. Annos koostui muutamasta osasta. Maustetusta kanasta, joka tarjoillaan päineen, papusalsasta, kasvismuhennoksesta ja riisistä. Annos voisi olla varsin herkullinen, mutta hieman mauton fiilis ruuasta jäi. Avokadomehu oli kuitenkin aina yhtä hyvää.\nSeuraava päivä käytettiin altaalla loiskutteluun. Illallista lähdettiin nauttimaan paljon mainostettuun paikalliseen ravintolaan. paikan päällä kävi ilmi että tarjolla oli vain buffe-illallinen, jonka jälkeen vuorossa olisi tunnin tanssiesitys. Illallisen voisi toki ottaa ilman tanssiesitystäkin. Vettä satoi kaatamalla ja tanssiesityksen ulkoilmalava hieman mietitytti. Päätimme jättää esityksen väliin ja käydä kiinni vain buffettiin. Tarjolla oli kaikki paikalliset lempiherkut, ja listasta sai tilata avokadomehua. Päätimme illan vatsa täynnä erään toisen hotellin baarissa, missä tarjolla oli livemusaa.\nSeuraava päivä oli viimeinen kokonainen päivä Yogyassa ja nyt vuorossa oli kaupunkikierros. Sultaanivallan aikana Yogyagarta oli ollut sultaanin kotikaupunki, ja Kraton, sultaanin palatsi-alue on nykyisin keskustan kuuluisin nähtävyys. Otimme taksin ja saavuimme alueen laidalle. Meidät hätisteltiin ostamaan lippu muiden paikallisten kanssa ja sen jälkeen hintaan sisältyvä opas tarttui rivakasti hommiinsa. Kiersimme koristeellisella katoksella katetun alueen, missä esitettiin kuninkaallisia vaatteita ja valokuvia. Noin 5 minuutin kiertelyn jälkeen kierros oli ohi. Hmmm. Kysyimme että emmekä näe mitään muuta. Kuulema ei, koska sultaani asuu muissa osissa palatsia eikä niihin kuulema pääse. Hmmm. Kaivoin taskusta esitteen ja kysyin olimmeko nyt muka nähneet hovin(Pagilaran & Siti Hinggil), ja asumukset. Juu, kyllä oltiin juuri kuulema oikeassa paikassa. Hmmm. Seuraavaksi näytin vielä muutaman esitteen kuvan juhlasaleista. Aaaah! No tuo paikkahan on noin 500 metrin päässä tuohon suuntaan. Kiitos ja matkaan.\nKraton front exhibition.\nPikkasen kummastutti. Sisäänpääsy näyttelyyn oli ollut edullinen, mutta raha se on pienikin raha paikallisille. Ja ilmeisesti oppaat olivat kyllästyneet menettämään ansiot palatsin oppaille, ja tämän takia hieman venyttivät totuutta. Vaikka oppaat kuuluvat lipun hintaan odottavat he saavansa tippiä. Saavuimme itse palatsille, joka oli kulman takana. Siellä selvisi että näkemänne paikka oli seremoniakatos ja näyttely. Sultaaniperhe viettää nykyisellään aikaa hotellissa, niin kuin hieman olin epäillyt. Aloitimme kierroksen varsinaisessa palatsissa uuden oppaan seurassa.\nIndonesia on siitä hassu maa että siellä elelee sultaani ja presidentti. Hollantilaiset siirtomaaisännät pitivät sultaania aikanaan omana nukkenaan, ja hollantilaisten kukistuminen tarkoitti myös sultaanivallan päättymistä. Kuitenkin niin paljon kannatusta sultaanilla oli ettei presidentin kannattanut instituutiota lopettaa. Joten nyt ohjiin siirtyi vain uusi naruista vetelijä. Sultaanista ei juurikaan puhuta, eikä perhe juurikaan tiedotusvälineissä näy. Palatsissa ei historiaan enempää koskettu, ja lähinnä esillä oli kuninkaallisen perheen esineistöä ja kuvia. Esineitä esittävät hallit alkoivat mennä naurettavuuksiin kun esillä oli nykyisen perheen käyttämiä esineitä kuten raastinrauta. Palatsialue oli kuitenkin koristeellinen ja mielenkiintoinen nähdä. Valkoista kiveä ja kultamaalia keskellä Yogyagartan matalia harmaita hökkeleitä.\nKraton alueeseen kuului myös Taman sari, eli vesipalatsi. Vesipalatsi oli sultaanin vaimojen yksityinen kylpylä. Sultaani oli jopa rakentanut tornin altaiden keskelle, mistä pystyi katselemaan vaimojaan, ja tekemään valintansa illaksi. Vesipalatsille oli lyhyt kävely palatsilta. Nyt vesi oli jo vihertävän kellertävää, mutta oli helppo kuvitella paikka kirkkaalla vedellä ja kuhisemassa kikattavia naisia. Altaiden lisäksi löytyi tietysti sauna ja pukuhuoneet. Taman sari oli pieni, ja olimme noepasti nähneet paikan. Tällä kertaa päätimme jatkaa matkaa pyörätaksilla. Pyörätaksit ovat autoja halvempia, mutta hieman kaksi isoa länsimaalaista saa asetella itseään pyörän edessä olevaan kapeaan vaunuun. Ahtaasti suuntasimme Malioborolle.\nKadun meininki on päivisin eri kuin iltaisin. Jalkakäytävät olivat täynnä kojuja ja ihmisiä. Kiertelimme kojuja hetken ja sen jälkeen suuntasimme takaisin hotellille. Illallinen oli suunniteltu hollantilaisten jälkeensä jättämään ravintolaan, mutta saavuttuamme sateessa paikalle (Yogyagartassa sadekausi näkyi iltasateilla) oli ravintola kiinni. Taksikuskimme kuitenkin ystävällisesti osasi heittää meidät viereiseen loistavaan ruokapaikkaan. Saimme vatsan täyteen paikallista ruokaa ja sateen jatkuessa suuntasimme pakkaamaan hotellille.\nVehicle of the day.\nYogyagarta oli luonnollisestikin erilainen kuin Bali, varmaan muu Indonesia on. Islaminuskon vaikutus tuntuu ja näkyy, aivan kuetn muuallakin Jaavan saarella. Ihmiset ovat kuitenkin aina yhtä iloisia ja ystävällisiä. Mikään Aasian bilekeskus kaupunki ei ole, mutta lähistön nähtävyydet ovat omaa luokkaansa. Visiitti Yogyakartassa oli taas hieno ja erilainen kokemus kuin mikään aikaisempi. Jäi mietityttämään mitä muu Jaava pitää sisällään, mutta tällä reissulla siihen ei ollut aikaa. Seuraavaksi oli aika kokeilla Balia, ja sitä itseään, Kutaa.\nPosted by Shanghaig at 5:45 PM