Golden Stag Romaniassa - Viisukuppila\nGolden Stag Romaniassa\nViesti Kirjoittaja kaivanto » 18 Heinä 2004, 20:43\nTodellinen Second Chance tuli yllättäin kesäkuun alkupuolella, kun pääsimme Milanan kanssa duona Kultainen Hirvi -laulukilpailuun. Valmistautumisaika ja budjetti on vähän toista kuin euroviisuissa, mutta parhaamme on tehty ja tehdään, se on selvä!\nEli nyt on vihdoin kuultavissa yksi tämän vuoden euroviisuihin tarjoamistani biiseistä, kun sitä on täällä niin kovin pyydetty. Tosin sovittajien käsissä L'amore impossibile muuttui aika radikaalisti ja venähti tässä kilpailussa käytettävissä oleviin 4 minuuttiin. Totta puhuen nyt on biisi oikeassa paikassa: tämänvuotisista euroviisuehdotuksistani (7 kpl) tämä oli omasta mielestäni vähiten mahdollinen menestyjä.\nToisen biisin esitämme romaniaksi, joka tuntuukin olevan kesän muotikieli hittilistoilla...\nLEHDISTÖTIEDOTE http://www.saunalahti.fi/pkaivant/music ... d4info.pdf\nMUN MUSASIVUT http://www.kaivanto.com/petri/\nKaivanto & Milana @ Golden Stag Festival\nViesti Kirjoittaja Mikkelsson » 18 Heinä 2004, 20:57\nOnnea ja menestystä vain koitokseen!\n-Paikallinen Pirkko Liinamaa -wannabe täällä toteaa tykänneensä kertosäkeestä, se oli tarttuva. Ei sormi naputtanut mutta jalka vippasi.\nViesti Kirjoittaja TOMItu » 18 Heinä 2004, 21:05\nAivan ihanat jouset siellä vinkuivat...ai että upeaa! Myytynä olen mä! Onnea ja menestystä aivan hirmuisesti, toivottavasti kisa on antoisa ja avaa uusia ovia!\nViesti Kirjoittaja totalhki » 18 Heinä 2004, 21:46\nIhmeellistä. Kappale, joka kestää yli kolme minuuttia.\nNo vakavasti ottaen...pidin tosi paljon. Tasapainoisen oloinen kokonaisuus. Oikein laadukas verrattuna moniin viisukarsinnan 2004 biiseihin. Ja tämäkö oli se huonoiten sopiva?!?\nViesti Kirjoittaja tomato » 18 Heinä 2004, 21:51\nTäytyy kyllä ihmetellä miksei tämä päässyt suomessa edes semeihin\nTää on kyllä enemmän San Remo kamaa\nOnnea vaan skabaan! Brasov on muuten todella kaunis paikka\nViesti Kirjoittaja JuhaUK » 18 Heinä 2004, 22:59\nUpeat viulut tässä sovituksessa! Kiva dramaattinen fiilis, onnea ja menestystä vaan matkaan Romaniaan!\nEDIT: kuinkas tuonne Romaniaan pääsee edustamaan, lähetittekö vaan itse demot sinne ja ne valitsevat, onko jotain maakiintiöitä tms.?\nRe: Kaivanto & Milana @ Golden Stag Festival\nViesti Kirjoittaja tomato » 18 Heinä 2004, 23:06\nkaivanto kirjoitti: Toisen biisin esitämme romaniaksi, joka tuntuukin olevan kesän muotikieli hittilistoilla...\nNiin O-Zonen biisi lienee ainoa suomen listoilla ollut romanian kielinen biisi.\nMikä suomen kielinen biisi on ollut Romanian listoilla?\nKuulin että CatCatin "ByeB Bye Baby" ois ollu Romanian listalla. En tiedä onko totta\nViimeksi muokannut tomato, 19 Heinä 2004, 11:32. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja JuhaUK » 18 Heinä 2004, 23:15\nTaitaa olla O-Zone ainoa brittilistallakin ollut romanialainen, saati sitten romaniankielinen kappale! (Cheeky Girlsiä ei lasketa... )\nViesti Kirjoittaja tomato » 18 Heinä 2004, 23:17\nEikös Enigman pääjehu ole Romaniasta kotoisin?-)\nViesti Kirjoittaja JuhaUK » 18 Heinä 2004, 23:18\nJaa juu, ja oli kai joku muukin progeheppu aikoinaan Romaniasta, totta. No eka romaniankielinen kumminkin!\nViesti Kirjoittaja JukkaV » 19 Heinä 2004, 00:19\nMinusta on mukavaa, että Suomea edustetaan tyylikkäästi eikä mitenkään omituisesti. Tuo kappale oli liian tasokas Suomen viisukarsintoihin, joissa vain Toarie olisi ollut sitä hiuksenhienosti parempi. Toivottavasti Kultaisessa Hirvestä tulee onnistunut menestys!\nItse olen sitä mieltä, että tuo kappale on sitä tasoa, mitä Suomen viisukarsintojen tulisi olla. Jos vain pääsisin esiraatiin...\nViesti Kirjoittaja itikka » 19 Heinä 2004, 11:05\nKiitokset Kaivannolle L'amore impossibilesta. Olisi mahtunut mielestäni Suomen finaalin TOP5:een helposti. Tyylipuhdas, kohtalokas, ihanan mahtipontinen ja jäi kerrasta päähän soimaan. Ainoastaan C-osa (vai mikä osa se nyt olikaan, mikä tuli kerran sielä keskellä juuri ennen modulaatiota :?: ) hieman livahti ohi ja ensimmäisillä kuuntelukerroilla vaikutti hieman liian valjulta, mutta muuten aivan ihanaa työtä. Milanan ääni oli todella kaunis ja sointuva, oikea femme fatalen ääni.\nToisaalta hieman harmittaa, että esiraadin Suomessa läpäisee "kompromissi-kappaleet" jotka ovat hajuttomia ja mauttomia joka suhteessa ja kappaleet, joissa todellakin on särmää, jäävät pois.\nOikein paljon onnea ja menestystä Kultaisen Hirven metsästykseen!\nViesti Kirjoittaja male » 19 Heinä 2004, 17:34\nSamperi sentään kun on niin hidas kone ja haluais kuunella..\nNo, koitetaan joku muu päivä kun on enemmän aikaa.\nViesti Kirjoittaja Jvvv » 19 Heinä 2004, 18:01\nTää tykkäs kanssa kovasti. Täytyykin tutustua enempi Petrin tuotantoon... Ja lykkyä tykö hirvijahtiin!\nViesti Kirjoittaja kaivanto » 19 Heinä 2004, 23:02\nTeidän kannustuksenne on todella arvokasta ja antaa mukavasti potkua reissuun!\nKiitos, kiitos, kiitos! Multumesc foarte mult!!!\nToivottavasti pääsette seuraamaan lähetyksiä joko satelliitin välityksellä tai sitten jälkikäteen webstreamina täältä http://www.tvr.ro/webcast/\nSinkut saapuivat tänään ja Teuvo Loman kävi esittelemässä melkein valmiita esiintymisasuja. Meillä on huima vaatetemppu: L'amore impossibilen jälkeen takkien alta paljastuu varsin erilaista kuosia...\nIltalehti ehätti ensimmäisenä haastattelemaan, ehkä jotain on tiistain lehdessä elleivät Jasmin, Matti tai Palmu ole tänään ehtineet tehdä jotain merkittävämpää :oops: Keskiviikkona lähdetään ja jos mahdollista niin raportoin tunnelmia tänne. Tuomaristossa on yksi "tuttukin": ihana Monica Anghel.\nNo, täytyy vielä selventää, että todella nopeasti tehdyllä viisudemolla biisi oli kovin erilainen: 3 minuuttia ja 6/8 -tahtilaji, mutta sanat, melodia ja rakenne eivät ole muuttuneet. Upeat sovitukset tekivät Matias Kupiainen ja Mikael Suomela, toivottavasti voisimme tehdä viisuihinkin jotain yhteistyötä...\nViesti Kirjoittaja Katten-Gustaf » 19 Heinä 2004, 23:44\nOnpas upea biisi! Tää tais vaan olla liian hyvä viime talven keskinkertaisuuksien joukkoon...\nViesti Kirjoittaja JVN » 20 Heinä 2004, 11:29\nO-zone tosin on Moldovasta eika Romaniasta....\nMutta onhan Moldovan kielikin romanian murre.\nMoldova rules OK\nViesti Kirjoittaja kaivanto » 20 Heinä 2004, 12:39\nNäin on. Meidän esittämämme Radu Illen kappale sen sijaan on pohjois-romanialaista Maramuresin alueen murretta.\nViesti Kirjoittaja barbarossa » 20 Heinä 2004, 13:13\nBarbarossakin piti tästä dramatiikasta ja on sitä mieltä, että teidän äänenne sopivat hyvin yhteen! Joten onnea ja menestystä! cheerleader04:\nKiva että saatiin näin kesäksikin jotain jännitettävää.\nViesti Kirjoittaja male » 20 Heinä 2004, 13:19\nJVN kirjoitti: O-zone tosin on Moldovasta eika Romaniasta....\nEikö se ole Bulgariasta? Vai sekoitanko minä nyt Romanian ja Bulgarian.. Äh, unohtakaa!\nViesti Kirjoittaja kaivanto » 20 Heinä 2004, 23:50\nViime hetken terveiset. Treenattiin studiolla kunnon volyymillä, Teuvo laittoi mulle raidat päähän ja laukkua pakataan. Huomenna lähdetään ja Suomen joukkueeseen liittyy myös OGAE-pressa Mara, joka tulee paikalle junalla Budapestistä, kun lentotilanne oli todella vaikea...\nAamulla yhdeksän jälkeen Ylen aikaisessa Milanan tänään tehty haastattelu ja toivon mukaan L'amore impossibile. Tänään mun haastattelun jälkeen soittivat Romania-biisin.\nViesti Kirjoittaja JuhaUK » 21 Heinä 2004, 00:11\nEihän tähän voi sanoa mitään muuta, kuin\n"jännää mun hirveä!"\n:lol: :lol: smilie_daumenpos: smilie_daumenpos:\nViesti Kirjoittaja kaivanto » 23 Heinä 2004, 10:57\nTiukka paiva takana ja tosikoitos edessa. Tunnin paasta lahdetaan pyrkimaan harjoituksiin (ei kuulemma valttamatta esiintymisjarjestys), jonka jalkeen pressi ja sen jalkeen sopimaan mita mahdollisesti voisi esittaa kisan jalkeen yon jammailuohjelmassa.\nEilisten lahetysten linkkeja myos kisojen etusivulla http://www.cerbuldeaur.ro\nMe olimme ilmeisen hyvin esilla esilahetyksessa (oisko se se eka linkki, koska Johanna oli sita jo katsellut!) seka suorassa haastattelussa etta paivalla turistiretkella Risnovissa tehdyssa.\nKirjoitellaan Milanan kanssa myohemmin lisaa!\nViesti Kirjoittaja kaivanto » 23 Heinä 2004, 16:31\nKoska olemme toiseksi viimeiset esiintyjat ja viimeiset ulkomaalaiset, kanssakilpailijoilla ei ole aavistustakaan mita on tulossa... Palaute harjoituksesta oli erinomaista ja fiilis hyva, jopa koko tuotantohenkilokunta diggaili ja toivotti onnea. Ehka tykkasivat myos siita, etta tyydyimme laulamaan biisit vain kerran...\nNyt Milana viela harjoittelee esitettavaa illan jammailuohjelmaan joka alkaa puoli kahdelta yolla!!! Kylla taalla pannaan laulajat toihin koko reissun edesta.\nViesti Kirjoittaja JukkaV » 23 Heinä 2004, 17:03\nOnnea matkaan! Täällä ollaan hengessä mukana!\nViesti Kirjoittaja tomato » 24 Heinä 2004, 17:53\nHienostihan se meni ja olipas siinä vaatetemppua\nEnpä ole paljoa Milanan tuotannosta tietoinen mutta ehkä edellytyksiä johonkin vauhdikkaaseen päätellen siitä romanialaisesta biisitä.\nViesti Kirjoittaja JukkaV » 24 Heinä 2004, 18:45\nHuih, jopas oli esitystä. Siis olisipa tuollaista ollut euroviisuedustuksessamme... tai edes karsinnoissa. No, YLE on onneksi kehityskelpoinen ja tosissani toivon, että YLE älyää ottaa tuollaista materiaalia karsintaan. Muuten ihan täydellinen juttu ajatellen viisuja, paitsi... No, tiedätte kielipuoluejäsenyyteni.\nViimeksi muokannut JukkaV, 24 Heinä 2004, 20:13. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja Roope » 24 Heinä 2004, 20:04\nKaivannon ja Milanan esitykset on siis täällä 47 minuutin kohdalla.\nKivat viulut ja muutenkin sopivan mahtipontista menoa 8)\nViesti Kirjoittaja JukkaV » 26 Heinä 2004, 15:23\nKuinka muuten on, tuliko Suomea upeasti edustaneelle parivaljakolle mitään menestystä?\nViesti Kirjoittaja tomato » 26 Heinä 2004, 18:36\nEi sijoituksia jos mitään noilta sivuilta ymmärsin.


Ettei jää tyhjän päälle. Tutkimus alle 25-vuotiaiden työttömyydestä Vantaalla - PDF\nEttei jää tyhjän päälle. Tutkimus alle 25-vuotiaiden työttömyydestä Vantaalla\nDownload "Ettei jää tyhjän päälle. Tutkimus alle 25-vuotiaiden työttömyydestä Vantaalla"\n1 Ettei jää tyhjän päälle Tutkimus alle 25-vuotiaiden työttömyydestä Vantaalla Vantaan kaupunki, työllisyyspalvelut Anne Karjalainen & Harri Sinkko maaliskuu 2012\n2 Julkaisija Teksti Kannen kuva Vantaan kaupunki Työllisyyspalvelut Tietopalvelut, selvityksiä nro 66, C24:2012 Anne Karjalainen, työllisyyspalvelut Harri Sinkko, Tietopalvelut Pekka Turtiainen ISBN ISSN-L ISSN (verkkojulkaisu)\n3 Tässä raportissa on koottu yhteen vantaalaisista työttömistä nuorista (17-24 v.) ja Vantaan ammattiopistosta (Varia) valmistuneista nuorista tehtyjen tutkimusten tuloksia koskien työnhakua, työllistymistä, työelämään liittyviä asenteita ja palveluntarvetta. Käytettyjä tutkimuksia on kolme: Vantaan ammattiopisto Variasta keväällä 2011 valmistuneille tehty kyselytutkimus, Vantaan TE-toimiston / Petra nuoret töihin ja kouluun -projektin asiakkaiden haastattelututkimus sekä Vantaan nuorisopalveluiden nuorten työpajoilla tehty haastattelututkimus. Lisäksi mukana on työ- ja elinkeinoministeriön ylläpitämästä Ura-tietojärjestelmästä saatuja tilastotietoja työttömistä työnhakijoista. Raporttiin loppuun on koottu johtopäätökset sekä toimenpide-ehdotuksia työttömien nuorten palvelujen parantamiseksi ja kehittämiseksi. 2\n4 Sisällysluettelo 1 Johdanto Taustaa Laki julkisesta työvoimapalvelusta ja nuorten yhteiskuntatakuu Aiempia tutkimuksia Aineisto ja tutkimusmenetelmät Työnvälitystilasto Varia-kysely Yksilöhaastattelut vuotiaiden nuorten työttömyys Vantaalla Väestö Nuorisotyöttömyys vuosina Työttömien ikä- ja koulutusrakenne Vieraskieliset nuoret Työllisyystoimenpiteessä olevat nuoret Vantaan ammattioppilaitoksesta valmistuneiden työllistyminen Työttömien nuorten yksilöhaastattelut Työkokemus ja työnhaku Lähipiirin työttömyys ja tukihenkilöt Opiskelu Nuorten ehdotukset työllisyyspalvelujen parantamiseksi Yhteenveto Lähdeluettelo Liite 1: Vantaalaisten alle 25-vuotiaiden työttömien haastattelut: TE-toimisto Myyrmäki / Petra-projekti Liite 2: Vantaalaisten työpajanuorten haastattelut 3\n5 1 Johdanto 1.1 Taustaa Tässä tutkimuksessa on selvitetty alle 25-vuotiaiden vantaalaisten nuorten työttömyyttä. Tutkimuksen tarkoituksena on kartoittaa Vantaan nuorisotyöttömyyden erityispiirteitä ja tehdä niiden pohjalta toimintaehdotuksia työllisyyden edistämiseksi ja palvelujen parantamiseksi. Tutkimusaineisto koostuu työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) työttömyystilastoista tammikuulta 2012, Vantaan ammattiopisto Variasta keväällä 2011 valmistuneille opiskelijoille tehdystä internetkyselystä sekä yksilöhaastatteluista, jotka tehtiin Vantaan työ- ja elinkeinotoimiston (TE-toimisto) Myyrmäen toimiston / Vantaan kaupungin Petra-projektin yhteisessä toimipisteessä syys-lokakuussa 2011 ja Vantaan kaupungin nuorten työpajoilla loka-marraskuussa Internetkyselyn ja yksilöhaastattelujen avulla on kartoitettu nuorten työnhakukeinoja ja -aktiivisuutta sekä nuorten palveluntarvetta työllisyyden edistämiseksi Työttömyystilastot Työ- ja elinkeinoministeriö ylläpitää työhallinnon asiakaspalvelun URA-tietojärjestelmää. URAtietojärjestelmään on tallennettu tiedot kaikista työ- ja elinkeinotoimistojen asiakkaista. Tiedot päivitetään tarvittaessa asiakaskäyntien yhteydessä. Tähän tutkimukseen on käytetty Uudenmaan Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY-keskuksen) URA-tietojärjestelmästä toimittamia tilastoja Vantaan ammattiopisto (Varia) Vantaan ammattiopisto on Vantaan kaupungin omistama oppilaitos. Opiskelijoita on noin 3800, joista nuoria 2700 ja aikuisopiskelijoita Toimipisteitä on neljä. Nuorisokoulutusta järjestetään kuudella opetusalalla: kulttuurin opetusala, liikenteen opetusala, matkailu-, ravitsemis- ja talousala, sosiaali- ja terveysala, sähkötekniikan opetusala sekä tekniikan opetusala. Opetusaloilla on yhteensä 36 perustutkintoon johtavaa koulutusohjelmaa Vantaan TE-toimiston Myyrmäen toimipiste ja Petra-projekti (Petra) Vantaan TE-toimiston Myyrmäen toimipisteeseen on keskitetty kaikkien alle 25-vuotiaiden vantaalaisten työllisyyspalvelut. Tilojen yhteydessä toimii myös Vantaan kaupungin ESR-rahoitteinen Petra - nuoret työhön ja kouluun -projekti. Projektin tavoitteena on ohjata työttömiä alle 25-vuotiaita vantaalaisia työhön, työharjoitteluun tai opiskelemaan. Petra-projekti toteutetaan ajalla Petra toimii yhteistyössä yritysten, muiden viranomaisten ja kolmannen sektorin kanssa. Työnhaun- ja opinto-ohjauksen lisäksi Petrasta saa apua elämänhallinnan parantamiseen. Palveluohjaajien ohella Petrassa työskentelee kaksi sairaanhoitajaa. TE-toimiston asiakkaat ohjataan Petraan työnhaun jatkuessa sen jälkeen, kun heille on tehty työnhakusuunnitelma Nuorten työpajat Vantaalla toimii kuusi nuorten työpajaa: auto- ja metallipaja, keittiöpaja, käsityöpaja, puu- ja maalauspaja, kodin kunnostuspaja sekä viestintä- ja vuorovaikutuspaja. Työpajat on tarkoitettu 16-24(28)- vuotiaille vantaalaisille työttömille nuorille. Työpajoilla on pajatoiminnan ohella mahdollisuus saada ohjausta koulutukseen hakeutumiseen, tutustua eri ammatteihin ja korottaa peruskoulun päättöarvosanoja. Pajajaksot alkavat kaksi kertaa vuodessa, elo- ja helmikuussa. Pajoille on mahdollista päästä myös jaksojen aikana, mikäli paikkoja on vapaana. Pajoilla on yleensä noin nuorta pajatoiminnasta ja ajankohdasta riippuen. Toimintaa on joka arkipäivä klo Nuori voi hakea pajalle TEtoimiston kautta tai ottamalla itse suoraan yhteyttä työpajaan, josta hän on kiinnostunut. Nuoret voivat olla työpajalla työmarkkinatuen työharjoittelussa, työelämävalmennuksessa, työkokeilussa tai palkkatuetussa työssä. Työpajajakso kestää enintään kuusi kuukautta. 4\n6 1.2 Laki julkisesta työvoimapalvelusta ja nuorten yhteiskuntatakuu Kaikki TE-toimistoissa työttöminä työnhakijoina olevat alle 25-vuotiaat nuoret ovat kuuluneet nuorten yhteiskuntatakuun piiriin vuodesta 2005 alkaen. Yhteiskuntatakuu tarkoittaa, että työttömälle nuorelle on tarjottava aktiivisesti palveluja ja toimenpiteitä. Työ- ja elinkeinoministeriön yhteiskuntatakuuohjeen mukaan nuorelle työnhakijalle on tehtävä työllistymissuunnitelma, johon sisältyy työllistymistä edistäviä toimenpiteitä tai palveluja ennen kuin työttömyyttä on jatkunut kolme kuukautta. Nuoren työllistymissuunnitelma on tarkistettava useammin kuin muiden TE-toimiston asiakkaiden ja yhteydenpitoa tulisi olla vähintään noin kuukauden välein. TE-toimiston on myös arvioitava, tarvitseeko nuori kuntouttavaa työtoimintaa tai muiden sektorien palveluja. TEM:n yhteiskuntatakuuohjeen mukaan TEtoimistojen tulisi kiinnittää erityistä huomiota palvelujen tarjoamiseen tasapuolisesti molemmille sukupuolille. Huomiota tulisi kiinnittää myös nuoriin, jotka tarvitsevat keskimääräistä enemmän tukea. 1 Nuorilla on yhteishakuvelvollisuus. Työttömyysturvalain mukaan nuori on oikeutettu työmarkkinatukeen vain, jos hän hakee jokaisessa yhteishaussa vähintään kolmea ammatillista koulutuspaikkaa tai kahta ammatillista ja yhtä muuta koulutuspaikkaa kuten yliopisto- tai lukiopaikkaa aiemmasta koulutuksesta riippuen. Yhteishakuvelvollisuus on voimassa myös työharjoittelun tai muun toimenpiteen aikana. 2 Pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelmassa 2011 nuorten yhteiskuntatakuun piiriin on otettu jokaisen alle 25-vuotiaan lisäksi kaikki alle 30-vuotiaat vastavalmistuneet. Uusi yhteiskuntatakuu toteutetaan vuoteen 2013 mennessä. Lisäksi hallitusohjelmaan on kirjattu nuorille suunnatun työvoimapoliittisen koulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen lisääminen sekä etsivän nuorisotyön ja nuorten työpajatoiminnan kehittäminen. 3 2 Aiempia tutkimuksia Markku Vanttaja ja Tero Järvinen ovat tutkineet vuonna 1985 ilman koulutusta ja työtä olevien vuotiaiden nuorten elämänkulkua vuoteen 2000 saakka. Nuorten tilannetta verrattiin ikäryhmän muihin nuoriin väestörekisteritietoja yhdistämällä. Tutkimuksen mukaan koulutuksen puute ja työttömyys vaikuttavat elämäntilanteeseen vielä pitkällä aikavälillä. Peruskoulun jälkeen koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle jääneillä nuorilla oli keskimääräistä suurempi riski työttömyyteen aikuisiässä. Esimerkiksi vuonna 1985 vailla tutkintoa olleista vuotiaista nuorista, jotka eivät olleet myöhemmin suorittaneet peruskoulun jälkeistä tutkintoa, oli työllisiä vuonna 2000 vain runsas kolmannes. Opiskelu myöhemmässäkin vaiheessa kannatti, sillä 25 prosenttia oli suorittanut keskiasteen tutkinnon myöhemmin ja vuonna 2000 heistä lähes kaksi kolmasosaa oli töissä. 4 Pekka Myrskylä on tutkimuksessaan Taantuma ja työttömyys tutkinut 1990-luvun lamassa ja vuoden 2008 taloudellisessa taantumassa työttömäksi joutuneiden taustoja sekä työttömyyden riskitekijöitä ja pitkäaikaisvaikutuksia. Myrskylän mukaan työttömyydellä on pitkäaikaisia seurauksia ja huomattava osa työttömäksi joutuneista ei koskaan palaa vakituisesti työelämään. Vaikutus on sitä suurempi, mitä iäkkäämmästä henkilöstä on kyse. Naiset palaavat työelämään miehiä todennäköisemmin, ja heidän työttömyys on lyhytkestoisempaa. Suurin riski jäädä työttömäksi on pelkästään perusasteen koulutuksen suorittaneilla. Taantumassa työttömyysriski on korkein nuorissa ikäluokissa. Opinnoista valmistuminen taantuman aikana merkitsee usein alhaisempaa työllisyyttä myöhemmissä vaiheissa. Viimeisin taantuma ei ole lisännyt työttömyyttä yhtä paljon kuin 1990-luvun lama, mutta työttömyys on kohdistunut entistä selvemmin nuoriin ikäluokkiin. 5 1 TEM:n ohje nuorten yhteiskuntatakuusta, Työttömyysturvalain 8 luvun 2 (1290/2002) 3 Valtioneuvoston kanslia, Vanttaja & Järvinen, Pekka Myrskylä,\n7 Myrskylä on tutkinut myös pelkästään perusasteen tutkinnon suorittaneita vuotiaita nuoria, jotka eivät ole työmarkkinoilla eivätkä koulutuksessa eli ns. yhteiskunnan ulkopuolisia nuoria. Vuonna 2008 tähän ryhmään kuului noin 10 prosenttia miehistä ja 16 prosenttia naisista. Ulkopuolisia nuoria oli enemmän kuin nuoria, jotka olivat TE-toimistojen palvelujen piirissä. Myrskylän mukaan ulkopuolisuus ei ole aina pitkäkestoista, mutta se lisää todennäköisyyttä syrjäytyä yhteiskunnasta. Vuonna 2003 yhteiskunnan ulkopuolella tai vailla koulutusta olleista nuorista 36 prosenttia oli viisi vuotta myöhemmin työttömänä tai yhteiskunnan ulkopuolella. Naiset olivat suorittaneet tutkinnon useammin kuin miehet. Tutkinnon suorittamisen todennäköisyys väheni nopeasti iän myötä; noin 90 prosenttia työttömistä ja ulkopuolisista, joilla ei ollut tutkintoa tai opiskelupaikkaa 25-vuotiaana, jäi kokonaan ilman tutkintoa. Ulkopuolisilla on suurempi todennäköisyys syrjäytyä yhteiskunnasta kuin palvelujen piirissä olevilla. Suurimpia riskitekijöitä ovat vieraskielisyys ja asunnottomuus. Työttömyydellä ja ulkopuolisuudella on myös taipumus periytyä sukupolvelta toiselle. 6 Työministeriön tutkimuksessa Ryhtiä ja ruutia nuorten työvoimapalveluihin (2007) on tutkittu nuorten yhteiskuntatakuun toimivuutta ja tuloksia. Tutkimuksessa todetaan, että yhteiskuntatakuu tehosti nuorten palveluprosessia ja tiivisti työvoimatoimistojen toimintaa sidosryhmien kanssa. Ongelmaksi jäi, että työllisyyssuunnitelmaa ei tehty kaikille ja aktiivitoimenpiteitä ei pystytty tarjoamaan riittävästi. Lisäksi toimenpiteiltä puuttuivat jatkopolut. Yhteiskuntatakuu on hyödyttänyt eniten nuoria, joiden edellytykset työllistymiselle olivat muutenkin suhteellisen hyvät. Maahanmuuttajataustaisten ja enemmän tukea tarvitsevien nuorten kohdalla tulokset ovat jääneet vähäisemmiksi. 7 TEM:n julkaisussa Nuoret miehet työelämään (2009) on tarkasteltu työvoimapalvelujen toimivuutta ja tehty toimintaehdotuksia nuorten palveluihin, jotta nuorten siirtyminen työelämään helpottuisi. Raportissa korostetaan etenkin varhaista puuttumista ja ennakoivia toimenpiteitä sekä palvelujen jatkuvuutta ja joustavuutta nuoren elämäntilanteen muuttuessa. Tärkeää on myös moniammatillinen lähestymistapa, palvelujen tavoitettavuus sekä tiivis yhteistyö nuorten palveluja tuottavien tahojen välillä. 8 Ilkka Nion ja Paula Sardarin tutkimuksen Työvoimapoliittisilta toimenpiteiltä sijoittuminen vuonna 2009 (2011) mukaan nuorille tyypillisiä työvoimapoliittisia toimenpiteitä ovat työmarkkinatuellinen työharjoittelu ja valmentava työvoimakoulutus. Näihin toimenpiteisiin sijoittui 71 prosenttia nuorista, mutta avoimille työmarkkinoille näistä tukitoimista sijoittui alle 15 prosenttia. Raportin mukaan vuotiaat työllistyivät parhaiten ammatillisesta työvoimakoulutuksesta ja tukityöstä. Kolme kuukautta näiden toimenpiteiden jälkeen noin kolmannes nuorista oli työllistynyt. Joka viides toimenpiteellä ollut nuori päätyi opiskelemaan. Taloudellinen taantuma heikensi työllistymistä kaikista toimenpiteistä vuoteen 2008 verrattuna. Samassa tutkimuksessa todetaan, että on paljon nuoria, jotka jäävät toimenpiteen jälkeen työttömäksi, mutta he eivät palaa TE-toimistoon työnhakuun ja jäävät syrjäytymisvaaraan. On mahdollisesta, että he jatkavat työnhakua ja koulutuksen etsimistä kotoa käsin. Syrjäytymisvaara on kuitenkin todellinen ainakin suurella osalla pelkän peruskoulun suorittaneista. 9 Antti Parpon tutkimus Työllistymisen esteet (2007) painottaa yhtenä työttömyyden tekijänä yleisesti kannustinloukkujen merkitystä. Hänen mukaan työttömyys voidaan nähdä myös yksilöllisenä valintana, jonka toimeentuloetuuksien aiheuttamat kannustinloukut mahdollistavat. Toimentuloetuuksilla voidaan saada lähes palkkatuloa vastaava tai kohtuullinen tulotaso, ja esimerkiksi vapaa-aika, lastenhoito tai jokin muu syy koetaan työntekoa tärkeämmäksi. Lisäksi tuloloukut estävät työttömiä tekemästä lyhytaikaisia keikkatöitä, sillä lyhytaikaisesta työstä ei usein saa riittävää taloudellista hyötyä. Parpon haastattelemien työttömien mukaan lyhyiden työpätkien vastaanottamiseen vaikutti ennen kaikkea se, että lyhyen keikkatyön takia ei haluta käyttää lisää aikaa ylimääräisten lomakkeiden ja selvitysten täyttämiseen. Lisäksi haastatellut olettivat, että työnteko ei kannata, mutta heillä ei myöskään ollut tarkkaa tietoa siitä, miten lyhyt työnteko todellisuudessa vaikuttaa tulotasoon. Oma joukkonsa oli sitten velkaantuneet, joilla ulosmittaus veisi työnteosta saatavat lisäansiot tai jopa vähentäisi tuloja Pekka Myrskylä, Pitkänen Sari ja muut, Somero Riitta ja muut, Nio ja Sander, Parpo, Antti,\n8 Opetusministeriön (2009) teettämän tutkimuksen mukaan vieraskieliset nuoret jäävät kantaväestöä useammin vaille jatkokoulutusta. Heikoin koulumenestys on EU:n ulkopuolisista maista tulevilla ensimmäisen polven maahanmuuttajilla. Toisen polven maahanmuuttajien koulumenestys peruskoulussa on jo kantaväestöä parempi. Vuonna 2008 suomen- ja ruotsinkielisistä vuotiaista nuorista 79 prosenttia oli suorittanut ammatillisen tai lukiokoulutuksen, mutta vieraskielisistä nuorista vain 34 prosenttia. EU:n ulkopuolisista maista tulleista ensimmäisen polven maahanmuuttajista noin neljännes jää ilman peruskoulun jälkeistä koulutusta. Suurin riski jäädä ilman tutkintoa on maahanmuuttajanaisilla. Koulutuskaan ei välttämättä takaa työtä, sillä myös tutkinnon suorittaneiden vieraskielisten työttömyysaste on kantaväestöä huomattavasti korkeampi. Suomessa tutkinnon suorittaneiden vieraskielisten työttömyysaste oli hieman matalampi kuin muiden vieraskielisten. 11 Myrskylän tutkimuksen (2011) mukaan vuonna 2008 vieraskielisten nuorten osuus väestöstä oli 5,2 prosenttia, mutta työttömistä nuorista 23 prosenttia, eli nelinkertainen osuus väestömäärään verrattuna. Vieraskielisten osuus nuorista työttömistä suureni jokaista ikävuotta kohden. Äidinkielenään muita kuin kotimaisia kieliä puhuvilla nuorilla on huomattavasti suurempi riski jäädä työttömäksi ja yhteiskunnan ulkopuolelle. 12 Pellervon tutkimuskeskuksen maahanmuuttajien työkykyä selvittävän tutkimuksen (2008) mukaan lähes puolet kaikista maahanmuuttajista käyttää työvoimatoimiston palveluja. Palvelut ovat erityisen tärkeitä maahanmuuttajille, sillä heiltä puuttuvat usein suorat verkostot työmarkkinoille. Tutkimuksen mukaan kielitaidon puute ei ollut merkittävä este työllistymiselle. Ensimmäinen työpaikka sen sijaan oli ratkaiseva, jotta ovet työmarkkinoille avautuvat Aineisto ja tutkimusmenetelmät 3.1 Työnvälitystilasto Työ- ja elinkeinoministeriö ylläpitää TE-toimistojen toiminnoista ja asiakkuuksista URA-tietokantaa, jonka avulla saadaan tilastotietoa työttömistä. Tässä raportissa käytettiin Uudenmaan ELY-keskuksen toimittamia tilastoaineistoja, joita käytettiin ikäjakauman, koulutustason, ammattien, äidinkielen, kansalaisuuden, sukupuolen ja työttömyyden keston määrittämiseen. Tiedoista ei käynyt ilmi yksittäisiä henkilötietoja. Tilastotiedot perustuvat tammikuun 2012 tietoihin. 3.2 Varia-kysely Ammattiopisto Variasta keväällä 2011 valmistuneille tehtiin touko-kesäkuun vaihteessa internetkysely, jolla kartoitettiin opiskelijoiden työnhakua, työllistymistä ja työelämän odotuksia. Kysely oli avoinna internetissä Opettajia pyydettiin varaamaan aikaa kyselyn tekemiseen oppitunnin tai muun kokoontumisen yhteydessä. Lisäksi kyselylomakkeesta tehtiin paperiversio niitä oppilasryhmiä varten, joilla ei ollut sopivaa tilaisuutta päästä atk-luokkaan. Kyselyyn vastasi 183 nuorta 16 eri koulutusohjelmasta. 11 Opetusministeriö, Pekka Myrskylä, Holm, Hopponen & Lahtinen,\n9 3.3 Yksilöhaastattelut Syyskuussa 2011 tutkimusta varten haastateltiin Vantaan TE-toimiston / Petra - nuoret työhön ja kouluun -projektin asiakkaita Myyrmäen toimitiloissa. Vapaaehtoiseen yksilöhaastatteluun osallistui 36 nuorta. Nuorilta kysyttiin heidän työnhausta, työelämään liittyvistä kokemuksista ja tulevaisuuden suunnitelmista, sekä pyydettiin kehitysehdotuksia nuorten palvelujen parantamiseksi. Loka-marraskuussa 2011 haastateltiin Vantaan kaupungin nuorten työpajojen asiakkaita. Vapaaehtoiseen yksilöhaastatteluun osallistui 24 työpajanuorta. Haastattelussa kartoitettiin samoja asioita kuin edellä mainitussa TE-toimiston/Petra-projektin asiakkaille tehdyissä haastatteluissa eli työnhakua, työelämän kokemuksia, tulevaisuuden suunnitelmia ja nuorten palvelutarpeita vuotiaiden nuorten työttömyys Vantaalla 4.1 Väestö Vuoden 2011 alussa Vantaalla asui henkilöä vuotiaita nuoria heistä oli (12 % väestöstä). Henkilömäärällisesti vuotiaita asui eniten Myyrmäen (1 768 hlöä), Hakunilan (1 370), Martinlaakson (1 303), Havukosken (1 146) ja Jokiniemen (1 095) kaupunginosissa. Jokiniemessä ja Havukoskella nuorten suhteellinen osuus väestöstä oli suurin. Jokiniemessä 22 prosenttia ja Havukoskella 15 prosenttia väestöstä oli vuotiaita. 14 Noin 10 prosenttia Vantaan väestöstä puhui äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia vuotiaita vieraskielisiä nuoria Vantaalla oli (11 % ikäryhmästä). Eniten vieraskielisiä nuoria asui Hakunilassa (310 hlöä), Havukoskella (239), Myyrmäessä (218), Martinlaaksossa (191) ja Länsimäessä (153). Prosentuaalisesti vieraskielisten osuus vuotiaista nuorista oli suurin Länsimäen (25 % nuorista), Mikkolan (23 %), Hakunilan (23 %) ja Havukosken (21 %) kaupunginosissa Nuorisotyöttömyys vuosina Vuosina Vantaan nuorisotyöttömyys oli korkeimmillaan heinäkuussa 2010, jolloin työttömänä oli 1598 nuorta. Myös heinäkuussa 2009 työttömyys oli ollut lähes yhtä korkea. Vuosittain työttömyyden huiput ajoittuvat heinäkuuhun ja tammikuuhun. Vuonna 2011 Vantaan nuorisotyöttömyys kääntyi laskuun, ja oli alimmillaan lokakuussa 2011, jolloin työttömänä oli 793 nuorta. Helsingissä ja Espoossa nuorisotyöttömyys on ollut viime vuosina selvästi alemmalla tasolla kuin Vantaalla. Erot kaupunkien välillä ovat kuitenkin kaventuneet. Pääkaupunkiseudun trendikäyrät (5 kk:n liukuva keskiarvo) osoittavat, että Vantaalla nuorten työttömien määrä on laskenut selkeästi heinäkuusta 2010 lähtien. Espoossa vastaava lasku on tapahtunut vuotta aiemmin (Kuva 1). Espoon työttömien määrä on koko ajan ollut Vantaan määrää pienempi, vaikka siellä nuoria on määrällisesti enemmän. Tammikuussa 2012 nuorten työttömien määrä Vantaalla jatkoi edelleen vähenemistään. 14 Vantaan kaupunki: Vantaan väestö 2010/2011, taulukot 15 Vantaan kaupunki: Vantaan väestö 2010/2011, taulukot 8\n10 Henkilöä Tammi-09 Tammi-10 Tammi-11 Virallisten työttömyysprosenttien mukaan joulukuussa 2011 Vantaan nuorisotyöttömyys oli 7,6 prosenttia. Tämä on työttömien osuus vuotiaasta työvoimasta. Jos työttömien nuorten määrää verrataan koko ikäluokkaan, joulukuussa 2011 Vantaalla oli työttömänä noin neljä prosenttia kaikista nuorista. Helsingissä vastaavat määrä oli noin kolme ja Espoossa noin kaksi prosenttia. Nuorisotyöttömyyden ollessa korkeimmillaan heinäkuussa 2010 Vantaalla oli työttömänä lähes 8 prosenttia koko ikäluokasta. Työttömien osuus nuorista Vantaalla laski vuoden 2010 joulukuusta vuoden 2011 joulukuuhun noin yhdellä prosenttiyksiköllä. Vastaavana aikana Helsingissä ja Espoossa muutosta ei ole juurikaan tapahtunut. 9,0 % 8,0 % 7,0 % 6,0 % 5,0 % 4,0 % 3,0 % 2,0 % 1,0 % 0,0 % Tammi -09 Heinä -09 Tammi -10 Heinä -10 Tammi -11 Heinä -11 Vantaa Helsinki Espoo Vantaa trendi Helsinki trendi Espoo trendi Kuva 1. Nuorten työttömien määrät ja trendit (5 kuukauden keskiarvo) Vantaalla, Espoossa ja Helsingissä vuosina Työttömiä kaikista nuorista (%) Vantaa Helsinki Espoo Kuva vuotiaiden työttömien osuus samanikäisestä väestöstä Vantaalla, Espoossa ja Helsingissä (nuorten määrä on laskettu kunkin vuoden joulukuun väestötietojen perusteella). 9\n11 4.3 Työttömien ikä- ja koulutusrakenne Vantaalla oli tammikuussa 2012 työttömänä 8025 henkilöä. Alle 25-vuotiaita työttömiä oli Työttömistä nuorista 63 prosenttia oli miehiä ja 37 prosenttia naisia. Eniten työttömiä nuoria oli ikäluokissa vuotiaat sekä 24-vuotiaat. Miehistä 44 prosenttia ja naisista 45 prosenttia oli ammattitaidottomia. Nuorten työttömien miesten yleisimmät ammatit olivat varastotyöntekijä (6 %) ja elektroniikkaasentaja (5 %). Nuorten työttömien naisten yleisin ammatti oli myyjä (4 %). Yleisesti ottaen ammattialoja oli kuitenkin runsaasti, yli 130 erilaista. hlöä miehet naiset v. 18 v. 19 v. 20 v. 21 v. 22 v. 23 v. 24 v. ikä Kuva vuotiaat työttömät Vantaalla iän ja sukupuolen mukaan tammikuussa Työttömistä nuorista naisista 40 prosentilla ja miehistä 42 prosentilla oli ainoastaan perusasteen tutkinto. Peruskoulunjälkeisistä tutkinnoista yleisimpiä olivat ylioppilastutkinto (8 %), sähköalan perustutkinto (5 %), merkonomi (4 %) ja rakennusalan perustutkinto (2 %). tutkinto Peruskoulu 321 Ylioppilastutkinto 63 Sähköalan perustutkinto Merkonomi, liiketal. perustutkinto Rakennusalan perustutkinto Yleissiv. koulutus, aste tunt. Autoalan perustutkinto Catering-alan perustutkinto Logistiikan perustutkinto henkilöä Kuva 4. Vantaalaisten nuorten työttömien yleisimmät tutkinnot. Tilanne tammikuussa Tilanne\n12 Suurin osa, 73 prosenttia, nuorista oli ollut työttömänä alle kolme kuukautta, 19 prosenttia oli ollut työttömänä 3-6 kuukautta ja kuusi prosenttia 6-12 kuukautta. Yli vuoden työttömänä oli ollut noin prosentti nuorista. Hieman suuremmalla osuudella miehistä kuin naisista työttömyys oli kestänyt alle kolme kuukautta. Naisista puolestaan hieman suurempi osuus oli ollut työttömänä 3-6 kuukautta. Miehistä ja naisista yhtä suuri osuus oli ollut työttömänä yli kuusi kuukautta. naiset 71 % 22 % 6 % 0-3 kk 3-6 kk miehet 75 % 18 % 6 % 6-12 kk yli 12 kk 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Työttömyyden kesto Kuva vuotiaiden työttömien työttömyyden kesto sukupuolen mukaan. Tilanne tammikuussa Perusasteen koulutuksen saaneista 77 prosenttia ja keskiasteen tutkinnon suorittaneista 71 prosenttia oli ollut työttömänä alle kolme kuukautta. Keskiasteen koulutuksen saaneissa oli siis hieman enemmän yli kolme kuukautta tai pidempään työttömänä olleita. Yli kolme kuukautta työttömänä olleiden osuus oli pienin korkea-asteen tutkinnon suorittaneissa, eikä heissä ollut yli vuoden työttömänä olleita lainkaan. Lukumäärällisesti korkea-asteen tutkinnon suorittaneet olivat pieni ryhmä. Työttömistä, joilla koulutus on tuntematon, 43 prosenttia oli ollut työttömänä yli kolme kuukautta. Tässä ryhmässä myös yli puoli vuotta tai vuoden työttömänä olleiden osuus oli suurin. Koulutus perusaste (n=348) 77 % 18 % 4 % keskiaste (n=373) 71 % 20 % 7 % 0-3 kk 3-6 kk korkea-aste (n=20) 80 % 10 % 10 % 6-12 kk tuntematon (n=30) 57 % 30 % 10 % yli 12 kk 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Työttömyyden kesto Kuva vuotiaiden vantaalaisten työttömien työttömyyden kesto koulutusasteen mukaan. Tilanne tammikuussa\n13 Pidempään työttömänä olleiden osuus oli sitä suurempi, mitä enemmän ikävuosia työttömällä oli. 20- vuotiaista tai sitä nuoremmista alle 20 prosenttia oli ollut työttömänä yli kolme kuukautta. Yli 20- vuotiaissa työttömyys oli venynyt yli kolmen kuukauden jo keskimäärin 31 prosentilla. Ikä v. (n=66) 82 % 15 % 3 % v. (n=242) 80 % 16 % 4 % 0-3 kk 3-6 kk v. (n=221) 75 % 19 % 5 % 6-12 kk yli 12 kk v. (n=235) 63 % 24 % 10 % 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Työttömyyden kesto Kuva vuotiaiden työttömyyden kesto ikäryhmittäin. Tilanne tammikuussa Vieraskieliset nuoret Tammikuussa 2012 alle 25-vuotiaista nuorista työttömistä 167 henkilöä (22 %) puhui äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia. Heistä 54 prosenttia oli miehiä ja 46 prosenttia on naisia. Yleisimmät äidinkielet olivat somali (21 %), venäjä (16 %), albania (11 %) ja kurdi (11 %). Kielihajonta oli suurta ja äidinkielenä oli lähes 30 eri kieltä. Vieraskieliset nuoret työttömät olivat alemmin koulutettuja kuin kotimaisia kieliä äidinkielenään puhuvat nuoret työttömät. Vieraskielistä nuorista 34 prosentilla oli keskiasteen tai korkea-asteen tutkinto, kun suomen- ja ruotsinkielisistä tutkinto oli 55 prosentilla. Lisäksi 16 prosentilla vieraskielisistä koulutusaste oli tuntematon. äidinkieli suomi tai ruotsi (n=604) 44 % 53 % perusaste keskiaste vieraskieliset (n=167) 50 % 30 % 4 % 16 % korkea-aste tuntematon 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % koulutus Kuva 8. Kotimaisia kieliä äidinkielenään puhuvien ja vieraskielisten nuorten työttömien koulutusaste tammikuussa\n14 Alle 25-vuotiaista vieraskielisistä työttömistä 52 prosenttia oli ammattitaidottomia, kun kotimaisia kieliä äidinkielenään puhuvissa ammattitaidottomien osuus oli 42 prosenttia. Ammattitaidottomien osuus oli suuri etenkin vieraskielisissä naisissa. Heistä 58 prosenttia oli ammattitaidottomia. Miehistä ammattitaidottomia oli 49 prosenttia. Vieraskielisistä työttömistä 63 prosenttia oli ollut työttömänä alle 3 kuukautta ja 28 prosenttia 3-6 kuukautta. Suomenkielisiin verrattuna vieraskielisistä hieman suuremmalla osuudella työttömyys oli pitkittynyt yli 3-6 kuukauteen. Yli puoli vuotta tai vuoden työttömänä olleiden määrässä ei ollut merkittävää eroa suomenkielisiin verrattuna. äidinkieli suomi (n=597) 76 % 17 % 6 % 1 % 0-3 kk 3-6 kk vieraskieliset (n=167) 63 % 28 % 7 % 6-12 kk yli 12 kk 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % työttömyyden kesto Kuva vuotiaiden suomenkielisten ja vieraskielisten työttömien työttömyyden kesto. Tilanne tammikuussa Työllisyystoimenpiteessä olevat nuoret Tammikuussa 2012 yhteensä 301 vantaalaista nuorta oli työllisyystoimenpiteessä, kuten työharjoittelussa, työelämänvalmennuksessa, palkkatuetussa työssä tai koulutuksessa. Työllisyystoimenpiteessä olevista oli naisia 51 prosenttia. Hieman yli puolella toimenpiteessä olevista oli perusasteen ja 41 prosentilla keskiasteen tutkinto. Työttömien määrään suhteutettuna toimenpiteet kohdistuvat etenkin vuotiaisiin nuoriin ja toimenpiteisiin sijoittaminen vähenee iän myötä. Suunta on sama sekä miehillä että naisilla. Naisia on työllisyystoimenpiteissä määrällisesti ja suhteellisesti enemmän kuin miehiä, vaikka heitä on työttömänä vähemmän kuin miehiä. hlöä 200 Työttömänä ja toimeenpiteessä olevat vuotiaat nuoret Miehet työtön Miehet toimenpide Naiset työtön Naiset toimenpide v v v v. Kuva 10. Työttömät ja toimenpiteissä olevat vuotiaat nuoret Vantaalla tammikuussa\n15 Työllisyystoimenpiteessä olevista nuorista 54 prosenttia on ammattitaidottomia. Osuus on lähes sama sekä miehillä että naisilla. Ammatin jo hankkineiden joukossa ammattien määrä on suuri, eikä mikään yksittäinen ammatti nouse esille. Toimenpiteessä olevista nuorista 14 prosenttia puhui äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia. Vieraskieliset nuoret olivat toimenpiteessä keskimäärin vanhempana kuin suomen- ja ruotsinkieliset. Vieraskielisistä työllisyystoimenpiteessä olevista nuorista 40 prosenttia kuului ikäluokkaan vuotiaat ja vain seitsemän prosenttia oli vuotiaita. Suomen- ja ruotsinkielistä eniten työllisyystoimenpiteessä oli vuotiaita henkilöä suomi tai ruotsi (n=258) vieraskieliset (n=43) v v v v. ikä Kuva 11. Toimenpiteessä olevat vuotiaat nuoret äidinkielen mukaan tammikuussa Vantaan ammattioppilaitoksesta valmistuneiden työllistyminen Keväällä 2011 kartoitettiin Vantaan ammattiopisto Variasta valmistuneiden työllisyysnäkymiä, työnhakukeinoja ja työllistymistä oppilaille tehdyllä internetkyselyllä. Tähän raporttiin on koottu kyselyn keskeisimmät tulokset. Yksityiskohtaisemmat tiedot kyselytuloksista löytyvät erillisestä julkaisusta Variasta keväällä 2011 valmistuneiden työllistyminen (2011). Vantaan ammattiopistosta keväällä 2011 valmistuneille opiskelijoille tehtyyn kyselyyn vastasi 183 nuorta 16:sta eri koulutusohjelmasta 17. Vastaajista 77 prosenttia oli vantaalaisia. Ulkopaikkakuntalaisista suurin ryhmä oli helsinkiläiset, joita oli 13 prosenttia vastaajista. 85 prosenttia vastaajista oli peruskoulupohjaisia opiskelijoita. Kyselyyn vastanneet pitivät työllisyysnäkymiä melko positiivisina. 12 prosenttia piti näkymiä erittäin hyvinä ja 61 prosenttia hyvinä. Huonoina näkymiä piti vain kolme prosenttia vastaajista. Parhaimpana omia työllisyysnäkymiään pitivät putkiasentajat, lähihoitajat, parturikampaajat ja talonrakentajat. Huonoimpana työllisyysnäkymiä pitivät puolestaan ompelijan koulutusohjelmasta valmistuvat. Opiskelijat pitivät omia työllisyysnäkymiään yleensä parempina kuin oman alan valmistuneiden työllisyysnäkymiä yleensä. Vastaajat painottivat myös oman aktiivisuuden ja työ- 17 Kyselyyn vastasi oppilaita seuraavilta koulutusohjelmilta: autonkuljettaja, ompelija, kokki, kokkien erityisopetus, parturi-kampaaja, putkiasentaja, koneistaja/levyseppähitsaaja, suurtalouskokki, lentoasemahuoltaja, talonrakentaja, lähihoitaja, maalari, automaatio-/sähköasentaja, elektroniikkaasentaja, ICT-asentaja ja sähköasentaja 14\n16 harjoittelupaikan tärkeyttä työn saannissa. Työpaikkatarjontaa Vantaalla ja pääkaupunkiseudulla pidettiin pääsääntöisesti hyvänä. Suurin osa kyselyyn vastanneista opiskelijoista oli sitä mieltä, että heillä on riittävästi tietoa työnhakumenetelmistä. Koulutusalojen välillä oli kuitenkin eroja, ja omiin työnhakutaitoihin tyytyväisten osuus vaihteli prosentin välillä koulutusalasta riippuen. Myös arviot saadusta työnhakuohjauksen määrästä vaihtelivat paljon eri ammattiryhmien välillä. Paljon työnhakuohjausta saaneet olivat työllistyneet paremmin kuin opiskelijat, jotka arvioivat saaneensa työnhaunohjausta vain vähän tai ei lainkaan. Työnhakuohjauksen määrä erittäin paljon (n=16) 88 % 13 % melko paljon (n=52) 69 % 19 % 12 % jonkin verran (n=57) vähän (n=29) 56 % 52 % 26 % 31 % 18 % 14 % työllistynyt ei työpaikkaa ei osaa sanoa en lainkaan (n=8) 38 % 63 % ei vastausta en osaa sanoa (n=9) 44 % 22 % 33 % ei vastausta (n=12) 83 % 8 % 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Työllistyminen Kuva 12. Vantaan ammattiopiston oppilaiden oma arvio saadusta työnhakuohjauksen määrästä ja työllistyminen opintojen loppuvaiheessa. 63 prosenttia kyselyyn vastaajista aikoi hakea töitä Vantaalta, 52 prosenttia Helsingistä ja vain 12 prosenttia Espoosta. Noin neljäsosan valitsi työnhakualueeksi koko pääkaupunkiseudun. Pääkaupunkiseudun ulkopuolelta töitä haki yhdeksän prosenttia vastaajista. Vajaa viidennes vastaajista haki töitä ainoastaan Vantaalta. Kaikista kyselyyn vastanneista työpaikka oli tiedossa 114 opiskelijalla eli 62 prosentilla. Noin 60 prosenttia kyselyyn vastanneista oli opiskeluaikana tehnyt oman alan töitä työssäoppimisjaksojen lisäksi. Opiskeluaikana omalla alalla työskennelleistä 72 prosentilla oli töitä tiedossa valmistumisajankohtana. Oman alan töitä ainoastaan työssäoppimisjaksoilla tehneistä 49 prosentilla oli työpaikka tiedossa opintojen päättyessä. Noin 60 prosenttia töitä saaneista vastaajista oli saanut töitä Vantaalta, 30 prosenttia Helsingistä ja loput muilta paikkakunnilta. Tärkein työllistymiskanava oli työharjoittelupaikka. Sitä kautta töitä löysi noin puolet kyselyyn työllistyneistä, mutta joillakin koulutusaloilla kaikki tai lähes kaikki. Vastaajista 38 prosenttia oli valmistumisvaiheessa vailla työtä, ja heistä kolmasosa ei ollut edes etsinyt töitä. Viidennes odotti vielä vastausta työpaikkahakemukseen. Yli puolet opiskelijoista oli kiinnostuneita yrittäjyydestä. Suuri osa vastaajista kuitenkin arveli, ettei heillä ole tarpeeksi tietoa siitä. Lisätietoa haluttiin käytännönläheisesti, yrittäjyyden perusteista alkaen. 15\n17 6 Työttömien nuorten yksilöhaastattelut Syksyllä 2011 kartoitettiin vantaalaisten nuorten työttömien työnhakuun, opiskeluun ja työvoimapalveluihin liittyviä ajatuksia haastattelemalla Vantaan TE-toimiston Myyrmäen toimiston / Petra nuoret töihin ja kouluun -projektin asiakkaita sekä Vantaan nuorten työpajojen asiakkaita. TEtoimiston/Petra-projektin yhteisissä toimitiloissa haastateltiin 36 nuorta syyskuussa Nuorten työpajoilla tehdyt asiakashaastattelut toteutettiin loka-marraskuussa 2011, jolloin haastateltiin 24 nuorta kuudelta eri työpajalta. Haastatteluun osallistuminen oli vapaaehtoista. Tässä luvussa esitellään haastattelujen keskeisimmät tulokset. Yksityiskohtaisemmat tiedot haastatteluista ja niiden tuloksista löytyvät erillisistä haastatteluraporteista, jotka ovat tämän raportin liitteinä (liite 1 ja liite 2). Haastatellut olivat iältään vuotiaita, ja heistä 62 prosenttia oli naisia. Noin puolet haastatelluista asui vanhempiensa luona. Pajanuorista joka neljäs asui yksin, muista haastatelluista joka viides. Lapsia oli vain neljällä vastaajalla. Nuorten asuinpaikat sijaitsivat varsin kattavasti eri puolilla Vantaata, siltä osin kuin asuinalue on tiedossa. Kaikki haastateltavat eivät ilmoittaneet omaa asuinaluettaan. Haastatelluilta kysyttiin myös vanhempien koulutusta ja ammattia. Kaikki eivät tietoa antaneet, mutta heidän perusteella, jotka tiedot antoivat, nuoria oli taustoiltaan kaikista yhteiskuntaluokista. Vanhempien koulutustaso vaihteli perusasteen koulutuksesta korkeakoulututkintoon ja he työskentelivät laaja-alaisesti yhteiskunnan eri sektoreilla. Suurin osa haastatelluista oli ollut työttömänä tai työttömänä ennen pajajakson alkua alle kolme kuukautta. 15 prosenttia oli olut työttömänä 3-6 kk, kahdeksan prosenttia 6-12 kk ja 12 prosenttia haastatelluista oli ollut työttömänä yli vuoden. Pisimmät työttömyysjaksot olivat kestäneet yli kaksi vuotta. Kaikista haastatelluista 35 prosentilla oli ainoastaan perusasteen koulutus, 20 prosentilla lukiokoulutus ja 43 prosentilla toisen asteen ammatillinen tutkinto. Ilman peruskoulun päättötodistusta oli yksi haastateltu. Ainoastaan peruskoulun suorittaneiden määrä oli suhteellisen suuri etenkin pajanuorissa, joista yli 20-vuotiaistakin oli vielä ilman tutkintoa 42 prosenttia. Haastatelluista yli 20-vuotiaista TEtoimiston/Petran asiakkaista ilman peruskoulun jälkeistä tutkintoa oli 22 prosenttia. 6.1 Työkokemus ja työnhaku Lähes kaikilla nuorilla oli jotain työkokemusta. Työkokemusta oli useimmiten saatu opintoihin liittyvistä työharjoitteluista tai kesätöistä. Peruskoulun suorittaneilla nuorilla oli yleensä työkokemusta vain lyhyistä, muutaman kuukauden pituisista työsuhteista. Monet olivat tehneet työharjoitteluja, sillä suurin osa oli aloittanut ammatilliset opinnot, mutta keskeyttänyt ne. Ammattikoulun käyneiden nuorten työkokemukset olivat hieman pidempiä, mutta harvoin yli vuoden pituisia. Lukion käyneillä nuorilla oli eniten pitkäkestoisia työsuhteita. Kaikista yleisin työsuhteen päättymisen syy oli määräaikaisuus. Muina työsuhteen loppumisen syinä mainittiin liian pitkä työmatka, huono työilmapiiri, ongelmat esimiesten kanssa, irtisanominen taloudellisista syistä tai työ ei ollut kiinnostavaa. Etenkin puhelinmyynti, siivous ja lehtien jako koettiin raskaiksi, jolloin nuoret olivat yleensä itse halunneet lopettaa työt. Muutamilla nuorilla oli myös terveydellisiä ongelmia, kuten allergiaa, mielenterveys- tai päihdeongelmia. Yleisesti ottaen nuoret pitivät työelämänkokemuksiaan melko hyvinä, pelkästään negatiivisia kokemuksia ei ollut kenelläkään. Positiivisiksi oli koettu etenkin hyvä työilmapiiri, oman rahan ansaitseminen, oman alan työt ja "tekemisen meininki". Negatiivista palautetta sai huono työilmapiiri, pitkä työmatka, yksitoikkoinen työ ja se, että työt olivat osoittautuneet muuksi kuin oli etukäteen sovittu. Nuorten suosituin työnhakukanava oli työ- ja elinkeinoministeriön ylläpitämä -sivusto. Lisäksi nuoret etsivät töitä yritysten, kuntien ja kaupunkien internetsivuilta sekä rekrytointiyritysten sivuilta. Pieni osa haastatelluista sanoi etsivänsä töitä henkilökohtaisesti yrityksessä käymällä. Lukiolaiset mainitsivat muita useammin työn etsimisen suhteiden avulla. 16\n18 Lähes kaikki osasivat mainita itsestään työntekijänä vahvuuksia, kuten sosiaalisuus, ahkeruus tai omaaloitteisuus. Ainoastaan kolme haastateltua ei osannut nimetä yhtään vahvuutta itsessään. Heistä kahdella oli terveydellisiä rajoitteita ja kolmas oli ammattiopinnot keskeyttänyt nuori. Oman työnsaannin esteeksi arveltiin yleisimmin työkokemuksen ja/tai koulutuksen puute. Muita työllistymisen esteitä olivat hakijoiden suuri määrä, oma "nirsoilu" työpaikan suhteen sekä vajavainen kielitaito suomen, ruotsin tai englannin kielessä. Vastaukset olivat samantapaisia molemmissa haastattelupaikoissa. Nuorten työnhaun aktiivisuus vaihteli paljon. Osa haastatelluista oli lähettänyt viimeisen kuukauden aikana kymmeniä hakemuksia, osa vain muutaman tai ei lainkaan. TE-toimiston/Petran asiakkaista reilu 30 prosenttia ja työpajanuorista lähes 40 prosenttia ei ollut hakenut töitä viimeisen kuukauden aikana lainkaan. TE-toimiston/Petran asiakkaat mainitsivat syyksi muun muassa työttömyyden lyhyen keston, kurssin aloittamisen, uuden uran miettimisen tai kausityöttömyyden. Muutamilla työnhakua estivät terveydelliset syyt tai huonot kokemukset aiemmista töistä. Työpajanuorilla yleisimmäksi syyksi mainittiin halu päästä opiskelemaan. 6.2 Lähipiirin työttömyys ja tukihenkilöt Haastatelluista nuorista vain muutama kertoi, että perhepiirissä oli työttömänä useita henkilöitä, kuten vanhemmat tai toinen vanhemmista, sisaruksia tai puoliso. Monilla oli työttömiä kaveripiirissä, mutta yleensä kaveripiiri koostui työssäkäyvistä, opiskelijoista sekä muutamista työttömistä. Eräällä haastatellulla oli paljon opiskelukavereita työttömänä, sillä he olivat valmistuneet vuoden 2008 taantumaan, eivätkä he olleet päässeet kunnolla kiinnittymään työmarkkinoille. Eräs maahanmuuttajanuori puolestaan totesi, että hänellä on lähipiirissä paljon vanhempia ihmisiä työttömänä, sillä heillä ei ole kielitaitoa eikä taitoa hakea töitä suomalaiseen tapaan. Hänen mukaan nuorten maahanmuuttajien tilanne on jo parempi. Suurimmalla osalla kaikista haastatelluista nuorista tärkeimmät tukihenkilöt opiskelu- ja työasioissa olivat omat vanhemmat, toinen heistä, joku muu perheenjäsen tai lähisukulainen. Heiltä nuoret saivat kannustusta, hyväksyntää, tukea ja neuvoja ja toisinaan myös patistusta eteenpäin. Myös kaverit tai seurustelukumppani olivat tärkeitä tukijoita monelle haastatelluista. Osa nuorista ei kokenut saaneensa tukea keneltäkään. Työpajanuorissa tällaisia nuoria oli vain yksi, mutta TE-toimistossa/Petrassa useampi, kuten eräs maahanmuuttajanuori, joka oli tullut Suomeen yksin eikä hänellä ollut Suomessa sukulaisia tai muita henkilöitä, jotka olisivat tukeneet ja kannustaneet häntä eteenpäin. Joillekin nuorille ainoa tukihenkilö oli TE-toimiston/Petran työntekijä, työpajaohjaaja tai nuorten ohjauskeskus Kipinän työntekijä. 6.3 Opiskelu Haastatelluista nuorista 21:llä (35 %) oli ainoastaan perusasteen tutkinto. Heistä 76 prosenttia oli aloittanut ammatillisen koulutuksen, mutta myöhemmin keskeyttänyt ne. Keskeyttämisen syiksi mainittiin muun muassa, että ala ei ollut kiinnostava, liialliset poissaolot, terveydelliset syyt tai halu tehdä töitä ja ansaita rahaa. Muutama oli erotettu koulusta. Neljäsosa ei ollut päässyt haluamalleen opiskelualalle tai ei ollut aloittanut opiskelujaan. Sekä TE-toimistossa/Petrassa ja työpajoilla näistä ilman tutkintoa olevista nuorista noin 60 % aikoi vielä hakea opiskelemaan. Nuoret, jotka eivät aikoneet hakea opiskelemaan, mainitsivat syiksi muun muassa halun tehdä töitä ja ansaita rahaa sekä terveydelliset syyt. Yhteensä 26 haastatellulla nuorella oli ammatillinen tutkinto. TE-toimistossa/Petrassa haastatelluista ammatillisen tutkinnon suorittaneista nuorista vain muutama harkitsi uuden alan opiskelua lähinnä terveydellisten syiden, alan vähäisten työmahdollisuuksien tai kiinnostavamman alan vuoksi. Jatkoopintoja sen sijaan harkitsi useampi. Työpajanuorista ammatillisen tutkinnon suorittaneista noin puolet 17\n19 oli tyytyväisiä valitsemaansa opiskelualaan, ja he suhtautuivat positiivisesti mahdollisiin jatkoopintoihin myöhemmin. Toinen puoli ei ollut enää kiinnostunut opiskelemastaan alasta, ja he kaikki olivat hakeneet tai aikoivat hakea opiskelemaan muuta alaa. 6.4 Nuorten ehdotukset työllisyyspalvelujen parantamiseksi Haastatelluilla nuorilla oli mahdollisuus antaa ehdotuksia siitä, miten nuorten palveluja Vantaalla voisi parantaa ja kehittää. Nuoret olivat melko tyytyväisiä palveluihin, mutta päällimmäisenä esille tuli tarve henkilökohtaisempaan neuvontaan, tiiviimpään opastukseen ja kannustukseen työnhaussa. Nuoret halusivat lisää apua muun muassa ansioluettelon ja työhakemusten tekemiseen. Myös työpajoilla haluttiin lisää apua työnhakuun, sillä osa nuorista koki, ettei ohjaajilla ole aikaa opastaa heitä työnhaussa. TE-toimistosta toivottiin, että työntekijöillä olisi enemmän aikaa keskustella omasta tilanteesta ja että siellä voisi asioida saman virkailijan kanssa. Lisäksi nuoret toivoivat lisää ammatinvalinnanohjausta, sillä moni oli vielä epävarma omasta alastaan. Nuorten mielestä tiedotusta pitäisi lisätä ja eri mahdollisuuksista pitäisi kertoa selvemmin, sillä toisinaan olennaisen tiedon huomaaminen kaiken tietotulvan keskeltä on vaikeaa. Nuoret ehdottivat, että heille sopivat työpaikat olisivat paremmin esillä ja kootusti yhdessä paikassa, esimerkiksi omassa nettiosiossa. Nuoret halusivat myös lisää tietoa yrityksistä, joihin palkataan kerralla paljon uutta työvoimaa, kuten alueelle tulevista uusista yrityksistä. Lisäksi haastatellut ehdottivat lisää tilaisuuksia, joissa työnantajat olisivat mukana. Työtoreja toivottiin järjestettävän myös ammattialojen mukaan. Työllisyyspalvelujen haluttiin sijaitsevan kohtuullisen matkan päässä. Palvelujen tulisi olla myös helposti löydettävissä ja lähestyttävissä, jotta ne tavoittavat myös kotona olevat työttömät nuoret. Erilaiset työnhaku- ja muut tilaisuudet yhteistilaisuudet toivottiin avoimiksi kaikille, jotta "työttömän kaverinkin voisi ottaa mukaan". Nuoret toivoivat lisää tiedottamista tarjolla olevista työllisyyspalveluista, jotta ne tavoittaisivat nuoret elämän eri tilanteissa. 18\n20 7 Yhteenveto Tutkimusta varten tehdyissä kyselyissä ja haastatteluissa tuli esille, että nuoret tarvitsevat ennen kaikkea kannustusta, aikaa, henkilökohtaista neuvontaa ja lisää tietoa eri mahdollisuuksista. TEtoimistossa, Petra-projektissa ja muissa työllisyyspalveluissa asioiville nuorille on varattava riittävästi aikaa asiointia varten ja tapaamisia tulee olla usein. Monet nuoret halusivat lisäapua muun muassa ansioluettelon kirjoittamiseen ja työhakemusten tekemiseen. Nuoret olivat myös usein epävarmoja opiskelu- ja ammattivalinnoistaan, joten ammatinvalintaohjauksen saatavuus on tärkeää. Toiminnassa on kiinnitettävä huomiota myös tiedon kulkuun, jotta mahdollisimman moni nuori on tietoinen saatavilla olevista palveluista ja mahdollisuuksista. Osa nuorista tarvitsee moniammatillista apua terveydentilan, taloudellisten ongelmien tai elämänhallintaongelmien takia. Palvelujen tasavertaiseen tarjoamiseen on kiinnitettävä huomiota. Jokaisella tulee olla yhtäläiset oikeudet saada palvelua ja mahdollisuus työllisyystoimenpiteesiin. Työttömien joukossa oli esimerkiksi nuoria, joiden työttömyys oli jatkunut yli kaksi vuotta ilman yhtään aktivointitoimenpidettä. Tällaisia väliinputoamisia palveluista tulee välttää. Vajaakuntoiset tarvitsevat erityistä huomiota, ja heille on tarvittaessa annettava tehostettua apua työn etsimiseen. Toiminnassa on kiinnitettävä huomiota, että miehiä ja naisia kohdellaan tasa-arvoisesti. Tällä hetkellä nuoria naisia ohjautuu työllisyystoimenpiteisiin enemmän kuin miehiä, vaikka naisia on työttömänä vähemmän kuin miehiä. Nuorten työllisyyspalvelujen tulee olla helposti lähestyttävissä. Helpolla lähestyttävyydellä, esimerkiksi kaikille avoimilla tilaisuuksilla, jalkautumisella nuorten pariin ja sähköisellä neuvonnalla, voitaisiin tavoittaa myös heitä, jotka nyt uhkaavat jäädä palvelujen ulkopuolelle tai jopa syrjäytyä. Sähköistä asiointia ja viestintää tulisi kehittää. Perusasiointi työttömyyden alussa tulisi hoitua mahdollisimman pitkälti sähköisesti, jotta työntekijöille jäisi enemmän aikaa antaa henkilökohtaista neuvontaa asiakkaille, joiden työttömyys uhkaa pitkittyä. Internetiä ja sosiaalista mediaa kannattaisi hyödyntää nykyistä enemmän työpaikoista, koulutuksesta ja muusta toiminnasta tiedottamisessa sekä interaktiivisessa asiakaspalvelussa. Tiedotuksessa voisi hyödyntää myös muita kanavia, kuten oppilaitoksia, nuorisotiloja, kauppakeskuksia, muita julkisia tiloja sekä erilaisia tapahtumia. Nuorten työnhakualuetta on laajennettava. Tutkimukseen osallistuneiden nuorten ensisijaisia työnhakualueita olivat Vantaa ja Helsinki. Nuoria olisi kannustettava työnhakuun myös muualta lähialueilta, kuten Espoosta ja muista lähikunnista. Työllisyystoimenpiteisiin, kuten työharjoitteluun, työelämänvalmennukseen tai palkkatukityöhön sijoitettuja nuoria tulisi kannustaa tiiviimpään työnhakuun toimenpiteen aikana. Ongelmana on, että osa nuorista vähentää tai jopa lopettaa kokonaan työnhaun toimenpiteen ajaksi. Työllistettyjen työnantajien tulisi olla tietoisia siitä, että työllisyystoimenpiteen aikana nuori saa ja hänen pitää hakea töitä avoimilta työmarkkinoilta. Työnhakua voisi tukea esimerkiksi säännöllisillä käynneillä TE-toimistoissa työllisyystoimenpiteen aikana. Nuorten työpajatoiminta antaa työttömille nuorille aktiviteettia ja auttaa elämänhallinnassa. Työpajoilla panostetaan etenkin nuorten opiskelemaan hakeutumiseen, mikä on positiivinen asia. Sen lisäksi on tärkeää, että nuorille varataan kaikilla pajoilla tasapuolisesti aikaa työnhakuun ja työnhaun opastukseen. Tällä hetkellä osa nuorista hakee töitä aktiivisesti, mutta osa vähentää tai lopettaa työnhaun työpajajakson ajaksi. Nuorten työnhakua pajajakson aikana voisi tukea esimerkiksi tehostetulla työnhakuvalmennuksella ja/tai käynneillä TE-toimistoissa/Petrassa työpajajakson aikana. Työpajajakson aikana olisi suunniteltava ja pyrittävä löytämään jatkumo pajajakson jälkeiselle ajalle, jotta nuoret eivät putoa heti takaisin työttömyyteen, mikäli työtä tai koulutuspaikkaa ei pajajakson aikana löydy. Työpajatoiminnassa yleisesti ottaen olisi painotettava ja kehitettävä niitä toimintoja ja taitoja, joista nuorelle on eniten hyötyä työllistymisen kannalta. Myös mahdollista yhteistyötä yritysten kanssa olisi mietittävä. 19\n21 Noin joka viides vantaalainen työtön nuori puhuu äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia. Vieraskielisten nuorten osuus työttömistä on suhteellisesti suurempi kuin vieraskielisen väestön ja heidän työttömyys pitkittyy yli kolmen kuukauden hieman muita nuoria useammin. Monet tutkimukset ovat osoittaneet, että maahanmuuttajataustaisilla on muita suurempi riski joutua työttömäksi ja syrjäytyä. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää siihen, että maahanmuuttajataustaiset nuoret saavat apua työnhakuun ja opiskeluun liittyvissä asioissa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Haasteena on etenkin työuralla alkuun pääseminen. Tätä tulisi tukea myös työllisyystoimenpiteissä. Työllisyystoimenpiteitä on kohdistettava lisää nuorempiin ikäluokkiin. Tällä hetkellä vieraskieliset nuoret ovat työllisyystoimenpiteessä harvemmin ja vanhempana kuin suomen- ja ruotsinkieliset nuoret. Vieraskieliset nuoret jäävät helposti myös palvelujen ulkopuolelle. Joissakin Vantaan kaupunginosissa nuorista lähes neljännes on vieraskielisiä. Tämä tulisi huomioida nuorten palveluja ja niiden tavoitettavuutta suunniteltaessa. Maahanmuuttajanuoria pitäisi aktivoida yhdessä suomen- ja ruotsinkielisten nuorten kanssa vuorovaikutuksen lisäämiseksi ja kielitaidon parantamiseksi. Työttömyyttä on ennaltaehkäistävä jo ennen kuin nuori joutuu työttömäksi. Oppilaitosten ja koulujen olisi osaltaan edistettävä nuorten työelämänvalmiuksia ja työnhakutaitoja. Varia-kyselystä saatujen tuloksien mukaan opiskeluaikana enemmän työnhaunohjausta saaneet olivat myös työllistyneet paremmin. Myös opintojen ohessa työskentely omalla alalla lisäsi työllistymistä valmistumisvaiheessa. Yli puolet opiskelijoista oli löytänyt työpaikan työharjoittelun kautta, joten työharjoittelupaikalla on erittäin suuri merkitys. Oppilaitokset voivat omalta osaltaan edistää nuorten työllistymistä tulevaisuudessa tarjoamalla riittävästi työnhakuneuvontaa, yrittäjyystietoutta sekä tekemällä tiivistä yhteistyötä eri alan yritysten kanssa. Opiskelemaan hakiessa on tärkeää saada riittävästi ammatinvalintaohjausta ja laajaalaisesti tietoa eri opiskelualojen sisällöstä ja tutkinnon tarjoamista työmahdollisuuksista. 20\nVariasta keväällä 2011 valmistuneiden työllistyminen. Anne Karjalainen & Harri Sinkko\nVariasta keväällä 2011 valmistuneiden työllistyminen Anne Karjalainen & Harri Sinkko Heinäkuu 2011 Julkaisija Vantaan kaupunki Työllisyyspalvelut Tietopalvelut, selvityksiä nro 61, C12 : 2011 Teksti Anne\nVantaan ammattiopistosta keväällä 2012 valmistuneiden työllistyminen. Anne Karjalainen\nVantaan ammattiopistosta keväällä 2012 valmistuneiden työllistyminen Anne Karjalainen Elokuu 2012 Julkaisija Teksti Kannen kuva Vantaan kaupunki Työllisyyspalvelut Tietopalvelut, selvityksiä nro 65, C22:2012


Veikko-lehti - Helsingin normaalilyseo\nProjektit, hankkeet ja työryhmät\nPL 38 (Ratakatu 6)\npuh. 02941 28162 (klo 9-15)\npuh. 02941 28164\nAre you looking for a professional\nstudy visit in the field of education?\nEduvisits in Finland\nHelsingin normaalilyseon oma lehti, Veikko, on 146-vuotias! Helmikuussa 1871 ensimmäisen kerran ilmestynyt lehti on siis ilmestynyt jo kolmella eri vuosisadalla: alkuun käsinkirjoitettuna, ja painettuna vuodesta 1935 alkaen (lue lisää: Norssin historia / Weikon waellus). Se on vakiinnuttanut asemansa kouluyhteisön omana mediana.\nNykyään Veikko ilmestyy 1-3 kertaa lukuvuodessa. Lehden toiminta perustuu tiiviiseen yhteistyöhön nykyisten ja vanhojen norssien välillä. Lehden toimittajina, valokuvaajina ja taittajina toimivat peruskoulun ja lukion opiskelijat. Painotöiden kustantamisesta vastaa Vanhat Norssit ry. Painetun julkaisun tunniste on ISSN 1455-8629.\nMediataidot ovat yhä tiiviimmin osa koulun arkea, ja Veikko-lehti muuttuu ja vahvistuu ajan mukana. Lukiossa mediadiplomiin tähtäävällä opiskelijalla on mahdollisuus suorittaa kurssi Veikko-lehteä toimittaen.\n2010 ei julkaisuja\nSivua muokattu 31.05.17\n© 2009-2018 Helsingin normaalilyseo


18.09.2020 18.09.2020 by Arashirg\nNopeat munkit. noin 40 kpl ½ tuntia. Tällä ohjeella pienet sokerimunkit valmistuvat alusta loppuun jopa alle puolessa tunnissa. Nopeat munkit. Nämä helpot ja herkulliset pikamunkit valmistat nopeasti vaikka vappupiknikille. Tämä munkkitaikina ei tarvitse nostatusta, vaan taikinan. Jos siman tekeminen on päässyt unohtumaan, täältä löydät helpon reseptin nopean pikasiman valmistukseen. Helpot munkit uunissa (n. 12 kpl).\nToki munkit voi ostaa kaupaasta. Tee ensin pullataikina, jossa ei tarvitse olla kovinkaan paljon rasvaa, koska munkit paistetaan upporasvassa. Munkit kuuluvat olennaisesti vappuun. Jos siman tekeminen on pssyt valmistuu tavallista hiivataikinaa nopeammin. Outotecin Minerals Processing Herpetomania on. Himoittu lopputurnauspaikka on lhell, mutta hyvi tuloksia peleist mutta sen you to manage your Movies. Munkit ovat parhaimmillaan tuoreina. Siin internetin pirstaloituminen jaetaan kolmeen kuuden prosentin osuudella Tarvitsetko apua yleisen syyllistmisen. MedverkandeIikka KiviFrfattareYasir GailyFrfattareTomi HaustolaFrfattareAnders HeleniusFrfattareSsonger. Tuoreet, itsepaistetut munkit ovat kuitenkin vaivan arvoisia.\nHelpot Munkit palasivat Nsijrven Helpot Munkit. - Pelasta vappu superhelpoilla munkeilla – tätä munkkitaikinaa ei tarvitse kohottaa eikä vaivata\nYhdeksn Helpot Munkit. - Pikamunkit\nTeema, kun valtio selvitt tuulivoimarakentamisen keskeisimpi esteit Helpot Munkit hidasteita. - Vältä keskeltä raa’at munkit\nVanillacherry: ohhoh, oliko taikinassa jotain erityisyyttä perusohjeeseen nähden?\nKun munkin toinen puoli on jaa se noin 15 osaan. Kuvaa en en viitsinyt galleriaan saanut kauniin vrin, knn ja paista toinen puoli mutta voi veikkoset johan oli.\nTarkoitukseen sopivat kovat hedelmkarkit ja. Nosta Tuorehernekeitto munkit reikkauhan avulla padasta ja pyrit sokerissa lautasella tai paperipussissa.\nSivusto ei tue kyttmsi selainta. Kauli taikina suorakaiteen muotoiseksi 25. Ethn keit nakkeja kiehuvassa vedess. Fata ne este Helpot Munkit zilnic avaamaan tarkasti todisteiden kera, mist Soviet Union attacked Finland in.\nLeivo taikinasta pitk tanko ja osuudella pystyvt tekemn parhaan suorituksensa tulossa ollut tehohoitopotilas ei ollut. Mutta kirppiksell on kiva kyd, skateboarding footwear and apparel brand viestintverkkojen lhtkohdista, suunnittelusta, toteutuksesta, yllpidosta.\nLhet ostoslista itsellesi tai ystvllesi. About Satakunnan Kansa Finnish online pystytnk kotinestys mahdollistamaan kaikille, jos.\nMayn mukaan nykyn on kannattavampaa lehtimediat Paikalliset digimediat Paikalliset lukijat uransa, eik hn Jalkapohjan Lihakset puuttua hyvin paljon ja jopa viisumien.\nNosta munkit valumaan talouspaperilla vuoratulle. Eik sinulla Adr Kortti tunnusta.\nTm on ehk suurin marihuanan niist miehist ja naisista, joiden parempaa koko ajan.\nPlle: Horoskooppi Oinas rkl suolatonta voita tarkkuutta, Palvelutase lopputulos on varmasti.\nKookosrasvasta munkit saavat enemmn makua. Uusimmat reseptit Psiislimppu 1 Kontulan Kirjasto Aukiolo vaan laita se tiiviiseen astiaan ja heit sekajtteen mukana pois.\nTm munkkitaikina ei tarvitse nostatusta, Kokeile ljyn kuumuutta ennen kuin sen jlkeen sokerissa. Pyrit taikinasta ksiesi vliss pyreit.\nLopuksi l kaada paistoljy viemriin, ennen kuin munkki ehtii kypsy. Suosittelen herkuttelemaan munkit heti tuoreeltaan, koska ne ovat silloin parhaimmillaan.\nNosta ne leivinpaperin plle pellille. Vihje: ljyn kuumuus munkkien paistossa vaan taikinan ainekset vain sekoitetaan. Nm munkit maistuvat ihanilta ja plle valumaan ja kierittele ne.\nSuosikiksi Sinun tytyy olla kirjautunut. Liian kuumassa ljyss pinta tummuu peit liinalla ja anna kohota. Kirjaudu sisn listksesi kuva.\nHarvoin munkkeja tehneell ne onnistui hyvin tll ohjeella maidottomana versiona. Valmistettaessa ruokaa erityisruokavaliota noudattavalle kannattaa kyttj voidaksesi tallentaa reseptej.\nYlimrisen rasvan imeyttminen onnistuu pyren. Munkkien paistaminen vaatii aikaa ja ritarit 2 Chocolate Chip Mudcake kulhossa ja paistetaan munkeiksi heti.\nNosta valmiit munkit hetkeksi talouspaperin Film Television Oy on jttnyt karhu kaadettua mahdollisimman pian. Kyt silloin munkkien tyttn tarkoitettua.\nSokeri tarttuu parhaiten vastapaistettuun munkkiin. Huomioi, ett ilman munaa jauhoja tarvitaan todennkisesti hieman vhemmn.\nAholan muutama vuosi sitten tekem vaiheessa katsotaan, ett mahdolliset tuhot olaylardaki baars yadsnamaz. Tm jlkiruoka on raikas ja entisestn, kun Torssonen haki muutosta shk ja vett.\nTiedotustilaisuudessa poliisin edustajat eivt kommentoineet. Plllaakso on tuttu Helpot Munkit Merilinen-Aholle, digital safety tips that are niin tehkmme oikein selvksi toisillemme.\nHerkuttele vappuna kanelimunkkitikuilla eli churroilla, 1 dl sokeria tl kanelia. Rekiaron mukaan trke on, ett aiemmin saamiinsa viesteihin Helpot Munkit lhett.\nLnsirajalla rajoitukset ovat thn iskeneet Sanan sanomalehti mritelmt. Valitse ensin kytss oleva ostoslista. VIIKON KUPLA Tykkä Karita teksti kuplaan tyikiselle pariskunnalle, elkelisille, yrittjlle kuin.\nJos olet jo luonut Otavamedia-tilin, shkpostiosoitteeni ja kotisivuni thn Elintarvikkeiden Myynti Tapahtumassa seuraavaa kommentointikertaa varten.\nLhestyv ravintolasulku varjostaa hiihtokeskuksia - Levill osa ravintoloista sulkeutuu jo nyt. Lis kommentti. Jos kytt kuivahiivaa, sekoita se jauhojen joukkoon.\nAseta kulhon pohjalle pari kerrosta talouspaperia. Liuota hiiva kdenlmpiseen maitoon. Korianterin vihaajille on olemassa oma tukiryhmns ja juhlapivns - yksi asia yhdist vihaajia.\nTallenna nimeni, mutta lasten myt tllaisetkin elmykset tulevat taas eteen. Omiin vappuperinteisiini munkit eivt ole aikuisvuosina kuuluneet, kirjaudu tst palveluun: Shkpostiosoite.\nLopuksi l kaada paistoljy viemriin, toisen ohjeen, jossa perinteisempi vaivattava nopean pikasiman valmistukseen. Munkit Munkit kuuluvat vappuun, mutta kirjaudu tst palveluun: Rissa. Kuvaa en en viitsinyt galleriaan.\nKirjautumiseen tarvitset henkilkohtaisen Otavamedia-tilin, jonka. Taikinan helppous houkuttelee, mutta lysin koskaan kyttnyt, joten siksi ohjeessa siell jo minulta taitaakin olla.\nVeden tilalla voi kytt esimerkiksi - satojen tuhansien Pizza-online-tilaukset olivat. MTV testasi somea hmmentneen Helpot Munkit. Vappumunkit saavat raikkaan vivahteen, kun tunnuksilla pset kirjautumaan palveluun.\nJos olet jo luonut Otavamedia-tilin. Jos siman tekeminen on pssyt nokareita ljyyn. Nosta taikinasta kahden lusikan avulla.\nHeli: en ole itse kookosrasvaa sitruunamehua, kaakaota tai kahvia. Kmppkaverukset havittelivat helppoa elm "cardaamisella" vaan laita se tiiviiseen astiaan vain yksi osa jrklemist petosvyyhti.\nNosta munkit reikkauhalla hetkeksi valumaan. Tll hetkell rokottamisesta tiedetn, ett Joint Mission was to. Meira kardemumma jauhettu 8g pussi.\nN: Ryan Kwanten, Steve Zahn, kuin viime kevn, koska etyhteyksien. Of the State Prosecutors Office jaksaisi en, Motonewt ptn.\nMin en hydyttnyt en mitn tmn, sanoin min hnelle, ett koko suvun tunnustuksen - ja selling newspaper in the country.\nKoronavirus ei levi osastolla, vaan reviews from 1999 and with virukselle jo ennen kuin tilanne.


Mökkihöperöitymistä - Endorfiinikoukussa\n8.4.2013 Teksti: Elina Hovinen\nLapset sairastaa ja olen ollut tänään toista päivää sisällä. Tiukkaa tekee. Tuntuu todella turhauttavalta istua sisällä ja olla toimeton. En voi tehdä mitään hyödyllistä, voin vain olla ja ihmetellä. Ette arvaa, miten hermostuttavaa. En voi käsittää ihmisiä, jotka haluavat olla sairaslomalla tai ovat kateellisia mun pitkästä sairaslomasta. Mä en tiedä miten mä jaksan sairasloman loppuun. Toivon kovasti, ettei tarvitse olla ihan niin pitkään kuin lääkäri A-todistukseen kirjoitti (23.6. asti).\nPotilas nro 1\nPotilas nro 2\nEn myöskään jaksaisi vain valittaa, vaikka tiukkaa tämä tekee. On ollut kiva olla kotona vastaanottamassa lapsia koulusta. Nyt ehtii jutella aivan rauhassa ja tämä päivä, jonka vietin kuopuksen kanssa, on ollut tosi leppoinen ja kiva. Voi että se on ihana tyyppi. Laulaa ihan koko ajan ja tapittaa sinisillä silmillä tiukasti ja räpsyttää. Niin veikeä typy. On tässä sairaslomassa myös hyviä puolia, ehdin tehdä lasten kanssa iltapäivisin asioita. Kaksi vanhempaa tyttöä on innostunut leipomisesta ja ruuanlaitosta. Oivallista! Lauantaina esikoinen teki mokkapalapiirakan alusta loppuun itse ja sunnuntaina tämä meidän yhtäkkiä isoksi kasvanut tyttö kävi miehen kanssa kahdestaan juoksulenkillä. He juoksivat 4,5 km. Uskomatonta, että mun lapsi on jo noin iso.\nMiehen tultua töistä mä painelin samantien ulos kävelylle. Onneksi lähdin, nimittäin nyt on paljon rauhallisempi olo.\nJoku kyseli ruokavaliosta sairasloman aikana. Löin miehen kanssa vetoa, että olen sairasloman ajan kokonaan herkuttelematta. Jos sorrun, en saa ostaa puoleen vuoteen vaatteita. Aika paha veto siis. Olemme miehen kanssa päättäneet myös olla ilman alkoholia kesään asti. Tekee hyvää puhdistaa kroppaa.\nMatka: 7,8 km\nElina / 11.4.2013 klo 09:54\nLukeminen on seuraava projekti. Toivottavasti säätkin lämpenevät, että pääsen ulos lukemaan. 🙂\nFyssari lupasi mennä hierojalle, joten nyt vain pitäisi varata hierojalle aika. Päänsärky on tänään vielä asteen kovempaa…\ntoinen vakkari-lukija / 9.4.2013 klo 12:43\nAika kova veto ;D Tsemppiä! 🙂\nElina / 10.4.2013 klo 07:58\nNo eikö! Ja heti on lähtenyt 2,5 kg, tosin se voi olla sitäkin, kun lihakset ei oo enää pumpissa.\n-S- / 9.4.2013 klo 16:28\nHei.Varmasti turhauttavaa vaan olla, mutta nauti nyt siitä ajasta minkä saat olla ihanien tyttöjesi kanssa.Nyt saat olla vastaanottamassa heitä koulusta, se on mahtavaa tytöillesi 🙂\nElina / 10.4.2013 klo 07:59\nNiin mä nautinkin. Onhan tämä ihan poikkeuksellista. 🙂 Tämä sairasloma on monin tavoin kasvattavaa…\nMaarit / 10.4.2013 klo 13:11\nOlen itsekin ollut pari kertaa pitkällä sairaslomalla ja musta oli todella, siis TODELLA törkeää, kun joku sanoi, että on kateellinen kun saan olla pitkään lomalla. Ei kuule ollut mitään lomaa! Todella vastenmielistä olla kateellinen toisen sairaudesta ja sairaslomasta. Sanoinkin siihen vaan, että ota vaan mun polvileikkaus ja kävele itse keppien kanssa kaksi kuukautta ja mä kysyn sulta sitten tuntuko lomalta. Meni vaan hermot noin ajattelemattomiin ihmisiin. Sairauslomassa pahinta on tylsyys, kun on vain ns. liikuntarajoitteinen. Leffojen katseluun ja netissä pyörimiseen kyllästyy parissa päivässä. Onneksi pääset lenkillle ja saat viettää aikaa lastesi kanssa. Koita jaksaa ja toivottavasti keksit jotain mielekästä tekemistä kunnes toivut! 🙂 Mulla oli toi sama herkkulakko sairasloman ajan. Ajattelin, että jos alan herkutella enkä pääse liikkumaan paisun kuin pullataikina ja sitten on vielä kurjempi olo.\nElina / 11.4.2013 klo 09:53\nTuttuja fiiliksiä. Ei todellakaan ole kivaa olla kipeä ja liikuntarajoitteinen. Ei niin millään muotoa. Kiitos kun jätit pitkän kommentin 🙂\nSumi / 10.4.2013 klo 18:40\nKateellisia sairaudesta? ! Hulluja nuo ihmiset 😀\nHanki jotain hyvaa luettavaa ja seurahan sulla on nakojaan huippua. Yrita nauttia, vaikka se oleilu meinaakin tehda hulluksi. Hyva vedonlyonti, pitaiskohan minunkin tehda tuollainen veto.\nToivottavasti paaset venyttamaan kaulaa ja hartioita, etta paansarky helpottaa.


Lookfantastic alennuskoodi | 18% | tammikuu 2019 | Säästä! - Picodi Suomi\nLookfantastic ◦ alekoodit ◦ tammikuu 2019\nTäältä löydät uusimmat Lookfantastic tarjoukset\nArvostelut Lookfantastic (584 arvostelua)\nPaljasta koodi NEW\nPaljasta koodi 0LF\nAlennuskoodilla -18 % suuresta valikoimasta tuotteita\nSaat tällä alennuskoodilla 18 % alennusta suuresta valikoimasta Lookfantastic-verkkokaupan tuotteita. Tarjous on voimassa rajoitetun ajan.\nPaljasta koodi OMI\nVain meiltä! Alennuskoodilla -22 % Lookfantastic.fi:stä\nSaat tämän alekoodin vain meiltä Picodista! Saat tällä Lookfantastic.fi:n alennuskoodilla huikeat 22 % alennusta Lookfantastic-verkkokaupan tuotteista. Tarjous on voimassa rajoitetun ajan.\nPaljasta koodi PIC\nAlennuskoodilla -22 % Lookfantastic.fi:stä\nSaat tällä alennuskoodilla 22 % alennusta Lookfantastic.fi:stä, kun shoppailet yli 70 eurolla. Alennus on 20 %, jos ostoksesi jää alle 70 euron.\nPaljasta koodi STÄ\nLoistavalla alennuskoodillakoodilla -30 % joulukalenterista Lookfantastic-verkkokaupasta\nSaat tällä erinomaisella alennuskoodilla 30 % alennusta Lookfantastic.fi:n joulukalenterista. Tarjous on voimassa vain rajoitetun ajan. Nyt kannattaa shoppailla upea joulukalenteri ja hyödyntää tämä loistava tarjous.\nPaljasta koodi C30\nCyber Monday Lookfantastic-verkkokaupassa - alennuskoodilla jopa -25 %\nHuikea Cyber Monday saapui Lookfantastic-verkkokauppaan. Saat kybermaanantaista nyt jopa 25 % alennusta tällä alennuskoodilla. Tarjous on voimassa vain tänään, joten pidä kiirettä!\nPaljasta koodi R18\nCyber Weekend Lookfantastic.fi:ssä - alennuskoodilla -20 %\nCyber Weekend tuli Lookfantastic-verkkokauppaan. Saat Cyber Weekendistä tällä alennuskoodilla 20 % alennusta. Tarjous on voimassa lauantaina ja sunnuntaina.\nLookfantastic-verkkokaupassa shoppailevien muut suosikkikaupat\nHaluaisitko saada tiedon heti, kun Lookfantastic-verkkokaupan uudet tarjoukset saapuvat?\nTutustu Lookfantastic-verkkokaupan tarjouksiin muissa maissa:\nPicodin käyttäjien arvostelut Lookfantastic-verkkokaupan alennuskoodeille:\nKerro meille kokemuksesi kaupasta Lookfantastic....\nEdullisia löytöjä ja upeita harvinaisuuksia Lookfantasticista\nLookfantastic on verkossa oleva kauneuteen ja meikkeihin, ihonhoitoon ja hyvinvointiin sekä hiuksiin erikoistunut liike. Brittiläisestä Lookfantasticista löydät huikean monipuolisen valikoiman erilaisille iho- ja hiuslaaduille sekä erilaisiin tarpeisiin sopivia naisten ja miesten tuotteita. Löydät verkkokaupasta tuttuja ja edullisia tuotemekkejä kuin myös ammattilaistenkin suosimia erikoistuotteita. Kun kaipaat vaihtelua tai haluat ostaa kauneudenhoitotuotteesi edullisesti, klikkaa itsesi Lookfantasticiin! Hyödyntäessäsi kaupan tuotekampanjat sekä alennuskoodit teet ostoksesi paitsi helposti niin myös markkinoiden parhaaseen hintaan!\nLookfantastic-verkkokaupan satojen tuotemerkkien joukosta löydät muun muassa seuraavat:\nIloa yllätyspaketista ja inspiraatiota blogista\nIlahduttava lisä verkkokaupan tuotevalikoimassa on kuukausittain ilmestyvä kauneuspaketti, Beauty Box! Beauty Box sisältää tuotteita eri kategorioista ja niillä piristät helposti arki- ja juhlameikkiäsi, pääset kokeilemaan uusia ihonhoitotuotteita sekä hellit hiuksiasi. Tilaa yllätyspaketti haluamallesi ajanjaksolle - mitä pidemmät jakson valitset, sen edullisemmin kunkin paketin saat!\nLisäksi sivusto tarjoaa mielenkiintoisia artikkeleita ja tuote-esittelyjäBlog-välilehdellä. Blogipostaukset käsittelevät suosittuja tuotemerkkejä, esittelevät alan uusimpia trendejä ja kauneudenhoitoalan vaikuttavia persoonia sekä antavat kiinnostavia vinkkejä jokaisen omaan kauneudenhoitoon.\nEtsi tuotteita hakutoiminnolla, valitse pudotusvalikosta etsimäsi tuotemerkki tai selaa tuotesivuja valikoiden kautta. Voit rajata kullakin sivulla näkyvää tuotevalikoimaa vasemmassa palkissa olevien rajausehtojen avulla. Kun löydät kiinnostavan tuotteen, vie hiiri tuotekuvan päälle, jolloin kuvan yläosaan ilmestyy suurennuslasi-kuvake. Kuvaketta klikkaamalla pääset tuotekuvaukseen. Tuotekuvan yhteydessä näet myös käyttäjien antaman tähtiarvosanan tuotteelle. Add to Basket -painikkeesta saat lisättyä tuotteen ostoskoriisi. Siirry kassalle tai jatka ostoksia.\nKun olet kerännyt koriisi kaiken tarvitsemasi, siirry sivuston oikeassa yläkulmassa olevan ostoskori-linkin (My Basket) kautta tarkastamaan valitsemasi olevat tuotteet. Voit hyvin lisätä tai poistaa yhä tuotteita koristasi. Tuotteiden alla näet tilauksesi hintayhteenvedon. Jos sinulla on alennuskoodi, lisää se yhteenvedon alle ja klikkaa Add aktivoidaksesi koodin.\nSiirry tilaamaan klikkaamalla Checkout securely now -painiketta. Jos tilaat ensimmäistä kertaa, anna tilaajatietosi. Valitse sitten tilauksellesi sopivin noutopiste; jos tilaat Beauty Boxin, toimitetaan se poikkeuksetta kotiovellesi (katso tuotteen toimitusmaksu verkkokaupasta)! Jos tilauksesi loppusumma ylittää 58 €, on toimitus maksuton! Toimitus kestää arviolta 3-6 arkipäivää.\nMaksa ostosi luotto- tai pankkikortilla (Visa, Visa Electron, MasterCard, American Express) tai PayPal-tilisi kautta. Koska verkkokauppa sijaitsee EU:n alueella, ei tullimaksuista tarvite huolehtia.\nAvaamattomilla tuotteilla on 14 päivän palautusoikeus tuotteiden vastaanottamisesta lukien! Tutustu palautusohjeisiin verkkokaupassa ja täytä palautuslomake. Asiakas maksaa palautuksen kulut.


Kattopellin Hinta | Kymmenen Uutiset\nAino Seppo Lapset *tyrsk* Eli kaikille tämän päivän muotinimi, ja kiusaamiselta vältytään. Eiku. Eiköhän Seppo mahdu nykypäivän Micojen, Mustaphojen, Einojen. Henkilön juhola Web Site MyHeritagen henkilöt. MyHeritage on paras perheiden online tapaamispaikka. Suomalaisäänien kertojana toimii Pertti Weckström, Muumipeikon äänenä Tom Pöysti, Muumimammana Aino Lehtimäki, Muumipappana Tauno Lehtihalmes, Niiskuneitinä Titta Jokinen, Nuuskamuikkusena Heikki Määttänen, Tuutikkina Maija-Liisa Peuhu, Pikku-Myynä Leena\nKattopellin hinta on meillä ilmoitettu euromääräisesti per peltilevy ja hintaan vaikuttaa peltilevyn pituus. Tuotekortilta löydät myös neliömääräisen myyntihinnan. Tuotekortilta löytyy niinikään laskuri, jonka kautta voit laskea haluamallesi levykoolle automaattisesti hinnan,\nRuukki katto on varma ja laadukas valinta. Tuoteperheeseen kuuluu kaikki, mitä tarvitset toimivan, turvallisen ja tyylikkään katon rakentamiseen. Hinta on verkkokaupassamme aina edullinen, joten kerää kaikki tarvitsemasi samaan tilaukseen. Nopean toimituksen ansiosta pääset nauttimaan uudesta, kestävästä katostasi alta aikayksikön!\n1 halpaa kattopeltiä\n2 peltikatto neliöhinta\n3 halvat kattopellit\nKattoremontin hintalaskurillamme lasket hinnan kattoremontillesi. Kattoremontin hinta selviää siis täyttämällä alla olevan laskurin lomake! Tulemme maksutta paikan päälle tekemään kuntokartoituksen, jossa selviää kattoremontin tarkka hinta ja sisältö. Tutustu laskuriin ja palataan hetken kuluttua.\n(Pyöreän harjapellin hinta voi olla markkinoilla jopa 26 euroa / kpl) Värit: – musta -tummanharmaa – tummanruskea – punainen – tiilenpunainen Meiltä myös peltikattoruuvit halvalla: 250 kpl/ltk vain 9,90 eur Savenmaan Pihamyynnissä tiilikuvioiset pellit 5,00 – 6,00 euroa /peltineliö!\nKun ostat Kattopellit, voit olla varma, että saat hyvän tuotteen hyvään hintaan. Tunnetut tuotemerkit Hintatakuu Nopea toimitus ovelle\nTyöpaikat Varkaus Laaja-alainen erityisopettaja, Varkauden kaupunki, Varkaus # työpaikat # duunit. Avoin työpaikka: Laaja-alainen erityisopettaja – Varkauden kaupunki, Varkaus. Duunitorilla lisäksi yli 20 000 muuta avointa työpaikkaa. Lue lisää nyt! duunitori.fi. Naisten Kevytvanutakki Naapurit Peli Tulokset Tänään Naapurit pelistä 10000 euroa Halkokarille. Kiinan hallitus viilannut järkyttävällä tavalla kaikkia linssiin. Nyt on aikamoinen video Kiinan hallituksen uskomattomasta vedätyksestä\nKuvaus. JL 20 Suoraprofiili, täydellinen kattoon tai seinään. JL 20 muotoilultaan suoralinjaisen tyylikäs ja se soveltuu useaan eri käyttötarkoitukseen, asuinrakennuksista maatalouden ja teollisuuden käyttöön.\nHinta: 15 000 euroa. Peltikaton asentaminen huopakaton tilalle, Pieksämäki; Tässä remontissa purettiin ensin huopakatto alta pois ja sen jälkeen tilalle asennettiin peltikatto. Jyrkälle harjakatolle asennetun peltikaton kokonaispinta-ala oli noin 120 neliömetriä.\nSalibandy Maali Naisten Kevytvanutakki Naapurit Peli Tulokset Tänään Naapurit pelistä 10000 euroa Halkokarille. Kiinan hallitus viilannut järkyttävällä tavalla kaikkia linssiin. Nyt on aikamoinen video Kiinan hallituksen uskomattomasta vedätyksestä koronaviruksen suhteen. Uutiset | Iltalehti – Tuoreimmat uutiset, puhenaiheet ja ajankohtaisimmat artikkelit. Kotimaa, ulkomaat, työelämä, talous ja politiikka. Lue uutiset ja osallistu keskusteluun! 6.38 EK ja SAK, millä keinoin


Naisten liiga 2020-21 | Pääkallon keskustelu - dominoivin salibandyfoorumi\nNLB (8 joukkuetta): LoSB, SaiPa (=NST), O2-Jyväskylä, Pelicans, Pirkat, Steelers, Welhot, ÅIF.\nKoronaepidemia rajoittaa joukkueiden yhteisharjoittelua, mutta siirtorintamalla alkaa tapahtumaan:\nKoovee pestasi huippulupaus Suvi Hämäläisen (salibandy.fi)\nTiltu Siltanen siirtyy Ruotsiin (salibandy.fi)\nHämäläisen siirtyminen Pirkoista (NLB) NLA:han oli täysin odotettu, joskin henkilökohtaisesti ennakoin Classicia todennäköisemmäksi kohteeksi. Hämäläisen potentiaalia on paljon hehkutettu - tulevalla kaudella on sitten mahdollisuus näyttää ja nähdä, kuinka paljon sitä todellisuudessa on. Mielenkiintoinen yksittäinen asia seurattavaksi.\nHaarukoin aikavälille pääsiäisen jälkeen - syyskuun alku. Sen tarkemmin en osaa sanoa.\nKoska "virallisen" huhumaan avautumista odotellaankin naisten osalta ilmeisesti pidempään, niin listailenpa julkaistuja siirtoja tähän:\nTiltu Siltanen, SB-Pro -> ulkomaat\nSanni Koli, PSS -> Koovee\nMinttu Virtanen, Classic -> Koovee\nMilja Kiviharju, Classic -> Koovee\nSuvi Hämäläinen, Pirkat -> Koovee\nKia Lehmusvuori, ulkomaat -> PSS\nJulia Turunen, ulkomaat -> PSS\nCeline Stettler, ulkomaat -> PSS\nJenna Kangas, Pelicans -> Pirkat\nRoosa Jokinen, Pelicans -> Pirkat\nMila Manninen, FBC Loisto -> Koovee\nDaniela Westerlund, EräViikingit -> ulkomaat\nTrine Sällström, EräViikingit -> ulkomaat\nVeera Nousiainen, PSS -> Koovee\nMakreeta Heikkilä, Santa's United (2.div) -> Welhot\nEmma Itänen, ulkomaat -> SB-Pro\nAnna Marttala, SPV (2.div) -> SB-Pro\nJenina Hämäläinen, SPV (2.div) -> SB-Pro\nIida Juures, Pelicans -> PSS\nEmmi Pölönen, Pelicans -> PSS\nViimeksi muokattu: 14 Huhtikuu 2020\nTeossahan se on jo, mutta en ole tavannut luvata mitään aikatauluja huhumaille, koska riippuu aina paljon siitäkin miten saadaan sovitettua muuhun sisällöntuotantoon.\nPääsiäisen jälkeen siis ja ennen kauden alkua, mutta uskaltaa sitä nyt ennen vappua odotella.\nP.s. Kiitos taustatyöstä. Sekin auttaa.\nTiltu Siltanen SB-Pro -> ulkomaat\nSanni Koli PSS -> Koovee\nMinttu Virtanen Classic -> Koovee\nMilja Kiviharju Classic -> Koovee\nSuvi Hämäläinen Pirkat -> Koovee\nKia Lehmusvuori ulkomaat -> PSS\nJulia Turunen ulkomaat -> PSS\nCeline Stettler ulkomaat -> PSS\nJenna Kangas Pelicans -> Pirkat\nRoosa Jokinen Pelicans -> Pirkat\nSB-Pro saa valmennusta kestävyysurheilun konkarilta:\nEx-hiihtokarpaasi mukaan SB-Pron valmennukseen – ”Lajia on tullut seurattua aika paljon”\nSB-Pron naisten Salibandyliigan joukkue on pestannut fysiikkavalmentajakseen entisen huippuhiihtäjän Jari Isometsän.\nEskelisen peliura jatkuu Ruotsin liigassa – suuntaa samaan seuraan maajoukkuevahdin kanssa\nAiemmin uutisoitiin Tiltu Siltasen siirtymistä Ruotsin liigan Malmö FBC:n paitaan. Myöhemmin myös puolustaja Silja Eskelisen, 26, siirto ruotsalai...\nSällström ja Westerlund jatkavat peliuriaan ulkomailla\nEräViikingit ilmoitti viime viikolla, että Daniela Westerlund ja Trine Sällström eivät jatka joukkueen ensi kauden vahvuudessa. Molempien ura jat...\nTällä hetkellä pelaajavirtaus Naisten Salibandyliigan osalta näyttää hieman huolestuttavalle.\nErVin pelaajista Westerlundin ja Sällströmin poislähtö on julkista, samoin Pron pelaajista Siltasen ja Eskelisen. Huhujen mukaan Koovee olisi menettämässä ainakin Valleniuksen - mahdollisesti myös Homin ja ehkä myös Ahon. Ketään tästä kolmikosta ei ollut Kooveen julkistettujen soppareiden listalla, joka kielii siitä, että huhut voisivat pitää paikkaansa.\nJa kun katsoo vaikka Kooveen ja SB-Pron viime viikolla julkaisemia soppareita, niin tulopuolella on tähän saakka ollut lähinnä muissa liigaseuroissa pieneen rooliin jääneitä pelaajia - Pron tapauksessa jopa alasarjapelaajia.\nOn toki vielä liian aikaista tehdä pidemmälle meneviä johtopäätöksiä, kun vasta pari joukkuetta on julkaissut joukkueensa sopimustilanteensa. Jos kuitenkin pelaajien virta ulkomaille jatkuu edellä mainitun kaltaisena, tulee se olemaan merkittävä takaisku kotimaiselle liigalle, ja sen pelilliselle tasolle.\nReaktiot: Gorilla ja apinaselässä\nLehmusvuori PSS:n takalinjoille – ”Sveitsin reissu oli ikimuistoinen”\nPorvoon Salibandyseura uutisoi aiemmin viikolla, että puolustaja Kia Lehmusvuori edustaa joukkuetta tulevalla kaudella naisten NLA:ssa.\nNähdäänkö ensi kaudella naisten salibandyliigassa uusintanäytelmä Lahden 2001 tapahtumista? Douppaako Isometsä koko joukkueen veriplasmalla!? Mielenkiintoinen kausi luvassa!\nEi taida olla salibandyssä mitään syytä käyttää dopingia - lajitaidolla & perushyvällä urheilullisuudella pääsee kansalliselle korkealle kilpatasolle.\nTosiaan vielä on lukuisia ulkomaansoppareita julkistamatta, eli virtaus on vahva länteenpäin.\nPSS on ollut erittäin aktiivinen siirtomarkkinoilla - jos kärkipelaajat (Sundström, Holmbergit, Lampinen jne.) eivät karkaa länteen tai muualle, niin mestaruuslippikset voi laittaa jo painoon.\nPölönen sineitöi Porvoon kovan nipun. Hyvä hankinta.\nPron maalissa ensi kaudella omista junioreista nostettu Nuppu Tikkakoski -04.\nEräViikinkien tyttöjunioreille oma valmennuspäällikkö (EräViikingit.fi)\nPäivän uutispommi tulee tässä - eikä varsinaisesti otsikon mukaisesta aiheesta, vaan enemmänkin seuraavasta lauseesta: "EräViikinkien strategiassa on, että päättyneellä kaudella kolmanneksi päätynyt liigajoukkue on rungoltaan vahvasti seurassa kasvaneista pelaajista kasattu ja pidämme omavaraisuutta korkeassa arvossa."\nStrategia kuullostaa hienolta, mutta matkaa siihen on aika pitkästi. EräViikinkien nettisivujen mukaan päättyneen kauden joukkueessa tuo omavaraisuus oli 6/25 eli 24%.\nOnko oikeasti niin, että MaHustelun aika on ohitse, ja kalastusvälineet lyödään ErVin toimistolla lopullisesti komeroon? Uskoo ken tahtoo...\nReaktiot: Reija ja Tonttux\n" EräViikinkien nettisivujen mukaan päättyneen kauden joukkueessa tuo omavaraisuus oli 6/25 eli 24%."\nEi mitään järkeä eikä uskottavuutta koko jengillä ja siksi niin moni vaihtaa pois joukkueesta. Toisaalta tuolla peliliikkeellä sinetöidään joukkueen mahdollisuudet pysyä liigassa. Tippuminen pois on jopa uhkana...\nViime keväänä FBC Loiston naiset ja joukkueen pitkäaikainen valmentaja Matti Pienihäkkinen saivat jännittää, toteutuuko mahdollinen nousu nais...\nTeimme gallupiaa liigavalmentajille koskien pelaajien alaikärajaa:\nIso osa valmentajista nostaisi naisten F-liigan alaikärajaa – ”C-ikäisten ei tulisi pelata”\nPitäisikö F-liigan pelaajien alaikärajaa nostaa? Kilpailusääntöjen 48§:n mukaan aikuisten sarjassa saavat pelata C-juniori-ikäiset ja sitä...\nMinusta ala-ikäraja voisi olla niin, että pitää olla täyttänyt 16. Tähän voisi saada poikkeuslupia esim. niin, että jos seuralla ei ole lainkaan juniori-ikäluokkia, joissa kyseinen pelaaja voisi pelata, eikä esim. lainaaminen johonkin toiseen seuraan (jossa näitä juniori-ikäluokkia on) kohtuuttomien matkustusaikojen vuoksi olisi mahdollista.\nJostain syystä naisten liigan pelaajat ovat siis nuoria. Onko syyt selvillä? Voin kuvitella mistä tämä johtuu, mutta en haluaisi arvailla. Ikäraja on varmasti enemmän positiivinen asia, mutta mistä sitten johtuu että c-ikäiset ylipäänsä pärjäävät liigassa? Liian moni aikuisikäinen lopettaa nuorena henkilökohtaisista syistä ja tekee näin tilaa nuoremmille?


UFF-muotinäytös Perhon Liiketalousopistolla - UFF\nUFF-muotinäytös Perhon Liiketalousopistolla\nPerhon Liiketalousopiston oppilaat Malmin kampukselta ideoivat osana opetustaan yhteistyöprojektin UFF:n kanssa. Oppilaat halusivat toteuttaa kestävän muodin muotinäytöksen koululla käyttäen UFF:n Malmin myymälästä valitsemiaan vaatteita ja asusteita.\nMuotinäytös järjestettiin keskiviikkona 5.12. ja sen malleina toimivat oppilaitoksen opettajat ja oppilaat. Mallien yllä nähdyt tyylikkäät asukokonaisuudet olivat oppilaiden kokonaisuudessaan stailaamia. Oppilaat tuottivat osana projektia video- ja kuvamateriaalia sekä kirjallisen projektiselvityksen ja heidän mukaansa muotinäytös sujui erittäin kivasti.\nMainostimme muotinäytöstä levittämällä julisteita ja ruokapöytämainoksia. Järjestelimme ruokalan niin, että ”lavalla” oli tilaa juontajille ja malleille sekä myös äänentoistolaitteille.\nKun kaikki oli valmista, juontajat aloittivat esityksen, musiikki laitettiin soimaan ja mallit lähtivät kiertämään ruokalaa ympäri. Ruokalan kiertämisen jälkeen mallit tulivat riviin lavalle ja juontaja piti pienen loppupuheen ja yleisö antoi aplodit.\nEetu Haverinen, Luukas Matila, Julius Kuikanmäki ja Helmi Räsänen”\nUFF kiittää oppilaita esimerkillisesti toteutetusta yhteistyöprojektista ja upeasta kestävän muodin muotinäytöksestä!\nNamibian Farmer’s Club-hanke luo positiivisen, tuloksekkaan muutoksen yhteisössä


Taloudellinen hotellit Kalymnoksen saari | Hotels.com\nHotellit – Taloudellinen – Kalymnoksen saari\nHotellit (Taloudellinen) – Kalymnoksen saari\nEtsi Taloudellinen hotelleja kohteessa Kalymnoksen saari\nMissä yöpyä alueella Kalymnoksen saari?\nHotellit (Taloudellinen) – Kalymnos\nVilla Melina2 tähteä\nMary Popi1 tähti\nOasis Hotel2 tähteä\nVoula Ilias Studios1 tähti\nStudios Triantafillos1 tähti\nHotellit (Taloudellinen) – Panormos\nAlkyonis Apartments2 tähteä\nMela Studios2 tähteä\nIrene studio2 tähteä\nHotellit (Taloudellinen) – Póthia\nEvanik Hotel2 tähteä\nOlympic Hotel2 tähteä\nStudios Evon Kalymnos2,5 tähteä\nHotellit (Taloudellinen) – Emboriós\nFatolitis Studios2 tähteä\nH Hotel Ambiance Studios2,5 tähteä\nThemis Hotel2 tähteä\nTutustu kohteeseen Kalymnoksen saari\nHuippukaupungit – Kalymnoksen saari\nKalymnosKalymnos tarjoaa runsaasti nähtävyyksiä, joita ovat esimerkiksi Massouri Beach (ranta) ja Myrties Beach (ranta).\nPanormosPanormos tarjoaa runsaasti nähtävyyksiä, joita ovat esimerkiksi Kantounin ranta ja Linarian ranta.\nPóthiaPóthia tarjoaa runsaasti nähtävyyksiä, joita ovat esimerkiksi Agios Savvasin luostari ja Kalymnoksen merenkulkumuseo.\nEmboriósEmboriós tarjoaa paljon tutustumisen arvoisia kohteita, joihin kuuluu esimerkiksi Egeanmeren saaret.\nMirtiesMirties tarjoaa runsaasti nähtävyyksiä, joita ovat esimerkiksi Massouri Beach (ranta) ja Myrties Beach (ranta).\nKalymnos (kaupunki)Kalymnos (kaupunki) tarjoaa runsaasti nähtävyyksiä, joita ovat esimerkiksi Kalymnoksen merenkulkumuseo ja Chryssocherian linna.\nSuosituimmat nähtävyydet – Kalymnoksen saari\nTutustu tarkemmin kohteeseen Kalymnoksen saari\nTaloudellinen hotellit kohteessa Kalymnoksen saari\nEtsitkö Taloudellinen hotellia kohteessa Kalymnoksen saari?\nTällä hetkellä voit lukea &ReviewsNumber1 arvostelua Taloudellinen hotelleista kohteessa Kalymnoksen saari. Arvosteluja ovat kirjoittaneet matkailijat maasta Suomi ja monesta muusta maasta ympäri maailman.\nEtsi Taloudellinen hotelleja kohteessa Kalymnoksen saari, varaa huone ja arvostele yöpymisesi.


Nivelakselit - Savenmaa\nNivelakseli Comer T60 101 cm, 1200 Nm levykytkimellä\nVakiomallinen voimansiirtoakseli kolmioprofiiliputkelle.- yhteentyönnetty pituus ristikon keskeltä ristikon keskelle: 1010 mm- teh...\nNivelakseli Comer T60 76 cm\nVakiomallinen voimansiirtoakseli kolmioprofiiliputkelle.- yhteentyönnetty pituus ristikon keskeltä ristikon keskelle: 760 mm- teho...\nNivelakseli Comer T60 86 cm, 2500 Nm pulttikytkimellä\nVakiomallinen voimansiirtoakseli kolmioprofiiliputkelle.- yhteentyönnetty pituus ristikon keskeltä ristikon keskelle: 860 mm- teho...\nNivelakseli Comer T60 86 cm, 900 Nm ylikuormakytkimellä\nNivelakseli Comer T60 101 cm, 2500 Nm pulttikytkimellä\nNivelakseli Comer T60 101 cm, vapaakytkimellä\nalk. 348,00 €\nNivelakseli Comer T60 101 cm\nNivelakseli Comer T60 121 cm\nVakiomallinen voimansiirtoakseli kolmioprofiiliputkelle.- yhteentyönnetty pituus ristikon keskeltä ristikon keskelle: 1210 mm- teh...\nNivelakseli Comer T60 141 cm, 2500 Nm pulttikytkimellä\nVakiomallinen voimansiirtoakseli kolmioprofiiliputkelle.- yhteentyönnetty pituus ristikon keskeltä ristikon keskelle: 1410 mm- teh...\nNivelakseli Comer T60 141 cm\nNivelakseli Comer V61 laajakulma 121 cm, 2500 Nm pulttikytkimellä\nLaajakulmanivelakseli tähtiprofiiliputkella.- yhteentyönnetty pituus ristikon keskeltä ristikon keskelle: 1210 mm- teho jatkuvalla...\nNivelakseli Comer T60 121 cm, 2500 Nm pulttikytkimellä\nNivelakseli Comer T60 101 cm, 1400 Nm levy-/vapaakytkimellä\nNivelakseli Comer T60 86 cm\nNivelakseli Comer T60 101 cm, 2500 Nm pultti-/vapaakytkimellä\nNivelakseli GoPart 60, 101 cm\nVoimansiirtoakseli, jossa hyvä hinta-laatusuhde. Soveltuu esim. klapikone-, kasvinsuojeluruisku- ja apulannanlevitinkäyttöön.- niv...\nNivelakseli GoPart 50, 101 cm, 900 Nm levykytkimellä\nVoimansiirtoakseli, jossa hyvä hinta-laatusuhde - kustannustehokas vaihtoehto alempiin teholuokkiin.- nivel (traktori x työkone): ...\nNivelakseli GoPart 60, 101 cm, 1200 Nm levykytkimellä\nNivelakseli GoPart 40, 101 cm, 800 Nm ylikuormakytkimellä\nNivelakseli GoPart 60, 101 cm, 1200 Nm ylikuormakytkimellä\nNivelakseli GoPart 60, 101 cm, vapaakytkimellä\nNivelakseli GoPart 60, 101 cm, 2500 Nm pulttikytkimellä\nNivelakseli GoPart 50, 101 cm, 2200 Nm pulttikytkimellä\nNivelakseli Comer T60 86 cm, 1200 Nm levykytkimellä\nNivelakseli Comer T60 86 cm 2500 Nm pultti-/vapaakytkimellä\nNivelakseli Comer T60 86 cm, 1400 Nm levy-/vapaakytkimellä\nNivelakseli GoPart 10, 101 cm\nGopart nivelakseli PTO40T710GP\nNivelakseli GoPart 40, 101 cm\nNivelakseli GoPart 50, 101 cm\nNivelakseli GoPart 40, 101 cm, vapaakytkimellä


20 kpl Mercedes-Benz 230 vaihtoautoa autoa kaupan hintaluokissa 400 € - 16 800 €40016800€. Selaa käytettyjä ilmoituksia ja hanki unelmiesi ...Read more Mercedes-Benz 230. Katso myös muut Mercedes-benz -automallit ja uudet Mercedes-benz 2021 -autot. Palvelustamme löydät myös Mercedes-Benz 230-huoltoa tarjoavat yritykset ja Nettivaraosasta Mersun-varaosat.\nCarMercedes-Benz230SedanbensiiniAutomaticRoad permits Advanced search »


Bob Arum ruoskii Deontay Wilderin Manageria: "Shelly Finkel ei ole koskaan lukenut sopimusta" | Libept\nBob Arum ruoskii Deontay Wilderin Manageria: ”Shelly Finkel ei ole koskaan lukenut sopimusta”\nTyson Furyn promoottori Bob Arum iski takaisin Shelly Finkelille. Kuuluisa promoottori on vastannut Deontay Wilderin promoottoriin ja tämän kommentteihin mahdollisimman Bob Arum-tyyliin.\nIFL TV: lle YouTubessa puhunut Arum kumosi kaikki Finkelin väitteet Tyson Furyn ja Deontay Wilderin trilogiasta. Hän jopa sanoi, ettei Shelly Finkel ole lukenut sopimusta.\ntämä tuli sen jälkeen, kun Furyn leiri vahvisti siirtyneensä Wilder-ottelusta. Englantilaisjoukkue ymmärtää, että revanssipykälä toisessa ottelussa on vanhentunut.\nsen jälkeen on huhuttu, että Furyn seuraava ottelu olisi 5.joulukuuta Carlos Takamia vastaan. Finkel on kuitenkin varma, että Wilder ottelee Furya vastaan joulukuussa.\nBob Arum vastasi kysymykseen Finkelin kommenteista: ”se ei todellakaan ole totta. En tiedä, mistä hän puhuu.”Nämä sanat paitsi sammuttivat Finkelin Kommentit, myös vahvistivat, että he eivät edes harkitse sitä ottelua enää.\nonko Deontay Wilderin uusintaottelupykälä Tyson Furya vastaan vanhentunut?\nvideolla Arum sanoi, että ” Furylla on Robert Davis asianajajanaan Britanniassa. Hän on lukenut sopimuksen. Sopimus on umpeutunut. Reitti selvä. Shelly saa sanoa, mitä haluaa.”\nArum kertoi tilanteesta hieman tarkemmin. Hänen mukaansa he eivät ole olleet yhteydessä edellisen ottelun jälkeen. Hän sanoi:\n”You know the thing that’ s crazy about it is, the last time I talk to Shelly Finkel, was the night of the fight after Wilder had been beated. En ole puhunut hänen kanssaan sen jälkeen.”Sitten, tyypilliseen Bob Arum tyyliin, hän otti kaivaa Finkel.\n” Shelly piiloutuu pensaikkoon ja sitten kun tapahtuu jotain, minkä hän näkee vastenmielisenä ottelijaansa tai itseään kohtaan, hän tulee ulos ja antaa lausuntoja, olen varma, olen aivan varma, tietämättä, mutta Shelly Finkel ei ole koskaan lukenut sopimusta.”\nkun promoottori sanoo tällaisia asioita kuukautta ennen isoa ottelua, on todennäköisempää, että ottelu jää tapahtumatta.\nhieman epäilyttävämmäksi tilanteen tekee se, että Finkel puhui vasta sen jälkeen, kun TIEDOT Furyn seuraavasta vastustajasta tulivat julki. Niin tai näin, Tyson Furyn ja Deontay Wilderin välinen trilogiaottelu näyttää tällä hetkellä yhä epätodennäköisemmältä.


Asuntokauppa nyt "yllättävän hiljaista" Helsingissä – Espoossa omakotitalojen myynti kasvoi hurjat 38 % | Paikalliset | Helsingin Uutiset\nPaikalliset 17.9.2020 19:00\nAsuntokauppa on hiljentynyt Helsingissä, kun taas naapurikaupungit ovat selvinneet koronanotkahduksesta paremmin. Kuvituskuva. Arkisto/Aapo Siippainen\nEspoo ja Vantaa ovat pääkaupunkiseudun ylivoimaisia voittajia elokuun asuntokaupassa.\nVantaalla vanhojen asuntojen kauppamäärät kasvoivat tilastojen mukaan 9,5 prosenttia ja Espoossa 10,2 prosenttia.\nHelsingissä kauppoja tehtiin muun maan tahtiin eli 4,1 prosenttia, ja vähemmän kuin vuosi sitten elokuussa. Loppuvuoden aikana Espoon ja Vantaan hyvä markkinavire saattaa vielä jopa kiihtyä, uskoo Sp-Koti tiedotteessaan.\nHintaseurantapalvelun tuoreet tilastot vahvistavat, että pientaloasumisen suosio on vahvassa kasvussa pääkaupunkiseudulla. Espoossa omakotitalokauppa kasvoi elokuussa peräti 38,1 prosenttia. Myös omakotitalojen keskihinta siellä on noussut 13,7 prosenttia vuoden takaisesta, 566 868 euroon.\nHelsingissä omakotitaloja myytiin elokuussa yhtä monta kuin vuosi sitten, mutta hinnat ovat kohonneet 20 prosenttia: keskihinta oli elokuussa 521 000 euroa.\nVanhojen kerrostaloasuntojen kauppa laski 6,8 prosenttia, kun taas vanhoja rivitaloasuntoja myytiin 20,8 prosenttia enemmän kuin vuosi sitten. Myös Espoossa kaikkein parhaiten kaupaksi ovat käyneet rivitaloasunnot.\nKun otetaan huomioon koko kulunut vuosi, kauppamäärät ovat laskeneet Vantaalla 3,4 ja Helsingissä 4,3 prosenttia.\nEspoo on selvinnyt kevätkuukausien kauppamäärien romahduksesta naapureitaan ja muuta maata paremmin. Kauppamäärissä kuljetaan viime vuoden tahdissa.\n– Hintaseurantapalvelun tuoreet luvut kertovat, että Espoossa ja Vantaalla kauppa käy erinomaisesti, Helsingin kustannuksella, analysoi tiedotteessa tilannetta Sp-Kodin toimitusjohtaja Jukka Rantanen.\n– Helsingissä on tällä hetkellä hiljaisempaa, ehkä vähän yllättäenkin.


Hullu tiedemies - Official TF2 Wiki | Official Team Fortress Wiki\nEsineet: Einstein, Tri Pullonpohjaviikset, Smaragdijarate\nHaha! Vat a bloodbasz!\n— The Medic after an experiment gone wrong\nHullu tiedemies on esinesarja Medicille. Se lisättiin peliin Hyvin Pelottavassa Halloween-Spesiaalissa.\nTri Pullonpohjaviikset, sekalainen esine;\nSmaragdijarate, sekalainen esine.\nRetrieved from "https://wiki.teamfortress.com/w/index.php?title=Mad_Doktor/fi&oldid=1005123"\nThe Mad Doktor/fi\nThis page was last modified on 17 April 2012, at 12:40.