ydinaseriisunta | Tweakling\nPolitiikkaa ja muita maailman tiloja\nMuita kirjoituksia ja artikkeleita\nICAN, Nobelin rauhanpalkinto ja Suomen ydinaseriisuntapolitiikka\n12 lokakuun, 2017 Jätä kommentti\nICAN, Nobel Peace Prize 2017 (http://www.icanw.org/action/nobel-peace-prize-2017-2/)\nOlin kommentoimassa ICAN:n (International Campaign to Abolish Nuclear Weapons) viime perjantaina saamaa Nobelin rauhanpalkintoa tuoreeltaan YLE:n klo 20:30 uutisissa. Uutislähetys löytyy YLE Areenasta. ICAN:n Nobel on uutislähetyksen pääutinen, eli sen löytää heti alusta (omat kommenttini n. 3:30 eteenpäin).\nSeuraavassa neljä kysymystä ja vastausta ICAN:n nobelista, ydinaseriisunnasta ja Suomen suhtutumisesta ydinaseiden kieltosopimukseen, joita pohdiskelin junassa ennen viime perjantain uutislähetystä.\n1. Miksi Nobel annettiin ICAN-järjestölle?\nTunnustus. Palkinto on ennenkaikkea tunnustus määrätietoisesta ja pitkäjänteisestä työstä ydinaseriisunnan edistämisen puolesta; ICAN on ollut keskeinen liikkeelle paneva voima ydinaseriisuntadiplomatian ylläpitäjänä ja edistäjänä ydinasevaltioiden johdolla tapahtuvan ydinaseriisunta-agendan yskähdellessä. ICAN:n on kyennyt rakentamaan vakuuttavan kansainvälisen ydinaseriisuntaa edistävän verkoston yhteistyössä valtioiden kanssa. Täyskieltosopimusneuvotteluja edeltänyt ydinaseiden humanitaaristen vaikutusten aloite oli tässä työssä tärkeä askel. Humanitaaristen vaikutusten aloite paljasti ydinasevaltojen varsin konservatiivisen peloteoptimismin, sillä ne suhtautuivat jo tähän aloitteeseen suurella varauksella. Suomi allekirjoitti aloitteen jonkin aikaa asiaa harkittuaan. Humanitaaristen vaikutusten aloite kuitenkin siirsi ydinaseriisuntapolitiikan agendan konservatiivisesta ja abstraktista tasapainoajattelusta kohti ydinasepolitiikan potentiaalisia käytännön seurauksia hahmottavaa asetelmaa.\nViesti ja paine ydinasevalloille. Nobel-komitea korosti päätöksensä perusteluissa, että seuraavaksi voimme odottaa konkreettisia tekoja ydinasevalloilta ydinaseriisunnan edistämiseksi (useamman vuoden tauon jälkeen) riippumatta siitä, mitä mieltä nämä ovat kieltosopimuksesta. Nobel-komitea siis toisin sanoen käytti poliittista valtaansa ja teki ydinasevaltioiden roolin läpinäkyväksi. Komitea siis myönsi suoraan, että palkintoon oli kätketty poliittinen kannustinviesti, hieman samaan tapaan kuin vuonna 2009, jolloin palkinto myönnettiin presidentti Barack Obamalle. Tällöin Obaman visio ydinaseettomasta maailmasta esitettiin keskeisenä perusteena palkinnolle hieman samaan tapaan, kuin ICAN:n kampanjallaan saavuttaman ydinasekieltosopimuksen antama lupaus vuonna 2017. ICAN:n saavuttama palkinto toisaalta perustui konkreettisiin tekoihin, ei ainoastaan tulevaisuudenuskoa valaviin puheisiin, kuten Obaman kohdalla (sittemmin Obama saavutti tekojakin, joista ehkä keskeisin oli vuonna 2010 solmittu uusi START-sopimus Venäjän kanssa).\nTyö jatkuu. Ydinaseiden kieltosopimus on jo astunut voimaan: sen on nyt (tilanne 12.10.2017) allekirjoittanut 53 valtiota, kun voimaan tulemiseen vaadittiin 50 allekirjoitusta. ICAN:n saa varmasti Nobelista puhtia (sekä konkreettisesti lisää resursseja!) sopimuksen allekirjoittajavaltioiden keräämisen jatkamiseksi. Sitä seuraavat ratifiontiprosessit sekä lukuisat sopimuksen implementoimiseen ja sen yksityiskohtien tulkintaan liittyvät kysymykset vaativat myös kansalaisjärjestötoimijoiden panosta. Prosessi on toki tästä eteenpäin pitkälti sopimuksen allekirjoittamien ja siihen sitoutuvien valtioiden käsissä, mutta ICAN sekä muut kansalaisjärjestöt voivat toimia taustalla tärkeinä fasilitaattoreina.\nEi täysin yllättävää. Nobelin rauhanpalkinto on aikaisemminkin myönnetty aseriisuntaa ja ydinaseongelmaa esillä pitäneille organisaatioille ja kansalaisjärjestöille: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö (2013), Kansainvälinen atomienergiajärjestö (2005), maamiinojen kieltoa ajanut kampanja (2007), ydinaseriisuntaa ajavien tieteilijöiden Pugwash-järjestö (1995), lääkärit ydinsotaa vastaan -järjestö (1985), joka löytyy myös ICAN:n taustalta.\n2. Ovatko ydinaseiden käytön riskit kasvaneet?\nYdinaseiden määrä ja kehitys. Maailmassa on edelleen noin 15 000 ydinasetta, suurin osa niistä Yhdysvalloilla ja Venäjällä. Ydinasevaltioiden määrä on kasvanut ydinsulkusopimuksen voimaantulon (1970) sekä edelleen kylmän sodan päättymisen jälkeen (Pakistan ja Pohjois-Korea), minkä lisäksi käytännössä kaikki nykyiset ydinasevaltiot ovat modernisoimassa nykyisiä ydinaseitaan – Venäjä vaikuttaisi kehittävän kehittää myös täysin uusia, voimassa olevia ydinasevalvontasopimuksia rikkovia ydinasejärjestelmiä, minkä lisäksi Yhdysvalloista kantautuu huolestuttavia huhuja Donald Trumpin suhtautumisesta ydinaseisiin.\nVirhearviot ja vahingot. Poliittisten jännitteiden ja retoriikan kiristyessä on mahdollista, kun valtiot tukeutuvat aikaisempaa enemmän ydinasepelotteeseen niiden turvallisuuspolitiikassa, että virhearviot johtavat ydinaseiden käyttöön. Alueelliset varustelupaineet ja -jännitteet luovat lisäksi aivan toisenlaisen kontekstin kylmän sodan verraten ennustettavaan ja ”selkeään” kaksinapaiseen järjestelmään (Kiinan voimistuessa kolminapaistuneeseen) verrattuna. Samalla ydinaseteknologiassa erityisesti hyökkäysaseistuksessa (tarkkuus, tiedustelu ja ”remote sensing”) otetut edistysaskeleet tekevät toisen iskun kykyyn perustuvat konservatiivisemmat ydinasedoktriinit aikaisempaa haavoittuvaisemmiksi tuhoisille ensi-iskuille, mikä puolestaan saattaa kriisitilanteissa alentaa ensi-iskun kynnystä (esimerkiksi Yhdysvallat ja Venäjä molemmat varautuvat edelleen ydinaseiden ensikäytön mahdollisuuteen pelotepolitiikassaan).\nPohjois-Korea on konkreettinen ja äärimmäisen varoittava esimerkki alueellisten ydinasevarustelupaineiden mahdollisista seurauksista. Vahingoista ja tahattomista virhetulkinnoista aiheutuvien onnettomuuksien riski kasvaa, kun ydinaseiden käyttövalmiutta nostetaan ja asejärjestelmiä testataan toistuvasti provokatiivisilla tavoilla. Alueellisten ydinasevaltojen strategioiden tutkimuksen kärkinimiin kuuluva Vipin Narang on todennut, että kaikki Pohjois-Korean tekemisissä viittaa siihen, että se ei tule käyttämään ydinasekapasiteettiaan ”epärationaalisesti”, vaan rakentaa siitä asymmetrisen eskalaatio-opin mukaista ennaltaehkäisevää pidäkettä Yhdysvaltojen taholta kokemaansa eksistentiaalista uhkaa vastaan. Ydinaseiden ensikäytön mahdollisuutta korostavana doktriinina asymmetrisen eskalaation oppi on kuitenkin hyvin aggressiivinen ja herkkä tahattomalle eskalaatiolle.\nKatastrofaaliset seuraukset. Jo muutaman nykyteknologian mukaan valmistetun keskisuuren ydinaseen räjähdyksellä (esimerkiksi n. 500 kilotonnin räjähdysvoima) olisi mittavia välittömiä vaikutuksia ympäristöön ja ihmisiin. Keski- ja pitkän ajan vaikutukset olisivat lisäksi hyvin todennäköisesti planeetallisissa mittasuhteissa hahmottuvia, esimerkiksi globaalien ruoka- ja raaka-aineketjujen häiriintyessä vakavasti. Tuhovaikutuksia voidaan vähentää käyttämällä erittäin tarkkoja ja teholtaan verraten pieniä ydinräjähteitä, joilla pyritään iskemään suoraan vastapuolen ydinasearsenaalia vastaan. Tällaisillakin iskuilla olisi kuitenkin mittavia vaikutuksia välittömässä ympäristössä sekä ennustamattomia psykologisia vaikutuksia ydinasetabun rikkoontuessa. Lisäksi riskit siitä, että vastapuolelle jäisi kattavaan ydinasekapasiteetin tuhoon pyrkivän ensi-iskun jälkeenkin käyttöönsä ydinaseita (esimerkiksi sukellusveneisiin), olisivat edelleen suuret, eikä massiivista vastaiskun mahdollisuutta katastrofaalisine seurauksineen voisi sulkea täysin pois.\n3. Miksi ydinasekieltosopimusta tarvitaan?\nKieltosopimuksen tavoite on täydentää ydinsulkusopimusta. Ydinasekieltosopimus ei ole täysin ongelmaton, kuten monet aseriisuntaan erikoistuneet tutkijatkin ovat huomauttaneet (ks. esim. 1, 2 & 3). Sen tavoitteena on kuitenkin ollut nimenomaan täydentää ydinsulkusopimusta luomalla laillisesti sitova kansainvälinen sopimus, joka kieltäisi ydinaseiden hankkimisen ja hallussapidon sekä tarjoaisi nykyisille ydinasevaltioille konkreettisen tien ydinaseiden täydelliseen riisuntaan, mihin ne ovat ydinsulkusopimuksen kuudennessa artiklassa sitoutuneet.\nYdinsulkusopimus ei ole täysin oikeudenmukainen. Ydinsulkusopimus antaa viidelle valtiolle oikeuden ydinaseiden omistukseen (ja tätä kautta legitimiteetin ydinasepelotepolitiikalle) ennalta määrittelemättömäksi ajaksi, kunhan ne sitoutuvat ydinaseriisuntaan. Aikataulu tämän lupauksen toteuttamiseen on kuitenkin edelleen tarkemmin määrittelemättä. Hiljalleen on syntynyt tilanne, jossa näille muutamalle valtiolle on ikään kuin syntynyt kansainvälisten sovinnaissääntöjen tuottama etuoikeus ydinaseiden omistamiseen.\nTurhautuminen. Maailman valtioiden enemmistö ja kansalaisjärjestöt ovat selvästi turhautuneita ydinasevaltojen saamattomuuteen ydinaseriisunnan edistämisessä, mitä ydinasekieltosopimuksen aikaansaaminen konkreettisesti ilmentää.\n4. Miten Suomi suhtautuu kieltosopimukseen?\nSuomi on vahvasti sitoutunut ydinaseriisuntaan. Suomella on historiallisesti vahva ydinaseriisuntapoliittinen profiili ja se on tehnyt viimeisten vuosienkin aikana paljon töitä ydinsulkusopimuksen puitteissa, viimeksi vuosikymmenen alkupuolella fasilitoimalla Lähi-idän joukkotuhoaseettoman vyöhykehankkeen perustamiseen tähdänneitä neuvotteluita (neuvotteluja ei ole vielä saatu käyntiin). Tavanomaisten aseiden riisumisen saralla Suomi on suorastaan maailman asevalvontadiplomatian suurvalta, vaikka samalla Suomen asevientipolitiikka herättää myös runsaasti kysymyksiä mahdollisista kaksoisstandardeista.\nSuomi on varsin selkeästi kirjannut sitoutumisensa ydinaseriisunnan edistämiseen esimerkiksi ulko- ja turvallisuuspoliittisessa selonteossa (s. 31). Sekä ulkoministeri Timo Soini että presidentti Sauli Niinistö vahvistivat sitoutumisen ydinaseriisunnan ”käytännönläheiseen edistämiseen” suurlähettiläspäivien puheissaan syyskuussa. Suomen ydinaseriisuntapolitiikan tarkempia perusteluja voi hahmottaa esimerkiksi tästä ulkoministeriön ja puolustusministeriön yhteisestä taustamuistiosta.\nKäytännön tulokset ja ydinasevaltojen vastuu. Suomen ulkopoliittinen johto on korostanut ennen kaikkea ydinasevaltojen vastuuta ydinaseriisunnan edistämisessä. YK:n yleiskokouksessa puhunut presidentti Niinistö oli toiveikas Yhdysvaltojen ja Venäjän strategisten ydinseiden vähentämisneuvottelujen suhteen:\nOn äärimmäisen tärkeää, että maat, joilla on hallussaan ydinaseita, ovat mukana neuvotteluissa. Vetoan, että kaikki ydinasevaltiot ja maat joilla on hallussaan näitä aseita, ryhtyvät pikimmiten konkreettisiin toimiin ydinaseiden riisumiseksi.\nSuomen pragmaattinen pienvaltioliberalistinen linja panostaa ainoastaan sellaisiin ydinaseriisuntatoimiin, joihin myös ydinsulkusopimuksen tunnustamat ydinasevallat sitoutuvat. Kansainvälisen järjestyksen ennustettavuuden tunnustetaan näin varsin avoimesti olevan johdannainen suurvaltapolitiikan yleisestä tilasta. Koska ydinasevallat eivät osallistuneet kieltosopimusneuvotteuihin, ei Suomi katsonut, että sen kautta voitaisiin saavuttaa käytännön tuloksia ydinaseriisunnassa. Pelkona ilmeisesti on, että kun valtiot antavat kasvavasti painoa ydinkieltosopimukselle, voisi se viedä puhtia ydinsulkusopimuksen ympärillä ja sen kirjaimen hengessä käytävistä neuvotteluista.\nPerustelut ydinsulkusopimuksen ja ydinasekieltosopimuksen välisestä ristiriidasta vaikuttavat kuitenkin hatarilta. Lisäksi vaikuttaa siltä, että Suomen ulkopoliittinen johto on unohtanut, että mahdollisimman kattavalla ydinasekieltosopimuksella on välittömiä vaikutuksia ydinaseiden kansainvälispoliittiseen ja -oikeudelliseen asemaan; ydinaseiden stigmatisoiminen kun tukee ydinsulkusopimuksen ensimmäistä pilaria, eli ydinaseiden leviämisen estämisen tavoitetta. Suomen kokoisen valtion panos tällaiseen moraaliseen vaikutukseen voi toki olla melko pieni, mutta ei Suomen panoksesta sen vahvistamiseen koskaan haittaakaan olisi.\nUusia aloitteita. Suomi ei kuitenkaan ole jäämässä tuleen makaamaan. Ulkoministeri Soini antoi implisiittisen lupauksen elokuussa suurlähettiläskokouksen puheessaan:\nMeitä kiinnostavat konkreettiset tulokset, eivät irtopisteet. Ei ydinaseita riisuta ilman ydinasevaltoja.\nAseriisunta ja -valvonta on ala, jolla haemme koko ajan vaikuttajan paikkaa.\nGeneven aseriisuntakonferenssissa syyskuussa puhunut ulkoministeri nosti esiin tarpeen aloittaa (monenkeskiset?) neuvottelut taktisista ydinaseista sekä niiden riisumisesta. Ehkä tästä löytyisi konkreettinen vaikuttamisen paikka, johon Soini viittasi ja joka ei olisi ristiriidassa ydinsulkusopimuksen ja Suomen pragmaattisen linjan kanssa:\nOne more point: our efforts concerning non-strategic or tactical nuclear weapons should be increased. Today these weapons are completely uncovered by any binding, verifiable agreement. This gap has to be fixed. There should also be a clear division between these and conventional weapons – in military doctrines and if ever exercising their use. And finally, we need practical confidence-building measures in this field as well.\nTämän aloitteen muotoutumista on hyvin mielenkiintoista seurata, sillä sen vaikutukset ulottuvat potentiaalisesti aivan Suomen lähialueillekin. Venäjällä on Natoon (lue: Yhdysvaltoihin) nähden Euroopassa jopa kymmenkertainen taktisten ydinaseiden arsenaali, joiden käyttöä se on simuloinut useissa viime vuosien sotilasharjoituksissa.\nSuomi EU:n ja Naton jäsenmaiden linjalla. Suomen linja ydinaseriisuntapolitiikassa eroaa esimerkiksi Itävallan ja Ruotsin kaltaisista valtioista, mutta noudattaa samalla EU:n jäsenvaltioiden enemmistöä, joista suurin osa kuuluu myös Natoon (yksikään Naton jäsenvaltio ei ole hyväksynyt ydinaseiden kieltosopimusta). Tästä voi itse kukin vetää haluamansa johtopäätökset Suomen viiteryhmäpolitiikasta.\nHiljattain olemme saaneet kuulla, että Yhdysvallat olisi kovistellut Ruotsia allekirjoittamasta ydinasekieltosopimusta, koska se voisi heikentää mahdollisuuksia syventää maiden välistä puolustusyhteistyötä. Tämä herättää runsaasti kysymyksiä, minkälaisen roolin Nato on varannut Ruotsille ja Suomelle – Naton ulkopuolisille kumppaneilleen – ydinasepolitiikassaan. Sekä Ruotsi ja Suomi ovat sitoutuneet siihen, että ne eivät salli ydinaseita missään muodossa valtioalueilleen – sitoumus, jota nämä luultavimmin Norjan ja Tanskan tapaan jatkaisivat rauhanajan politiikkansa perustana myös Naton sisällä, jos jäsenyys puolustusliitossa tulisi joskus ajankohtaiseksi.\nSe, delegitimoiko kieltosopimuksen artikla 1e myös ydinasepelotteeseen tukeutuvan liittolaissuhteen/-politiikan yleisesti, onkin sitten kimurantimpi kysymys. Tällainen johtopäätös olisi hyvin ongelmallinen, sillä tällöin esimerkiksi Venäjä ja Yhdysvallat asettuisivat kieltosopimuksen näkökulmasta epätasa-arvoiseen asemaan. Kansainväliset sovinnaissäännöt korostavat varsin laajalti jaetun tulkinnan mukaan valtioiden suvereenia oikeutta määrittää itse omat liittokuntavelvoitteensa ja kumppanuutensa, kunhan ne eivät ole agressiivisesti suunnattuja ketään vastaan.\nLisäksi on totta, että yksikään Naton jäsenmaa ei ole allekirjoittanut kieltosopimusta tai äänestänyt sen hyväksymisen puolesta YK:ssa. Naton jäsenmaat harjoittavat yhteistä ydinasepolitiikkaa. Natolla itsellään ei ole ydinaseita, mutta kolmella sen jäsenmaalla on. Itsenäistä ydinasepolitiikkaa harjoittavaa Ranskaa lukuun ottamatta kaikki Naton jäsenmaat osallistuvat sen ydinasesuunnitteluryhmän (Nuclear Planning Group, NPG) toimintaan, vaikka varsinaiset strategiset linjaukset myös ydinasepolitiikan kohdalla tehdäänkin Pohjois-Atlantin neuvostossa Washingtonin sopimuksen mukaisesti. Mahdollisuus ydinasein suoritettavaan kostoiskuun on Venäjän aggressiivisen käyttäytymisen johdosta palannut liittokunnan pelotepolitiikasta käytävän keskustelun keskiöön.\nSpekulointia Suomen päätöksestä. Kari Huhta spekuloi Helsingin Sanomissa, että Nato-kysymys ei vaikuttanut Suomen kieltosopimuspäätökseen, koska Suomi teki päätöksen ennen Naton virallista kantaa. Johtopäätös voi olla oikea, mutta perustelu vaikuttaa hyvin jokseenkin horjuvalta; onhan Suomella aina kylmän sodan aikaisista Pohjolaa koskevista ydinasevalvonta-aloitteista saakka perimätietoa siitä, että etenkin Yhdysvallat – Naton ydinasesateenvarjon tosiasiallinen ylläpitävä – suhtautuu hyvin skeptisesti kaikkiin sellaisiin sopimusehdotuksiin ja neuvotteluprosesseihin, jotka voivat rapauttaa sen liittokuntapolitiikan koheesiota sekä sen mahdollisuutta käyttää ydinasepelotetta liittokuntapolitiikan välineenä. Naton kanta asiaan toisin sanoen on ollut lienee ollut myös Suomen tiedossa jo ennen virallisia kannanottoja ja YK:ssa käytyä neuvotteluprosessia. Sitä voi hahmottaa myös suhtautumisesta kieltosopimusta edeltäneeseen humanitaariseen aloitteeseen.\nKaiken tämän jälkeen on edelleen vaikea löytää vedenpitävää logiikkaa Suomen ydinasekieltosopimusboikotin takaa. Perustelut ovat sinänsä hyveellisiä, minkä lisäksi niiden muotoilua on selvästi mietitty harkiten. On kuitenkin esitettävä vakava kysymys siitä, luottaako Suomi liikaakin ydinasevaltojen suopeuteen ydinsulkusopimuksen kuudennen artiklan edistämisessä? Tästä valtiojohdolla toki on parempaa ensi käden tietoa kuin meillä tutkijoilla. Todellinen ongelma on kuitenkin hyvä muistaa; sen muodostavat nimittäin ydinaseita hallussaan pitävät valtiot, ei niiden tuhovoimaisuuden inhorealistisesti tunnustava ja ysinaseilla uhkaamisen politiikan kaikissa muodoissaan kieltävä kansainvälinen sopimus. Tämä on tärkeää pitää mielessä, sillä sen kautta määrittyy myös se, kuka asettuu ydinasekysymyksessä historian oikealle ja väärälle puolelle.\nFiled under Ulko- ja turvallisuuspolitiikka Tagged with ICAN, Kansalaisjärjestöt, Nato, Nobel, Sauli Niinistö, Suomen ulkopolitiikka, Timo Soini, Turvallisuuspolitiikka, Venäjä, Ydinaseet, ydinasekieltosopimus, ydinaseriisunta, Ydinsulkusopimus, Yhdysvallat\nSuomen asevalvontapolitiikan perusteet\n22 elokuun, 2017 1 kommentti\nSuomen ulkopolitiikan käytännön tekijöiden ykkösrivistö on jälleen kokoontunut vuosittaisille suurlähettiläspäiville Helsinkiin. Suomen ulkopolitiikan lähtökohtien osalta suurlähettiläspäivillä pidetyt puheet eivät ole tarjonneet suurempia yllätyksiä. Tasavallan presidentti Sauli Niinistön lanseeraama ja hallituksen selonteoissaan vahvistama pilarimalli vaikuttaa voivan ja elävän hyvin. Oppi on juurtunut.\nSiinä missä Suomen kansainvälistä toimintaympäristöä kuvaava pilarimalli tarjoaa yleiskatsauksen Suomen ulkopolitiikan työkalupakista, on aktiiviseksi vakauspolitiikaksi kutsuttu käsitepari kuvastanut Suomen ulkopolitiikan Pohjois-Eurooppaa ja Itämeren aluetta koskevia tavoitteita yhtä lailla jo joitakin vuosia. Jälkimmäisen käsiteparin osalta suurlähettiläspäivät eivät myöskään vaikuta tarjonneen uusia avauksia.\nViime perjantain Turun tapahtumat sekä siihen liittyvän kansainvälisen terrorismin uhkan käsittely on luonnollisesti noussut suurlähettiläspäivillä esiin. Keskustelu ja debatti oikeasta tavasta reagoida tilanteeseen jatkunee, perustuen samalla jo omaksuttujen reaktioiden ja ratkaisujen varaan. Monessa mielessä terrorismin, viharikosten sekä näihin liittyvien lieveilmiöiden tuottamat traagiset tapahtumat Suomessa eivät varmasti tulleet kenellekään yllätyksenä. Tästä osoituksena käy jo sekin, kuinka vilkkaana ja ikään kuin etukäteen paalutetuista askelmerkeistä käsin Turun perjantain tapahtumien jälkeinen keskustelu lähti nopeasti vellomaan.\nYksi huomionarvioinen tulokas suurlähettiläspäivien puheenvuoroissa on kuitenkin ollut. Niin valtiosihteeri Peter Stenlund, ulkoministeri Timo Soin kuin presidentti Niinistönkin nostivat kukin puheissaan esiin ydinaseongelman sekä käsittelivät laajemminkin Suomen asevalvontapoliittista linjaa. Näitä puheenvuoroja on nähty jokseenkin harvakseltaan aikaisemmilla suurlähettiläspäivillä ja ylipäätään Suomen ulkopoliittisessa keskustelussa.\nLaajemminkin ihmiskuntapoliittiset painotukset – makroturvallisuuden alaan kuuluvat teemat, kuten ilmastonmuutoksen hillitseminen, resurssiniuķkuus sekä ydinaseongelma – nousivat Sauli Niinistön puheessa kenties vahvemmin esiin kuin kertaakaan aikaisemmin tämän presidenttikaudella. Arktisen neuvoston puheenjohtajuuden siivittämien ilmastopoliittisten kysymysten lisäksi varsinkin asevalvontapolitiikka sen koko kirjossaan on viimeisen vuoden kuluessa tehnyt uutta nousua Suomen ulkopolitiikan keskiöön.\nAjankohtaiset tapahtumat (Pohjois-Korea, Lähi-idän karmea tilanne inhimillisen turvallisuuden näkökulmasta) ovat toimineet luonnollisesti yhtenä taustasytykkeenä asevalvontapoliittisen linjan kirkastamisen tarpeelle. Toinen taustavaikutin löytyy Suomen pitkästä asevalvonta- ja riisuntapoliittisesta perinteestä. Vaikka sen kultaiset vuodet sijoittuvat 1960-80-luvuille, ei asevalvontapoliittinen profiloituminen ole Suomen ulkopolitiikasta missään vaiheessa tyystin hävinnyt.\nSuomen parhaillaan jatkuva puheenjohtajuus asekauppasopimuksessa, muuutaman vuoden takaiset ponnistelut Lähi-idän joukkotuhoaseetonta vyöhykettä koskevien neuvottelujen puitteistamiseksi sekä viimeaikaisena esimerkkeinä Suomen profiloituminen Itämeren alueen lentoturvallisuutta koskevissa kysymyksissä käyvät kaikki hiljattaisina esimerkkeinä Suomen asevalvontapoliittisen perinteen jatkumisesta.\nVuoden 2017 suurlähettiläspäivillä Suomen asevalvontapoliittista linjaa on viitoitettu varsin selkeästi. Kansainvälisen politiikan sääntöperustaista yhteistyötä ja sen ennakoitavuutta lisäävää vaikutusta korostanut valtiosihteeri Stenlund viittasi puheessaan tarpeeseen päästä vaikuttaviin asemiin konkreettisia tuloksia tuottavissa, mutta samalla kansainväliseen kanssakäymiseen riittävällä tavalla iskostuneissa sopimusjärjestelmissä ja neuvotteluprosesseissa:\nKansainvälisten tehtävien osoittaminen Suomelle on luottamuksemme ja kansainvälisen asemamme eräs mittari. […] Suurlähettiläs Klaus Korhosen ATT-sopimuksen vetovastuu päättyy tulevana syksynä ja suurlähettiläs Jari Luodon ydinterroria ehkäisevä GICNT-johtajuus alkaa. Molemmat tehtävät osoittavat, että Suomi nauttii luottamusta varsin sensitiivisten asevalvontatehtävien hoidossa.\nVastaavasti ulkoministeri Soini teki omassa puheessaan selväksi, että Suomi osallistuu vain sellaisiin neuvotteluihin ja aloitteisiin, joista on odotettavissa konkreettisia tuloksia:\nYdinaseet ovat ihmiskunnan vitsaus, mutta toiveajattelulla tilanteeseen ei vaikuteta. Teimme loogisen – vaikkei välttämättä helpon tai suositun – ratkaisun, kun jäimme ydinasekieltosopimusneuvottelujen ulkopuolelle. Meitä kiinnostavat konkreettiset tulokset, eivät irtopisteet. Ei ydinaseita riisuta ilman ydinasevaltoja.\nSoini perustelee näin Suomen päätöstä olla osallistumatta heinäkuussa päättyneisiin ydinaseiden kieltosopimusneuvotteluihin sillä, että kyseessä ei ole riittävän pragmaattinen aloite. Kyse on tietysti paljolti siitä, miten ja minkälaisia kriteereitä vasten tuloksen saavuttamisen mahdollisuuksia ja arvoa hahmotetaan. Näin Suomen asevalvontapolitiikan toiseksi keskeiseksi kriteeriksi pragmaattisen vaikuttavuuden ohella nousee pienvaltioliberalistinen maksiimi, jossa suurvaltojen välinen yhteisymmärrys tai sen saavuttamisen mahdollisuuden näkymä asettuu keskeiseksi kriteeriksi niille monenkeskisille diplomaattisille aloitteille ja prosesseille, joihin pienvaltioviisauden näkökulmasta on järkevää ja hyödyllistä sijoittaa resursseja ja poliittista pääomaa.\nVastaavasti Suomi selvästi varoo edelleen harjoittamasta sellaista mielenosoitusdiplomatiaa, jonka voidaan ennakoida lisäävän suurvaltapoliittisia jännitteitä ja täten heikentävän kansainvälisen sääntöperustaisen järjestelmän vahvistumisen edellytyksiä.\nNäin Suomen linjassa korostuu järjestys, mikä eittämättä nähdään myös alueellisen vakauden säilymisen ja vahvistumisen kannalta tärkeänä kansainvälisenä reunaehtona. Järjestystä rikkovat teot ja toiminta toki tuomitaan, mutta ainakin toistaiseksi tavalla, joka ei myöskään anna olettaa mielenosoitusdiplomaattisten irtopisteiden keräämistä.\nJärjestyksen ja oikeudenmukaisuuden välinen jännite lienee yksi kansainvälisten suhteiden tutkimuksen perustavimmista kysymyksistä. Vuonna 1968 solmitun ydinsulkusopimuksen osalta järjestyksen ylläpitäminen ja oikeudenmukaisuuden toteutuminen on ainakin osittain ristiriitaisessa suhteessa, sillä sopimus tunnustaa vain tietyille valtioille (väliaikaisen) oikeuden ydinaseomistuksiin, vieläpä ennalta määrittelemättömäksi ajaksi. Vastapunnuksena toimiva sitoutuminen ydinaseriisuntaan on jäänyt vaillinaiseksi 1980-luvun puolivälistä 2010-luvun puoliväliin ulottuvalla jaksolla.\nYdinaseiden kieltosopimusneuvottelujen suhteen Suomessa on siis tulkittu, että kansainvälisen järjestyksen ylläpitämisen pragmaattinen tavoittelu nousee historian oikealle puolelle asettumisen tunteen tuottavan moraalisen ylevyyden yläpuolelle. Pragmaattisuus ei kuitenkaan tarkoita kyynistä pidättäytymistä sellaisista kannanotoista, jotka kätkevät sisäänsä suurvaltasuhteisiinkin menevää moraalisesti velvoittavaa sanomaa. Tai näin asia esitetään ja käytännössä toteutetaan.\nPainavimman suurlähettiläspäivien puheenvuoron asevalvontapolitiikan näkökulmasta piti presidentti Niinistö. Hän otti puheessaan selvästi kantaa esimerkiksi Venäjän toistuvasti sotaharjoituksissa simuloineisiin taktisiin ydinaseiskuihin. Tästä nousee esiin Suomen asevalvontapolitiikan kolmas keskeinen periaate, jota voitaisiin kutsua suurvaltavastuun (tässä tapauksessa ydinasevaltojen vastuun) korostamiseksi. Se seuraa loogisesti toisesta, suurvaltalähöisestä kansainvälisen järjestyksen tulkinnasta, sillä suurvalloilla on näin myös vastuullaan huolehtia tästä keskinäisestä järjestyksestään ja sen periaatteista, mitä hallitsematon ydinasevarustelu ja joukkotuhoaseilla uhkaaminen ei luonnollisesti edistä.\nNäiden kolmen periaatteen valossa Suomen ydinasepoliittinen ja laajemmin asevalvontapoliittinen linja hahmottuu seuraavasti: 1) vaikuttaminen konkreettisten tulosten saavuttamisen näkökulmasta; 2) suurvaltalähtöisen yhteisymmärryksen tai niiden intressien yhdistymisen mahdollisuus onnistumisen näkymien keskeisenä arviointikriteerinä; 3) viimeisenä suurvaltojen vastuun korostaminen järjestyksen ylläpitämisestä.\nNäiden pienvaltioliberalististen periaatteiden kautta on hyödyllistä lukea myös presidentti Niinistön perusteluita Suomen osallistumattomuudelle ydinaseiden kieltosopimusneuvotteluihin:\nEi ole vaikeaa ymmärtää niiden tarkoitusperiä, jotka ajoivat kansainvälistä sopimusneuvottelua ydinaseet kieltävästä sopimuksesta. Tavoite on hyvä, mutta tarjoaako tämä tietä todelliselle ydinaseriisunnalle, on epäselvää. Ydinasevaltiot eivät nimittäin osallistuneet neuvotteluihin ja ne ovat sanoutuneet irti lopputuloksesta.\nSuomi, kuten pääosa EU-maista, ei osallistunut neuvotteluihin. Kannoimme huolta siitä, että prosessi pikemminkin hankaloittaa kuin edistää ydinsulkujärjestelmää. Jotta ydinasevähennyksissä päästään eteenpäin, tarvitaan ydinasevaltioiden sitoutumista ja osallistumista. Tuleva YK:n yleiskokous on seuraava tilaisuus etsiä sellaista polkua, jolla tuettaisiin niin ydinaseriisuntaa kuin myös ydinsulkujärjestelmää. Ja siinä keskustelussa Suomi on aktiivisesti mukana.\nSuomi tulee olemaan keskusteluissa mukana jatkossa myös ydinaseterrorismin vastaisen GICNT-aloitteen puheenjohtajana, kuten Stenlund ja Soini puheissaan esittivät. Jälleen kerran kyseessä on asiakysymys, jonka saralla on nähtävissä mahdollisuus suurvaltojen intressejä yhdistävään, uusia mikrokäytänteitä tuottavaan lopputulokseen. Vaikka suurvalloilla on ollut ydin(ase)turvallisuutta koskevien kysymysten kohdalla myös erimielisyyksiä, eivät ne Suomen ulkopolitiikan muotoilijoiden näkökulmasta välttämättä vaikuta ylittämättömiltä.\nUlkoministeri Soini korosti omassa suurlähettiläspäivien puheessaan, että Suomen ulkopolitiikan keskeinen tavoite on pyrkiä vaikuttamaan ja tulla kuulluksi, ”[o]lla pöydässä eikä porstuassa. Puhumattakaan siitä, että olisimme pihalla.”\nSuomen päätös olla osallistumatta ydinasekieltosopimusta koskeviin neuvotteluihin on yksiselitteisesti ristiriidassa Soinin mainitseman imperatiivin kanssa. Vaikuttamaan pääseminen ei olekaan näin absoluuttinen, vaan suhteellinen arvo. On kansallisten intressien näkökulmasta enemmän ja vähemmän laadukkaita paikkoja vaikuttaa, ajatus kulkenee. Tämä jäi kuitenkin puheessa mainitsematta – ehkä sitä ei tulisi pitää itsestäänselvyytenä?\nSuurlähettiläspäivillä esitetyt asevalvontapoliittiset linjaukset tekevät joka tapauksessa Suomen linjasta ymmärrettävämmän ja selkeämmän. Suomelle vaikuttamaan pääseminen ei sittenkään ole itseisarvo, vaan vaikuttamisen tapojen ja paikkojen tarkoituksenmukaisuutta arvioidaan laadullisesti suurvaltalähtöisen kansainvälisen järjestyksen sääntöperustaisuuden ja tämän tuottaman vakauden näkökulmasta.\nSuomen asevalvonta- ja ydinaseriisuntapolitiikan periaatteiden selventäminen on ollut ehdottomasti hyvä asia. Suomi ei kuitenkaan toiminut täysin näiden periaatteiden mukaisesti jättäessään ydinaseiden kieltosopimusta koskevien neuvottelujen tarjoaman vaikutuspaikan käyttämättä.\nLievän naivisminkin uhalla on syytä huomauttaa, että osallistuminen neuvotteluihin ei olisi Hollannin esimerkkiä seuraten tarkoittanut sitä, että itse sopimusta, neuvottelujen lopputuotosta, olisi pitänyt allekirjoittaa. Sopimusta itseään onkin kritisoitu niin turvallisuuspoliittisin kuin sopimuksen toimeenpano– ja valvontajärjestelmien epäselvyyttä koskevin perustein.\nToisaalta sopimuksen aikaansaaminen eittämättä vahvistaa osaltaan ydinaseiden leviämiseen liittyviä moraalisia ja kansainväliseen arvovaltaan liittyviä pidäkkeitä, joiden vahvistamiseen viimeiset vuodet vaikeuksissa edennyt ydinsulkusopimuksen toimeenpanokin pyrkii. Tehokkaan ja toimivan sopimusjärjestelmän ja valvontakäytänteiden taustalta löytyvät aina kansainvälisesti tavanmukaisuuksien kautta velvoittavat moraalikoodistot. Yhtä lailla ydinaseiden kieltosopimus laittaa painetta ydinsulkusopimuksessa tunnistettujen ydinasevaltojen harteille – tuloksia pitää alkaa tulemaan, tai niiden valitus ydinkieltosopimuksen epävakauttavaa vaikutusta kohtaan näyttää puhtaan kaksinaismoralistiselta.\nSopimusneuvotteluissa ja näiden kulisseissa Suomi olisi nimenomaan saattanut korostaa omia, ydinsulkusopimuksen ensisijaisuutta kansainvälisen (suurvalta)järjestyksen keskeisenä ankkurina pitämiään näkökulmia. Hieman kääntäen Suomi on nyt asettanut ydinasevaltojen tapaan itselleen haasteen. Paikka Suomen suoriutumisen arvioimiseen on aktiivisuus vuoden 2020 ydinsulkusopimuksen tarkastelukonferenssissa ja sen valmistelevien kokousten yhteydessä.\nHaaste on näin ollen pitkälti itse asetettu. Tavoitteet ovat korkealla, aivan kuten pitääkin. Toistivathan Suomen ja Ruotsin ulkoministerit toukokuussa 2017, että johtavien ydinasevaltojen tulee viimeistään nyt ottaa itseään niskasta kiinni ja osoittaa konkreettisia askelia kohti ydinaseettoman maailman saavuttamista. Välietappeina tähän tavoitteeseen Wallström ja Soini mainitsivat kaikkien ydinasevaltojen liittymisen ydinkoekieltosopimukseen sekä negatiivisten turvatakuiden antamisen ydinaseettomia maita vastaan (molemmat omalla sarallaan myös varsin pitkäikäisiä tavoitteita monisyisine ongelmineen).\nMielenkiintoista kyllä, Ruotsi osallistui ydinaseiden kieltosopimusneuvotteluihin ja äänesti sen hyväksymisen puolesta heinäkuussa 2017 New Yorkissa. Tämä ei kuitenkaan estä Ruotsia korostamasta yhdessä Suomen kanssa, että NPT-sopimus on ”tärkein työkalumme pyrkimyksessämme estää uusia valtioita hankkimasta ydinaseita.”\nFiled under Ulko- ja turvallisuuspolitiikka Tagged with asevalvonta, Margot Wallström, Peter Stenlund, Sauli Niinistö, Suomen ulkopolitiikka, suurlähettiläspäivät, Timo Soini, Ydinaseet, ydinasekieltosopimus, ydinaseriisunta, Ydinsulkusopimus\nYdinasepolitiikan paradoksit, järjettömyydet ja tulevaisuus\n6 elokuun, 2015 Jätä kommentti\nCenotaph and Atomic Bomb Dome, Peace Memorial Park, Hiroshima, Japan. Kuva: Wikimedia Commons.\nKirjoitus on julkaistu alunperin 6.8.2015 Hiroshiman 70-vuotispäivänä otsikolla ”Hiroshiman varjot – 70 vuotta Pommista”. Tämä on päivitetty sekä joillain ajankohtaisilla esimerkeillä täydennetty versio (26.8.2016) noin vuosi sitten julkaistusta tekstistä.\nKuun alkupuolella vietettiin jälleen Hiroshiman pommituksen vuosipäivää. Hiroshiman uhrien edelleen vakavana kantava ääni muistuttaa meitä ydinaseiden käytön järjettömyydestä. Hiroshiman ja Nagasakin pommitusten vaikutusta toisen maailmansodan päättymiselle sekä Japanin antautumiselle voi tuskin kiistää. Hyötylaskelmat loppusodan hinnasta ilman atomiaseen vaikutusta johtavat moraalisesti niin häilyvälle maastolle, etten tässä yhteydessä tohdi sinne astua. Nykyteknologiaan verrattuna alkeellisina pidettävien atomiaseiden tuhovoima Hiroshimassa ja Nagasakissa riitti kuitenkin vakuuttamaan poliitikot ydinaseiden perimmäisestä luonteesta – ydinaseiden sotilaallinen käyttökynnys nousi viikossa tähtitieteellisiin lukemiin.\nSupervaltojen ydinasepariteetin vakiintuminen ja vastavuoroisen tuhon mahdollisuuden ymmärtäminen 1950- ja 60-lukujen kuluessa nostivat ydinaseiden ensikäytöstä seuraavat riskit kysymyksiksi ihmiskunnan olemassaolon jatkumisesta. Ydinaseiden teknistä kehitystä, mikä siirsi ydinpelotteen 1950-luvun puolesta välistä eteenpäin pommikoneiden lisäksi myös maahan ja merelle, sekä ydinaseiden käyttöoppien muotoilua, ohjasi nimenomaan ajatus, ettei niitä koskaan jouduttaisi laukaisemaan. Strategistit, joista yhä useampi alkoi tulla siviilipuolelta, aloittivat samalla omat, kylmäkiskoisilta vaikuttavat kiistansa ydinasestrategioiden muodosta sekä näiden suhteesta supervaltojen ydinasevalvontapyrkimyksiin, joiden maailmanlaajuinen merkitys nousi kouriintuntuvasti esiin Kuuban ohjuskriisin myötä 1960-luvulla.\nParadokseja ja uskottavan pelotteen metsästystä\nUskottava pelote vaati riittävän uskottavaa näyttöä siitä, että ydinaseita ollaan myös äärimmäisessä, joskin samalla kuviteltavissa olevassa tapauksessa valmiita käyttämään. Tässä mielessä ydinaseiden julistaminen puhtaasti sotilaallis-operationaalisessa mielessä käyttökelvottomiksi pelotteen välineiksi ei ole tyydyttävä lähtökohta, vaan pikemminkin osoitus vaarallisesta peloteoptimismista. Tämä puolestaan johtaa helposti ristiriitaan ydinaseiden leviämisen estämisen tavoitteen kanssa – jos kerran ydinaseet ovat ”vain” pelotetta tuottamassa, ja vieläpä oletettavan tehokkaita tällaisessa tehtävässä (mikä ei tosin pidä paikkaansa, mihin palaan myöhemmin), miksei siis ydinaseiden leviäminen uusien valtioiden käsiin vain lisäisi kansainvälistä vakautta? Näinhän on aikanaan provosoivasti argumentoinut proliferaatio-optimismiansa muun muassa Kenneth Waltz.\nYdinasepelotteen uskottavuus punnitaan niin psykologisella kuin tekniselläkin tasolla. Ydinasestrategiseen ajatteluun nousee tässä ristivedossa nopeasti ajatellen mielettömyyksiltä vaikuttavia ajatusrakennelmia, kuten opit rajoitetusta ydinsodasta, ydinaseiden roolista alueellisen eskalaation hillitsijänä (NATO kylmän sodan aikaan; Venäjä nykyään) – esimerkiksi Venäjän niin kutsutussa asymmetrisessä eskalaatio-opissa ydinasein suoritettavan ensi-iskun kynnys madalletaan pelotetta edistäväksi vastaiskuksi tavanomaisin asein suoritettavia provokaatoita vastaan. Samalla kuitenkin käsitys sodankäynnin luonteesta ja tulkinnat kansallista turvallisuutta haastavista vakavista provokaatioista ovat yhteiskunnallisen kokonaisturvallisuuden, hybridiuhkien ja mittavan propagandavyörytyksen kaltaisten ilmiöiden ja käsitteiden johdosta liudentunut melkoisesti kylmän sodan vuosista.\nToisaalta on huomattu, että samalla kun ydinaseet vaikuttavat lisäävän vakautta strategisella (mannertenvälisellä) tasolla – ainakin kaksinapaisessa kansainvälisessä järjestelmässä – vaikuttaa strateginen ydinasepariteetti lisäävän paradoksaalisesti epävakautta alueellisella tasolla sekä tätä kautta matalamman intensiteetin konfiltien todennäköisyyttä. Tämä tasapaino-epätasapaino -paradoksiksi hieman kömpelösti nimetty ilmiö muistuttaa tosin myös Intian ja Pakistanin välistä suhdetta, jossa ydinaseet ovat olleet riittämättömiä luomaan tavanomaiset konfliktit estävän pelotteen. Samalla paradoksi näkyy siten, että Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton ydinasepariteetin ja -tasapainon vastavuoroisen tunnustamisen jälkeen supervallat osallistuivat kasvavasti esimerkiksi sijaissotiin kylmän sodan loppupuolella.\nNiin mieletön tämä ase on, että ristiriidat sen ympärillä seuraavat toisiaan. Otetaan esimerkiksi ohjuspuolustus. Pinnallisesti katsoen kyse on sanamukaisesti mitä defensiivisimmässä tarkoituksessa kehitetystä asejärjestelmästä. Ydinasepelotteen varaan rakentuvassa turvallisuusjärjestelmässä jo pelkkä mahdollisuus täydellisen ohjuspuolustuksen kehittämisestä osoittautuu kuitenkin mitä epävakauttavimmaksi tekijäksi; täydellisen ohjuspuolustuksen saavuttaminen kun nostaisi – ainakin mitä kylmäkiskoisen peliteorian rationaalisuusolettamia on seuraaminen – samaisen puolustajan yllykkeitä hyödyntää varsinaista hyökkäyksellistä ydinasekapasiteettiaan lamaannuttavan ensi-iskun merkeissä; tai tältä tilanne saattaa näyttää vastapuolen silmin – puolustus onkin paras hyökkäys. Näin suunnitelmat täydellisen ohjuspuolustuksen rakentamisesta ovat omiaan lisäämään vastapuolen tarmokkuutta hyökkäysaseistuksen teknologiseen ja määrälliseen kehittämiseen, kuten kylmän sodan loppupuolella tapahtui.\nEi lienekään yllättävää, että Reaganin ja Gorbatshovin lopullinen läpimurto ydinaseettoman maailman saavuttamiseksi, jota historioitsijoiden mukaan molemmat valtionjohtajat aivan aidosti tavoittelivat, kompastuikin lopulta saavutetun dialogin kokonaisuutta vasten mitättömältä vaikuttavaan kiistaan Reaganin pakkomielteeksi muodostuneen ohjuspuolustussuunnitelman jäädyttämistä koskevista yksityiskohdista. (Tai ainakin näin herkullisen narratiivin voi rakentaa hiljattain julkaistujen dokumenttien pohjalta, jotka paljastavat Reaganin, Shultzin, Gorbatshovin ja Shevardnadzen välisen huikean loppukeskustelun Reykjavikin lokakuun 1986 huippukokouksessa sekä siihen liitetyn historiallisen mahdollisuuden menettämisestä.)\nToisen iskun lamauttavan tuhokyvyn takaavan, ja täten pinnallisesti katsoen puolustuksellisen teknologian pakonomainen kehittäminen johti tunnetusti massiivisiin asevarusteluponnistuksiin kylmän sodan aikana. Tällä lienee ollut vähintään vahvistava vaikutus Neuvostoliiton romahtamiseen johtaneessa monisyisessä prosessissa. Varustelukierteen sekä Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain suhteiden aallonpohja 1980-luvun alussa johti myös ihmiskunnan katastrofin partaalle siirtäneisiin virhetulkintoihin, joiden heijasteita analyytikot ovat huolestuttavasti alkaneet nähdä myös lännen ja Venäjän nykyisenkin kriisin yhteydessä.\nPitkälti käyttökelvottomiksi todetuilta ydinaseilta edelleen toivotun pelotteen uskottavuuden ylläpitäminen oli johtaa niiden tahattomaan käyttöön Euro-ohjuskriisin huipentuessa loppuvuonna 1983, kun Neuvostoliitossa tulkittiin Yhdysvaltain ja NATO:n sotaharjoituksissa tekemiä manöövereitä turhankin uskottavina. Samalla on muistettava, että maailmasta tuskin löytyy toista aselajia, jonka käyttämättömyyden varjeluksi – siis pelotteen uskottavuuden takaamiseksi ja ylläpitämiseksi – suoritettavat rauhanajan manööverit, harjoitukset, rutiininomaiset huoltotoimenpiteet ja aseiden fyysinen liikuttelu ovat johtaneet niin lukuisiin onnettomuuksiin ja läheltä piti -tilanteisiin, kuin ydinaseet.\nIhmiskunta on saanut koistaiseksi kiittää Hannu Hanhen onneaan, mutta myös ponnistuksia vastavuoroista luottamusta lisäävien asevalvontamekanismien luomiseksi. Juuri tällaiseen ”onnettomuuksien välttämisen tiehen” perustui hiljattain tasavallan presidentti Sauli Niinistön tekemä huomio Itämeren lentoturvallisuuden parantamista koskevista monenkeskisistä keskusteluista. Sittemmin Venäjä hämärsi omilla vastauksillaan Niinistön Venäjän suuntaan selvästi osoitettuun huomioon liittyneen asiakeskustelun edellytyksiä. Suomessa keskustelu siirtyi lähes yhtä nopeasti itse asiasta kompleksisen Venäjä-suhteemme vatvomiseksi.\nEi täysin käyttökelvoton ase?\nPalataan vielä hetkeksi kylmän sodan ydinaseperintöön. Samalla kun supervallat jatkoivat ratkaisun etsimistä ydinaseidepelotteen uskottavuuden ylläpitämisen ja käyttämättömyyden periaatteen väliseen dilemmaan, jatkui myös ydinaseiden leviäminen uusien valtioiden käsiin. Se, että ydinaseita pidettiin tiettyjä rajoitetun ydinsodan konseptioita lukuun ottamatta sotilaallisesti käyttökelvottomina, erityisesti niiden käytöstä aiheutuvien poliittisten ja moraalisten seurausten johdosta, ei kuitenkaan tarkoittanut sitä, etteikö niiden halluspidolla ja omistamisella olisi ollut käytännön merkitystä, myös sotatoimien yhteydessä.\nHieman kääntäen voidaankin esittää, että ydinaseita opeteltiin aina Korean sodasta  eteenpäin ”käyttämään” hienovaraisesti ilman, että niitä tarvitsisi laukaista tai että niiden sijoittelun varassa harrastettu painostus johtaisi odottamattomiin vastareaktioihin ja virhetulkintoihin. Tähän ajatus pelotteesta ja painostamisesta kiteytyy. Yksi tutkituimmista esimerkeistä ydinasepolitiikan höydyntämisestä painostuskeinona (joskaan ei suorana uhkauksena) taitaa olla presidentti Nixonin määräämä globaali ydinasevalmiuden nostoon tähdännyt mittava operaatio elokuussa 1969. Operaatiollaan Nixon pyrittiin vaikuttamaan Neuvostoliiton Pohjois-Vietnamille antamaan tukeen signaloimalla draamaattisesti Yhdysvaltain valmiutta eskaloida konflikti (taktisten) ydinaseiskujen tasolle. Kuten hyvin tiedetään, Nixonin ”hullun miehen teorian” kouriintuntuvimmalla sovelluksella ei ollut sanottavaa vaikutusta sotatoimien kululle (Pohjois-Vietnamiin asti Nixonin signaalit tuskin kantoivat). Neuvostoliitto ei myöskään ryhtynyt signaloinnin toimesta painostamaan Pohjois-Vietnamia Yhdysvalloille suotuisiin rauhanneuvotteluihin. Vielä Berliinin kriisin aikaan vuonna 1948 vastaavanlainen signalointi, joskin pienemmässä mittakaavassa ja suoraan Neuvostoliitolle osoitettuna, saattoi Yhdysvaltain ydinasemonopolin lyhyeksi jääneellä aikakaudella tepsiä.\nTuskin ydinaseet olisivat levinneet nykyisten yhdeksän ydinasevaltion haltuun, jos ne täysin kömpelöitä tai hyödyttömiä olisivat. Vastakkaiset esimerkit ovat vähissä. Etelä-Afrikka on tiettävästi ainoa, alkeellisen ydinasekapasiteettinsa vapaaehtoisesti hävittänyt valtio . Ei Pommia siis aivan käyttökelvottomana aseena olla pidetty – eikä pidetä, varsinkin kun ottaa huomioon ydinaseiden mittavat ylläpitokustannukset. Toisaalta kylmän sodan aikaan esimerkiksi Yhdysvallat pitivät ydinasepainotteista pidäkettä varsin edullisena vaihtoehtona eurooppalaisten liittolaistensa turvallisuuden takaamiseksi Neuvostoliiton ja Varsovan liiton tavanomaisten joukkojen ylivoimaa vastaan.\nMyös NATO:n edelleen vahvana porskuttava ydinasesuunnittelu ja sen keskeisyys liittokuntapolitiikassa käy esimerkistä ydinaseiden ”käyttökelpoisuuden” sitkeydestä. Turkin sisäisten levottomuuksien yhteydessä käynnistynyt keskustelu Yhdysvaltain Eurooppaan eteentyönnettyjen ydinaseiden kohtalosta käy tästä hyvänä esimerkkinä – vielä 2000-luvun alussa Yhdysvallat vetivät lentokonesijoitteiset taktiset ydinaseensa Kreikasta takaisin Yhdysvaltoihin. Ukrainan ja Syyrian sotien leimaamassa kansainvälisessä ilmapiirissä Turkissa sijaitsevia noin 50 ydinkärkeä on, toisin kuin Kreikan tapauksessa, spekuloitu lähinnä siirrettäväksi johonkin toiseen NATO-maahan Euroopassa. Lisäksi ainakin Puola on mainostanut poliittista valmiuttaan osallistua NATO:n ydinasejako-ohjelmaan. Nämä sotilaallisesti jo lähes käyttökelvottomat ja miljardeja maksavaa modernisaatio-ohjelmaa odottavat taktiset ydinaseet nähdään useassa itäisen Keski-Euroopan maassa eräänlaisena toteemina – symbolina, joka materialisoi Yhdysvaltain sitoutumisen Euroopan puolustukseen.\nTaiwanin, Japanin ja Etelä-Korean reaktiot Donald Trumpin vastuuttomiin ydinasepuheisiin osoittavat, kuinka painava rooli eteentyönnetyllä ydinasepelotteella on edelleen Yhdysvaltain liittolaispolitiikassa. Ydinaseita ”käyttävät” ja ovat ”käyttäneet” näin lukuisat liittosuhteittensa kautta ydinasesateenvarjon alla värjöttelevät valtiot. Esimerkiksi Norja ”käytti” kylmän sodan aikana Yhdysvaltain ydinaseita – tai paremminkin rauhanajan ydinaseettomuuden politiikkaansa sekä tähän liittyvän ”ydinaseoption” ja Pohjolan strategisen tasapainotilan kytköstä (Norjan UPI:laisten keksintö 1960-luvun alussa) useampaankin otteeseen.\nNATO:n jäsenvaltiot käyttävät yhtä lailla ydinaseita osana turvallisuuspolitiikkaansa sopimusjärjestön strategian kautta (vaikka useat asiantuntijat katsovatkin ydinasepelotteen merkityksen laskuun Euroopassa Venäjän uhkan kasvun kokemisesta huolimatta). Venäjä on käyttänyt ydinasekorttiaan tätäkin suoremmin, jopa suoria uhkauksia Euroopan NATO-maita kohtaan esittäen. Putin siis soveltaa omaa versiotaan ”hullun miehen teoriasta”. On myös mainittava lukuisat ydinasekynnysvaltiot, jotka käyttävät ydinasekapasiteetin hankkimisen mahdollisuuteen kätkeytyvää latenttia pelotetta hyväkseen eräänlaisena neuvotteluvalttina.\nJa lopulta tulee se kolikon kääntöpuoli: kaikki edellä mainittu, poliittiseen ”käyttökelpoisuuteen” viittaava todistusaineisto tuo mukanaan kovan, viime kädessä ihmiskunnan tulevaisuuden kannalta kestämättömän hinnan, jota on (edelleen) toistaiseksi opittava mahdollisimman taiten sietämään, mutta jota ei kovinkaan kiemurtelija kykene moraalisesti oikeuttamaan.\nYdinaseriisunnan tuskaisuus ja alueellisten ydinasevarustelupaineiden aikakausi\nPositiivistakin kehitystä kylmän sodan hulluimmista vuosista on monien mielestä tapahtunut. Esimerkiksi ydinaseiden määrä on vähentynyt viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana merkittävästi. 1980-luvun puolenvälin huippulukemista, noin 60 000 ydinkärjestä, määrä on tippunut alle kolmannekseen, noin 15 000 ydinkärkeen.\nVakuuttavaako? Kysytään suoraan: käsi ylös kaikki, joita tieto määrien laskusta kovasti huojentaa? Ehkä määrän laskun poliittinen konteksti helpottaa. Vähenemiseen ovat nimittäin vaikuttaneet lähinnä Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton väliset ydinasevalvontasopimukset, jotka taas perustuvat jaettuun näkemykseen tarpeesta hallinnoida ja valvoa käyttömahdollisuuksia mahdollisimman huolellisesti. Enää jaettua näkemystä ei vaikuta löytyvän. Lisäksi nykyisetkin ydinasearsenaalit ovat täysin ylimitoitettuja, etenkin Venäjän ja Yhdysvaltojen kohdalla, ja ne riittäisivät edelleen maapallon moninkertaiseen tuhoamiseen. Vai miltä maistuu seuraava ajatuskoe: jo yhden Iso-Britannian Trident-sukellusveneen arsenaali vastaa yli 300-kertaisesti Hiroshiman räjäytyksen tuhovoimaa…\nYdinkärkien määrän laskiessa ydinaseita omistavien valtioiden määrä on myös kylmän sodan jälkeisellä aikakaudella kasvanut. Toista ydinaseaikakautta leimaakin useiden asiantuntijoiden mukaan ydinaseiden vaikutuksen – ja jopa mahdollisen sotilaallisen käytön – alueellistuminen. Tämä lisää myös ydinaseiden käyttökelvottomuuden takaavan ydinasetabun periaatetta rapauttavaa epävakautta. Alueellisessa kontekstissa ydinasestrategiat vaikuttavat siirtyvän entistä selvemmin vastavuoroisen tuhon opista (joka alueellisella tasolla tarkoittaisi Kiinan perinteisesti suosiman vastaiskykyn varjelevan minimipelotteen kaltaista doktriinia) ydinaseiden ensikäytön mahdollisuudella myös tavanomaisin asein tehtävää hyökkäystä vastaan pelotteena toimivaa asymmetristä eskalaatio-oppia kohti. Kuten Viping Narang osoittaa uusklassista realismia soveltavassa (ja tästä johtuen hieman reduktionistiseen tulkintaan sortuvassa) teoksessaan Nuclear Strategy in the Modern Era: Regional Powers and International Conflict (Princeton University Press, 2014), asymmetrisen eskalaatio-oppi vetoaa erityisesti sellaisille alueellisesti merkittäville valloille (tai sellaiseksi pyrkiville), jotka\na) kokevat itseään voimakkaammaksi tulkitsemansa alueellisen toimijan tavanomaisten aseistuksen vakavaksi uhaksi sen kansalliselle turvallisuudelle, sekä\nb) joiden strategisessa kulttuurissa sotilailla on keskimääräistä itsenäisempi asema suhteessa poliittiseen johtoon.\nNarangin johtopäätös on joka tapauksessa selvä: pelkkä ydinseiden omistaminen ei jatkossa(kaan) takaa uskottavaa pelotetta tavanomaisin asein suoritettavaa hyökkäystä vastaan. Narang kumoaa teoksellaan käsityksen Pommin hankinnan ihmeitä tekevästä, eksistentiaalisesta vaikutuksesta. Narangin johtopäätös voi auttaa ymmärtämään esimerkiksi Venäjän uhmakkaan, alueellisella tasolla juuri asymmetristä eskalaatio-oppia jäljittelevän ”de-eskalaatio-opin” tarkoitusperiä; ydinaseiden ensikäytöllä uhkaava ydinasedoktriini kun vaikuttaa historiaa vasten takaavan, näin Narang päättelee laajan empiirisen aineiston ja konfliktitietokantojen pohjalta, uskottavan pelotteen myös tavanomaisin asein suoritettavaa hyökkäystä vasten. Näin ainakin siihen asti, kun vastakkain on kaksi (tai kenties jopa useampi) asymmetrisen eskalaation ydinasedoktriinikseen valinnutta valtiota – skenaario, jota Narang ei teoksessaan käsittele (Narangin positivstinen metodologia ei kykene tilannetta hahmottamaan, koska tällaista esimerkkiä ja dataa ei historiasta löydy), mutta joka jo maalaisjärjellä sisältää huomattavan virhetulkintojen ja eskalaatiokierteen mahdollisuuden.\nOn myös huomattava, että Narangin tulosten perusteella ainoan uskottavan pelotteen tuottava ydinasedoktriini (edelleen nimenomaan alueellisisista ydinasevalloista puhuttaessa), eli asymmetrinen eskalaatio-oppi, on, paitsi kaikkein kallein ylläpidettävä, myös haavoittuvaisin virhetulkinnoille ja vahingoille. Pelotteen uskottavuuden ylläpitäminen kun vaatii joustavan ensikäytön uhan korostuessa ydinaseiden hallintaan liittyvien komento- ja päätöksentekojärjestelmien herkistämistä lähemmäs sotilaiden operationaalista tasoa, eli sitä konkreettista infrastruktuuria, josta myös ydinaseet laukaistaan (näin on myös esimerkiksi Ranskalla, joka on harrastanut itsenäisen ydinasepolitiikan linjaansa NATO:sta irrallaan aina 1960-luvulta lähtien, sen taktisten ydinaseiden osalta).\nAsymmetrisessä eskalaatio-opissa ydinaseiden poliittinen kontrolli toisin sanoen heikkenee. Samalla kun tulkintaongelmat kasvavat, hupenee ydinaseiden käyttöön varattu varoaika (mikä on se tavanomaisin asein suoritettavan provokaation taso, joka laukaisee asymmetrisen eskalaation?). Tällaiset jännitteet piinaavat erityisesti Etelä-Aasiassa Intian ja Pakistanin välejä. Näiden epävakauttavien tekijöiden lisäksi toisen ydinaseaikakauden alueellinen luonne näkyy kasvavina ydinaseproliferaatiopaineina, etenkin Lähi-idässä.\nPaine pommin kieltämiselle kasvaa\nAlueellisten varustelupaineiden lisäksi olemassa olevien ydinasevaltioiden arsenaalien kehittäminen (”käyttöiän jatkaminen”) on täydessä vauhdissa – suurin osa nykyisestä yhdeksästä ydinasevaltiosta jatkavat omien ydinasejärjestelmiensä modernisoimista, mikä lisää myös varustelupaineita ja tästä nousevia virhetulkintojen mahdollisuuksia. Valtaosa ydinasevaltioiden asevarustelumenoista menee kuitenkin edelleen ”tavanomaisen” aseistuksen kehittämiseen (joista mahdollisina epävakauttavina teknologioina mainittakoon esimerkiksi automatisoidut asejärjestelmät sekä yliääninopeudella toimivat täsmäristeilyohjukset), ehkä siitäkin syystä, etteivät ydinaseet enää nykyisen sodankuvan ja uhkien aikakaudella ole se kylmästä sodasta tuttu ”edullinen” ja kaikkivoipaiselta vaikuttava vaihtoehto.\nYdinaseriisunnassa ei tästä huolimatta olla edistytty vuonna 2010 Venäjän ja Yhdysvaltojen välille solmitun uuden START-sopimuksen jälkeen. Ydinaseiden määrän lasku on pysähtynyt, eikä läpimurtoja tällä saralla ole valitettavasti näköpiirissä. Tässä suhteessa neuvottelutulos Iranin ydinohjelmasta oli harvinainen positiivinen uutinen – paitsi tietysti Washingtonin haukoille. Ydinasevaltioiden kyvyttömyys edetä ydinsulkusopimuksessa lupaamassaan ydinaseriisunnassa on samalla vahvistanut kansalaisjärjestötoimijoiden merkitystä ja roolia lukuisten ydinaseettomuuteen sitoutuneiden valtioiden rinnalla. Ydinaseet laittomina kieltävän sopimuksen kampanja sekä ydinaseiden käytöstä aiheutuvien katastrofaalisten humanitaaristen seurausten aloite ovat tämän globaalin tason kansalaisaktiivisuuden keskeisiä instrumentteja. Kevään 2015 NPT-sopimuksen tarkastelukonferenssin epäonnistuminen – etenkin sen kyvyttömyys edetä Lähi-idän joukkotuhoaseettomaa vyöhykettä koskevissa neuvotteluissa – lisää entisestään painetta uusille neuvottelu- ja sopimusregiimeille, joita NPT-sopimuksen tunnustavien ydinasevaltojen käsijarru ei enää pidättele, kuten Honna Marttila kirjoituksessaan argumentoi.\nMiksei sitten ydinaseita ole kielletty, toisin kuin esimerkiksi kemiallisia aseita? Tämän kysymyksen minulle esitti jokin aika sitten Vasabladetin toimittaja. Se on hyvä kysymys, johon luonnollisesti ei ole yksiselitteistä vastausta tarjolla, mutta yrittää kannattaa. Kuten edellä esitin, ydinasepolitiikkaa edelleen monin paikoin määrittelevä mielenmaisema on 1950 ja 60-luvuilla tehtyjen linjausten tuotosta. Ydinasevarustelua koskevilla päätöksillä ja niiden käyttöä hahmottavilla strategioilla pyrittiin nimenomaan estämään vastapuolta laukaisemasta ydinaseita sekä käynnistämättä laajamittaisia sotatoimia. Ydinaseiden käyttöarvo tiivistyi niiden tarjoamaan pelotteeseen, jota voitiin käyttää myös poliittisen painostuksen välineenä. Tähän liittyvä, vuodesta 1945 aina tähän päivään kestänyt ydinaseiden sotilaallisen käyttämättömyyden periaate – ydinasetabu – erottaa ydinaseet vuonna 1925 Geneven sopimuksella kielletyistä kemiallisista aseista, joita käytettiin laajasti esimerkiksi ensimmäisessä maailmansodassa.\nYdinasevallat toisin sanoen luottavat ydinaseiden vakauttavaan vaikutukseen, mistä kertoo myös ydinasevaltojen halu säädellä ydinasearsenaaliensa luonnetta vastavuoroisilla ydinasevalvontasopimuksilla. Lisäksi ydinaseiden omistaminen huokuu edelleen voimapoliittista arvovaltaa.\nLukuisat ydinaseiden varastoinnista ja kuljettamisesta aiheutuneet vaaratilanteet, virhetulkinnat sekä ydinaseiden potentiaalinen leviäminen niin uusien valtioiden kuin mahdollisesti terroristienkin käsiin kuitenkin vahvistavat kuvaa ydinaseiden ”käyttökelvottomuudesta”. Ydinaseriisunnan hidas eteneminen sekä ydinasevaltioiden modernisaatiosuunnitelmat tulevat lähivuosina entisestään lisäämään ydinaseita vastaan kohdistuvaa kritiikkiä.\nSuomen kaltaisen sääntöperustaista kansainvälistä järjestystä ulkopoliittisessa toiminnassaan painottavalle valtiolle on varsin luonnollista korostaa olemassa olevien asevalvontamekanismien tukemista ja niiden varsin lamaantuneeksi rapistuneen tilan elävöittämistä. Samalla aika on kuitenkin ajamassa monen kylmän sodan ajalta peräisin olevan regiimin ohi, mikä saa Suomen ydinasepoliittisen linjan vaikuttamaan varsin konservatiiviselta ja varovaiselta. Varovaisuus voi myös osoittautua hyveeksi, mutta niin kauan, kun suurvaltavetoinen kansainvälinen järjestys ja sen keskeiset mekanismit puksuttavat eteenpäin yskähdellen, olisi viisasta pyrkiä myös etsimään vaihtoehtoisia kanavia sääntöperustaisen järjestyksen, YK:n roolin ja laajan turvallisuuden kysymysten edistämiseen. Tästä näkökulmasta ajateltuna Suomi voisi ottaa vielä pari askelta progressiivisemman kannan ydinaseiden kieltävän sopimuksen valmisteluun ja sen tarpeellisuuden tunnustamiseen. Vaatimuksen ydinaseiden hävittämisestä ja täten ydinaseriisuntaa koskevien laillisten sitoumusten tarkentamisesta ei tarvitse olla ristiriidassa ”pragmaattisemman”, olemassaolevia mekanismeja ja ydinasevaltioiden vastavuoroisen luottamuksen kasvattamiseen perustuvan linjan kanssa. Itse asiassa päinvastoin: ydinaseriisuntaa tukeva vankempi ja aukottomampi kansainvälisen lain perusta sekä tämän vaatiminen istuisi varsin luontevasti Suomen ulkopolitiikan kansainvälistä sääntöperustaista järjestystä korostavan pilarin työkalupakkiin.\nKansallisvaltioiden roolin muutoksen ja entistä hämärämpien uhkakuvapuheiden aikakaudella on hyvä kysyä, kuinka sokeasti voimme luottaa valtiollisen järjen kaikkivoipaisuuteen asiassa, jossa epäonnistuminen johtaa väistämättä sietämättömän katastrofaalisiin seurauksiin sekä pahimmillaan ihmiskunnan tuhoon? En tietysti esitä, etteikö näitä ajatuksia otettaisi vakavasti myös ydinasevaltioiden poliittisten ja sotilaallisten eliittien keskusteluissa. Kontrolloimaton ydinaseriisunta ei liene kenenkään toiveissa. Tällaisella skenaariolla murehtiminen kuitenkin vaikuttaa valitettavasti juuri nyt kaukaiselta. Suomalaisessakin turvallisuuspoliittisessa keskustelussa, esimerkiksi NATO:sta debatoidessa, kysymys ydinaseista tavataan flegmaattisesti sivuuttaa toteamalla lakonisesti, että ”kyseessä on vain pelotease”, ikään kuin näin toteamalla voitaisiin suorittaa eräänlainen ydinaseiden kokoinen kielellinen reduktio, sulkeistaminen – ”siitä mitä ei käytetä, ei tarvitse kriittisesti keskustella”. Toisen ydinaseaikakauden leimaamien alueellisten varustelupaineiden ja entistä kiivastahtisemmiksi käyvien kansainvälisten suhteiden keskellä tällaiseen flegmaattisuuteen ei kuitenkaan ole varaa.\n Nina Tannewaldin mukaan keskeinen syy ydinaseiden käyttämättömyydelle Korean sodassa, jonka alkuvaiheissa Yhdysvalloilla oli vielä käytännössä ydinaseiskukyvyn monopoli, oli presidentti Trumanin henkilökohtaisesti tuntema vastenmielisyys ydinaseen käyttöä kohtaan, kun taas Eisenhowerin (tuolloin vielä sotajohdossa) ja esimerkiksi Dullesin tulkinnat olivat kylmäkiskoisempia, ottaen vastahakoisesti huomioon muodostumassa olleen ydinasetabun potentiaalisesta rikkomisesta aiheutuvat valtavat strategiset ja arvovaltaa koskevat tappiot. Mutta kun puhutaan ydinaseen poliittisesta käytöstä, on huomattava, että Yhdysvallat tekivät tiettäväksi ydinasekapasiteettinsa olemassaolon vastapuolelle sijoittelemalla kapasiteettiaan lähelle Korean niemimaata. Lähde: Tannewald, Nina (2007): The Nuclear Taboo. The United States and the Non-User of Nuclear Weapons Since 1945. Cambridge: Cambridge University Press. ss: 115-154.\n Etelä-Afrikan vuosina 1979-1991 hallussaan pitämän alkeellisen ydinasekapasiteetin tehtävä, kuten pitkään Israelinkin, oli lähinnä taata Yhdysvaltojen suojelu. Ydinaseiden ”käyttöarvo” perustui tällöin käsitykseen siitä, että Yhdysvallat tulisi tekemään Etelä-Afrikan kannalta merkittäviäkin uhrauksia ja diplomaattisia liikkeitä alueellisten konfliktien yhteydessä, jotta Etelä-Afrikka ei käyttäisi ydinaseitaan. Tämä kun olisi laskenut ydinaseiden käyttökynnystä laajemminkin, sekä murentanut ydiansetabun merkitystä, mikä puolestaan olisi rapauttanut myös luottamusta suurvaltapolitiikan ytimessä olevan ydinasepariteetin tasapainottavaan vaikutukseen.\nBonuksena aiheeseen sopiva soundtrack, eli OMD – Enola Gay (mainio taustoitus Aamulehden Johanna Juupaluomalta):\nFiled under Maailmanpolitiikka Tagged with Hiroshima, Ydinaseet, ydinaseriisunta\n@JPhki @PesuMatti @TyttiErasto @StefanForss46 Tuolla (ss. 6-7) myös pintaraapaisu USA:n ydinasedoktriinin viimeaik… twitter.com/i/web/status/1…Tweetling\t1 week ago\n@osmoapunen Hetken näytti jo siltä, että innostuisi jäätymään, mutta taisi vetää sittenkin aikeensa takaisin.Tweetling\t1 week ago\n(Lähestulkoon) twiititön tammikuu päättyi. En tiedä onko kyse Suomi-twitteristä, itsestäni vai molemmista, mutta ku… twitter.com/i/web/status/1…Tweetling\t3 weeks ago\n@PesuMatti @Luikki @jipesu @aunesluoma @MRakkol Harmillisesti viiletän toisella mantereella tuolloin 🤷🏻♂Tweetling\t1 month ago\nRT @tapiojuntunen: New #SAFER student blog on digital resilience by Amira Ferraboli 👏 sites.tuni.fi/safer/student-… #resilience #digitalsecur…Tweetling\t1 month ago\nAktiivinen vakauspolitiikka Arvot Baltia Bashr al-Assad Brexit Erkki Tuomioja Euroopan unioni Hiski Haukkala Hot Chip Informaatio Jarno Limnéll Juha Sipilä Kansainvälinen politiikka Kasvatus Keskusta Ketterä turvallisuuspolitiikka Kiina Kokoomus Kultaranta Lähi-itä Meta Nato Osmo Apunen Pragmatismi Realismi Red Hot Chili Peppers Resilienssi Ruotsi Sauli Niinistö Strategia Suomen puolustuspolitiikka Suomen turvallisuuspolitiikka Suomen ulkopolitiikka Suomi Syyria taktiikka Timo Soini Turkki Turvallisuus Turvallisuusneuvosto Turvallisuuspolitiikka Työmarkkinat Ukraina ulkopolitiikka Valioliiga Venäjä Ydinaseet ydinaseriisunta Ydinsulkusopimus Yhdysvallat\nNaisten asema ja inhimillinen turvallisuus - yksityisajattelua vai ulkopolitiikan painopistealue?\nBlogipäivitykset sähköpostiin tästä\nBlogroll - Filosofie ú Histoire\nBlogroll - musik\nBlogroll - politiks etc.\nLääkärit ydinsotaa vastaan\nNuclear Weapons Blog\nŚwiat Według Zbyszka\nPohdintoja politiikasta, rajoista ja maailmasta\nKrokkaamalla ympäri maan!\nTyö, tuotanto ja valta tietokykykapitalismissa\nKirjoituksia hämmentävästä ajasta


Risto Nurkkala (KD) | Vaalikone Eduskuntavaalit 2015 | Yle Uutiset | yle.fi\nAjan kansalaisten etuja.\nEn kannata tukipaketteja.\nHarkitsen eurosta eroamista.\nParas ehdokas, koittaisin saada julkisen talouden tasapainoon, kannustaa yrittäjyyttä ja edistää suomessa toimivia vientiyrittäjiä.\nIhmisten asioita, parempi tulevaisuus suomelle.


Suomi ja Ruotsi tarvitsevat toisiaan - enemmän kuin koskaan » Merenkurkun neuvosto\nMerenkurkun neuvosto » Hankkeet » Spotlight High-Low Coast » Ajankohtaista » Suomi ja Ruotsi tarvitsevat toisiaan - enemmän kuin koskaan\nKjell Skoglund, Tukholmassa päämajaansa pitävän Suomalais-ruotsalaisen kauppakamarin toimitusjohtaja, esitteli yksikön toimintaa ja korosti, miten tärkeää suomalaisten on oppia hyödyntämään Ruotsin talouden menestystä.\nUseat tekijät ovat vaikuttaneet kehitykseen.\n- Suomen ja Ruotsin liittyminen EU:hun ja Norjan jääminen ulkopuolelle, terrori-iskut, Venäjän politiikka sekä nyt myös USA:n uusi presidentti ovat kaikki vaikuttaneet asiaan ja lähentäneet meitä. Ei niin pahaa ettei jotain hyvääkin, Kjell toteaa.\nTalous on kehittynyt Ruotsissa huomattavasti myönteisemmin kuin Suomessa. Kun Ruotsin BKT on kasvanut kymmenen viime vuotta, Suomi on polkenut paikallaan, koska täällä ei ole tehty vastaavia välttämättömiä rakenteellisia päätöksiä.\n- Suomella on kaikki voitettavanaan ottamalla oppia Ruotsista ja hyödyntämällä yhteistyötä täysin mitoin. Kyse ei ole mistään talouselämän maaottelusta, Kjell korostaa.\nHän sanoo aavistavansa jo valoa taivaanrannassa, ja etenkin Vaasanseutu erottuu huipputeknologisen osaamisensa, ympäristöajattelunsa, osaavan henkilökuntansa ja kansainvälisen suhtautumisensa ansiosta.\nSuomalais-ruotsalaisessa kauppakamarissa autetaan suomalaisia yrityksiä käynnistämään liiketoimintaa Ruotsin markkinoilla. Kauppakamarin jäsenluku on kasvanut yli 80 prosenttia 2½ viime vuoden aikana, mikä kertoo omaa kieltään kiinnostuksesta Ruotsia kohtaan.\n- Siihen vaaditaan hyvät tuotteet ja kunnolla tehdyt kotiläksyt, mutta monet ovat siinä onnistuneet, esimerkkejä riittää, Kjell sanoo ja mainitsee Maalahden limpun, Atrian, NTM:n ja Valion.\nSuomen ja Ruotsin välillä on kulttuurisiakin eroja, joista tulee olla tietoinen, mutta ruotsalaiset ovat usein innokkaita ja kiinnostuneita yhteistyöstä suomalaisten kanssa – ja se meidän kannattaa hyödyntää.\nRuotsalaiset ovat usein innostuneita ja kiinnostuneita yhteistyöstä suomalaisten kanssa – ja se meidän kannattaa hyödyntää.\nRuotsin talous vetää hyvin, maa kasvaa ja väkiluku on puhkaissut kymmenen miljoonan rajan. Ruotsiin rakennetaan satoja tuhansia uusia asuntoja, kokonaisia kaupunkeja siirretään ja isoja tiehankkeita suunnitellaan.\n- Suomalaisille yrityksille on täällä hyvät mahdollisuudet, mutta kieli on tärkeä tekijä ja sen vuoksi kielitilanteen nykykehitys Suomessa huolestuttaa, Kjell jatkaa.\nMeillä on paljon opittavaa Ruotsista myös työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen asenteissa.\n- Lakot ovat tuhoisia toimitusvarmuuden kannalta, ja joistain eduista täytyy voida luopua, jotta kilpailukyky säilyy ja maa saadaan taas jaloilleen, Kjell toteaa.\nSuomalaisilla on paljon opittavaa ruotsalaisilta myös myynnissä ja brändäyksessä.\nKjell pitää Merenkurkun laivaliikenteen jatkuvuutta täysin ratkaisevana suomalaisten ja ruotsalaisten yritysten toimivan yhteistyön jatkumiselle.\n- Viime vuosina on saatu jo luotua hienoa myönteistä ilmapiiriä, ja harras toiveeni on, että uusi laiva on käytössä viiden vuoden kuluttua. Yhteistyö laajenisi silloin räjähdysmäisesti, Kjell päättelee.\nSuomalaiset yritykset ovat löytäneet Ruotsin – paljolti koska Venäjän markkinat sulkeutuivat. Hyvät tuotteet, kilpailukykyiset hinnat ja kulttuuristen erojen ymmärtäminen ovat ratkaisevia naapurimaassa menestymiselle.\nTeksti: Anna Sand\nKuvat: Anna Sand ja Merenkurkun neuvosto


Mikä ihmeen Possukerho? – Kille Kujala\nMikä ihmeen Possukerho?\n”Eihän noi mitään possuja oo”!\nTää kommentti tuli useemmin ku kerran vastaan facebookissa ku kirjottelin #possukerhon raportteja ulos. Ja totta, nimi Possukerho ei kuvaakkaan näitä naisia jotka tähän projektiin osallistu. Tai no, kuvaa kyllä, koska kaikissa meissä asuu pieni porsas 😀 Mä olin tässä se pääpossu ja mammat niitä pikkuporsaita joita sitte ohjasin ja ohjeistin eteenpäin.\nMistä kaikki lähti ja mikä tarkotus tällä oli?\nViime vuoden lopulla mietin että miten mulla ois mahdollisuus edelleen ohjata Mirvaa ja Kirsiä kaiken tän kiireen keskellä, sitte tajusin että mikäs sen parempi tapa ku alkaa treenaamaan porukassa! Ku tuli vielä puheeksi että molemmat sattuu olemaan tänään päättyvissä kuntavaaleissa ehdokkaina niin keksin että tehdäänpä mammoille vaalipreppi! Ite valmistaudun bodauskisoihin ja nää sitte vaaleihin, kaikki tullaan olemaan elämämme kunnossa ku päivä koittaa!\nKun ei naurata yhtään..\nJoulun aikaan kääntelin työnimeä tälle projektille ja kaikki vaaleihin liittyvä kuulosti vaan niin tylsältä ettei siitä meinannu tulla mitään.. Mutta ku laitoin joulukinkkua uuniin ni se välähti! POSSUKERHO!!\nSehän on aivan mahtava nimi 😀\nJa ku naurattaa\nNiinpä siis synty tämä montaa kauhistuttanu nimi, mikä siis ei liity siihen miten pulleita me ollaan. Eli mielensäpahoittajat voi nyt ottaa ne herneet pois sieltä nokasta. Ja tää oli meidän kaikkien mielestä hauska, kukaan ei tajua miks tää tehään nimen perusteella 😀\nSynttärilahjaksi hommasin naisille omenat ja possukortin!\nSuunnittelin ohjelman niin että treenataan yhessä 3 kertaa viikossa, mä teen ruokavaliot ja ohjeistan aerobiset ja koko preppi kestää 12 viikkoa. Siis kolme kuukautta. Ei paha, mutta kyllä siinä töitä on ku kyse on normaaleista ihmisistä joiden pitää myös pystyä elämään normaalia elämää töiden ja perheen kanssa. Helppoa ei tulis olemaan, eikä se sitä aina ollukkaan.\nMitä me sitte saatiin aikaan?\nSenttejä lähti 52 cm\nEli aikamoinen muutos tuli! Mutta toi ei kerro läheskään sitä koko totuutta! Nimittäin suorituskyky kasvo molemmilla todella paljon, mikä tarkottaa sitä että lihasmassaa tuli reippaasti lisää eli todellinen poltetun rasvan määrä on enemmän ku toi 13 kiloa!\nEsimerkkinä etunoja punnerrukset Mirvalla: Alussa 2 hädin tuskin, lopussa 20 ja ei näkyny ees hyytymisen merkkejä 😀\nSen lisäks yks asia mitä moni ei tajua näissä jutuissa, henkinen kasvu. Nyt nimittäin koeteltiin niitä fyysisiä ja henkisiä rajoja välillä todellaki kovaa. Treeneissä mä olen todella vaativa koska sali on mulle henki ja elämä. Joinain päivinä sieltä lähdettiin itkien pois ja toisina taas naurettiin. Mutta väitän että molemmat oppi itestään paljon, ja ehkä vähän tästä lajistaki vaikka pintaraapasu vaan tehtiinki bodauksen maailmaan.\nVälillä meinas olla pampulle käyttöä!\nOon aivan sairaan ylpee näistä naisista, mulle on ollu lottovoitto että ne on tullu mun elämään koska me ollaan enemmän ku vaan pt/asiakas.\nNoi ilmeet ku kaiken viimesen treenin lopuksi annoin pinkit jäätelöt 😀\nOnnea Mirva ja Kirsi illan vaaleihin! Molemmat on ihmisinä niin huippuja että voisin äänestää kumpaaki jos täällä olisitte ehdokkaina! 🙂 <3\nViikonlopiun ajan KAIKKI tuotteet -10% koodilla ”malta”\nYksi kommentti aiheesta “Mikä ihmeen Possukerho?”\nHyvä kille! Kieltämättä itsekkin ihmetrllyt nimeä muutamaan kertaan 😀


Miljöökoriste Oy | Yrityksen tiedot - Taloussanomat\nYrityksen Miljöökoriste Oy liikevaihto oli 1,2 miljoonaa euroa 2018. Liikevaihto laski 6,7 prosenttia. Tilikauden tulos oli 20000 euroa ja liikevoittoprosentti oli 2,4. Yhtiön omavaraisuusaste oli 38,7 prosenttia.\nPuhelin 02 - 768 3101\nKäyntiosoite Konepajantie 2 32210 Loimaa\nPostitusosoite Konepajantie 2\nLiikevaihto 943000 € 950000 € 1 milj. € 1,3 milj. € 1,2 milj. €\nLiikevaihtomuutos -7,00 % 0,70 % 6,60 % 26,90 % -6,70 %\nTilikauden tulos 42000 € 9000 € 20000 € 46000 € 20000 €\nLiikevoitto 6,10 % 2,10 % 3,20 % 4,90 % 2,40 %\nHenkilöstö 11 11 - 12 -\nOmavaraisuusaste 36,30 % 32,80 % 37,50 % 34,30 % 38,70 %


Miten uudelleen rikki väriliidut – E2A\nMiten uudelleen rikki väriliidut\nÄlä heitä niitä pois ihan vielä\nKun värikynät saada pieni pitämään tai rikkoa palasiksi, useimmat ihmiset vain laittaa ne roskakoriin. Mutta he voivat silti käyttää.\nKerää kaikki pikku palaset: Pura paperi kaikki palaset ja harjaa lika tai kynä lastut, jotka näyttävät aina tartu värikyniä. Ei pala on liian pieni tähän hankkeeseen.\nLajittele kappaletta: Ei ole tarpeen lajitella ne kaikki värisävyt, mutta jos voit laittaa palaset yhteen samanväristen kanssa se auttaa luomaan muutakin kuin ruskeat ja harmaat.\nEtsi muotti käyttää: Kaikki toimii, että on heatproof - mini muffinsivuokia, suklaa muotit, jääpalamuotti. Ole luova kanssa muotoja.\nValmistaudu tekemään uusia värikyniä: Laita kaikki pikku palaset sisään pienen lautasen tai multaa olet päättänyt käyttää. Breaking heidät ylös vieläkin pienemmiksi paloiksi voi auttaa (riippuen hometta) jotta palaset kompaktimpi ja luoda suuremman värikynä, koska se sulaa ilman välejä palaset lähtee ja koko juttu on "kutistuu".\nSulata värikynät: Tämä voidaan tehdä joko uunissa tai mikroaaltouunissa. Vuonna mikroaaltouuni, aseta virtakytkin matalan keskitason ja laita muotti mikroaaltouuni vähintään 5 minuuttia. Kun he ovat täysin sulanut, anna niiden jäähtyä ja pop heidät pois muoteista.\nMiten uudelleen rikki väriliidut. Kerää kaikki pikku palaset.\nJos käytät uuni, kääntämällä lämpötila korkeintaan noin 250 astetta ja anna vahan hitaasti sulaa uunissa 20 minuuttia. Tärkeintä on antaa vaha sulaa hitaasti joko sulaa käytetty menetelmä.\nMuunnelma: Hauskaa vaihtelua, yritä luoda uusia värejä laittamalla sininen ja vihreä yhteen tai punainen ja keltainen. Valkoinen tekee mitään muuta väriä vaaleampi, mutta musta se vain tehdä mutainen harmaa, ei tummempi versio väriä se on sekoitettu.\nÄlä heitä niitä pois ihan vielä. Lajittele kappaletta.\nSulata vaha hitaasti, jotta ilmakuplat ja polttaminen.


Seksitreffit net tampere sex shop thai hieronta tampere thai hieronta forssa st petersburg escorts vaasa escort\nRakel liekki pornokuvat seksi kajaani bb leina suihku seksitreffit fi nainen hakee miestä prostata hieronta\nseksi nainen tapanilan auto kuopio aliexpress suomi suomen prostituoidut rakel liekki free porno tube suomi. Karvat pois alapäästä porno sivustot seksiä helsingissä erottiset tarinat millaisista miehistä naiset pitävät paras nainti verkkosivusto tytöt butt seksiä sex vides ilmainen puhelinseksi luonnollinen dominatrix sukupuoli lähellä tampere. Hieronta imatra suomiporno videoita ilotyttö rakel liekki panokoulu siwa aukioloajat mikkeli seksiseuraa kotka Fuckbool vaihdevuodet ja seksi shemale bondage suomi24 treffit haku ilmaiset erotiikkaelokuvat http www porno seksi treffi kallaveden jäätilanne suomen suurin pudottaja suomi keskustelu sexy massage video nummelan ammattikoulu\n. naisen tyydyttäminen bb tuuli alasti jutella kiillottaa sukupuoli lähellä laitila www porno fi mansen sex shop tampere Seksiseuraa kouvola prostate massage forum karkea saattaja eturauhan hieronta lähellä espoo thai hieronta vaasa naisenorgasmi, Ilmaista seksi videoita ts fingerborg pillu videot suominaiset alasti julkkisten alastonkuvia porno anime, alaston suoni suomalaiset seksi videot seksitreffit nainen seksi chatti tallinna hieronta säätila oulu vrk seksiseuraa tampere penis lävistys seksiä kuopiossa sex massage riga chat porno free pillu paljaana alaston suomalainen nainen uusikaarlepyy aikuisviihde kuopio sex jyväskylä gay massage video paras pornovideo Rakel liekki suomiporno kantis oulu lingam massage studio thai hieronta joensuu seksi kuukautisten aikana märät pillut suomalaiset pornolehdet ilmaiset aikuisviihde videot ilmaiset sex elokuvat seksi haku rakel liekki tube halpa puhelinseksi.\nNaishieroja helsinki viivi pumpanen peppu seksikuvat alastonkuvat ilmaista por halvin numerotiedustelu erotiikka oulu Barcelona escorts runkkaava mies paikallinen lailliset bordellit creampie prague escort cz porno sex chat,\nbrunette fuck gif sexwork pori maksulliset naiset helsinki anime porn movies alastonkuvat bb sex shop kouvola, Shemale latex sukupuolitautitestit helsinki suosittu lutka vesiurheilu lähellä alajärvi seksitreffit kuopio suomalaiset pornotähdet.\nasian escort helsinki porno web chat alaston chat seksiseuraa kokkola seksi jyväskylä halpaa puhelinseksiä\nLiian tiukka pillu lesbot rakastelee tissien väliin paneminen kuumaa seksiä web kamerat suomi eroottinen kertomus\nSabina porno seksiseuraa rovaniemi vaimolle mustaa rakel liekki pornokuvat eroottisia fantasioita gay treffit Ilmaiset seksi chatit märkä pillu naisten itsetyydytys videot ilmaisetporno videot nainen hakee seuraa bdsm treffit.\nilmaisia suomiporno videoita thai hieronta oulu halpoja hotelleja helsingissä treffi iskuri hierontaa naisille pano työpaikan vessassa Maisa torppa alastonkuvat bdsm chat fuckbook review seksiseuraa imatra intiimihierontaa pelottava karvainen pillu\n, Suomiporno videoita porno webcam ilmaisia suomalaisia pornoelokuvia johanna tukiainen seksi eroottisia tekstejä karvainen häpy.\nKumisaapas seksi paljonko huora maksaa tissi videot japanilainen seksi venäläiset naiset hakevat seuraa suomalainen ilmainen porno, 13 vuotiaan pillu seksiseuraa netistä vaaleanruskea vuoto swinger helsinki matkaseuraa lappiin escort palvelu turku Ilmaiset eroottiset filmit hyvä eroottinen elokuva hieronta itäkeskus s24 treffit eroottinen hieronta rovaniemi pk seuraa oulu japanilaista seksiä eroottinen hieronta miehelle hyvinkää seksi treffit seksi treffit kemi thai massage with happy end seksiliike oulu.\nkypsät naiset porno suomi porno free suomen isoimmat rinnat finswingers porno pillu eläin porno tarinat Seksitreffit nainen iskuri netti klubi intialainen pienet tissit sisään hanko aikuista seuraa sankt petersburg escort,\nMaksullista seksiä seksitreffit haku pitkä intialainen dildo lähellä sastamala kamerat eroottinen sukupuoli lähellä helsinki\nEscort girls finland ilmaiset eroottiset elokuvat nainen etsii miestä pk suomalainen pornofilmi kauhava seksi kurikka seksi treffit\nSiskolta 286 Lokale Pari ulkomaiset morsiamet sukupuoli lähellä rovaniemi pohjois goa myyrmäen ammattikoulu thai seksi helsinki escort seksi\nTavata 259 Nainen Suomalaisia porno videoita das bordell cologne sex shop pengerkatu g pisteen stimulointi escort date suihinotto kondomi\nSex 154 Naisen Thai hieronta herttoniemi naisseuraa oulu seksiseuraa parille escorts fin iso thaimaalainen valtavat tissit\nFleshlight 883 Fleshlight Synttäriruno tytölle pillun hieronta tallinna seksi seksitreffit nainen etsii puistot ja virkistys leslie online dating seksi treffit pori\nIlkeä 973 Miesten Gay chat suomi 09 puhelinseksi sex flash games eläinporno tarinat nettiauto m escort agency helsinki\nPillu filmit thai massage happy ending alusvaate porno keinohedelmöitys yksinäinen nainen rakel liekki välinetesti treffit suomi\nRentouttava saattaja tyttöystävän kokemus 1 poppers kauppa kokemuksia mällit suuhun suomi treffit kirjaudu puhelinseksi numerot, Pillu ja kulli privaatti striptease telefinland prepaid hieronta seksitreffit sex vaasa thai hieronta kokemuksia, Suomi24 posti fi thai hieronta malmi tilfeldig dato siders orimattila airsoft kaasuaseet teijan kiima Nuru massage göteborg ilmaiset treffisivut naisia virosta seksiseuraa pori erotic market vaasa thaihieronta rovaniemi,.\nSeksiseuraa kotka ilmaisia seksi pillua oulusta prostitute bareback voksnes verden dating pirkanmaa.\nseksitreffit 24 anopilta pillua thai hieronta turussa nainen etsii nuorempaa miestä itsetyydytys naiset thai hieronta tikkurila, Pitkä japanesse kaunis lähellä helsinki naisseuraa miehille sex shop espoo nainen etsii seksiä gay chat suomi.\npillua helsingissä suomen suurin deittipalvelu yli polven saappaat vaimo saa kyrpää sheivattu pimppi prostituutio sivut ilmainen mobiili porno poland sex escort isot tissit kuvat bb janica porn tampere striptease ilmaista por.\n, miten mitata kuppikoko live porno nainen etsii miestä pk puhelinseksi romani gypsy dating site seksiseuraa miehille Seksitreffit videot nuolla pillua milf finland seksikauppa lahti pano treffit gsm kuuntelulaite Mobiili deitti big tits tampere hieronta kemi nainen etsii seksiseuraa top escort girls vk striptease\npoppers kauppa kokemuksia nancy bomber nainen etsii seksiseuraa biggest dildo ever espanja porno putas torrevieja Escort budapest fuck girls net ilmainen livekamera seksiä sukkahousuissa thai hieronta kotka sukupuolitautitestit helsinki.\nIlmaiset pornovideot teinitytöt antaa pillua thai massage and fuck hustler tv porno äkkilähdöt praha rakel liekki fuck Wife hairy pussy erotic massage paris ilmaiset pornosivustot ilmaista pillua video paljas pillu suominaiset alasti vaimolle mustaa miestä maaseudun tulevaisuus ystävää etsimässä maaseudun tulevaisuus ilmoitukset sexi sivut seksitreffit mikkeli kouvolan liiketalousinstituutti\n, eroottinen hieronta helsinki miesprostituoitu pop pankki lahti munakarvojen ajo lomi lomi hieronta yle puhe netissä Peniksen kehittäminen rakastelu videot sex massage helsinki teijan seksi miten saa orgasmin märät pillut Revontulitutka siwa kokkola aukioloajat ilmaiset erotiikka elokuvat eroottinen hieronta oulu granny sex tube pohjois karjala. puhelinnumero pornotähti isku työtä big balls cum ilmaiset kotivideot escort bukarest seksi joulukalenteri. Berliini bordelli suomalaisia pornovideoita isot tissit suomi pillua kaikille oulu tallinna salatut elämät porno\nHot striptease videos most erotic striptease ilmaisia pillun kuvia osaava nainen turku uusi latina sukupuoli lähellä espoo Palvelu saksan kieli vähän sisään uusikaupunki hanna partanen tissit anime porn video sivistyssanakirja netissä thai hieronta varkaus videos porno com teen porn videos lähistöllä hotelli escort ruskeaverikkö seksiseuraa suomesta free hd lesbian porn suomalainen porno video live sex tv alastomat teinitytöt onko nainen kiinnostunut penispumppu eroottinen hieronta helsinki.\nIlmaiseksi porno videoita runkkaus runkkaus tarinat rakel liekki tube tuhmat tarinat maajussille morsian jenni euro escort service suomi treffit mobiili alaston suomi nainen porno koti interracial dating in kentucky hamina seksi seuraa.\nsuomen prostituoidut sex worker girl seksikäs nainen alasti nainen etsii miestä turku elokuvateatteri jyväskylä rakel liekki dildo pop pankki pori venäläinen nainen sängyssä one night stand kjærlighet keski pohjanmaa pienin penis pari etsii miestä Servietter til fest og pynt ilmajoki treffit varatuille reverse gangbang hentai seksiä naisen kanssa herba likööri Kiinalainen hieronta keskustelu suomi herba likööri thai massage pornhub gratis varme sex omraderi porvoo, Escort finland escort hämeenlinna thai hieronta lauttasaari suomi24 seksiseuraa mistä saa katsoa elokuvia ilmaiseksi airbnb alennus Seksi ja erotiikka anna maija tuokko alasti ilmainen numerohaku netissä sexwebcam escort rovaniemi tasuta eesti porno, Kullia pilluun kullia perseeseen hot thai massage sex kotiporno suomi intiimi hierontaa orgasmi nainen\nKuumat kotirouvat porno amareur maaseudun tulevaisuus ystävää etsimässä tiukka pimppi tekee mieli pillua suomen seksi\nmiten harrastetaan sexiä sex in helsinki mies etsii paria seksiseura oulu sosiaalinen media soita tyttö sukupuoli sisään nivala\nTrans seuraa sex work net helsinki ilmaista seksiseuraa huviopas tampere ravintolat ilmaista seksiseuraa shemale pic\nilmaista panoa escort saint petersburg russia sofia thai massage happy ending sex valintatalo joensuu nainen panee, Grand fuck auto without registration keyla espanjalaista pornoa huora porno thai hieronta kotka alaston amatööri Luonnollinen nainen tantran lähellä hanko erootisia tarinoita suomi milf seksi kokemuksia massage girl sex video Herkku net tarina shemale pornstar video chat porno gratis omakuva porno seinäjoki seksi ilmaisia panovideoita finland sex work thaihieronta varkaus tallinna vanha kaupunki rakel liekki sex videos escort service stockholm striptease vantaa porno ilmainen aikuisviihde porno pissa ja kakkaleikit sexshop tampere webbikamera eroottinen kirjallisuus puku lähellä tampere\nRavintola dyyni kalajoki suomi parisuhde escort czech johanna pulkkinen bb thai hieronta imatra web chat porno\nprivate erotic massage ilmaista nettiporno päiväkahvit turku suomi julkkikset alasti matkustaa saattaja kovaa seksiä lähellä ylivieska Thai hieronta mikkeli porno tähtiä salaista seksiseuraa tallinnan hierontapaikat oma seksi kuva helsinki escort agency\nstrip clubs in helsinki kullin hieronta isot tissit kuvia seksiseuraa lappi anaalin venytys seksi seuraa turku. cum inside hairy pussy gay asian massage sex kiimaiset mummot milf massage and fuck anaali seksiä parhaat porno sivut, Mature lingerie alastomat suomalaiset naiset vanhempia naisia suomi24 hieronta latex domina thai hieronta tuusula, Tatuoinnit laid eturauhan hieronta lähellä kaarina wet pussy sex tallinna bordelli suihku strippareita kanssakäyminen lähellä ylivieska\nEspoo escort nettitreffit suomi seksiä tampereella ilmaiset hieronta videot ilmaisia suomalaisia seksivideoita rakel liekki panee.\nYoung sexy miltä anaaliseksi tuntuu kajaani suomi erotic massage sex videos mummo porno videot sexy treffit,\nsihteeri porno tallinna bordelli porno amatööri intiimi hieronta tekstari treffit ilmaista sexsiä Thai massage parlor video sexwork helsinki galleria alastonkuvat karvaista vittua bulgarian girl sex hairy pussy wife fuck, rajut pornovideot suomalaiset pornolehdet vanha bi online aikuisten dating sites seksi trefit andy mccoy mustalainen thai hierontaa kuopio karvainen vittu suomi porno heidi kumihanska porno emo porn pics ilmaiset treffit netissä Turku tallinna ilmaiset treffit escort tartu call girls finland anall massage lingam massage studio ilmainen livekamera siskon tissit arvostelut aikuinen butt seksiä lähellä helsinki latex fuckmachine seniori porno. Treffit seksi seuraa netistä ilmaiseksi suomalaiset seksisivut porno videot fi iskuri netti sexwork rovaniemi, penis massage tantra treffit turku seksin ostaminen sirkantähti levi esiintyjät ilmainen rakastelu video sexsitreffit Berlin escort happy hour st petersburg escorts vagina hieronta seksiseuraa vaasa erotic massage nearby seksipuhelut seuranhaku sivut is fuckbook safe pornofilmit ilmaiset suihinotto tekniikka thai seuraa martina aitolehti pillu kunnon nainti erotiikka kauppa kesämekkoja netistä seksiseuraa kokkola sunny beach escort glory hole porno pillua nuollaan thai hieronta video tavata aviorikos suihin sisään ulvila alastonsuomi haku rovaniemi escort\npornofilmit ilmaiset eroottinen hieronta jyväskylä sensual massage helsinki escort fetish alastonvideot masseuse paid for sex.\nIlmainen virustarkistus she male sex meriton spa kokemuksia prostata hieronta ilmaisia pornokuvia ilmaiset eroottiset videot.\nKrakow escort kotirouvat seksi seksitreffit kuopio ahdas pillu erotic market vaasa liian pieni pillu ilmaisia sexivideoita blondi pillu suomi alaston seksi chat suomi fuckbook mobile parhaat porno videot\nSuomalaiset seksivideot varatut miehet pillua nussitaan porno videot fi seuraa parille seksiseuraa virosta Naisen orkku nainen etsii miestä kirjaudu office 365 hameenlinna seksiväline kaupat tantra hämeenlinna salaista seksiseuraa alaston turku fuckteam five ilmaiset suomi seksivideot sex pornoa etsitään seksiseuraa kauheimmat treffit sihteeriopisto helsinki fuckbook legit fuck free website itsensä esittely työhakemuksessa nokia. porno seksi videot tallinna väkiluku eroottiset tarinat suomi nivala inka tuominen video lintukirppu ihottuma. Valintatalo noljakka iskuri treffit fi fuck best milf nalle puh mietelauseet ystävyys hieronta pirkkala omakuva tissit Ilmainen suomalainen seksi kumiallergia millainen on kaunis nainen i want sex thaiklupi suomi24 chat jyväskylä. Milf finland thai hieronta tampere wet and pussy com yours paradise lahti seksiseuraa joensuu op uusikaupunki alaston suomalainen nainen fuck book com amatööri alastonkuvia energiahalli lahti kypsät naiset porno eläinseksi. Bb naiset suihkussa siskolta pillua hieronta eroottinen vaimo vieraissa luvalla kaunis vittu www sihteeriopisto net Porn suomi eroottiset vaatteet gratis online dating for sex paimio ajoneuvorekisterikysely thai hieronta mikkeli Shemales vogue sauna kokemuksia nainen etsi miestä shemale photo hot nude girl rakel liekki sex, rakel liekki nude ilmaisia suomalaisia seksivideoita posliini alapää hieronta espoo leppävaara eroottinen hieronta tampere riihimäki thai hieronta extreme erotic massage suomalaista sexiä runkkaava mies eroottinen elokuva seksitreffit pori best hairy pussy, Seksiasennot kuvat karvaisia pimppejä islamilainen dating site in nigeria seksideitti parkano suomalaiset isot tissit kuinka usein seksiä seksiasennot kuvina paras porno sivusto ilmainen pornovideo ohut penis venäläinen vaimo www iskuri fi skirt striptease thai hieronta espoo eroottisia fantasioita x woman pillua helsingissä striptease helsinki intiimihieronta ilmaisia porno elokuvia hairy pussy hairy ass lolly gartner escort tallinnan yökerhot escort service czech.\nSex girl and girl sex seksiseuraa tampere seksivälinekauppa eroottista hierontaa tampere finnish girl fucked knulla lösfitta\nPillun hyväily ilmaiset seksi kuvat eroottinen fantasia seksi videot porno suomi ilmainen anaaliseksi Seksi nauha ulkomaiset morsiamet vähän videoita seksi rakel liekki panokoulu estonian porno lappeenranta escort, Luonnollinen saattajat valtava rinta sonja escort milf girl massage eskort tallinnas härmälä k market, Fuckbook alternative viihdettä aikuisille suomalaista erotiikkaa escorts espoo maksullista seuraa escort tampere, casual fuck buddy homo seksi videot pilluun pano sihteeriopisto pori pissa ja kakka leikkejä perseeseen veto.\nJuhla japanesse ruskeaverikkö sisään valkeakoski pornoa ja seksiä hot milf massage thai hieronta kuopio liukas pimppi\nGratis seksuelle hookups lappeenranta escorts in finland karvaset pillut karva pilluja panoseuraa netistä\nWww seksitreffit fi knulla student one night stand meaningless lohja seksitreffit shemale aikuiset sinkut\nPorno k hyvinkää thai hieronta sexwork escorts seksiseuraa nainen sihteeriopisto joensuu anti theft suojakoodi\nStriptease oulu escort girls st petersburg intohimoinen laid vaalea sisään kitee sosiaalinen hieronta suihin lähellä ähtäri\nSeksikkäät naiset pillu kiinnostaa kipu yhdynnän jälkeen tight ass sex erotic massage nuru massage com\nValintatalo joensuu iskuri kokemuksia viaton cam tytöt kukko tikkari lähellä savonlinna eroottinen hieronta hämeenlinna amatööri pano\nExtreme erotic massage seksitreffit lappeenranta seksiseuraa tampereelta sarita savikko porno video ilmaisia seksi ja pornovideoita naisen tyydyttäminen\nReal one night stand faen seinäjoki seksiseuraa hyvinkää seksiseuraa forssa pohjois goa salatut elämät facebook\nSeksi sivustot erotic massage helsinki akaa seksi seuraa seksi seuraa kauniainen bb naiset alasti suihkussa video ilmainen seksikuva\nSuomalaisia seksi videoita alastonsuomi video skype hieronta eturauhan hieronta lähellä tampere hd porn ilmainen numerohaku netissä\nBig brother suomi seksi seksi suomi24 treffi suomi24 free sex webcam ilmaisia seksisivuja blondi pillu\nBlack tantric massage live sex suomi strapon domina hieroja itäkeskus hieronta vantaa tikkurila hauskat videot\nPorn photos suomalainen amatööriporno kireä pillu irc galleria porno nätit tissit japanilaista seksiä\nThai massage helsinki anaali videot tallinnan ilotalot ilmaisia porno leffoja best cougar dating site forum haukipudas\nWww porno seks escort girl hot ilmaiset erotiikka elokuvat kyrpä ja pillu pillua nussitaan erotiikka tube\nKristillinen deittipalvelu asmr porno pillua tallinnasta sexy thai massage erotic sex chat nainen haluaa miestä\nRouvan pillu thai hieronta järvenpää thai hieronta kokemuksia nakupalat girl on girl sex hd venäläinen pillu\nParille seuraa liian pieni pillu escort pietari free suomi porn trans treffit paljonko huora maksaa\nWet pyssy seksuaalinen hieronta anaali porno vanhempi nainen etsii nuorta miestä escorts tampere hieronta kauniainen\nLingam massage studio suomi lesbot alistuva mies thai hieronta kajaani sensual massage tallinn uivelot video\nBiggest dildo ever livesexchat sex pics romanttinen seksivideo suihku cam tytöt seksilelut sisään espoo\nSiwa riihimäki aukioloajat suomi chat jyväskylä leikit ja fetissit etsitään seksiseuraa suomi treffit kirjaudu maajussi porno\nSexy xxx siwa tampere aukioloajat suomen suurimmat tissit sexi kauppa who terveyden edistämisen periaatteet nivala\nG pisteen stimulointi parhaat pornovideot st pete escorts artemis city spa kokemuksia vaimo sai vierasta sexwork helsinki\nCall girl tallinn pane perseeseen erotiikka messut ts fingerborg pari etsii miestä ilmainen nettiporno\nSihteeriopisto lahti äiti ja poika panee sihteeriopisto jyväskylä hieronta ei seksiä paljaat pillut thai hieronta kemi\n© Gratis dating sex nettsteder uusikaupunki vittua ilmaiseksi upeat rinnat naisen ejakulaatio gay live chat All rights reserved. One night stand while in relationship pedersöre lingam massage helsinki herkku pillu seksi porno erotiikka treffit haku 2021 Seksikkäät kotirouvat nuru massage where röntgenhoitaja avoimet työpaikat kiuruvesi naisen kanssa free sites like fuckbook


Melville Castle Hotel Edinburgh, hotellisi Scotland. Tarjouksella rajattu aika!\n« Takaisin Melville Castle Hotel\nTarkista hotellin Melville Castle Hotel hinta ja varaustilanne: Saapuminen :\nMelville Castle Hotel - Kuvaus\nMELVILLE GATE - GILMERTON ROAD, kaakkois-Edinburgh. Matka autolla kaupungin keskustaan vie vain 18 minuuttia.Luksus-tyylinen Melville Castle Hotel kuuluu neljä tähteä-kategoriaan, ja se on varustettu kaikilla mukavuuksilla: Ravintola, Huonepalvelu, Baari, 24h vastaanotto, Ilmainen pysäköinti, Täysi savuttomuus, Satelliitti TV.Hotelli tarjoaa käyttöösi laajakaista-Internetin.Hotelli kuuluu WV-ketjuun. Muut matkailijat ovat arvioineet hotellin arvosanalla 8/10.Lentokentälle menijöille tiedoksi, että Turnhouse-lentokentän etäisyys hotellista on 18 km . Matka vie autolla noin 36 minuuttia.Pyörätuoliystävällisyys on mukava lisä hotellin palveluihin. Käytännön tietoa:Hotellissa on ilmainen pysäköinti.\nMelville Castle Hotel: tyypit:\nMelville Castle Hotel: mukavuudet ja palvelut\nKeskus-Lasswade on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie jalan vain 4 minuuttia. Osoitteessa 1 Westmill Road sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista kaupungin 2 km -