METSOn. seuranta ja arviointi. Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman seurannan ja arvioinnin loppuraportti - PDF\nDownload "METSOn. seuranta ja arviointi. Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman seurannan ja arvioinnin loppuraportti"\n1 METSOn seuranta ja arviointi Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman seurannan ja arvioinnin loppuraportti\n3 METSOn seuranta ja arviointi Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman seurannan ja arvioinnin loppuraportti\n5 METSOn seuranta ja arviointi Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman seurannan ja arvioinnin loppuraportti Toimittajat: Kimmo Syrjänen Paula Horne Terhi Koskela ja Hanna Kumela Maa- ja metsätalousministeriö, ympäristöministeriö, Metsäntutkimuslaitos ja Suomen ympäristökeskus\n6 METSOn seuranta ja arviointi. Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman seurannan ja arvioinnin loppuraportti Julkaisijat: maa- ja metsätalousministeriö, ympäristöministeriö, Metsäntutkimuslaitos ja Suomen ympäristökeskus Toimittajat: Kimmo Syrjänen Paula Horne Terhi Koskela ja Hanna Kumela Viittausohje: Syrjänen, K., Horne, P., Koskela, T. & Kumela, H. (toim.) METSOn seuranta ja arviointi. Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman seurannan ja arvioinnin loppuraportti. Maa- ja metsätalousministeriö, ympäristöministeriö, Metsäntutkimuslaitos ja Suomen ympäristökeskus. 348 s. + liitteet. Ulkoasu ja taitto: Green Solutions Kannen kuvat (vas. ylhäältä myötäp.): Rita Nisula inventoimassa harvinaisia jäkäliä METSOn luonnonarvokauppakohteella (kuva: Ahti Kotisaari); Kangasvuokko, Etelä-Suomen kuivilla harjukankailla kasvava uhanalainen laji (kuva: Mikko Kuusinen); Jorma Nummela säästi metsäpalossa palaneet puut mikä teki alueesta hyvän luonnonarvokauppaan (kuva: Ahti Kotisaari); Monimuotoista suomalaista talousmetsää (kuva: Metsäteollisuus ry). Sähköinen versio (pdf): ISBN Vammalan kirjapaino Oy 2007\n7 Toimittajat: Kimmo Syrjänen, Suomen ympäristökeskus Paula Horne, Metsäntutkimuslaitos Terhi Koskela, Metsäntutkimuslaitos Hanna Kumela, Metsäntutkimuslaitos Toimittajien lisäksi seurantaryhmään ovat kuuluneet: Harri Hänninen, Metsäntutkimuslaitos Riitta Hänninen, Metsäntutkimuslaitos Maarit Kallio, Metsäntutkimuslaitos Mikko Kurttila, Metsäntutkimuslaitos Mikko Mönkkönen, Jyväskylän yliopisto Leena Leskinen, Metsäntutkimuslaitos Eeva Primmer, Suomen ympäristökeskus Pasi Reunanen, Oulun yliopisto Juha Siitonen, Metsäntutkimuslaitos Raportin tekijät: Raportin johdannon, seurannan taustan ja toteutuksen, toimenpiteiden seurannan ja arvioinnin, kehitysehdotukset sekä yhteenvedon ovat kirjoittaneet Kimmo Syrjänen, Paula Horne, Terhi Koskela ja Hanna Kumela. Lisäksi he ovat osallistuneet toimenpiteiden taustan ja toteutuksen kirjoittamiseen. Toimenpiteen Koulutus, metsäsuunnittelu ja neuvonta (luku 5.3) seurannassa ja arvioinnissa on lisäksi käytetty metsäneuvonnan tuloksellisuus ja kehittämistarpeet -raporttia (Hänninen ja Kurttila 2006) ja toimenpiteen Yhteistoimintaverkostot (4.5) seurannassa ja arvioinnissa on käytetty Eeva Primmerin ja Erna Keinosen yhteistoimintaverkostot tutkimuksen tuloksia (Primmer ja Keinonen 2006). Eeva Primmer osallistui Yhteistoimintaverkostot-toimenpiteen sekä Harri Hänninen ja Mikko Kurttila osallistuivat toimenpiteen Koulutus, neuvonta ja metsäsuunnittelu arvoinnin kirjoittamiseen. Luku 7.1. Juha Siitonen, Mikko Mönkkönen ja Pasi Reunanen: Kokeiluhankkeiden ekologiset kartoitukset Luku 7.2. Eero Vatanen ja Veli Suihkonen: Metsätalouden vaikutukset ja metsien suojelu paikallistalouksissa Luku 7.3. Anssi Ahtikoski, Jari Hynynen ja Juha Siitonen: Määräaikaisen ja pysyvän suojelun vaikutukset puuston rakenteeseen ja metsänomistajan potentiaalisiin nettotuloihin esimerkki Etelä-Suomesta Luku 7.4. Mikko Kurttila, Pasi Reunanen, Maarit Kallio, Riitta Hänninen ja Leena Leskinen: Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden turvaamisen keinoyhdistelmien tarkastelu Luku 7.5. Ahti Kotisaari: METSOn viestinnän toteutus Seuraavat henkilöt ovat kirjoittaneet toimenpiteiden toteutuksesta tai tuottaneet taustamateriaalia: Riikka Fennander, Hämeen ammattikorkeakoulu Jukka-Pekka Flander, ympäristöministeriö Anne Grönlund, Pohjois-Savon ympäristökeskus Leena Gustafsson, Metsäkeskus Lounais-Suomi Erkki Hallman, Metsähallitus\n8 Petri Heinonen, Metsähallitus Marja Hokkanen, Metsähallitus Juha-Pekka Holm, Lapin ympäristökeskus Bjarne Häggman, Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio Harri Hänninen, Metsäntutkimuslaitos Pirkko Isoviita, ympäristöministeriö Sinikka Jalasjoki, maa- ja metsätalousministeriö Aino Juslén, Suomen ympäristökeskus Harri Karjalainen, WWF Marja Kolström, Metsäkeskus Pohjois-Karjala Panu Kuokkanen, Metsähallitus Mikko Kurttila, Metsäntutkimuslaitos Mikko Kuusinen, ympäristöministeriö Henrik Lindberg, Hämeen ammattikorkeakoulu Pentti Lähteenoja, maa- ja metsätalousministeriö Mikko Mönkkönen, Jyväskylän yliopisto Tapio Nummi, Metsäkeskus Lounais-Suomi Antti Otsamo, maa- ja metsätalousministeriö/metsäteollisuus ry. Hanna-Mari Parviainen, Metsänhoitoyhdistys Länsi-Uusimaa Mikko Peltonen, maa- ja metsätalousministeriö Jussi Päivinen, Metsähallitus Anna Rakemaa, maa- ja metsätalousministeriö Anu Rautiainen, Metsänhoitoyhdistys Länsi-Uusimaa/Metsänhoitoyhdistys Kanta-Häme Irmeli Ruokanen, Metsäkeskus Pohjois-Pohjanmaa Lauri Saaristo, Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio Pekka Salminen, ympäristöministeriö Annikka Selander, Metsäkeskus Rannikko Jani Seppälä, Uudenmaan ympäristökeskus Timo Soininen, Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio Björn Stenmark, Metsäkeskus Rannikko Jouni Suoheimo, Opetushallitus Tommi Tenhola, Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio Arto Tuominen, ympäristöministeriö Väinö Turpeinen, Hämeen ammattikorkeakoulu Klaus Yrjönen, Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio Tietolaatikoiden ja tutkimustiivistelmän tekijät: Tietolaatikko 3.1.1: Pekka Heikkilä, Marja Hokkanen, Janne S. Kotiaho ja Jussi Päivinen: Lahopuun määrän kehitys ennallistamisen jälkeen Koloveden ja Liesjärven kansallispuistoissa: ennuste 150 vuoden päähän Tietolaatikko 3.1.2: Tapani Sallantaus: Soiden ennallistamisen vesistövaikutukset Tietolaatikko 3.1.3: Teemu Tahvanainen: Kymmenen vuoden aikaskaala ennallistettujen soiden kehityksen arvioimisessa Tietolaatikko 5.2.1: Miikka Eriksson: Hyönteistuhoriski myrskytuho- ja ennallistamisaloilla Tutkimustiivistelmä 5.5.1: Minna Malmivaara-Lämsä, Leena Hamberg, Irja Löfström ja Ilkka Vanha-Majamaa: Metsien aluskasvillisuus muuttuu kaupunkialueilla\n9 Sisällysluettelo 1 Johdanto 11 2 Seurannan tausta ja toteutus Tavoite Aineiston keruu Ekologiset kartoitukset ja kohdetiedot Itsearviointilomake Keskustelutilaisuudet, haastattelut ja kyselyt Tilastotiedot Tutkimus Raportointi 17 3 Nykyisiin suojelualueisiin kohdistuvat toimenpiteet Luonnonsuojelualueiden elinympäristöjen ennallistaminen ja hoito Tausta Toimenpiteen toteuttaminen 22 Tietolaatikko Tietolaatikko Tietolaatikko Luonnonsuojelualueiden perustiedon keruu Tausta Toimenpiteen toteuttaminen Tulevat toimenpiteet ja niiden kustannusarviot Ennallistamisen ja hoidon sekä perustiedon keruun seuranta ja arviointi 59 4 Lajien ja elinympäristöjen monimuotoisuutta suojelualueverkkoa laajentamalla ja täydentämällä edistävät toimenpiteet Luonnonsuojelubiologiset kriteerit Tausta Toimenpiteen toteuttaminen Seuranta ja arviointi Luonnonarvokauppa Tausta Toimenpiteen toteuttaminen Tarjouskilpailu Tausta Toimenpiteen toteuttaminen Metsähallituksen maanmyyntitulojen ja vaihtomaiden käyttö luonnonsuojelullisesti arvokkaiden alueiden hankkimiseen Tausta ja toimenpiteen toteuttaminen Metsäluonnon monimuotoisuuden yhteistoimintaverkosto Tausta Toimenpiteen toteuttaminen Luonnonhoitoalueet Tausta ja toimenpiteen toteuttaminen Yhteenveto toimenpiteiden toteuttamisesta Yksityismetsien vapaaehtoisten keinojen seuranta ja arviointi 144 7\n10 5 Lajien ja elinympäristöjen monimuotoisuuden säilyttämistä edistävät toimenpiteet talousmetsissä Talousmetsien luonnonhoito Tausta ja toimenpiteen toteuttaminen Metsälain erityisen tärkeät elinympäristöt ja laki metsän hyönteis- ja sienituhojen torjunnasta Tausta ja toimenpiteen toteuttaminen 190 Tietolaatikko Koulutus, metsäsuunnittelu ja neuvonta Tausta ja toimenpiteen toteuttaminen Talousmetsiä koskevien toimenpiteiden seuranta ja arviointi Monimuotoisuuden turvaaminen kuntien virkistys- ja ulkoilumetsissä sekä valtion retkeilyalueilla Tausta ja toimenpiteen toteuttaminen Kuntien virkistys- ja ulkoilumetsät Valtion retkeilyalueet KuntaMetson seuranta ja arviointi 249 Tutkimustiivistelmä Muiden toimenpiteiden toteuttamisen edellytyksiä lisäävät toimet Tutkimustarpeiden määrittely METSO-ohjelmassa Monimuotoisuuden tutkimusohjelma (MOSSE) Puutteellisesti tunnettujen ja uhanalaisten metsälajien tutkimusohjelma (PUTTE) Tutkimushankkeiden yhteistyö Metsien suojelusäätiö Tausta ja toimenpiteen toteuttaminen Metsien suojelusäätiön seuranta ja arviointi Valtioneuvoston suositukset Tausta ja toimenpiteen toteuttaminen Luonnonsuojelulain mukainen luonnonsuojeluohjelma Toimenpiteen toteuttaminen Luonnonsuojeluohjelman tarkastelu Toimenpiteisiin ja niiden vaikutuksiin liittyvät tutkimustulokset Kokeiluhankkeiden ekologiset kartoitukset Metsätalouden vaikutukset ja metsien suojelu paikallistalouksissa Määräaikaisen ja pysyvän suojelun vaikutukset puuston rakenteeseen ja metsänomistajan potentiaalisiin nettotuloihin esimerkki Etelä-Suomesta Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden turvaamisen keinoyhdistelmien tarkastelu METSOn viestinnän toteutus Kehitysehdotukset Kehitysehdotukset suojelualueiden ennallistamiseen ja hoitoon sekä luonnonsuojelualueiden perustiedon keruuseen Kehitysehdotukset vapaaehtoisten keinojen käyttöön yksityismetsien monimuotoisuuden turvaamisessa 329 8\n11 8.3 Kehitysehdotukset talousmetsissä tehtäviin lajien ja elinympäristöjen monimuotoisuuden säilyttämistä edistäviin toimenpiteisiin Yhteenveto METSO-monimuotoisuusohjelman ekologisista, taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista sekä johtopäätökset 344 Liitteet METSO-ohjelman toimenpiteet ja luku, jossa niitä käsitellään tässä raportissa: Toimenpide Luku Sivunumerot 1. Luonnonsuojelualueiden elinympäristöjen ennallistaminen ja hoito 2. Luonnonsuojelualueiden perustiedon keruu 3. Luonnonsuojelubiologisen kriteeristön laatiminen 3 Tausta ja toteutus s. 19, Arviointi s Tausta ja toteutus s. 45, Arviointi s.59 4 Tausta ja toteutus s. 74, Arviointi s Luonnonarvokauppa 4 Tausta ja toteutus s. 87, Arviointi s Tarjouskilpailu 4 Tausta ja toteutus s.101, Arviointi s Luonnonhoitoalueet 4 Tausta ja toteutus s.141, Arviointi s Metsähallituksen maanmyyntitulojen ja vaihtomaiden käyttö luonnonsuojelullisesti arvokkaiden alueiden hankkimiseen 8. Metsäluonnon monimuotoisuuden yhteistoimintaverkosto kokeiluhanke 9. Luonnonsuojelulain mukainen luonnonsuojeluohjelma 4 Tausta ja toteutus s.114, Arviointi s Tausta ja toteutus s. 119, Arviointi s Tausta ja toteutus s. 273, Tarkastelu s Talousmetsien luonnonhoito 5 Tausta ja toteutus s. 177, Arviointi s Koulutus, metsäsuunnittelu ja neuvonta 12. Metsälain erityisen tärkeät elinympäristöt ja laki metsän hyönteis- ja sienituhojen torjunnasta 13. Monimuotoisuuden turvaaminen kuntien virkistys- ja ulkoilumetsissä sekä valtion retkeilyalueilla 5 Tausta ja toteutus s. 199, Arviointi s Tausta ja toteutus s. 189, Arviointi s Tausta ja toteutus s. 233, Arviointi s Tutkimus- ja selvitystarpeet 6 Tausta ja toteutus s Metsien suojelusäätiö 6 Tausta ja toteutus s. 262, Arviointi s Toimintaohjelman seuranta 2 Tausta ja toteutus s Valtioneuvoston suositukset 6 Tausta ja toteutus s. 272 METSOn viestintä 7 Toteutus s\n12 Esipuhe Valtioneuvoston periaatepäätöksellä käynnistettiin vuonna toimenpidettä sisältävä toimintaohjelma Etelä-Suomen, Oulun läänin länsiosan ja Lapin läänin lounaisosan metsien monimuotoisuuden turvaamiseksi (METSO ). Toimintaohjelmassa edellytettiin ohjelman seurantaa ja arviointia vuonna 2007 tehtäviä monimuotoisuuden turvaamisen linjauksia varten. Tämä METSOn seurannan ja arvioinnin loppuraportti sisältää kokonaisarvion toimintaohjelman toteuttamisesta ja toimenpiteiden ekologisista, sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista. Raportissa käydään läpi METSOn 17 toimenpidettä; niiden tausta, toteutus sekä seuranta ja arviointitulokset. Kahdessa ensimmäisessä luvussa käsitellään raportin tausta sekä seurannan ja arvioinnin toteutus ja aineistonkeruu. Toimenpiteet on jaoteltu nykyisiin suojelualueisiin kohdistuviin toimenpiteisiin (luku 3), vapaaehtoisiin suojelutoimenpiteisiin (luku 4), talousmetsiä koskeviin toimenpiteisiin (luku 5) sekä toimenpiteiden toteuttamisen edellytyksiä lisääviin toimenpiteisiin (luku 6). Toimenpiteestä valtioneuvoston suosituksia koskien on olennaiset kohdat käsitelty soveltuvissa yhteyksissä. Luvussa 7 esitellään arvioinnin osana tehtyjä erillisselvityksiä ja -tutkimuksia. Lopuksi luvussa 8 on esitetty kehitysehdotuksia ja johtopäätöksiä metsien monimuotoisuuden turvaamisen jatkotoimenpiteistä. METSOn seuranta ja arviointi aloitettiin vuoden 2003 lopussa, jolloin maa- ja metsätalousministeriö antoi Metsäntutkimuslaitokselle (Metla) toimeksiantona taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seurannan ja arvioinnin ja ympäristöministeriö Suomen ympäristökeskukselle (SYKE) ekologisten vaikutusten seurannan ja arvioinnin. Vaikutusten seuranta ja arviointi on kuitenkin tehty saumattomana yhteistyönä SYKEn ja Metlan välillä. METSO-toimintaohjelman koordinaattorit, maa- ja metsätalousministeriöstä Marjukka Mähönen ja ympäristöministeriöstä Mikko Kuusinen, toimivat seurannan ja arvioinnin yhdyshenkilöinä ministeriöiden suuntaan. Seurannan ja arvioinnin koordinaattoreina ovat toimineet Paula Horne Metlasta ja Kimmo Syrjänen SYKEsta. Loppuraportin toimittajiin kuuluu heidän lisäkseen Terhi Koskela ja Hanna Kumela Metlasta. Työhön ovat osallistuneet lisäksi Anssi Ahtikoski, Harri Hänninen, Riitta Hänninen, Jari Hynynen, Maarit Kallio, Mikko Kurttila, Leena Leskinen, Juha Siitonen, Veli Suihkonen ja Eero Vatanen Metlasta, Eeva Primmer SYKEsta sekä Mikko Mönkkönen Jyväskylän yliopistosta ja Pasi Reunanen Oulun yliopistosta. METSOn viestintään liittyvän osuuden on kirjoittanut ja raportin kannen suunnitellut Ahti Kotisaari. Seurantaa ja arviointia tukevia tietolaatikoita ovat kirjoittaneet Pekka Heikkilä, Janne Kotiaho, Jussi Päivinen, Marja Hokkanen, Tapani Sallantaus, Teemu Tahvanainen, Miikka Eriksson, Minna Malmivaara-Lämsä, Leena Hamberg, Irja Löfström ja Ilkka Vanha-Majamaa. Toimenpiteiden toteuttajat ja ministeriöiden vastuuhenkilöt ovat avuliaasti kirjoittaneet toimenpidekohtaisia taustatekstejä. Arvioinnissa on käytetty hyväksi erilaisia seuranta-aineistoja, raportteja, tilastoja ja tutkimusta. METSOn jäljillä -tutkimusraportti kokosi tuoreimpia tutkimustuloksia arvioinnin tueksi. Tutkimusraporttiin on viitattu lyhenteellä MJ, ja tutkimusraportin tiivistelmiin seuraavasti: Txx. Kiitämme lämpimästi loppuraportin valmisteluun osallistuneita ja kommentteja antaneita henkilöitä hyvästä yhteistyöstä ja toivotamme kiinnostavia lukuhetkiä raportin parissa. Tikkurilassa, Relanderin paviljongissa Loppuraportin toimittajat Kimmo Syrjänen Paula Horne Terhi Koskela Hanna Kumela 10\n13 1 JOHDANTO Valtioneuvosto teki periaatepäätöksen Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden turvaamista edistävästä toimintaohjelmasta (METSO-ohjelma). Päätös pohjautui pitkään valmistelutyöhön, ja tänä päivänä metsien monimuotoisuutta turvataan kahden pääohjelman puitteissa: Suomen biodiversiteettiohjelman ja Kansallisen metsäohjelman 2010, jota METSO-ohjelma täydentää. Ohjelmilla Suomi toteuttaa kansainvälisiä sitoumuksiaan, joita se on Euroopan unionin ja YK:n jäsenmaana tehnyt. Tärkein näistä on ns. Rion sopimus eli Biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus CBD (Convention on biological Diversity), jonka Suomi on ratifioinut Lisäksi tärkeitä ovat neljän vuoden välein kokoontuvat Euroopan metsäministerikokoukset MCPFE (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe) ja YK:n metsäfoorumi UNFF (United Nations Forum on Forests). Suomi on ollut aktiivinen metsien suojelussa pitkään niin kansainvälisellä kuin kansallisella tasolla, ja on suojelutasoltaan Euroopan kärkimaita. Metsätalousmaana Suomi on ymmärtänyt metsien riittävän suojelutason olevan myös kilpailuetu metsävaroihin perustuville elinkeinoille. Suojeltuja ja rajoitetussa metsätalouskäytössä olevia metsiä (metsäja kitumaa) on Suomessa 2,9 miljoonaa hehtaaria eli 12,5 prosenttia metsäalasta. Näistä suojeltuja metsiä on 2,1 miljoonaa hehtaaria (9 % metsäalasta). Suojelluista metsistä 1,9 miljoonaa hehtaaria (8,2 % metsäalasta) on tiukasti suojeltuja, jotka eivät ole käytettävissä puuntuotantoon. Viime vuosikymmenenä metsien monimuotoisuutta on edistetty usein eri tavoin. Ensimmäinen maa- ja metsätalousministeriön ja ympäristöministeriön yhteinen Metsätalouden ympäristöohjelma tehtiin vuonna Suomen luonnonsuojelualueiden verkko pohjautuu suurelta osin tiettyjä suojelualue- tai elinympäristötyyppejä koskeviin kansallisiin suojeluohjelmiin. Ensimmäiset kansallis- ja luonnonpuistot perustettiin vuonna Sen lisäksi laadittiin luvuilla useita muita luonnonsuojeluohjelmia sekä Natura ohjelma, jotka kaikki liittyvät metsien suojeluun: Kansallis- ja luonnonpuisto-ohjelma (kehittämisohjelma 1978, täydennykset 1980, 1985 ja 1988) Soidensuojeluohjelma (perusosa 1979, täydennys 1981) Lintuvesien suojeluohjelma (1982) Rantojen suojeluohjelma (1990) Lehtojen suojeluohjelma (1989) Vanhojen metsien suojeluohjelma (Etelä-Suomi 1992 ja 1995, Pohjois-Suomi 1996) Natura 2000 (1998, täydennys 2002, EU:n komission hyväksyntä 2005) Suojelualueiden alueellinen edustavuus vaihtelee eri osissa maata. Pohjois-Suomessa, jossa suojeltuja ja rajoitetussa metsätalouskäytössä olevia metsiä on 21,5 prosenttia metsäalasta ja suojeltuja metsiä 15,8 prosenttia, vanhojen metsien suojelun on arvioitu riittävän turvaamaan niissä viihtyvien lajien esiintymisen ja arvokkaiden luontokohteiden säi- 11\n14 lymisen. Etelä-Suomessa, jossa vastaavat osuudet ovat 3,6 ja 2,2 prosenttia metsäalasta, lisäsuojelun tarve on tunnustettu. Etelä-Suomen ja Pohjanmaan metsien suojelun tarvetta arvioitiin Kansallisen metsäohjelman yhteydessä ja syyskuussa 2000, jolloin professori Rauno Ruuhijärven johtama asiantuntijatyöryhmä (ESSU) luovutti Etelä-Suomen metsien suojelutarvetta koskevan mietintönsä ympäristöministeriölle. Joulukuussa 2000 valtioneuvosto asetti Etelä-Suomen metsien suojelutoimikunnan (Metso-toimikunta) laatimaan ehdotusta Etelä-Suomen, Oulun läänin länsiosan ja Lapin läänin lounaisosan metsien suojelun tavoite-, rahoitus- ja toimintaohjelmaksi. Toimikunnan ehdotuksen pohjalta valtioneuvosto teki lokakuussa 2002 päätöksen täydentää Kansallista metsäohjelmaa 2010 toimintaohjelmalla, joka sai nimen Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelma (METSO). METSO-ohjelma on uusia vapaaehtoisia keinoja sisältävä kokeilu, jonka tulosten perusteella valtioneuvosto päättää vuonna 2007 metsien suojelun jatkotoimista. METSOssa esitetään 17 toimenpidettä, jotka tukevat toisiaan. Ohjelmaa johtavat ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö yhdessä. Ohjelman päätoteuttajia ovat Metsähallitus, metsäkeskukset ja ympäristökeskukset. Metsänomistajien ja kansalaisjärjestöjen aktiivisella mukanaololla on ohjelman onnistumisen kannalta ratkaiseva merkitys. Ohjelman tavoitteena on nykyistä paremmin turvata metsäisille luontotyypeille ja uhanalaisille lajeille tärkeitä elinympäristöjä ja metsien rakennepiirteitä. Toimenpiteillä pyritään sekä luomaan erityyppisiä uusia metsien monimuotoisuutta ylläpitäviä alueita ja alueiden verkostoja että tehostamaan suojelua nykyisillä suojelualueilla mahdollisimman kustannustehokkaasti. Ohjelmalla halutaan myös tukea maaseudun säilymistä elinvoimaisena esimerkiksi kehittämällä luontomatkailua. Periaatepäätöksen mukaan maa- ja metsätalousministeriö (MMM) vastaa metsäneuvoston tukemana METSO-ohjelman kokonaisuuden seurannasta ja arvioinnista ja ympäristöministeriö (YM) vastaa Suomen biologista monimuotoisuutta koskevan kansallisen toimintaohjelman seurantatyöryhmän tukemana toimintaohjelman monimuotoisuusvaikutusten seurannasta. Metsäneuvosto seuraa METSO-ohjelman etenemistä kokonaisuutena apunaan Kansallisen metsäohjelman 2010 (KMO) ekologisen kestävyyden seurantatyöryhmä. Toimintaohjelma sisältää yhtenä toimenpiteenään seurannan (toimenpide 16), johon sisältyy kokonaisarvio toimintaohjelman ekologisista, sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista. METSO-ohjelman ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seurannan ja arvioinnin lähtökohtana ovat Metso-työryhmän määrittelemät ekologiset, taloudelliset ja sosiaaliset arviointikriteerit (Etelä-Suomen 2002). MMM antoi vuoden 2003 lopussa Metsäntutkimuslaitokselle (Metla) toimeksiantona taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seurannan ja arvioinnin. YM antoi ekologisten vaikutusten seurannan ja arvioinnin Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) tehtäväksi. METSO-ohjelman ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seuranta ja arviointi on kuitenkin tehty tiiviissä yhteistyössä Suomen ympäristökeskuksen ja Metsäntutkimuslaitoksen kesken. Metlassa seurantaa ja arviointia on koordinoinut Paula Horne ja SYKEssa Kimmo Syrjänen. Metlassa toimeksianto on toteutettu hallinnollisesti osana Metsien monimuotoisuuden turvaamisen keinot ja yhteiskunnalliset vaikutukset (TUK) tutkimusohjelmaa. Seurannan ja arvioinnin tueksi koottiin seurantaryhmä, jonka muita jäseniä Metlasta 12\n15 ovat Harri Hänninen, Riitta Hänninen, Maarit Kallio, Terhi Koskela, Hanna Kumela ja Juha Siitonen Vantaan toimintayksiköstä sekä Mikko Kurttila ja Leena Leskinen Joensuun toimintayksiköstä. Yllämainituista tutkijoista Terhi Koskela ja Hanna Kumela ovat työskennelleet kokopäiväisesti seurannan ja arvioinnin tehtävissä. Ryhmään kutsuttiin lisäksi Mikko Mönkkönen Jyväskylän yliopistosta ja tutkija Pasi Reunasen Oulun yliopistosta. Seurantaryhmän yhteyshenkilönä maa- ja metsätalousministeriöön toimi Marjukka Mähönen ja ympäristöministeriöön Mikko Kuusinen. Keskeiset yhteiskunnalliset sidosryhmät, kuten kansalaisjärjestöt sekä tutkijayhteisö osallistettiin seurantaan ja arviointiin sidosryhmätapaamisin ja haastatteluin. METSO-ohjelmaa on tukenut mittava tutkimustoiminta. Valtioneuvosto esitti vuoden 2002 periaatepäätöksessään, että talousarviosta suunnattaisiin varoja sekä laajaan metsäluonnon monimuotoisuuden tutkimusohjelmaan että uhanalaisten ja puutteellisesti tunnettujen eliölajien tutkimukseen ja seurantaan. METSO-ohjelman keskeisimmät tutkimusohjelmat ovat olleet Monimuotoisuuden tutkimusohjelma (MOSSE), erityisesti sen metsähankkeet, sekä Puutteellisesti tunnettujen ja uhanalaisten metsälajien tutkimusohjelma (PUTTE). Lisäksi METSOn aikana käynnistettiin tutkimusohjelma Metsien monimuotoisuuden turvaamisen keinot ja yhteiskunnalliset vaikutukset (TUK), jonka puitteissa suojelupäätösten vaikutuksia arvioidaan vuoteen 2010 saakka. METSOn uusien keinojen vaikutuksista suuri osa tulee näkyviin vasta pitkän ajan kuluessa ja keinoja laajennettaessa, mistä syystä vaikutusten arviointi on hankalaa lyhyen seurantajakson aikana. Tästä syystä seurannassa ja arvioinnissa on tukeuduttu uusiin tutkimustuloksiin. METSO-ohjelmaan liittyvästä tutkimuksesta julkaistiin lokakuussa 2006 METSOn jäljillä Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman tutkimusraportti. Tutkimusraporttiin on koottu yhteenvetolukuja toimintaohjelman kannalta keskeisistä ekologisista, taloudellisista ja sosiaalisista aihepiireistä. Näissä luvuissa vedetään yhteen suojelualueista, elinympäristöjen ennallistamisesta, talousmetsien monimuotoisuuden turvaamisesta sekä uusista suojelukeinoista saatuja ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia tutkimuksia. Lisäksi tarkastellaan monimuotoisuuden turvaamisen ekologisia näkökulmia valtakunnallisesti ja alueellisesti, monimuotoisuuden turvaamisen ohjauskeinoja ja yhteiskunnallisia vaikutuksia sekä kansallisia ja kansainvälisiä metsäsektorin toimintaympäristön muutoksia. Yhteenvetoluvuissa on hyödynnetty raportissa julkaistuja 75 tutkimustiivistelmää ja mukana raporttia kirjoittamassa on ollut 140 tutkijaa. Tutkimusraportin yhteenvetolukujen ja tutkimustiivistelmien tuloksiin viitataan ahkerasti toimintaohjelman seurannassa ja arvioinnissa (Horne ym MJ). Lähteet: Etelä-Suomen, Oulun läänin länsiosan ja Lapin läänin lounaisosan metsien monimuotoisuuden turvaamisen toimintaohjelma Suomen ympäristö 583. Ympäristöministeriö. 53 s. Horne, P., Koskela, T., Kuusinen, M., Otsamo, A. & Syrjänen, K. (toim.) METSOn jäljillä Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman tutkimusraportti. Maa- ja metsätalousministeriö, ympäristöministeriö, Metsäntutkimuslaitos ja Suomen ympäristökeskus. 387 s. 13\n16 2 SEURANNAN TAUSTA JA TOTEUTUS Seurannan ja arvioinnin suunnitteluun osallistuivat vuosina tutkijat Metlasta ja SYKEsta sekä ministeriöiden edustajien muodostama METSO-ohjelman seurantaryhmä. Tavoitteena oli kartoittaa, mitä tietoa seurattavista kriteereistä tai varsinaisista metsien suojelun ekologisista, sosiaalista ja taloudellista vaikutuksista on olemassa ja saatavilla sekä tunnistaa tiedolliset puutteet, joita ei pystytä täyttämään METSO-ohjelman toimenpiteissä toteutettavalla nykyisellä aineistonkeruulla, tehdyillä ja käynnissä olevilla tutkimuksilla tai tilastoperusteisesti. Seurantaryhmä on jatkanut suunnittelua myös vuoden 2005 jälkeen. Seuranta ja arviointi on toteutettu toimenpiteittäin tarkoituksenmukaisesti. Koska METSOohjelman 17 toimenpidettä eroavat toisistaan tavoitteiltaan ja toteutukseltaan, ovat myös niiden vaikutukset luonteeltaan erilaisia. Toimenpiteet voidaan jakaa toimenpiteiden kohdentumisen ja vaikutustavan mukaan seuraaviin ryhmiin (Etelä-Suomen ): Nykyisiin suojelualueisiin tai pääasiallisesti muussa kuin metsätalouskäytössä oleviin alueisiin kohdistuvat toimenpiteet Suojelualueverkon laajentamisella ja täydentämisellä lajien ja elinympäristöjen monimuotoisuuden säilymistä turvaavat toimenpiteet Talousmetsien hoidon kehittämisellä lajien ja elinympäristöjen monimuotoisuuden säilyttämisen edistämiseen tähtäävät toimenpiteet Monimuotoisuuden turvaamisen yleistä tietopohjaa parantavat toimenpiteet Muiden toimenpiteiden toteuttamisen taloudellisia edellytyksiä lisäävät toimenpiteet 2.1 Tavoite Seurannan tavoitteena oli 1) kerätä METSO-ohjelman toimenpiteiden vaikutuksista mahdollisimman kattava ja vertailukelpoinen tieto, 2) analysoida ja raportoida toimenpiteiden vaikutukset niiltä osin kuin ne ovat havaittavissa seurantajaksolla. Arvioinnin tavoitteena oli 3) arvioida kaikkien toimenpiteiden toteutusta ja 4) kokeiluhankkeiden ja luonnonhoitoalueiden pitkän aikavälin vaikutuksia ja toimenpiteiden laajentamisesta aiheutuvia vaikutuksia. Prosessissa on kehitetty lisäksi tiedonkeruuta ja menetelmiä pitkän aikavälin vaikutusten seurantaan ja arviointiin. METSO-ohjelman toimenpiteiden varsinainen seurantaaineisto koostuu mm. METSO-hankkeiden raporteista sekä METSOn kokeiluhankkeiden ja Metsähallituksen METSO-hankkeiden vastuuhenkilöiden täyttämistä itsearviointilomakkeista ja haastatteluista. Kokeiluhankkeiden toiminta-alueilla tehdään ekologisia kartoituksia. Soveltuvin osin käytetään hyväksi myös asiantuntija-arviointeja, tilastoja ja tutkimustietoa. Jo olemassa olevilla ja parhaillaan käynnissä olevilla tutkimuksilla on erittäin tärkeä asema METSO-ohjelman seurannassa ja arvioinnissa. Tutkijoiden lisäksi keskeiset yhteiskunnalliset sidosryhmät osallistetaan toimintaohjelman seurantaan ja arviointiin. 14\n17 2.2 Aineiston keruu Ekologiset kartoitukset ja kohdetiedot METSO-ohjelman kokeiluhankkeissa ja Metsähallituksen METSO-hankkeissa kerätään luonnonsuojelubiologisten valintakriteerien perusteella ekologista tietoa tarkasteltavien kohteiden luontotyypeistä ja rakennepiirteistä, esimerkiksi puulajisuhteista ja lahopuun määrästä sekä lahopuujatkumoa kuvaavasta laholuokkajakaumasta. Kohteista mitattavista muuttujista on annettu tiedonkeruuohjeet kokeiluhankkeille. Tietyt muuttujat, kuten elävä puusto, pyritään mittaamaan tarkasti, osa muuttujista voidaan arvioida silmämääräisesti. Tiedonkeruuohjeita laadittaessa on pyritty ottamaan huomioon kohteen valintaan käytettyjä luonnonsuojelubiologisia valintakriteerejä. Tietoja rakennepiirteistä ja elinympäristöistä kerätään samaan tapaan niin vapaaehtoisen suojelun kokeiluhankkeista kuin mm. Metsähallituksen luonnonsuojelualueilla sekä suojelualueiden läheisissä talousmetsissä käynnissä olevissa hankkeissa, mikä tekee niistä paremmin vertailukelpoisia. Kartoitustiedon tallennus kuitenkin vaihtelee hankkeittain. Osa kokeiluhankkeista käyttää omaa tallennusmuotoa tai hyödyntää Metsäkeskus Tapion Luotsi-järjestelmää. Metsähallituksessa tiedot on tallennettu Metsähallituksen paikkatietojärjestelmään (SUTI- GIS). Ekologisten kartoitusten ja kohdetietojen aineiston keruu ja menetelmät ovat raportoitu luvussa Itsearviointilomake Hankkeiden vastuuhenkilöille lähetettiin vuosina 2004 ja 2005 itsearviointilomake, jolla kerättiin tietoa mm. hankkeen toteutuksesta, arvioiduista monimuotoisuusvaikutuksista, sosio-kulttuurisista ja taloudellisista vaikutuksista sekä hankkeen vastaanotosta eri toimijaryhmien taholla. Itsearviointilomake kehitettiin ja testattiin yhteistyössä ministeriöiden, tutkijoiden ja sidosryhmien kanssa. Lomakkeesta tehtiin viisi erilaista versiota (luonnonarvokauppahankkeelle, tarjouskilpailuhankkeelle, yhteistoimintaverkostoille, Metsähallituksen luonnonsuojelualueiden perustiedon keruu- ja luonnonsuojelualueiden ennallistaminen ja hoito -hankkeille sekä talousmetsien luonnonhoitohankkeelle) Keskustelutilaisuudet, haastattelut ja kyselyt Sidosryhmien edustajien näkemyksiä METSO-ohjelmasta ja sen seurannasta kartoitettiin haastatteluin sekä sidosryhmien keskustelutilaisuudessa vuonna Sidosryhmähaastattelujen ja keskustelutilaisuuden tarkoituksena oli antaa sidosryhmille mahdollisuus vaikuttaa METSO-ohjelman seurannan toteuttamiseen ja saada myös heidän näkemyksensä ohjelmasta ja sen vaikutuksista esille. Sidosryhmiltä kerättiin näkemyksiä myös keskustelutilaisuudessa jaetuilla kyselylomakkeilla. Lisäksi näkemyksiä toimintaohjelmasta ja seurannasta on kerätty METSO-ohjelman internetsivuilla ja yleisötilaisuuksissa. 15\n18 Tutkijat ja tutkimusryhmät motivoitiin ja sitoutettiin mahdollisimman hyvin tiedon tuottamiseen METSO-ohjelman seurantaa ja arviointia varten. Palavereissa ja kokoontumisissa keskusteltiin tutkimuksen roolista ja mahdollisuuksista tukea METSO-ohjelman seurantaa ja arviointia. Lisäksi tehtiin ryhmätöitä suojelupolitiikan toteuttamisen erilaisista vaihtoehdoista, niiden mahdollisista vaikutuksista sekä vaikutusten seurannasta, jotta pystyttäisiin mahdollisimman laajasti ottamaan huomioon eri alojen tutkijoiden näkemykset seurannan toteuttamisesta. Tutkijoilta pyydettiin myös näkemyksiä METSO-ohjelman toimivuudesta ja kehittämistarpeista. Näkemyksiä METSO-ohjelmasta ja sen seurannasta kerättiin myös palaverissa jaetuilla kyselylomakkeilla. Kokeiluhankkeiden, luonnonarvokaupan (Lounais-Suomen metsäkeskus), tarjouskilpailuhankkeiden (Itäinen Uusimaa, Pohjois-Savo, Lounais-Lappi) ja yhteistoimintaverkostohankkeiden (Hämeen Metso, Keski-Karjalan lehtoverkosto, Lohjan seudun MetsäVasu ja Merestä metsäksi) ja Metsähallituksen METSO-hankkeiden (talousmetsien luonnonhoitohanke, luonnonsuojelualueiden perustiedonkeruuhanke ja luonnonsuojelualueiden ennallistaminen ja hoitohanke) vastuuhenkilöille tehtiin teemahaastattelu syksyllä Haastattelujen tavoitteena oli selvittää toteuttajien kokemuksia METSO-hankkeiden käytännön toiminnasta, vaikutuksista ja kehittämistarpeista. Metsäkeskusten, alueellisten ympäristökeskusten sekä metsänhoitoyhdistysten näkemyksiä METSOsta kerättiin verkkokyselyllä keväällä Kyselyn tavoitteena oli selvittää metsäkeskusten, alueellisten ympäristökeskusten ja metsänhoitoyhdistysten näkemyksiä monimuotoisuuden turvaamisen laajuudesta sekä päämääristä, METSOn kokeiluhankkeiden soveltamisesta vuoden 2006 jälkeen sekä yhteistyön kehittämisestä eri organisaatioiden välillä monimuotoisuuden turvaamisessa. Lisäksi tavoitteena oli kartoittaa metsänhoitoyhdistysten monimuotoisuusneuvonnan nykytilaa ja kehittämistarpeita. Tavoitteena oli erityisesti kerätä myös sellaisten organisaatioiden näkemyksiä, joiden toiminta-alueella ei toteutettu METSOn kokeiluhankkeita. Osallistujille annettiin lisäksi mahdollisuus nähdä tulosten yhteenvedot ja keskustella kyselyn aihepiireistä verkkosivuilla Tilastotiedot Kansallisten ja joidenkin alueellisten vaikutusten arvioimiseksi tarvitaan pohjaksi tilastotietoja METSOn toiminta-alueista. Seurantatyössä on tehty yhteistyötä Metlan tilastopalvelun Metinfon ja Tilastokeskuksen kanssa. Tilastotietojen pohjalta arvioitiin metsä- ja ympäristösektorin ja niiden toimintaympäristön muutosta alueellisesti ja suojelun aiheuttamia vaikutuksia muutokseen sekä kehitettiin tilastotietojen käyttöä suojelun vaikutusten seuraamisessa pitkällä aikavälillä, jolloin vaikutuksia mahdollisesti ilmenisi. Laajemmalla tilastotiedon kartoituksella voidaan kehittää seurantaa siten, että METSO-ohjelman keinojen ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia olisi helpompi arvioida tulevaisuudessa tehtäviä päätöksiä varten koko maan mittakaavassa. 16\n19 2.2.5 Tutkimus METSO-ohjelman seurantajakso on niin lyhyt, etteivät monet vaikutuksista vielä tule esille sen aikana. Jotta suojelupolitiikan linjausten tueksi saataisiin arvioita METSO-ohjelman ekologisista, taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista pitkällä aikavälillä, tukeudutaan aihepiiriä koskevaan tutkimustietoon. Koska METSO-ohjelman monien toimenpiteiden vaikutukset näkyvät vasta pitkällä aikavälillä tai pilottihankkeina kokeiltavien toimenpiteiden käytön yleistyessä, on aihetta tutkivien hankkeiden tuottamilla tuloksilla ja tutkijoiden asiantuntija-arvioilla, malleilla ja skenaarioilla erittäin tärkeä rooli eri toimenpiteiden vaikutuksia ja soveltuvuutta arvioitaessa. METSO-ohjelman arviointia tukeva tuorein tutkimustieto on koottu METSOn tutkimusraporttiin (Horne ym MJ). 2.3 Raportointi Seurannasta ja arvioinnista on kirjoitettu kolme väliraporttia. Ensimmäinen väliraportti (Syrjänen ym. 2005) käsittelee seurannan ja arvioinnin suunnittelua, aikataulua sekä vuonna 2004 kerätyn itsearviointilomakeaineiston tuloksia. Toisessa väliraportissa (Koskela ym. 2006a) raportoidaan tutkijoilta ja sidosryhmien edustajilta vuonna 2005 kerättyjen lomake- ja haastatteluaineistojen tulokset. Kolmannessa väliraportissa (Koskela ym. 2006b) esitetään METSO-hankkeita toteuttavilta tahoilta vuonna 2005 kerättyjen lomakeja haastatteluaineistojen tulokset METSOn tutkimusraportissa (Horne ym. 2006) kootaan METSO-ohjelman toimenpiteiden aihepiirejä käsittelevä tutkimustieto yhteen ja tarkastellaan tutkimustulosten perusteella monimuotoisuuden turvaamisen ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Julkaisu syntyi kolmen tutkimusohjelman yhteistyönä ja on Monimuotoisuuden tutkimusohjelman (MOSSE ) metsähankkeiden loppuraportti, Ympäristöklusterin tutkimusohjelman monimuotoisuuteen liittyvien hankkeiden kooste ja Metsäntutkimuslaitoksen Metsien monimuotoisuuden turvaamisen keinot ja yhteiskunnalliset vaikutukset (TUK) tutkimusohjelman väliraportti. Raportti tukee METSO-ohjelman seurannan ja arvioinnin loppuraportointia ja esittää oleellisia ja tuoreita monimuotoisuuden tutkimustuloksia päätöksenteon pohjaksi, mutta ei tarjoa valmiita malleja tuleville toimille eikä analysoi METSO-ohjelmaa sinänsä. Tutkimustuloksia käytetään toimenpiteittäin arvioinnin tukena. 17\n20 Lähteet: Etelä-Suomen, Oulun läänin länsiosan ja Lapin läänin lounaisosan metsien monimuotoisuuden turvaamisen toimintaohjelma Suomen ympäristö 583. Ympäristöministeriö. 53 s. Horne, P., Koskela, T., Kuusinen, M., Otsamo, A. & Syrjänen, K. (toim.) METSOn jäljillä Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman tutkimusraportti. Maa- ja metsätalousministeriö, ympäristöministeriö, Metsäntutkimuslaitos ja Suomen ympäristökeskus. 387 s. Koskela, T., Horne, P., Syrjänen, K., & Kumela, H. 2006a. METSO-toimintaohjelman ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seuranta ja arviointi. Väliraportti II. Sidosryhmien ja tutkijoiden näkemyksiä METSOohjelmasta. [Verkkodokumentti]. Saatavissa: VALIRAPORTTI_II_30_1_2006.pdf. Metsäntutkimuslaitos ja Suomen ympäristökeskus. 73 s. Koskela, T., Kumela, H., Syrjänen, K. & Horne, P. 2006b. METSO-toimintaohjelman ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seuranta ja arviointi. Väliraportti III. METSO-hankkeiden vastuuhenkilöiden kokemuksia hankkeiden toiminnasta, vaikutuksista ja kehittämistarpeista. [Verkkodokumentti]. Saatavissa: mmm.fi/metso/asiakirjat/metson_seuranta_valiraportti_iii_1_9_2006.pdf. Metsäntutkimuslaitos ja Suomen ympäristökeskus. 97 s. Syrjänen, K., Horne, P. & Koskela, T METSO-toimintaohjelman ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seuranta ja arviointi. Väliraportti I. Hankkeiden itsearvioinnit [Verkkodokumentti]. Saatavissa: Suomen ympäristökeskus ja Metsäntutkimuslaitos. 91 s. Ahti Kotisaari Liesjärven kansallispuistoon liittyvä Kirkkolamminsuo 13 vuotta ennallistamisen jälkeen näyttää jo varsin luonnontilaiselta. 18\n21 3 NYKYISIIN SUOJELUALUEISIIN KOHDISTUVAT TOIMENPITEET 3.1 Luonnonsuojelualueiden elinympäristöjen ennallistaminen ja hoito Toimenpide 1, valtioneuvoston periaatepäätös: Elinympäristöjen ennallistamisella tarkoitetaan ihmisen muuttaman ekosysteemin palauttamista mahdollisimman lähelle luonnontilaa. Metsissä voidaan ennallistaa lajistoa, rakennetta tai toimintaa. Ennallistamistoimenpiteet ovat usein kertaluonteisia, mutta niillä pyritään käynnistämään luontaisia pitkäkestoisia kehityskulkuja, kuten puusto- ja lahopuusukkessioita tai soistumista. Ekosysteemin hoidoksi kutsutaan sellaisia luonnon monimuotoisuutta ylläpitäviä tai edistäviä toimenpiteitä, joissa ei palauteta metsien luontaisia rakenteita tai prosesseja. Tällaisia ovat esimerkiksi lehtojen ja lehtoniittyjen jatkuva ylläpitäminen lehtipuuvaltaisina ja avoimien harjumetsien hoito (luonnonhoito) sekä hakamaiden ja lehdesniittyjen eli perinnebiotooppien hoito. Ennallistaminen on keskeinen keino luonnonsuojelualueiden monimuotoisuuden kehittämisessä, sillä Etelä-Suomen ja Pohjanmaan nykyisten luonnonsuojelualueiden metsistä ja soista vain osa on jokseenkin luonnontilaisia. Ennallistamalla voidaan usein parhaiten turvata uhanalaisen ja taantuneen lajiston säilyminen, sillä monien ihmisen muuttamien ekosysteemien rakenteen ja toiminnan palautuminen luontaisesti on hidasta. Ennallistamisen suuntaaminen ensisijaisesti monimuotoisuuden kannalta merkittävimmille luonnonsuojelualueille on ekologisesti tehokkainta. Ennallistettavien kohteiden tulee muodostaa riittävän suuria kokonaisuuksia, jotta alueellisen palo- tai lahopuujatkumon ylläpitäminen olisi mahdollista ja toimenpiteiden suunnittelu ja toteutus tehokasta. Metsähallituksen selvitysten mukaan Etelä-Suomen ja Pohjanmaan nykyisillä luonnonsuojelualueilla on 673 ennallistettavaa kohdetta (koko maassa noin 800) pinta-alaltaan noin hehtaaria. Pinta-ala sisältää Metsähallituksen hallinnassa olevat suojelu- ja ohjelmaalueet puolustusministeriöltä ja Metsäntutkimuslaitokselta vuonna 2002 siirtyneitä alueita lukuun ottamatta. Tarkastelussa ei myöskään ole huomioitu Metsähallituksen hallintaan vuoteen 2007 mennessä siirtyviä uusia suojelualueita, joita tulee arviolta ha. Toistaiseksi puuttuvien ennallistamissuunnitelmien teko nykyisille luonnonsuojelualueille maksaisi noin 2,3 milj. (koko maan kohteille noin 2,7 milj. ). Kivennäismaiden metsien ennallistaminen tarkoittaa metsän polttoa, lahopuun lisäystä ja pienaukotusta. Polton kustannukset (160 aluetta, 960 ha) ovat noin 0,97 milj., lahopuun lisäyksen ( ha) 2,6 milj. ja pienaukotuksen (5 210 ha) 1,1 milj.. Kivennäismaiden ennallistaminen voitaisiin toteuttaa pääosin Metsähallituksen metsätalouden tulosalueen työvoimalla. 19\n22 Suojelualueiden soista ennallistettavia on noin ha. Ennallistamisen kokonaiskustannukset ovat noin 9,3 milj.. Ennallistaminen voitaisiin suorittaa osaksi Metsähallituksen metsätalouden tulosalueen työvoimalla. Puustoisten perinnebiotooppien (hakamaat, metsälaitumet, kaskimetsät ja lehdesniityt, yht. 117 kpl, ha) kertaluonteiset kunnostuskustannukset ovat Metsähallituksen luonnonsuojelualueilla yhteensä 2,3 milj.. Työstä 60 % voitaisiin toteuttaa Metsähallituksen metsätalouden tulosalueen työvoimalla. Alueiden vuotuiset hoitokustannukset ovat 0,56 milj., ja hoito voidaan pääosin toteuttaa metsätalouden tulosalueen työvoimalla. Muun luonnonhoidon merkitys luonnonsuojelualueilla on tämänhetkisen arvion mukaan edellä mainittua vähäisempi. Lehtojen (970 ha), jalopuumetsiköiden (15 ha) ja uhanalaisten metsälajien hoidon kustannukset ovat noin 0,42 milj., josta metsätalouden työvoiman osuus on lähes puolet. Hoitotarpeen kattavampi selvitys edellyttää luontotyyppitiedon kartoitusta suojelualueilta (vrt. esitys 2). Valtioneuvosto päättää, että nykyisten valtion luonnonsuojelualueiden ennallistamisen ja hoidon valtion vuoden 2003 talousarvioon sisältyvää rahoitusta esitetään lisättäväksi 1 milj.. Valtioneuvosto edellyttää, että Metsähallituksen metsätalouden tulosalueen liiketoiminnalla rahoitetaan metsätalouden työvoimakustannuksina ennallistamista ja hoitoa 1,2 milj. /v; talousarvioesityksissä esitetään varattavaksi ympäristöministeriölle yksityismaiden suojelualueiden hoitoon yhteensä 2 milj. vuosina Maanomistajat ja alueelliset ympäristökeskukset sopivat keskenään hoidon toteuttamisesta; ja että uusien suojelualueiden perustamisen yhteydessä varataan niiden ennallistamiseen ja hoitoon riittävät resurssit. Valtioneuvosto toteaa, että yksityismaiden suojelualueiden hoidon lisärahoituksen tarve vuosina on yhteensä 2 milj.. Maanomistajat ja alueelliset ympäristökeskukset sopivat keskenään hoidon toteuttamisesta. 20\n23 3.1.1 Tausta METSO-toimintaohjelman toimenpiteessä 1 toteutetaan ennallistamista valtion luonnonsuojelualueilla ja suojelualueiden hoitoa yksityismailla. Yksityismaiden luonnonsuojelualueiden hoidon toteuttaminen edellyttää niiltä koottavaa perustietoa, mistä syystä aihetta on tarkasteltu toimenpiteen 2 luonnonsuojelualueiden perustiedon keruu yhteydessä (luku 3.2). Ennallistamisen merkitystä suojelualueiden ja talousmetsien monimuotoisuuden lisäämisessä ja ennallistamisesta saatuja uusia tutkimustuloksia on tarkasteltu kattavammin METSOn tutkimusraportissa (Kuuluvainen ym MJ) ja siksi niitä käsitellään loppuraportissa vain lyhyesti. Taustamateriaalia toimenpiteestä on tuottanut Pekka Salminen ympäristöministeriöstä, Metsähallituksessa toimenpiteen toteutuksen osalta arvioinnissa käytetystä materiaalista on vastannut etenkin Jussi Päivinen, mutta myös Marja Hokkanen ja muut keskusyksikön asiantuntijat sekä lukuisat toimenpiteiden alueelliset toteuttajat ovat tuottaneet materiaalia seurannan ja arvioinnin käyttöön. Metsien ennallistamista voidaan tehdä myös talousmetsissä Metsälain 6 nojalla, joka mahdollistaa erityishakkuut. Mikäli hakkuukohteella on metsän monimuotoisuuden säilyttämisen, maiseman tai metsän monikäytön kannalta erityistä merkitystä, hakkuu voidaan tehdä kohteen erityisluonteen edellyttämällä tavalla. Erityishakkuilla voidaan esimerkiksi lisätä lahopuustoa ja tehdä säästöpuu- ja pienaukkohakkuita, erirakenteisen metsän kasvatushakkuita ja puustoisten perinnebiotooppien kunnostushakkuita (Selvitysraportti metsälain 2003). Vuoden 2004 loppuun mennessä talousmetsiä oli ennallistettu yhteensä hehtaaria (Metsätilastollinen vuosikirja 2005). Ennallistamista on tehty talousmetsissä pienimuotoisesti mm. metsäluonnon hoitohankkeiden yhteydessä (katso luku 5.1, toimenpide 10). Luonnonsuojelualueiden ennallistamista ja hoitoa selvittäneen työryhmän mietintö Ennallistaminen suojelualueilla luovutettiin ympäristöministeriölle (Ennallistaminen suojelualueilla 2003). Mietintö antoi hyvät lähtökohdat ennallistamistoimenpiteiden suunnittelulle ja kohteiden valinnalle. Luonnonsuojelualueilla tarkoitetaan Metsähallituksen luontopalvelujen hallinnassa olevia suojelualueita ja suojeluun varattuja alueita (mukaan lukien Natura 2000-alueet). Luonnonsuojelualueiden ennallistaminen ja hoito kohdennettiin valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisesti puustoisiin, ensisijaisesti METSO-ohjelman luonnonsuojelubiologissa kriteereissä mainittuihin monimuotoisuuden kannalta tärkeisiin elinympäristöihin. Luonnonsuojelualueiden ennallistaminen ja hoito on toteutettu pääosin Metsähallituksen toimesta. Ympäristöministeriö ja Metsähallitus ovat kirjanneet keskinäiseen tulossopimukseensa ennallistamisen ja hoidon vuosittaiset tavoitepinta-alat. Rahoitus, vuosittain noin 1 milj. euroa on osoitettu YM:n METSO-varoista (momentti ). Ennallistamistöissä on käytetty enimmäkseen Metsähallituksen omaa metsurityövoimaa liiketoiminnan rahoituksella, joka on vaihdellut vuosittain miljoonan euron molemmin puolin. 21\n24 Metsähallitus on raportoinut vuosittain tulossopimuksessa asetettujen tavoitteiden toteutumisesta. Asetetut tulostavoitteet ovat täyttyneet varsin hyvin, ennallistamisen osalta jopa ylittyneet ensimmäisinä vuosina. Metsien ja soiden ennallistamista on edistetty myös EU:n Life Luonto -hankkeina; esimerkiksi vuonna 2005 oli käynnissä viisi erillistä hanketta. Metsiä ja soita ennallistettiin vuosina koko maassa valtion luonnonsuojelualueilla yhteensä hehtaaria, 112 % tavoitteesta. Hoidettujen puustoisten perinnebiotooppien pinta-ala oli samana aikana 756 hehtaaria koko maassa, 115 % tavoitteesta. Tulossopimuksen mukaisesti Metsähallitus kävi neuvotteluja yksityisten luonnonsuojelualueiden ennallistamisen ja luonnonhoidon järjestämisestä kaikkien alueellisten ympäristökeskusten kesken (ks. luku 3.2). Neuvottelujen perusteella laadittu selvitys valmistui Metsähallitus laati myös ohjeet ennallistamisen suunnittelua varten. Helmikuun alussa 2004 Metsähallitus asetti laajapohjaisen luonnonsuojelualueiden ennallistamis- ja hoitotoimien seurannan ohjausryhmän. Ryhmän tehtävänä on laatia valtakunnallinen ennallistamisen ja hoidon seurantastrategia ja ohjata seurannan käytännön järjestämistä. Ensimmäinen ennallistamisen ja luonnonhoidon seurantasuunnitelma valmistui vuoden 2005 alussa. Ohjausryhmän jäsenet järjestivät ja osallistuivat vuosittain pidettyihin, luonnonsuojeluhallinnolle kohdennettuihin ennallistamisen koulutustilaisuuksiin. Näiden toimenpiteiden perusteella ennallistamisen toteuttamista ja seurantaa on yhdenmukaistettu METSO-alueella ministeriön ja Metsähallituksen tulossopimusten tavoitteiden mukaisesti. Luonnonhoidon seurannan ohjeistuksessa on ollut ongelmia hoitokohteiden suuren vaihtelevuuden ja resurssipulan takia Toimenpiteen toteuttaminen Metsien ja soiden ennallistaminen METSO-alueella Metsähallituksen luontopalvelut on vastannut luonnonsuojelualueiden elinympäristöjen ennallistamis- ja hoitotoimien suunnittelusta ja töiden organisoinnista. Ennallistamisen ja hoidon suunnittelu on perustunut kuviokohtaisista maastoinventoinneista saatuihin puuston ja kasvupaikan perustietoihin (Luonnonsuojelualueiden perustiedon keruu luku 3.2). Pääosan käytännön ennallistamis- ja hoitotoimista ovat suorittaneet Metsähallituksen metsätalouden metsurit. Myös ulkopuolisia koneurakoitsijoita on käytetty paljon. Metsiä ja soita on ennallistettu yhteensä ha (taulukko 3.1.1, kuva 3.1.1) (koko maassa on ajanjaksolla ennallistettu yhteensä hehtaaria). Metsiä on ennallistettu ha (taulukko 3.1.1) ja soita ha (taulukko 3.1.2). Ennallistetuille metsikkökuvioille on tuotettu kuusi- ja mäntylahopuuta keskimäärin noin 17 m 3 /ha. Lehtilahopuuta ei ole metsien ennallistamisen yhteydessä tuotettu muutamia yksittäisiä tapauksia lukuun ottamatta. Ennallistamistoimista noin hehtaaria on tehty sellaisilla kuvioilla, jotka on luokiteltu johonkin Natura luontotyyppiin (taulukko 3.1.3). Pääosa näistä hehtaareista on ennallistettuja soita. 22\n25 Taulukko Metsien ennallistamispinta-alat toimenpiteittäin ja vuosittain METSO-alueella. Vuosi Lahopuun lisäys, ha Pienaukotus, ha Poltto, ha Yhteensä, ha Yhteensä Taulukko Soiden ennallistamispinta-alat (ojien tukkiminen ja/tai puuston poisto) vuosittain METSO-alueella. Vuosi Yhteensä, ha Yhteensä Taulukko Ennallistamispinta-alojen jakautuminen eri Natura luontotyyppeihin METSO-alueella (*merkityt EU:n priorisoimia luontotyyppejä). Luontotyyppi Ennallistamis- tai luonnonhoitopinta-ala, ha Keidassuot* Muuttuneet ennallistamiskelpoiset keidassuot Vaihettumissuot ja rantasuot 69 Letot 73 Aapasuot* Luonnonmetsät* 456 Harjumetsät 651 Puustoiset suot* Metsäluhdat* 2 Yhteensä\n26 Metsien ja soiden ennallistaminen METSO -kohteilla vuosina Ennallistettu metsiä ha (4) ha (5) ha (9) < 50 ha (47) Ennallistettu soita > 400 ha (1) ha (3) ha (5) < 50 ha (31) Ennallistettu metsiä ja soita > 400 ha (1) ha (9) ha (12) ha (11) < 50 hz (17) Mittakaava 1:3 milj. Metsähallitus 2006 Pohjakartta Gerimap Oy, Lupa L5293 Kuva Vuosina ennallistettujen kohteiden sijoittuminen METSO-alueelle. Perinnebiotoopit ja muu luonnonhoito Valtioneuvoston periaatepäätöksessä puustoisten perinnebiotooppien (hakamaat, metsälaitumet, kaskimetsät ja lehdesniityt) hoitotavoitteeksi on asetettu ha vuoden 2012 loppuun mennessä. Tämä tavoite on tarkentunut myöhemmin 900 hehtaariin. Tässä raportissa on mukana myös avoimien perinnebiotooppien hoito, vaikka avoimille perinnebiotoopeille ei valtioneuvoston periaatepäätöksessä ole tavoitetta annettu. Avoimien perinnebiotooppien hoitoon ei ole käytetty METSO-rahoitusta. 24\nMETSOn jäljillä. Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman tutkimusraportti\nMETSOn jäljillä Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelman tutkimusraportti toimittajat: Paula Horne terhi Koskela Mikko Kuusinen Antti otsamo Kimmo syrjänen Maa- ja metsätalousministeriö, ympäristöministeriö,\nMETSOn seuranta ja arviointi\nEtunimi Sukunimi 1 METSOn seuranta ja arviointi Paula Horne (METLA) KMO Metsien ekologinen kestävyys -työryhmä Arviointiprosessi: KMO METSOohjelm a Metsotyöryhm ä S E U R A N T A 17 to im enpidettä YM


Saksalaista Pornoa Nettideitti Suomi pelottava karvainen pillu finnkino lahti\nLääkäri avoimet työpaikat alavus Erotic massage finland sex pussy hairy chat nuppi net herkku nettiasunto oulu Tantra hieronta helsinki flirtti.. Vaimoa Naidaan Karvainen Pillu Ilmaiset Suomalaiset Seksivideot Thai Hieronta Lauttasaari Rethymnon Keskustelu Silikooni Rinnat seksiväline kaupat pissa ja kakkaleikit eroottinen hieronta miehelle viro deitti Shemale mistress find numerohaku Ingen strenger festet nsa etela savo karvaiset pillut porno finland\nilmaiset porno sivut seksiseuraa mikkeli liian nopea laukeaminen teko penis, , Ilmaisia Porno Leffoja Viola Milf Porno lg www sihteeriopisto net\nvoimakas orgasmi escort massage sosiaalinen eroottinen kirjallisuus alasti Milf prostitute thai hieronta kokemuksia\nSavon sinkut thai massage sex video Härmälä k market uhkeat naiset Vaimolle kullia paras porno sivu.\nSuomi24 Treffit Arture Kankaanpää Milf Bondage Seksiseuraa Tampereelta\nsex video ilmainen gossard rintaliivit Porno sivustot vaimolle mustaa miestä Aninkaisten Ammattikoulu Viro Deitti elokuvat hamina ilmaiset eroottiset videot Tietokonehuolto Herttoniemi Suomi Kajaani Seksiasennot kuvat posliini vai puska Bb inka tuominen suomi seksi kuvat seksi kotivideo thai hieronta rauma Isadora Escort Tantra Hieronta Tampere,\nThai massage sex video sexshop helsinki thai hieronta tuusula karhu porno com\nSuomiseksiä video pillu filmit Biggest dildo aikuisviihde ilmainen Luottokortti Kiillottaa Cum Kasvot\ntietokonehuolto hyvinkää web cam porno Pillun Tyydytys Aistillinen Hieronta\nFinnish legs and feet milf girl massage thai hieronta espoo bb minna tissit Arvostelut latina suudella sisään somero meriton spa kokemuksia seksi rovaniemi\nIlmaiset Pornokuvat Hot Thai Massage Sex Tumblr tantra hieronta fantasia lähellä kitee Naisen viettely pornoa netissä ilmaiset pornot erotiikka videot..\nHot girl sex vuokraovi mobiili...\nNainen masturboi ilmaiset aikuisviihde videot Viikon Iltatyttö Suomalaista Kotiseksiä Fuck Porno Ilmaiset Sex Videot Paksua Kullia Sihteeriopisto Girls Kallio thai hieronta shemale on girl hallitseva huoria sukupuoli lähellä akaa.. Viserrys Lailliset Bordellit Anaali Sisään Helsinki seksi seuraa helsinki nuori pimppi täydellinen suihinotto striptease seksitreffit torrevieja escorts nainen venäjältä Alaston Suomi 24 Seksiä Sukkahousuissa\nBudapest Lingam Massage Thai Hieronta Pasila ilmaisia eroottisia videoita isotissi Er A Være Venner Med Fordeler Darlige Karhula, Finnkino oulu osoite gay chat koodi\nbiker dating sites ontario iisalmi... nainen etsii miestä thai massage happy ending sex\nThai massage helsinki finland escort torrevieja monster cocks suomi24 seksi chat Suomi Porno Hd Erotiikka Kuopio... seksi kotivideot thai hieronta video mari perankoski sielu ja ruumis naisten laskettelusukset... Hierontaa Naisille Sexi Massage Video. Backwards Fucking Mistä Nainen Kiihottuu Asian Escort Service Karvainen Alapää\nOhjelmapalvelu Extacy Erotic Massage Tallinn sosiaalinen venäjän kieli suuhun.. Escort Barcelona Hungary Escort..\nTeinitytön Pillu Sexual Striptease, Video Dating Profiles Siilinjärvi.. vaimolle vierasta luvalla alastonsuomi videoita\nSeksiä Saunassa Suomi Naiset Alasti Pillun Ajelu Tallinnan Yökerhot rauma seksi seuraa seksi seuraa hyvinkää Omat kuvat porno massage and sex naisen hieronta escort girl finland\nHelsinki Prostituutio Tissit Ja Pillu strip club in helsinki hentai porn movies Parhaat asennot shemale on girl. Voimakas orgasmi tekstiviesti treffit... Seuraa Parille Halpaa Puhelinseksiä naisen ejakulaatio seksiasennot kuvina\nNainen Etsii Seksiä Tampere Thai Hieronta Seksikumppani net deitti tampere\nIlmaiset Pornovideo Hieno Nainen Suomi Porno Heidi Siwa Sääksjärvi\nHotmail Com Sähköpostin Luominen Vantaa Suomiporno Gina Hieronta Martinlaakso\nandy mccoy mustalainen anopin nainti.. Gratis dating kontaktannonser joensuu Erotiikka treffit tiukkoja pilluja\nHyvää Pillua Nainen Itsetyydyttää naiset ja porno porno valokuvat Suomi Porno Torrent Trimmed Pussy Thai Hieronta Jyväskylä Suomi Porno Chat Sexy thai massage free porn suomi Aikuisten treffit free xxx cams\nSquirting escort poland sex escort Seksiä videoita pikkuhousu fetissi\nCzech Escort Girls Vilna Escort Eroottinen Hieronta Miehelle Knullkontakt\nSeuraa netistä ilmaiseksi suomen isoimmat rinnat kielikorut netistä alaston pimppi..\nSavu saattaja cum kasvot lähellä kiuruvesi... Iskuri Treffit Ilmainen Seksiseura sexi novelli ryhmäseksi videot\nhieroja lauttasaari siskolle kyrpää Nainen Hakee Seksiseuraa Live Jasmin Löytö vaalea pieni lähellä ylöjärvi Pillua netistä rakkaushoroskooppi me naiset\nyoni hieronta tietokonehuolto pori fuck thai massage alastonsuomi kuvat Nalle Puh Mietelauseet Ystävyys Crosman Ilmapistooli Naiset Saunassa Kiihottunut Nainen Shemale On Girl Mobiili Nettiauto\nSukkahousu seksiä ei ilmaisjakelua tarra. .. Thai hierontaa kuopio panoseuraa tampere Ilmais pano pillu täynnä spermaa eroottisia filmejä etsi seuraa.. kyrpä kovana ilmaisia alastonkuvia.. Pillu Suomi Seksitreffit Jyväskylä ilmaiset seksitreffit asian shemales\nTeen sex video suomiporno gina Porno video suomi ilmaiset seksi Seksi hieronta seksitreffit kuopio thai hieronta lauttasaari hairy pussy and ass\nVuokraovi mobiili miesten seksilelut Quntele suomi24 treffit kirjautuminen... porno video net estonian girl sex Esiaviollinen Seksi Suomi Porno. Todellinen afrikkalainen suullinen seksi\nsuomi porno filmit kirjeenvaihto. Emo Porn Pics Lesbot Rakastelee\npillun syvyys maksullisia naisia Eroottinen Hieronta Pori Nuru Massage Online porno youtube tyttöä nussitaan vapaa sukupuolen datinga pieksämäki\nSex Work Jyväskylä Naintivideoita 2018 hieronta isku työtä lähellä alavus ilmaiset seksi video pillu kipeä.. Alaston Suomi Nainen Venäläinen Vaimo Suomi seksi tube mariah pornotähti body massage sex video parhaat pornovideot...\nilmaiset aikuisviihde videot excès porno...\nFinland fuck treffit suomi haku Thai Hieronta Pateniemi Upeat Rinnat Verkkosivusto Escort Opas Punaiset Hiukset Halvin Tampere Murmansk Escort Service\nPissa fetissi porno näyttelijät. pietari escort ilmaista seksiä verkossa rakennekynnet leppävaara monster high kuvahaku elisa numerohaku 0700 alkuiset numerot, Hiusmallit pyöreät kasvot finnish amateur porn\nLatex bondage sihteeriopisto escorts webcam xxx escort service tallinn\nsiskolle kyrpää tantrinen hieronta helsinki ilmaiset filmit naisten laskettelusukset Tuccabaja Salla Porn Actress Escort... tuusulan avoimet työpaikat kauhajoki porno lääkäri millaisen naisen mies haluaa maxim elokuvateatteri hämeenlinna seksiseuraa miehelle vw perspano rakel liekki seksi. Hot amateur fuck bordell caligula\nnaisen hieronta striptease kouvola posliini vai puska mature pillu, Suomalaisia Porno Sivuja Naisseuraa Miehille Seksi alasti thai hieronta jyväskylä . Ellit Seksi Transvestiitti Seuraa jallulehti maksulliset naiset helsinki erotic masaje webcam porno gratis Sihteeriopisto Escort Thai Massage Helsinki Seksiseuraa porvoo shemale seuraa Sex chat rooms tantra hieronta helsinki Hairy pussy group seksi fantasia Bb johanna suihkussa hot thai massage sex Eturauhashieronta biggest dildo ever\nUlkopuolella soita tyttö sukupuoli lähellä tampere. Helsinki Prostituutio Katu Tartu Litsid Sex shop vantaa finland porn videos Alastonsuomi Videoita Halpoja Hotelleja Helsingissä Tallinnan Huorat Sexsi Tarinoita seksitreffit vaasa anal massage.. rakastelu kuvia biggest dildo ever.. Omakuva seksitreffit shemale big\nSex when massage maksi kodintukku kuopio.. Matkustaa Hieronta Kaunis Lähellä Helsinki Chinese dating show english sub pohjanmaa Big brother suomi seksi tantra\nOne Night Stand Sitat Pohjanmaa seuraa oulu katsastuskonttori hämeenlinna isot tissit kuvia pillu seuraa hämeenlinnan paras yökerho omakuva seksi. Tawastia Bank Hämeenlinna Suomi Porno Seksiseuraa iisalmi porno video chat\nKuuluisa online dating verkkosivuilla seksiseuraa pirkanmaa Ilmaista seksi seuraa tiukkapillu Seksikauppoja eroottinen hieronta helsinki Hot Girls Pics Thai Massage Sex Alistaminen Seksissä Seksi Helsinki,\nsexwork girl fin prostata hieronta Hairy pussy are the best erotic massage tampere\nfuck book kotimaiset pornovideot Sex kauppa ilmaista lesboseksiä.. Polish Call Girls Rakel Liekki Suomiporno\nNettitreffit suomi praga escort Päivän ajan parinvaihto iso rinta sisään kemi.\nHairy Pussy Are The Best Erotic Massage Tampere Naimisissa aikuinen rimming lähellä harjavalta\nTinder ilmainen deitti kotisatama etuovi com jyväskylä järvenpää Anime porn pics pillu kosteana Viserrys eroottinen suullinen seksi\ntodellinen ystävä suun kautta ilman kondomia lähellä äänekoski hentai fuck porn kauppa petonen..\nfinne one night stands gratis haukipudas vaimolle mustaa ilmainen pornovideo Tantra Hämeenlinna Iskurit Treffit Mercy Porno Gay Escort Massage Bb Inka Sex Täydellinen Suihinotto Posliini vai karvat amatööri seksi nuru massage site lahden huorat Pimpin nuoleminen xxx massage milf.\nsuomi kajaani escort girl turku ilmasta pillua ruskea vuoto raskaus,\nArvostelu Dominatrix Kiimainen Sisään Salo alastonvideot teiniäiti sarita video suomalaiset seksi videot 3d hd porn Sihteeriopisto Kuopio Sex Work Suomi kamerat kypsä nainen vesiurheilu lähellä espoo\nnuru massage tallinn milf best fuck...\nAmatööri Sex Thailand Cheap Escort seksitreffit pirkanmaa pornovideo suomi\nSeksi Video Ilmainen Free Hd Sex... Pylly Porno Venäläinen Nainen Etsii Miestä Seksiä oulu millaisen naisen mies haluaa. Sex Pornoa Ilmaiset Suomi Seksivideot Sexy ass videos jyväskylä escort.\nSeksiseuraa hämeenlinna thaimaa prostituutio hinta suomalaista homo pornoa search hairy pussy\nKotimaiset Pornovideot Tekstiviesti Seuraa.. lotus tantric massage escort of italy.. Asian Ladyboy Vaimolle Mustaa Miestä Siwa Tampere Aukioloajat Thai Hieronta Tampere. Xxx Videos Alastomia Julkkisnaisia täysin ilmainen cowboy dating site maksutonta seksiseuraa Hieronta Sörnäinen Alaston Hieronta\nescort czech juttuseuraa miehille Savu Asia Aurattu Pussy Sisään Raisio treffi arena private nude massage Suomi deitti ilmaiset erotiikkafilmit planet luv online dating elää forssa seksideitti, Hot amateur fuck kotimainen porno tantrahieronta helsinki hot blonde pussy thai hieronta jyväskylä tissi pano Sexfilm alaston nainen suihkussa Seksiseuraa Etelä Pohjanmaa Ilmaiset Porno Thai Massage Vantaa Shemale Pic Hyvää Pillua Thai Hieronta Myyrmäki, Spb Escort Alastonsuomi Etusivu seksitreffit haku seksiseuraa rovaniemi\nEturauhas Orgasmi Viivi Pumpanen Peppu Treffit Tampere Suomiporno Videoita Mistress Eva Jyväskylä Finnkino, Nainen itsetyydyttää nainen etsii miestä oulu. Nakupalat Suomalaista Koti Pornoa Ilmaiset kotivideot nussimis tarinoita.\nErotiikkaliike Tampere Striptease Seksitreffit Seksiasut Miehille Seksi Seuraa Oulu Morelocale 2 Android 6 Kirkkonummi.. Pihla viitala alasti louise fuck\nTäydellinen vaalea koiran tyyliin... Seksiseuraa porvoo xxx massage milf escort thailand pornstar escort list seksiseuraa imatra seksi seuraa netistä . Lymfahieronta Espoo Seksiseuraa Jyväskylästä Pisimmät Treffit Striptease Oulu Hyvä tantra hieronta ruskeaverikkö sisään helsinki.\nMaria Lund Tissit Pornoa Suomesta Hieronta kemi striptease tallinn... venytyskorut netistä miesten siveysvyö...\nEroottinen hieronta oulu karvaista vittua Seksisuhde itsetyydytys vinkkejä miehille Treffit lappeenranta seksitreffit nainen etsii\nRiga sex escort treffit iskuri Thai massage sex video ass smoothie, yksityinen katukoukku alaston sisään vantaa Eturauhanen orgasmi bb veera alasti. Milf Escort Eroottinen Foorumi Mitä mies haluaa naiselta sängyssä sexworks oulu American Sex Puutteessa Oleva Mies Seksi sattuu kyltymätön nainen Seksitreffit Fi Escort Service In Latvia Ei ilmaisjakelua tarra seksittreffit\nMasseuse paid for sex teen webcam\nPrivate erotic massage tissit ja pillu suomi 24 seksi seksiliike helsinki Seksi ilmoitukset pattaya huorat puhelinnumero xxx punaiset hiukset Sihteeriopisto jkl escort kristianstad biggest dildo ever seuraa joensuu Thai Massage Helsinki Finland Gay Seuraa gratis singleseiten länsi turunmaa\nmanse sex shop jkl verotoimisto www seksi porno seuraajokaiselle kokemuksia turun vuokra asunnot oy loimaa\nAikuisviihde Suomessa Nina Escort Henry Saari Porno Oulun Joukkoliikenne Hinnasto Hämeenlinna yökerho ryhmäseksi videot Seksitreffit fi suomalaista kotipornoa.\nThaihieronta Kokkola Hyvää Pillua Hot dating sites in ghana suomi... pussy juice webcam erotic massage prag\nEscortfin mies ja nainen yhdynnässä Nainti Videot Free Porn Lesbian Suomi porno tähdet panoseuraa tampere. seksin myynti ilmaiset seksi filmit,\nsinkut turku kovaa ilmaista pornoa Seksiseuraa Kuusamo Oslo Porno\nTallinn erotic massage seksi tampere Kypsät Naiset Prostituutio Suomi fuckbook mobile fuckbook delete account vapaan sivistystyön personalsu jyväskylä Pornoon seksivideot tissi videot Thai Hieronta Lohja Päiväkahviseuraa Jyväskylä Vanhaa Naista Naidaan Rakel Liekki Sex Videos erotic masaje webcam porno gratis Lesboseksi Suomi Porno Torrent\nPoika Nai äitiä Naisseuraa Miehille,\nPk seuraa helsinki youngpornvideos Suomi Tunteet Sarita Savikko Porno Video Ylikerroin forum seksiä tampere Prostituutio Hinnat Helsinki Skirt Striptease\nHva Er One Night Stands Järvenpää Treffit Kuopio Hieronta Miehille Etsitään Ystävää Escorts Espoo.. Etsi Seksitreffit Naisten Orgasmi. . Seksi ilmaiset videot pari etsii paria eroottiset kertomukset paras thai hieronta paras porno elokuva rakel liekki sex videos seksiseuraa porvoo thai hieronta riihimäki facebook kirjaudu sisään suomi seinajoki\nSuomalaiset seksi videot bb suihku\nPorno tarinoita porno thai massage\nHuora tallinna tasuta eesti porno Theme of AARAMBHA THEME. Nyt hieronta tyttöystävän kokemus lähellä laitila


Jarkko Laineen Turku | Tuijata. Kulttuuripohdintoja\n← Hashimoto ja Doisneau Turussa\nJohn Galsworthy: Omenapuu. Klassikkohaaste osa 5 →\n6 responses to “Jarkko Laineen Turku”\n28 heinäkuun, 2017 11:45 am\nVielä yksi vinkki: käykää Logomossa. Siellä on mielenkiintoista nykytaidetta, suomalaista ja kansainvälistä. Sekä mainio videoteos!\n28 heinäkuun, 2017 11:56 am\nKiitos vinkistä! On monta syytä käydä Turussa 😀.\n28 heinäkuun, 2017 12:16 pm\nTurkulaisena en tarvitse kuin yhden syyn käydä Turussa: Turku ❤\n28 heinäkuun, 2017 12:17 pm\nJa se on hyvä syy.\n28 heinäkuun, 2017 9:06 pm\nMeistä on vuosien varrella muotoutunut läpikulkuturkulaisia kun täältä Tukholmasta tulemme aina sitä kautta Suomeen. Täytyypä lukea tämä kirja!\n28 heinäkuun, 2017 9:11 pm\nKannatan pysähtymistä Turkuun kirjan kera.


Tuhat ja yksi tarinaa : 301. tarina (Saklıkent Gorge- takaisin kanjoniin)\n301. tarina (Saklıkent Gorge- takaisin kanjoniin)\nOli aika jättää Kaş ja jatkaa matkaa. Seuraava etappimme oli Ölüdeniz, mutta matkan varrella kävimme katsomassa muutaman paikan. Melko pian Kaşin jälkeen oli ensinnäkin Mavi mağra eli Sininen luola. Sinne tehtiin laivamatkoja mm. Kaşista ja Kalkanista, sillä luolalle pääsi vain mereltä käsin tai kapuamalla alas kivikkoista rinnettä autotieltä. Mies kapusi kivikot ja kävi nappaamassa kuvan.\nHieman eteenpäin luolalta oli rappuset alas Kaputaşin kanjoniin. Kanjonin merenpuolelle antavassa päässä oli hiekaranta, jonka moni oli löytänyt. Autoja oli runsaasti parkissa tien vierustalla. Tyydyimme siis nappaamaan kuvan sieltäkin ohi mennessä.\nSeuraavaksi päädyimme tämänkertaiseen esittelykohteeseeni, Saklıkent Gorgeen. Tämä Akdağlar-vuoristossa oleva kanjoni on huimat 18 km pitkä. Leveys vaihtelee matkan varrella aika leveästä niin kapeaan, että auringonvalokaan ei pääse alas asti. Me olimme nyt jo niin "kokeneita" kanjonikävelijöitä, että lähdimme kameran kanssa matkaan.\nAlku olikin melkoinen. Kiviltä piti hypätä alas yllättävän lujasti virtaavaan veteen, joka oli todella kylmää. Aikaisemmin tässä ollut naru, oli korvattu avuliailla pojilla, jotka tietysti halusivat palveluksistaan maksua. Mies suojeli kameraa, minä laukkua. Kolmoselta lähti virrassa sandaali jalasta ja se meni menojaan. Lopulta pojat kantoivat sekä kolmosen, että kuopuksen ja taluttivat äidin sekä esikoisen yli virran. Sitten alkoikin leppoisammat kävelyt. Onneksi:).\nPutoukselle asti kävelimme koko porukka. Sitten alkoikin vaikeampi osuus. Pääsin putouksen ali vielä kameran kanssa, mutta sitten oli jo niin syvää, että en uskaltanut jatkaa. Miesväki lähti siis etenemään ja me tyttöjen kanssa paluumatkalle. Avulias miesjoukko avusti ja nosti kuopusta pahimpien paikkojen yli. Muuten emme olisi kyllä selvinneetkään. Sen verran haastavaa kulkeminen oli, lähinnä kameran takia.\nVirran yli selvisimme jotenkin. Loppunousussa meitä matkan aikana avustanut mies kaatui kameroineen umpisukkeluksiin. Kyllä meitä harmitti hänen puolestaan ja koin siitä syyllisyyttä pitkän aikaa. Kaatuminen ei kyllä ollut meidän vika, mutta ajattelin, että kääntyikö hän vielä varmistamaan, että olimme päässeet perille ja kaatui sen tähden? Siinä vaiheessa oma mies oli ottanut meidät jo kiinni ja nappasi kuopuksen syliin loppumatkaksi.\nKolmonen sai uudet sandaalit. Reipas kaveri oli kävellyt koko pitkän matkan kivikoissa vain yhdellä kengällä:). Kuopuksen bikinien yläosa puolestaan hukattiin tähän hauskaan ravintolaan, jossa söimme seikkailujemme päätteeksi. Ruoka oli ihan ylihintaista, mutta miljöö oli todella hauska. Lapset saivat soudella näillä suurilla renkailla ruokaa odottaessa.\nMinä, antiliikkuja, läysin siis itselleni sopivan urheilulajin, kanjonikävelyn. Onpa harmi, että sitä ei voi harrastaa täällä Istanbulissa.\nLähettänyt Mine klo 12.38\nTunnisteet: Turkki. Saklıkent Gorge.\nUpea uimapaikka;tuo vesikin kuvassa niin kauniin väristä! Ja upea tuo kanjonipaikka.Täälläkin on kanjoneita,erämaassa.\n8. syyskuuta 2012 klo 15.12\nWau mitä kuvia ja ihanan väristä vettä. Voisi tehdä hyvää!\n8. syyskuuta 2012 klo 15.33\nVoi mulla on niin ikava noita etelan kanjoneita ja koskia joiden varrella on aina tee- tai ruokapaikkoja kivoine levahdyspaikkoineen. Ihanan virkistavia kuumalla kesasaalla, taalla kuivassa Ankarassa voi vedesta vai haaveilla.\n8. syyskuuta 2012 klo 15.57\nIhan ihmeellinen matka kanjonikävelyineen; kiitos Mine!<3333\nOikein leppoisaa viikonloppua sinulle & perheellesi!:DD\n8. syyskuuta 2012 klo 16.35\nWAU!!♥ tuo olis oikeesti kivaa, pitäis vaan varustautua retkelle vedenpitävällä kameralla!\nKäyhän noukkimassa blogistani...♥\n8. syyskuuta 2012 klo 17.51\nYaelian: Onkohan niissä vettä ja mahdollisuus kävellä? On hyvää hommaa helteellä.\nKikka: Kyllä tekee hyvää, niin uiminen, kun kanjonikävelykin:).\nPetra: Varmasti. Minä en ymmärrä, että miksi se Ankara piti pystyttää sinne kuivaan plänttiin. Täytyyhän sitä nyt joku vesi ihmisellä olla.\nAili: Täällähän näitä ihmeitä riittää:). Levollista viikonlopun jatkoa sinne sinulle.\nPunatukka: KIITOS, minulla on toinenkin lappunen odottamassa. Koitan muistaa ne kunhan saan tämän matkan loppuun... Vedenpitävä kamera tuli meillekin monesti mieleen. Olisi saanut snorklatessakin kivoja kuvia?\n8. syyskuuta 2012 klo 18.38\nOi mitä seikkailuita. Olen ollut viikon pois blogimaailmasta ja olet ehtinyt kertoa vaikka mitä mielettömiä juttuja täällä.\nTuo kanjonikävely kuulostaa sellaiselta juuri sopivaan seikkailukkaalta. Vähän jännitystä ja ponnistelua, muttei liikaa. Upean näköinen paikka.\n8. syyskuuta 2012 klo 18.56\nJanna reissu! Meilta on jaanyt tuo kanjoni nakematta.\nIhania nuo veden paalle rakennetut ravintolat Turkissa. Dim cayssa Alanyan lahella nautiskelimme sellaisessa. Ja varmaan jossain muuallakin, en vaan nyt muista missa.\n8. syyskuuta 2012 klo 19.24\nKirjailijatar: Tämä oli tapahtumarikas loma tämä viimeisin. Tein kuvia jo matkalla valmiiksi, niin nyt on ollut nopea laittaa juttuja tulemaan. Kanjonikävely oli ihan huippua, sitä jaksoi kummasti tehdä niissäkin helteissä.\nAnu: Minäkin tykkään niistä. Vesi on niin kiva elementti ja jaksaa kiehtoa lapsiakin.\n8. syyskuuta 2012 klo 20.06\nWau ja Wau ! Teidän matkaanne on sattunut tälläkin kerralla huikeita paikkoja ! Ja vielä huikeampia kokemuksia ! Onneksi selkä on nyt niin kipeä, että ei tehnyt mieli kanssanne kanjoniin... Säästyin kateellisilta ajatuksilta ! t: Tiina\n9. syyskuuta 2012 klo 17.26\nTiina: Tuo osa Turkkia on täynnä kaikkea mielenkiintoista. Oli siis oikea runsaudenpula valitsemisessa. Monen mielenkiintoisen ohi piti vain ajaa. Kuten vaikka Pataran. Pikaista paranemista selällesi.\n10. syyskuuta 2012 klo 7.42\nKun asuimme Fethiyessa, niin Saklikent oli joka kesainen kayntikohde. Kaunis paikka. İhanat kuvat olette sielta ottaneet.\n13. syyskuuta 2012 klo 16.52\n▼ syyskuuta ( 21 )\n314. tarina (Arkeni- liikenteeseen)\n313. tarina (Arkeni- siivota, siivota, siivota täy...\n312. tarina (Arkeni- tiistaina on kauppapäivä)\n310. tarina (Arkeni- vuokrataan Istanbulista koti)...\n309. tarina (Izmir- synagogaan)\n308.tarina (Smyrna, basaarit ja hissi)\n307. tarina (Filadelfia ja tie rusinaksi)\n305. tarina (Laodikea- se oksettavan haalea)\n304. tarina (Kayaköy- hylätyt talot, autiot pihat)...\nElämäni numerot - ompa niitä paljon!\n303. tarina (Perhoslaakso- sinne on päästävä)\n302. tarina (Ölüdeniz- vieläkö ehditään iltauinnil...\n300. tarina (Kalkanin Hullu tomaatti)\n299. tarina (Kekovan uponneet kaupungit)\n298. tarina (Kaş- pääsi seurapiireihin)\nPiti tulla ihan kertomaan...\n297. tarina (Joulupukin kirkko)\n296. tarina (Myra- kasvot kivissä)


Kimi Raikkonen Actie GP Portugal 2020 | De site vol Formule 1 Foto Posters\nHome / Shop / Kimi Raikkonen / Raikkonen - 2020\nKimi Raikkonen, Alfa Romeo. GP van Portugal op het Autodromo International do Algarve, Formule 1 Seizoen 2020. Actie Foto Productnr: raikkonen-gp-portugal-2020-4263\nKimi Raikkonen Actie GP Portugal 2020 aantal\nArtikelnummer: kimi-raikkonen-2020-PRT-4263.JPG Categorieën: Kimi Raikkonen, Raikkonen - 2020 Tags: Alfa Romeo, F1 2020, GP Portugal, Kimi Raikkonen, Raikkonen, Raikkonen 2020


Mistä tunnistaa urheilullisesti lahjakkaan lapsen? "Fyysiset ominaisuudet eivät ole tärkeimmät" - Keskisuomalainen\nUrheilu 01.02.2017 06:02\nMistä tunnistaa urheilullisesti lahjakkaan lapsen? "Fyysiset ominaisuudet eivät ole tärkeimmät"\nJyväskylässä järjestetty kansainvälinen lasten liikuntakonferenssi CIAPSE kokosi asiantuntijoita ja tutkijoita puhumaan lasten liikkumisesta ja kehittymisestä urheilijoiksi.\nHollantilaistohtori Marije Elferink-Gemser luennoi Jyväskylän liikuntakongressissa. Kuva: Pekka Seppänen\nUrheilulahjakkuuksia ja näiden kehittymistä vuodesta 2000 asti tutkinut hollantilaistohtori Marije Elferink-Gemser luennoi Jyväskylän liikuntakongressissa haasteista tunnistaa todelliset lahjakkuudet valintatilanteissa seuroihin ja maajoukkueisiin.\nMääritelmällisesti lahjakas on sellainen "urheilija, joka suoriutuu ikätovereitaan paremmin ja jolla on potentiaalia nousta huipuksi tulevaisuudessa".\nToisinaan pelikentän vierellä kuuleekin sanottavan, että tuossa on lahjakas lapsi. Mutta voiko lapsesta todellisuudessa nähdä lahjakkuuden?\n– Riippuu minkä ikäisestä lapsesta puhutaan, vain 6–7-vuotiaasta en oikein usko voivan nähdä. Esimerkiksi 12–14-vuotiaiden kohdalla voidaan sanoa yksilöstä, että hänellä on paremmat todennäköisyydet nousta huipulle kuin muilla. Mutta ei voi sanoa varmasti, että kenestä tulee huippu, koska matkalla ja tulevaisuudessa on niin paljon erilaisia muuttujia, Elferink-Gemser painottaa.\nLasten kohdalla kasvupyrähdykset tapahtuvat yksilöittäin hyvin eri vaiheissa, mikä vaikeuttaa entisestään urheilijalahjakkuuden tunnistamista, kun fyysisesti vahvimmat saavat valintatilanteissa etulyöntiaseman.\nSiksi tutkijana Elferink-Gemser nostaa esille lahjakkuuden arvioinnin laajemmin myös henkilökohtaisella tasolla eikä pelkästään ulkoisesti. Tätä kautta lahjakkuutta määritellessä tärkeää on lapsen liikunnalliset oppimistaidot, työnteko ja motoriset taidot.\nLahjakkaat lapset eivät siis ole välttämättä pieninä parhaita, mutta kasvaessaan todellisten lahjakkuuksien oma kehitystahti on ikätovereitaan kovempaa.\n– Lapsista näkee kylläkin sen, kuka on intohimoinen ja halukas oppimaan. Pitää tietysti myös olla taitoa, nopeutta ja kestävyyttä. Fyysisten ominaisuuksien on oltava olemassa, mutta ne eivät ole tärkeimmät, vaan psykologiset asiat ovat tärkeämpiä lahjakkuudelle huipulle pääsemisessä, 12–18-vuotiaiden lahjakkuuksien kehittymistä tutkinut Elferink-Gemser arvioi.\nGeneettisillä perintötekijöillä on merkitystä urheilussa, mutta mikä on niiden suhde tuloksiin?\n– Pari vuotta sitten oli laaja tutkimus, jossa tultiin johtopäätökseen, että perintötekijöiden osuus on noin fifty-fifty urheilussa. Geenit vaikuttavat noin 50 prosenttia ja kasvuympäristö loput 50.\nKiinan totalitaarisessa urheilusysteemissä lapset laitetaan jo pienestä pitäen geneettisten testien perusteella sopivimpaan lajiin ja huippu-urheilijoita on jopa "jalostettu". Menestys saattaa olla parempaa, mutta länsimaiseen kulttuuriin moinen ei sovi.\n– Uskon yksilönvapauteen ja siihen, että lapsen oma halukkuus ja hauskuus on se asia. Eikä niin, että mikä olisi genetiikan kannalta oikea laji, Elferink-Gemser sanoi.\n– Tiedän, että sellaisiakin lahjakkuuden valintaohjelmia on olemassa, jossa esimerkiksi valitaan uimariksi, jos jollain on isot jalat ja kädet tai vastaavasti pitkät korispelaajiksi. Mutta se ei ole oikea tie.\nLue lisää päivän Keskisuomalaisesta nuoren urheilijan tiestä kohti maailman huippua.\nTPS:lle jälleen kotivoitto\nLukko muisti Virtaa voitolla\nSerie A -seuran kippari kärähti samasta aineesta kuin Johaug\nTPS jatkaa puhtaalla pelillä kotikaukalossa – Jukurit kellisti HIFK:n\nLotta Lepistö mitalijahtiin MM-maantieajossa: "Virheitä vältettävä"\nVillin kortin Kallio kelpo harjoitusvauhdissa Aragonissa\nItävaltakin väläyttelee poisjääntiä talviolympialaisista – turvallisuus huolettaa\nMM-rallicrossissa loukkaantunut Solberg leikataan maanantaina


Tuotteet energiayhtiöille - Nordic Electro Power\nMonipuolisen kokemuksemme ansiosta kykenemme vastaamaan energiayhtiöiden muuttuviin tarpeisiin. Palveluumme kuuluvat sähköasemien välijännitekojeistojen ja maasulkulaitteiden asennukset. Asennusten lisäksi teemme erilaiset saneeraukset sekä kaapelipäätteet.\nSähkötila kootaan täysin valmiiksi tiloissamme, mikä vähentää asennusaikaa ja -kustannuksia. Kaikki laitteet ovat korkealaatuisia ja testattu yhtenä kokonaisuutena. Tuotteitamme käyttävät monipuolisesti erilaiset asiakkaat, kuten satamat, kaivokset, tuotantolaitokset, sairaalat sekä eri tyyppiset kiinteistöt.\n“NEPowerin henkilökunta on avointa ja tunnollista. Tällä työmaalla puheyhteys NEPowerin henkilöstön ja meidän projektipäällikkömme välillä toimi hyvin.”\nToimintatapamme mukaan pyrimme hoitamaan urakan työt ja lisätyöt mahdollisimman sujuvasti ja mutkattomasti. Meille on tärkeää tehdä työmme niin, ettei perästä tule sanomista: ammattiylpeydellä, kustannustehokkaasti ja aikataulussa. Tässäkin projektissa nämä arvot välittyivät hyvin asiakkaalle.\nSähköinen tulevaisuus on täällä. Olemme moderni yhtiö, jonka katse on aktiivisesti tulevaisuudessa. Tahdomme olla osa isompaa muutosta, joka auttaa asiakkaitamme valjastamaan sähköisen tulevaisuutensa markkinoiden parhaiden ratkaisujen avulla. Vahvuutemme on joustava ja yrittäjähenkinen ajattelutapa. Teemme aina töitä joustavasti asiakkaidemme tarpeiden mukaan.\nTahdotko tietää lisää tuotteistamme?


Keskustelu - Akku joka oli liian hyvä.. | Tekniikka ja energia | Tiede\nAkku joka oli liian hyvä..\nklo 22:38 | 14.2.2011\nAikoinaan Edison kehitti akun, joka voitiin valmistaa myrkyttömistä\nja kaikkialta saatavista materiaaleista.\nAkku kesti lähes loputtomasti syväpurkausta ja oli lataukselle tunnoton.\nVuosikymmenen tai parin käytön jälkeen akku pestiin sisältä ja\nveteen sekoitettu, joka paikasta löytyvä kaliumhydroksidi oikeassa suhteessa\nlisättiin taas akkkuun.\nKapasiteetti oli taas täydessä iskussa.\nEdison yhtiöt valmistivat näitä akkuja menestykseekkäästi aina vuoteen\n1972 saakka, jolloin Exide Battery Company osti koko yhtiön ja tuotannon.\nTämän jälkeen välittömästi koko 65 vuoden kehitystyö ja tuotanto\nVoimme vain arvailla tämän toimenpiteen syytä\nNyt maailmalla on tohina tämän akkuteknologian ottamisesta uudelleen\nSyynä tuulivoiman ja aurinkovoiman vaatimukset energiavarastona ja\nsuuri kysyntä kestävästä ratkaisusta maailmalla tähän.\nMuutama linkki asiasta;\nKiinalaiset ovat asiassa ilmeisesti pisimmällä, julkaisemalla äskettäin\ntuuli- ja aurinkovoimaan suunnitellun akuston;\nhttp://www.changhongbatteries.com/Ni-Fe ... 2.2.2.html\nLiian hyvä akusto..\nEpäilen, ettei tolla akulla saa starttimoottoria pyörähtämään ja se taitaneekin sitten olla se syy, miksi sen käytöstä luovuttiin erikoisalueita lukuunottamatta.\nklo 1:45 | 15.2.2011\nItse luulen ennemmin syyksi sen, että kestävyydestä tuli kirosana, koska hyvään bisnesideaan kuuluu myydä sama tuote samalle asiakkaalle moneen kertaan. En usko, että olisi ongelma rakentaa starttaava auto tuollakin akkutyypillä.\nMistä tuli mieleeni festarikeikka, jolloin Challengerin stereot soivat hiukan liian kauan, jotta se olisi käynnistynyt omilla akuillaan. Vierestä piti lainata starttimoottoriksi 127 Fiat.\nklo 1:47 | 15.2.2011\n100 W/kg. Ainakin nykyään starttimoottori näyttäisi haukkaavan 2 kW, ja akut painaa 20 kg, niin eiköhän tuon pitäisi riittää.\nJa luulisi ettei se aiemminkaan olisi ollut este kun akun ja pienemmän moottorin avulla olisi ensin viritetty joku jousi, vieteri, vauhtipyörä, tms, jolla sitten olisi pyöräytetty moottori käymään. Tarpeeksi vihaisia konkkia siihen aikaan ei varmaankaan ollut. Jos tämmöiselle kikkailulle nyt olisi ollut edes tarvetta.\nklo 2:14 | 15.2.2011\nEi näemmä keksinyt Edison tuota akkua:\nJa muutenkin on kehno, kun hidas ladata. mutta näemmä noillekin on omat spesiaalit käyttönsä silti nykyäänkin.\nklo 7:39 | 15.2.2011\nKaikille salaliittohörhöille tiedoksi, että patentit vanhenevat hyvin nopeasti, sitkeimmätkin n 20 vuodessa. Eli kaikki "autotehtaiden tai öljy-yhtiöiden" salaliiton ostamat loistavat keksinnöt ovat vapaata riistaa ja voitte alkaa valmistaa niitä vaikka heti.\nJos käynnistysakun paino on jollekin ongelma, ei LiFePO4-akkukaan montaa sataa maksa. Taitaa kaksipyöräisen saada käyntiin ebayn hintatilaston mukaan alle sadalla eurolla.\nklo 13:59 | 15.2.2011\nNo näyttäisi siltä, että kiinalaiset ovat patenttirekisterinsä lukeneet.\nklo 14:42 | 15.2.2011\nJos myyn keksintöni Ryhmä E:lle, siis niin että sitä ei ole patentoitu, koska en omaa tarpeeksi pääomaa saadakseni patentin, niin kerrotko miten voin hommata tuollaisen patentin mitä ei ole olemassa vaan keksinnön piirustukset lepäävät paikassa C?\nklo 16:27 | 15.2.2011\nMitähän salaliitot tähän nyt muka liittyy?\nklo 16:47 | 15.2.2011\nJos oli muka liian hyvä niin miksei se ole käytössä kaikkialla?\nklo 16:50 | 15.2.2011\njoka paikasta löytyvä kaliumhydroksidi\nIhanko joka paikasta sitä löytyy? Miksei rikkihappoa löydy?\nSinulla muistaakseni on noita paljon varastossa, laita autoosi lyijyakun tilalle ja ajele sillä loppu tästä pakkastalvesta. Sitten tiedät, onko liiankin hyvä.\nklo 16:52 | 15.2.2011\nVaikka nikkeli ei ole yhtä paha myrkky kuin lyijy, niin on se silti kuitenkin myrkyllistä.\nAloittaja sanoi Edisonin kehittäneen tämän akun, kuten antamassasi lähteessäkin luki.\nklo 9:53 | 16.2.2011\nNo jos luet tarkkaan kuinka Antero asian esitti, niin huomaat kyllä että liittyy.\nAsia esitellään ikään kuin NiFe-akun teko olisi mahdotonta koska "Exide blokkas markkinat ostamalla jotakin veke". Kyseinen lausehan sisälsi vääristelevää arvolatausta.\nklo 10:07 | 16.2.2011\nOtsikko on täysin harhaanjohtava, samoin kuin Anteron teksti.\nNiFe akku on joka suhteessa surkeampi kuin perinteinen lyijy-happoakku, joita autoissa käytetään.\nEnergiatiheyskin on surkea ja kennojännite vain 1.2V. 12V saadakseen kennoja pitäisi ketjuttaa 10 kpl ja koska energiatiheys on noin surkea, tulisi akuista ainakin 2x nykyisiä autonakkuja suurempia.\nItsepurkautuvuus on hurja. Latautuminen hidasta ja loppuu pakkasasteilla täysin (eli talvella autot pysähtyisivät akun loppumiseen)\nSamoin valmistushinta on kosminen.\nKylmäkäynnistysominaisuudet ovat surkeita. Autot jäisivät käynnistämättä pakkasessa vaikka akku olisi täyteenkin ladattu.\nAinoa mikä on akussa posiitiivista on pitkä käyttöikä. Mutta se on ajoneuvokäyttöön täysin tarpeettoman pitkä, 20-50 vuotta. Eivät kärryt kestä niin kauaa ja koska NiFe akun hinnalla saa 2-3 kpl perinteisiä akkuja, jotka ovat kaikin tavoin ylivertaisia ajoneuvokäytössä, niin eipä ihme että Exide pisti teknologian penaaliin.\nKaikkea sitä jaksetaan täällä hehkuttaakkin ottamatta asioista selvää.\nklo 10:47 | 16.2.2011\nEihän avausviestissä mitään ajoneuvoista puhuttu? Vaan energian varastoinnista, jossa akun käyttöikä on varmasti oleellinen ominaisuus.\nklo 11:18 | 16.2.2011\nPuhuttiin, jos osaa lukea.\nPaasattiin, kuinka Exide pisti homman penaaliin. No, Exide on (tai ainakin oli 70-luvulla) pääasiassa ajoneuvoakku valmistaja.\nJoten sitä taustaa vasten pitää ymmärtää peilata tehtyjä päätöksiä.\nJos nykyaikana on näiden tuulimyllyjen ja aurinkopaneeleiden myötä noussut uusia tarpeita, niin on aika pervoa alkaa soimaamaan 40 vuotta sitten tehtyjä päätöksiä nykyajan kriteereiden perusteella.\nSitäpaitsi edelleen se tärkein akkusovellustusten käyttöalue on ajoneuvot. Siellä se ongelma on HUUTAVA. Ei tartte varmaan aloitta lausetta "sähköauto"....`?\nklo 18:08 | 16.2.2011\nKyselin myös joskus tietoja lipeäakuista, tässä ketjussa tekniikka-ja-energia-f1/lipeaakku-t40658.html - kovin oli saanto niukkaa, täälläkin oli asiasta puhetta: tekniikka-ja-energia-f1/miksi-auton-akku-tuhoutuu-tyhjentyessaan-t48922.html\nLipeäakku on erilainen. Se ei sovi kaikkiin käyttötarkoituksiin, kuten ei lyijy- tai mikään muukaan akku.\nNykytekniikalla sen jännitteenvaihtelu kuormitettaessa on useissa sovellutuksissa vähäinen ongelma, esim taajuusmuuttajalla saadaan tasainen vaihtojännite ulos lähes riippumatta virtalähteen jännitteestä, kunhan se vain on riittävä.\nKiinalaiset kauppaavat verkossa lipeäakkujaan uskomattoman kovaan hintaan. Syynä ei varmaankaan ole tarvittavan lipeän, raudan tai nikkelin kova hinta, vaan ostava kohderyhmä - armeijat eri puolilla mailmaa. Kun ukrainalaiset taisivat lopettaa kyseisten akkujen valmistuksen jäi kiinalaisille vissiin monopoli.\nKaipaisin selkeää ohjetta miten valmistaa kyseisenkaltainen akku. Joku kemisti voisi piruuttaan postata tarvittavat ainemäärät ja liuoksen seosvahvuuden%, lipeää saanee apteekista..\nKestäisiköhän muovikanisteri astiana?\nklo 21:40 | 16.2.2011\nLipeää saa tavaratalosta, tunnetaan myyntinimellä 'Kodin Putkimies®'.\nklo 0:32 | 10.11.2013\nEn olisi patenteista lainkaan huolissani. Ne ovat ehdottoman julkisia. Patentti ei voi olla salainen. Lisäksi ne ovat määräaikaisia. Jokainen patentti raukeaa aikanaan.\nTämä ei enää suoraan liity NiFe-akkuun, mutta mahdollisesti muihin keksintöihin: Ilmeisesti Yhdysvalloissa ja todennäköisesti monissa muissakin maissa on lakeja ja määräyksiä, jotka voivat estää keksinnön julkaisemisen jo patentin hakuvaiheessa. Kyseessä on jonkin viranomaisen puuttuminen uuden keksinnön patentoinnin alkuvaiheissa. Keksintö pidetään salaisena, esimerkiksi jonkin oikeusprosessin vaatimusten vuoksi, mistä syystä sille ei voi saada patenttia, eikä sitä voi julkistaa missään. Keksijä ei saa korvauksia mistään. Keksijä ei voi myydä lisenssejä, kun hänellä ei ole patenttia. Hän ei voi saada edes tunnustusta ja palkintoja tiedepiireissä, kun hän ei voi vapaasti esitellä keksintöään.\nAlso, there are serious legal problems, and in fact the entire thing has been in litigation. It may be that nothing will ever be possible with this device, because of the horrendous legal entanglements. But the device is real, it works (albeit it is just a laboratory demonstration device, and not at all a production-ready model).\nTuossakin tapauksessa keksijä itse ehti vanheta ja siirtyä manan majoille.\nklo 9:15 | 15.11.2013\nJos sitä käytetään kaikissa maanalaisissa ja muissa akkukäyttöisissä raideajoneuvoissa, en sanoisi sen olevan unohdettu keksintö.\nKerro esimerkkejä näistä ajoneuvoista, joissa käytetään NiFe akkuja, vai tarkoitatko NiCd-akkuja.


Eteläinen Itämeri '12 | Suwenan matkapurjehdus Galiciassa5\nEve ja Merja Suwenan kannella St Malossa\nSuwena matkalla Stralsundiin\nAndrus laskemassa täydellistä tuoppia\nSuwena saapuu Turkuun\nGöta kanava purjevene Suwenalla\n5 December 2012 -- Eve\nPari viikkoa vilahti nopeasti Ruotsissa, kun seilasimme Suwenalla 190 kilometriä pitkän Göta kanavan idästä länteen. Parhaimmillaan olimme 91 metriä merenpinnan yläpuolella. Sulut ja suluttaminen tulivat todella tutuksi, kun matkasimme Göta kanavan 58 sulun läpi kohti Vänern järveä.\nGöta oli hieno veneilykokemus, joka kannattaa jokaisen kerran kokea, vaikkapa Suwenan mukana muistellen kesän 2012 venehetkiä.\nLue lisää about Göta kanava purjevene Suwenalla\nVadstenan linnan venesatama\n21 December 2012 -- Eve\nRuotsin yksi kuuluisimmista historiallisista kaupungeista on Vadstena, jossa poikkesimme Suwenalla Göta kanavan matkallamme. Purjehdimme Vättern järvellä vain 9 merimailin matkan Motalasta Vadstenaan. Erikoisimmalta tuntui ajaa omalla veneellä suoraan Vadstenan linnan vallihautaan, jossa vierasvenesatama sijaitsee. Tässä pieni videomaistiainen Vadstenasta\nLue lisää about Vadstenan linnan venesatama\nVenematka Trollhätte kanavalla\n25 January 2013 -- Eve\nMatkasimme Suwenalla Ruotsin länsirannikolla sijaitsevan Trollhätte kanavan halki Vänern järveltä Kattegatille. Kanavalla oli vilkas laiva- ja huviveneliikenne sekä nähtävyyksiäkin riitti. Tässä hieman kanavamatkan tunnelmaa Suwenan mukana.\nLue lisää about Venematka Trollhätte kanavalla\nJuhannuspurjehdus veneellä Göteborgista Marstrandin saarelle\n27 January 2013 -- Eve\nMarstrandin saari lukuisine nähtävyyksineenen sekä vilkkaana veneilijöiden suosikkikohteena oli todella kokemus. Juhannuspurjehdus Marstrandiin oli mahtava tapa polkaista yöttömän yön juhlinta käyntiin ja sielläpä koko juhannusviikonloppu vierähti rennosti. Suwenan purjehdusvideolla näet kesäisen Länsi-Ruotsin saariston parhaimmillaan.\nLue lisää about Juhannuspurjehdus veneellä Göteborgista Marstrandin saarelle\nSuwenan genaakkeripurjehdus Kattegatilla\n30 January 2013 -- Eve\nMikä voisi olla rentouttavampaa kuin purjehtia aurinkoisella Kattegatilla, kun genaakkeri on hyvässä vedossa Suwenan kokassa.\nLue lisää about Suwenan genaakkeripurjehdus Kattegatilla\nPurjehdus Anholtin saarelle\n1 February 2013 -- Andrus\nErikoinen, osittain aavikoitunut tanskalaissaari Anholt oli mielenkiintoinen löytö keskellä Kattegattia. Anholt on jo pitkään ollut veneilijöiden suuressa suosiossa ja myös me viehätyimme Anholttiin.\nLue lisää about Purjehdus Anholtin saarelle\nPurjevene Suwena Kattegatilla\n4 February 2013 -- Eve\nSuwena purjehti kesällä 2012 Kattegatilla Anholtin saarelta Hensingøriin mukavassa 8 m/s tuulessa.\nLue lisää about Purjevene Suwena Kattegatilla\nPurjehdus Juutinrauman salmessa\n16 February 2013 -- Eve\nPurjehtiessamme Juutinrauman salmessa vierailimme Suwenalla Helsingørissä, joka on merenkulullisesti tärkeä tanskalaiskaupunki. Niinpä myös kuningas Eerik Bommerilaisen 1420-luvulla rakennuttama Kronborgin linna kuului Helsingørin tutkimuskohteisiimme.\nKeskellä Juutinraumaa sijaitseva ruotsalaisille kuuluva Venin saari osoittautui suosituksi niin tanskalaisten kuin ruotsalaistenkin päiväpurjehduskohteeksi.\nVietimme myös mielenkiintoisen viikon Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa. Aivan Pieni Merenneito patsaan lähellä sijaitsevasta Langelinien veneseuran satamasta saimme Suwenalle laituripaikan. Heinäkuun jazz festivaalit, Tivoli ja monet muut mukavat hetket tekivät purjehdusmatkastamme mieleenpainuvan.\nLue lisää about Purjehdus Juutinrauman salmessa\nPurjevene Suwena tutkimusmatkalla Bornholmin saarella\n21 February 2013 -- Eve\nKeskellä eteläistä Itämerta sijaitsee tanskalaissaari Bornholm, jonne purjehdimme kesällä 2012. Saarikierroksella huomasimme, että kaikki venesatamat ympäri Bornholmia olivat tupaten täynnä vierasveneitä eri Itämeren maista ja vähän kauempaakin. Me olimme Rønnen stamassa, mutta suosittelemme enemmän Bornholmin koillis- ja itäpuolen satamia: Allinge, Gudhjem ja Svaneke.\nYmpäri Bornholmia on monenlaista nähtävää Hammershusin linnaraunioista monenlaisiin pieniin käsityöläispajoihin saakka. Unohtamatta tietenkään meistä mieleenpainuvinta kokemusta Aarsdalen tuulimyllyssä.\nLue lisää about Purjevene Suwena tutkimusmatkalla Bornholmin saarella\nSuwena purjehdusmatkalla Puolassa\n24 February 2013 -- Eve\nPuola on yksi yhdeksästä Itämeren maasta, jonka valloitimme kesällä 2012 Suwenan purjehdusmatkalla.\nKołobrzeg osoittautui rennoksi merenrantakaupungiksi pitkine hiekkarantoineen ja iloisine lomalaisineen. Zeebrugge, majakka ja rantabouleverdit puistoineen loivat kaupungille viihtyisän tunnelman.\nKävimme myös Świnoujściessa, jossa satama oli juuri laajennettu ja tilaa näytti olevan runsaasti. Samaisena viikonloppuna satamassa järjestettiin myös regatta grillijuhlineen.\nLue lisää about Suwena purjehdusmatkalla Puolassa


Diakoniaruokailu toteutetaan toistaiseksi noutoruokana, Mikaelinkirkolla\n10.05.2021 klo 11:00 - 12:00 Mikaelinkirkko, Emännänpolku 1, 00940 Helsinki\nRuokaa, iloa ja valoa -diakoniaruokailu toteutetaan toistaiseksi noutoruokailuna maanantaisin 1.2. alkaen klo 11-12. Ateria myynnissä valmiissa rasiassa, hinta 1 €. Maksu käteisellä. Ruokaa riittää 30 ensimmäiselle. Leipää jaossa maksutta. (Noutoruokaa ei ole maanantaina 5.4.2021)\nAterian myynti ja leivän jako tapahtuu Mikaelinkirkon pääovella. Odota vuoroasi pihalla. Muista käyttää maskia.


Vuonna 2020 Kelassa havaittiin 4 747 etuuksiin liittyvää väärinkäytösepäilyä, joita selvitetään tarkemmin muun muassa kuulemalla asiakasta. Väärinkäytöstä voidaan epäillä, jos asiakas on esimerkiksi antanut vääriä tietoja tai salannut tietoisesti jonkin etuuteen vaikuttavan seikan.\nVuonna 2020 Kela teki 1 218 tutkintapyyntöä poliisille, jotka sisälsivät yhden tai useamman teon. Teot kohdistuivat yleensä aikaisempiin vuosiin. Tutkintapyyntöön johtaneiden väärinkäytöksien yhteenlaskettu arvo oli 8 089 046 euroa. Väärinkäytöksiin liittyy usein harmaan talouden ilmiöitä, kuten pimeää palkan maksua ja väärennettyjä tositteita.\nKelan tekemät tutkintapyynnöt menestyvät hyvin rikosprosessissa ja noin 90 % tapauksista johtaa tuomioon. Yleisemmin tuomiot tulevat lievästä petoksesta tai petoksesta. Lisäksi tuomioita on tullut törkeistä petoksista ja väärennyksistä. Kokonaan hylättyjen syytteiden määrä on ollut vähäinen.\nSuurin osa (n. 70 %) tutkintapyyntöön johtaneista etuusväärinkäytöksistä liittyy työttömyysetuuksiin, joissa harmaan talouden osuus on suurempi. Kela tekee yhteistyötä muun muassa verottajan kanssa ja saa käyttönsä verotarkastuksissa ilmi tulleita tietoja. Lisäksi Kela tekee omaa tulovalvontaa ja muuta kontrollia väärinkäytöksien havaitsemiseksi ja ehkäisemiseksi.\nPalkkaturva turvaa työntekijän työsuhteesta johtuvat saatavat työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa. Palkkaturvan yhtenä hylkäysperusteena on väärinkäytös ja näissä tapauksissa voi olla mukana myös harmaan talouden toimijoita. Tilastotiedot maksetun palkkaturvan määrästä kuvastavat palkkaturvan vahvaa korrelaatiota talouden suhdanteisiin. Vuonna 2020 väärinkäytösten osuus oli 7,3 % (7,1 % v. 2019) kaikista hylätyistä saatavista.\nTyöntekijän saatava siirtyy valtiolle palkkaturvaa maksettaessa. Maksukyvyttömiltä työnantajilta pystytään perimään takaisin vain noin neljännes maksetusta määrästä. Tästä määrästä suurin osa on konkurssipesän maksamia niin sanottuja massavelan takaisinmaksuja.\nVuonna 2020 hakemus hylättiin väärinkäytösperusteella 909 tapauksessa (709 tapausta v. 2019) ja niissä haettujen saatavien määrä oli yhteensä 1 986 738 euroa (1 686 955 e v. 2019).