Nopein tapa tehdä rahaa for Kids - Tips for you - Tipsed.Com\nNopein tapa tehdä rahaa for Kids\nkotitekoinen limonadi kuvan Steve Lovegrove Fotolia.com\nYksi parhaista asioista, joita vanhemmat voivat tehdä lapsille on opettaa heille rahan arvon.Tämä sisältää miten ansaita rahaa ja budjetti asianmukaisesti.Lapset arvostavat omaisuutensa enemmän, jos he ansaitsevat rahaa maksaa niistä.On monia tapoja, joilla lapset voivat ansaita rahaa auttaa maksamaan ei-olennaiseen he haluavat.Jopa nuoret lapset voivat käyttää joitakin näistä menetelmistä ansaita hieman ylimääräistä rahaa.\nLähes kaikki lapsi voi avata limonadi seistä tai jonkin verran vaihtelua.Myynnin limonadi, vihanneksia tai leivonnaisia klo tiellä osastolla voi olla varsin kannattavaa.Lapset on tietenkin aikuisen apua ja valvontaa, mutta he voivat tehdä paljon valmistelutyötä ja suorittaa myynnin itse.\nLastenhoito on varma tulo-generaattori vanhemmille lapsille.Mikä tahansa teini valmis lapsenvahtina perjantai ja lauantai-iltaisin löydät itsensä suuri kysyntä.\nEtsi naapureita, jotka ovat lomalla ja tarjoavat huolehtia lemmikki ja / tai kasvit, kun ne ovat menneet.Kid on erittäin vastuullinen ottamaan työtä näin, mutta se voi olla hyvin kannattavaa.Maksu voidaan supistui per lemmikki, per tunti, per päivä tai viikossa pohjalta.\nVanhemmat lapset, jotka voivat työskennellä ruohonleikkurit, trimmerit, SÄRMÄYS ja pensasleikkurit voi tehdä paljon rahaa huolehtia nurmikoilla läpi kevään ja kesän.Treenaa aikataulu toistaa palveluja jokainen kahteen viikkoon.\nTalvikuukausina lapset voivat olla opportunistisia ja tarjota lunta jälkeen myrskyt.Pääsy lumitykki voi lisätä kokonaismäärä jalkakäytävät ja ajotiet, että voidaan tehdä nopeasti.Veloittaa työtä, ei tunti ja sitten työskennellä nopeasti!\nTeam jopa muiden lasten yhteisössä ja pidä autopesu.Jakaa hankintakustannukset, ja sitten jakaa voittoa valmistettu autopesu.Voit yhdistää tämän taktiikka kanssa limonadi seistä myydä juomia tai lounas asiakkaille odottavat auton pestä.\nYard Myynti / eBay\nLapset voivat myydä leluja, kirjoja ja vaatteita, etteivät ne enää käyttää milloin kirppis tai eBay tili.Aivan kuten aikuisten kohteita, nämä menetelmät voivat nostaa nopeasti käteistä ahkeria nuorukainen.\ntehdä ja myydä käsityöt\nOn monia käsitöitä, kuten koruja tai miniatyyrejä, joka voi tehdä lapsia ja myydään voitolla.Lapset täytyy laittaa aikaa ja vaivaa tuottaa mitä he myyvät, mutta he oppivat työn merkitys ja arvo rahaa, joka on ansainnut.\nDIY virrata Worm Säiliöt


arkilove : Viikonlopun ilakoinnit\nhomemoma 12. tammikuuta 2015 klo 2.36\nahh, i wish it was me in that pile of snow!\nMiru 13. tammikuuta 2015 klo 6.20\nI didn't have the courage to jump into that snow bank - just enjoyed watching :)\nRiitta Sinikka 12. tammikuuta 2015 klo 5.31\n♥oi miten hauska kuvasarja!\nMiru 13. tammikuuta 2015 klo 6.21\nKiitos Riitta Sinikka! :) Hauskaa oli kuvasarjan päähenkilöilläkin :)\nJoululainen 12. tammikuuta 2015 klo 7.19\nMelko navakassa pakkasessa viikonloppu vietettiin, mutta pakkanen ei poikien lumileikkejä haitannut. Työmatkaa tulee käveltyä viitisen kilometriä arkisin, ja hyvillä varusteilla se taittuu iloisesti kylmälläkin säällä :)\nMiru 13. tammikuuta 2015 klo 6.24\nLapsilla pysyy kyllä hyvin lämpö päällä leikeissä :)\nReipas työmatkalainen olet! Päivän lenkki tulee hoidettua kätevästi.\nIhania lumileikkikuvia :) Tänään näyttää tulevan uusi kierros lumihommia...;)\nMiru 13. tammikuuta 2015 klo 6.26\nTäällä jo suojakelissä rämmitään..\nVeera | Oranssia 14. tammikuuta 2015 klo 3.38\nTulin haastamaan sinut. :) Tipulasta löytyy sinulle haaste, olisi ihanaa, jos osallistut! :)\nMiru 15. tammikuuta 2015 klo 4.01\nKiitos haasteesta Emonen! :)


Esteri Kyrönlahti, 4, pääsi neuvolalääkärille vasta kuukausien odotuksen jäljeen. Vieressä pikkuveli Eetu, 7 kk. Kuva: Niko Mannonen / Yle\nKoululääkärien ja neuvolalääkärien vastaanotot ovat ruuhkautuneet pahoin ympäri maata.\nEsimerkiksi Jyväskylässä koululääkärin tarkastukseen jonottaa noin 900 lasta, ja vielä kuukausi sitten neuvolaankin oli 500 asiakkaan jono. Tampereella koululääkärille jonottaa parhaillaan 600 oppilasta.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) syksyllä tekemän kyselyn perusteella jonoja puretaan joka puolella maata, ja osa lakisääteisistä lääkärintarkastuksista jää todennäköisesti kokonaan tekemättä.\nTHL:n tutkimuspäällikkö Tuovi Hakulinen on tilanteesta huolissaan.\n– Kun tarkastuksia jää välistä tai avun saanti viivästyy, voi jäädä havaitsematta ongelmia, sairauksia ja oireita. Neuvolan henkilöstö on ilmaissut painokkaasti, että tulemme maksamaan tästä hintaa vielä pitkään.\nSyy ruuhkiin on neuvoloiden ja kouluterveydenhuollon palveluiden supistaminen viime kevään poikkeustilanteen aikana. Suuri osa keväälle ja alkukesälle ajoitetuista lääkärintarkastuksista jäi tekemättä, koska henkilöstöä siirrettiin epidemian varalta toisiin tehtäviin.\n– Osassa maata tarkastuksia ei karsittu ollenkaan, osa karsi palveluita aivan mielivaltaisesti. Oli terveyskeskuksia, joissa vain alle kuuden kuukauden ikäiset lapset pääsivät terveystarkastuksiin, vaikka neuvolapalvelut pitäisi järjestää kaikissa tilanteissa, Hakulinen sanoo.\n"Jäimme odottamaan soittoa, muuta emme saaneet tietää"\nNeuvolaan jonotti pitkään myös jyväskyläläinen Esteri Kyrönlahti. Hän täytti kesäkuussa neljä vuotta, mutta pääsi neuvolan nelivuotistarkastukseen vasta syyskuun puolivälissä.\nSonja Kyrönlahden tytär Esteri (keskellä) odotti neuvolaan pääsyä kolme kuukautta. Kuvassa myös Eetu, 7 kk, ja Eemeli, 2. Kuva: Niko Mannonen / Yle\n– Meille sanottiin, että on ruuhkaa, ja se johtuu osittain koronasta. Jouduimme jonoon ja jäimme odottamaan soittoa. Muuta emme saaneet tietää, kertoo Esterin äiti, Sonja Kyrönlahti.\nTarvetta pikaiseen lääkärinpääsyyn ei kuitenkaan ollut, ja siksi jonottaminen ei huolestuttanut Kyrönlahtia.\nSonja Kyrönlahti tuntee useita perheitä, jotka ovat jonottaneet neuvolaan pitkään. Kuva: Niko Mannonen / Yle\n– Tietenkin tilanne olisi meilläkin ollut ihan erilainen, jos tytöstä olisi täytynyt olla jostain syystä huolissaan.\nPalveluja karsittiin koronatilanteesta riippumatta\nTHL:n keväällä tekemän kyselyn perusteella palveluita supistettiin kunnissa riippumatta siitä, millainen koronatilanne alueella oli. Vaikka epidemia oli voimakkain Uudellamaalla, muualla maassa palveluita karsittiin enemmän.\nKorona sai aikaan paniikkireaktion samalla, kun tuen tarve lapsiperheissä kasvoi.\n– Nyt neuvoloissa pyritään vastaamaan tähän lisääntyneeseen palveluntarpeeseen, tekemään viime keväältä rästiin jääneet tarkastukset sekä hoitamaan normaalit työt, Hakulinen sanoo.\nOsa kyselyyn vastanneista neuvolan työntekijöistä on todennut työn muuttuneen urakkatyöksi. Ruuhka on Hakulisen mukaan johtanut siihen, että osa tarkastuksista on päätetty jättää kokonaan välistä, ja toisiaan lähellä olevia tarkastuksia on alettu omavaltaisesti yhdistellä.\n– Se tarkoittaa pienen lapsen elämässä viivettä avun saantiin tai avun tarpeen tunnistamiseen.\nNeuvolapalvelut ovat toimineet Suomessa perinteisesti hyvin. Vastaanotolle on päässyt nopeasti, ja asiakkaat ovat kyselyiden perusteella olleet hyvin tyytyväisiä palveluihin.\n– Tätä toimivaa järjestelmää romutetaan nyt koko maassa, Hakulinen sanoo.\nKouluissa tilanne neuvoloitakin huonompi\nKoululääkärille on useissa kunnissa neuvoloitakin pahemmat jonot.\nTHL:n syksyn kyselyyn vastanneista kouluterveydenhuollon lääkäreistä vajaa kolmannes toteaa, että vähintään 60 prosenttia kevään tarkastuksista jäi tekemättä. Vain kolme prosenttia vastaajista ilmoittaa, ettei yhtään tarkastusta jäänyt tekemättä koronatilanteen vuoksi.\nYle kysyi koululääkärien jonoista Jyväskylästä, Tampereelta, Rovaniemeltä ja Mikkelistä. Jyväskylässä tarkastuksia on rästissä 900 ja Tampereella 600. Mikkelissä jonoa todettiin olevan "jonkin verran". Rovaniemeltä luvattiin toimittaa tiedot, mutta niitä ei lopulta saatu määräaikaan mennessä lainkaan.\nPeruskoulun aikana lapsille tehdään vain kolme lääkärintarkastusta. Ne ovat osa laajoja terveystarkastuksia, jotka tehdään ensimmäisellä, viidennellä ja kahdeksannella luokalla. Laaja terveystarkastus tehdään lääkärin ja terveydenhoitajan yhteistyönä, ja mukaan kutsutaan myös oppilaan molemmat vanhemmat.\nYlilääkäri Marke Hietanen-Peltola THL:n lasten, nuorten ja perheiden yksiköstä pitää laajoja terveystarkastuksia erittäin tärkeinä.\n– Niissä pystytään keskittymään kokonaisvaltaisesti oppilaan hyvinvointiin, murrosiän kehitykseen, mielenterveysasioihin sekä perheen sisäiseen tilanteeseen, kuten päihteiden käyttöön tai väkivaltaan.\nJos esimerkiksi viidennen luokan laaja terveystarkastus jää väliin, oppilas tapaa lääkärin vain ensimmäisellä ja kahdeksannella luokalla.\n– Nyt kouluterveydenhuolto on siinä tilanteessa, että uudet tarkastukset alkavat pyöriä, ja niiden väliin voi olla vaikea saada keväältä jääneitä tarkastuksia. Niitä kaikkia ei varmaankaan pystytä korvaamaan. Se tarkoittaa, että näiden lasten kasvun ja kehityksen seuranta jää hieman vajaaksi, Hietanen-Peltola sanoo.\nJyväskylässä ruuhka aiotaan purkaa viikoissa\nJyväskylässä neuvolan lääkäriaikoja priorisoitiin kevään ja kesän aikana erityisesti raskaana oleville sekä alle yksivuotiaille lapsille. Jonoon jääneitä tarkastuksia ryhdyttiin purkamaan syyskuun alussa.\n– Omat lääkärimme ovat tehneet enemmän työvuoroja arkisin, ja lisäksi olemme tarjonneet aikoja myös muutamana lauantaina. Tätä jatketaan sen aikaa, että 500 asiakkaan jono on neuvolasta purettu, kertoo Jyväskylän kaupungin neuvoloiden, koulujen ja opiskeluterveydenhuollon palvelupäällikkö Paula Käyhkö.\nPaula Käyhkön mukaan syksyn ruuhkat koronatestauksessa eivät vaikuttaneet neuvoloiden ja kouluterveydenhuollon jonoihin. Kuva: Niko Mannonen / Yle\nKouluterveydenhuollossa jonoa alettiin purkaa 5. lokakuuta.\n– Se pyritään tekemään kuudessa viikossa ylimääräisen lääkäriresurssin voimin. Tämän lukuvuoden lääkärintarkastukset pystytään näillä näkymin hoitamaan ihan normaalisti.\nEpidemian yltyessä jonoutuminen jälleen vaarana\nKoronaviruksen ilmaantuvuus on ollut viime viikkoina Keski-Suomessa suurempaa kuin missään muualla maassa. Paula Käyhkö myöntää, että koronatilanteen paheneminen Jyväskylässä voi saada jonot uudelleen kasvamaan.\n– Voi olla että toimipaikoissa joudutaan supistamaan, tai vähentämään asiakkaiden määrää. Työntekijöitämme voidaan siirtää esimerkiksi koronaneuvontapuhelimeen tai näytteenottoon.\nSiihen on Käyhkön mukaan kuitenkin varauduttu.\n– Meillä on kaupungissa varautumissuunnitelma, jonka mukaan toimitaan. Sitä on kevään kokemusten perusteella päivitetty, ja koko ajan opitaan lisää siitä, kuinka tämän tyyppisessä poikkeustilanteessa toimitaan.\nTHL:n tutkimuspäällikkö Tuovi Hakulisen mukaan kuntia on ohjeistettu ottamaan paikallinen koronatilanne huomioon ennen palveluiden supistamista. Kaikki palvelut pitäisi järjestää normaalisti niin pitkään kuin mahdollista.\n– Neuvoloiden henkilöstö on ilmaissut, että keväälläkin resursseja olisi karsimisen sijaan pitänyt lisätä, ja ihmiset olisi pitänyt tavata. Mikään etäpalvelu ei korvaa tapaamista kasvokkain.\nLääkärintarkastuksetLappiLastenneuvolatRovaniemiTampereNeuvolatJyväskyläKouluterveydenhuoltoKeski-SuomiLapsetKoululääkäriOpiskelijaterveydenhuoltoKotimaaTerveyden ja hyvinvoinnin laitosTerveystarkastuksetMikkeli


Tapio, Nina | Hakutulokset | Vaski-kirjastot\nTapio, Nina | Hakutulokset\nPikkuponin painajainen ; Suuri poninäytelmä Näytä tarkat tiedot\nPinkie Pie's spooky dream.\nKarvinen, Anu ; Ling, Marianne ; Tapio, Nina, esittäjä.\nElla ja kaverit : Kaikki laulaa! Näytä tarkat tiedot\nVauramo, Antti, säveltäjä ; Parvela, Timo, sanoittaja ; Yamajako, Yasmin, esittäjä. ; Tapio, Nina, esittäjä. ; Nylund, Jukka, esittäjä. ; Lepola, Hannu, esittäjä. ; Pusa, Ville, esittäjä.\nKaksipäisen kotkan varjossa : elokuvan laulut Näytä tarkat tiedot\nKoivusalo, Timo, säveltäjä ; Palin, Susanna, säveltäjä ; Loiri, Vesa-Matti, esittäjä. ; Saaristo, Anneli, esittäjä. ; Leppilampi, Mikko, esittäjä. ; Tapio, Nina, esittäjä. ; Johansson, Markku, johtaja. ; Vantaan viihdeorkesteri, esittäjä. ; Vantaa POPS, esittäjä.\nMuut tekijät: “...Tapio, Nina, esittäjä...”\nAstoria Näytä tarkat tiedot\nLinkola, Jukka, säveltäjä ; Itkonen, Jukka, sanoittaja ; Hedman, Ari-Matti, esittäjä. ; Aittomäki, Pirjo, esittäjä. ; Tapio, Nina, esittäjä. ; Leppänen, Jari, esittäjä. ; Mattila, Kari, esittäjä. ; Peippo, Martti, johtaja.\nRoary the racing car, Roary's wake up call (televisio-ohjelma : 2007). Season 1. Valikoima.\nJenkins, David ; Harper, Tim, ohjaaja ; Jackman, Wayne, käsikirjoittaja ; Redmond, Diane, käsikirjoittaja ; Dawson, Rachel, käsikirjoittaja ; Tamminen, Kari, ohjaaja ; Heinlahti, Aki, suomentaja ; Laitinen, Aku, esittäjä. ; Khalifa, Amira, esittäjä. ; Pääkkönen, Antti L. J., esittäjä. ; Rajalin, Juhani, esittäjä. ; Ovaska, Max, esittäjä. ; Heikkinen, Mirjami, esittäjä. ; Tapio, Nina, esittäjä. ; Ruohonen, Pasi, esittäjä. ; Hanttu, Petri, esittäjä. ; Harjanne, Samuel, esittäjä. ; Ahonen, Rauno, esittäjä.\nLauri kilpa-auto. 6, Aarrejahti Näytä tarkat tiedot\nRoary the racing car, secret treasures (televisio-ohjelma : 2007). Season 1. Valikoima.\nJenkins, David ; Harper, Tim, ohjaaja ; Tamminen, Kari, ohjaaja ; Jackman, Wayne, käsikirjoittaja ; Redmond, Diane, käsikirjoittaja ; Dawson, Rachel, käsikirjoittaja ; Heinlahti, Aki, suomentaja ; Laitinen, Aku, esittäjä. ; Khalifa, Amira, esittäjä. ; Pääkkönen, Antti L. J., esittäjä. ; Rajalin, Juhani, esittäjä. ; Ovaska, Max, esittäjä. ; Heikkinen, Mirjami, esittäjä. ; Tapio, Nina, esittäjä. ; Ruohonen, Pasi, esittäjä. ; Hanttu, Petri, esittäjä. ; Harjanne, Samuel, esittäjä. ; Ahonen, Rauno, esittäjä.\nLauri kilpa-auto. 3, Laurin varikko Näytä tarkat tiedot\nRoary the racing car, workshop Roary (televisio-ohjelma : 2007). Season 1. Valikoima.\nRedmond, Diane, käsikirjoittaja ; Dawson, Rachel, käsikirjoittaja ; Tamminen, Kari, ohjaaja ; Heinlahti, Aki, suomentaja ; Jenkins, David ; Harper, Tim, ohjaaja ; Jackman, Wayne, käsikirjoittaja ; Laitinen, Aku, esittäjä. ; Khalifa, Amira, esittäjä. ; Pääkkönen, Antti L. J., esittäjä. ; Rajalin, Juhani, esittäjä. ; Ovaska, Max, esittäjä. ; Heikkinen, Mirjami, esittäjä. ; Tapio, Nina, esittäjä. ; Ruohonen, Pasi, esittäjä. ; Hanttu, Petri, esittäjä. ; Harjanne, Samuel, esittäjä. ; Ahonen, Rauno, esittäjä.\nNähdään taas! Näytä tarkat tiedot\nTaikapeili ; Siitonen, Hanna-Riikka ; Tapio, Nina\nMuut tekijät: “...Tapio, Nina...”\nNukahda jos uskallat Näytä tarkat tiedot\nTaikapeili ; Tapio, Nina ; Siitonen, Hanna-Riikka\nKaikki parhaat : 10-vuotisjuhlakokoelma Näytä tarkat tiedot\nMetsäketo, Tomi, esittäjä.\nPrimo Näytä tarkat tiedot\nKohtaamisia lapsiperheissä : menetelmiä perhetyöhön Näytä tarkat tiedot\nVilén, Marika ; Seppänen, Paula ; Tapio, Nina ; Toivanen, Riikka\nYhtenä iltana 30 vuotta : Hector lauluja live Näytä tarkat tiedot\nTästä alkaa rakkaus Näytä tarkat tiedot\nKuoppamäki, Jukka ; Laine, Veijo ; Rantanen, Harri ; Nykänen, Anssi ; Aaltonen, Tapio ; Murtojärvi, Ilpo ; Nieminen, Jari ; Nikku, Jarmo ; Virtanen, J-P ; Tapio, Nina ; Siitonen, Hanna-Riikka ; Lönnholm, Kim\nSuominen, Tapio, ohjaaja ; Kalliokoski, Jorma, käsikirjoittaja ; Baran, Michael, käsikirjoittaja ; Suominen, Tapio, käsikirjoittaja ; Heinänen, Timo, kuvaaja ; Michaels, Johnny Lee, säveltäjä ; Silvo, Satu, näyttelijä. ; Suikkari, Riikka, näyttelijä. ; Nurminen, Nina, näyttelijä. ; Aaltonen, Minna, näyttelijä. ; Perttu, Tapani, näyttelijä.\nMuut tekijät: “...Suominen, Tapio, ohjaaja...”\nLauri kilpa-auto. 1, Laurin ensimmäinen päivä Näytä tarkat tiedot\nRoary the racing car, Roary's first day (televisio-ohjelma : 2007). Season 1. Valikoima.\nJenkins, David, alkuperäisidean luoja ; Harper, Tim, ohjaaja ; Jackman, Wayne, käsikirjoittaja ; Redmond, Diane, käsikirjoittaja ; Dawson, Rachel, käsikirjoittaja ; Tamminen, Kari, ohjaaja ; Heinlahti, Aki, skääntäjä ; Laitinen, Aku, ääninäyttelijä ; Khalifa, Amira, ääninäyttelijä ; Pääkkönen, Antti L. J., ääninäyttelijä ; Rajalin, Juhani, ääninäyttelijä ; Ovaska, Max, ääninäyttelijä ; Heikkinen, Mirjami, ääninäyttelijä ; Tapio, Nina, ääninäyttelijä ; Ruohonen, Pasi, ääninäyttelijä ; Hanttu, Petri, ääninäyttelijä ; Harjanne, Samuel, ääninäyttelijä ; Ahonen, Rauno, ääninäyttelijä\nMuut tekijät: “...Tapio, Nina, ääninäyttelijä...”\nLauri kilpa-auto. 2, Laurin hurja nousu Näytä tarkat tiedot\nRoary the racing car, Roary takes off (televisio-ohjelma : 2007). Season 1. Valikoima.\nJenkins, David, alkuperäisidean luoja ; Harper, Tim, ohjaaja ; Tamminen, Kari, ohjaaja ; Jackman, Wayne, käsikirjoittaja ; Redmond, Diane, käsikirjoittaja ; Dawson, Rachel, käsikirjoittaja ; Heinlahti, Aki, kääntäjä ; Laitinen, Aku, ääninäyttelijä ; Khalifa, Amira, ääninäyttelijä ; Pääkkönen, Antti L. J., ääninäyttelijä ; Rajalin, Juhani, ääninäyttelijä ; Ovaska, Max, ääninäyttelijä ; Heikkinen, Mirjami, ääninäyttelijä ; Tapio, Nina, ääninäyttelijä ; Ruohonen, Pasi, ääninäyttelijä ; Hanttu, Petri, ääninäyttelijä ; Harjanne, Samuel, ääninäyttelijä ; Ahonen, Rauno, ääninäyttelijä\n20 gospelhittiä : Radio Dei Näytä tarkat tiedot\nMuut tekijät: “...Åström, Nina, esittäjä...”\nSininen hetki : suuria suomalaisia tunteita ja muistoja. 3. Näytä tarkat tiedot\nPop tänään. Vol. 9 Näytä tarkat tiedot\nMuut tekijät: “...Tapio, Juha, esittäjä...”


Markku Aro palkittiin Iskelmä-Finlandialla | Paikalliset | Tamperelainen\nMarkku Aro palkittiin Iskelmä-Finlandialla\nMarkku Arolle myönnettiin tämän vuoden Iskelmä-Finlandia. Juho Aronen\n4.8.2017 19:40 | Päivitetty 22.4.2020 16:55\nPitkän uran omaava laujala Markku Aro on palkittu arvostetulla Iskelmä-Finlandialla. Palkinto myönnettiin perjantaina Tapsan tahdit -tapahtuman avajaisissa.\nIskelmä-Finlandia myönnetään pitkän uran tehneelle kevyen musiikin parissa ansioituneelle taiteilijalle. Markku Aro on viihdyttänyt suomalaista tanssikansaa vuodesta 1968 lähtien.\nTunnustuspalkinto on myönnetty vuodesta 2001 lähtien ja nykyisin voittajan valitsee asiantuntijaraati. Palkinnon ovat aiempina vuosina saaneet muun muassa Katri Helena, Pepe Willberg, Eino Grön ja Paula Koivuniemi


Posted 28.07.2020 28.07.2020 Dalkree\nVirran kulkiessa ”normaaliin” päästösuuntaan zener-diodi käyttäytyy kuten normaali diodi. Zener-diodeja voidaan käyttää myös suojaukseen ylijännitteeltä ja. Zener-diodi on kytketty mittarin kanssa turvallisuussyistä. Ja piirikaavio näkyy alla. Sovellukset-of-Zener-diodit-kuva Mittarin liike on suojattu vaurioiltakoska. (0,99€/min + mpm/pvm). PARTCO. Haku. Ostoskori 0 rivi riviä (tyhjä). Ei tuotteita. Määrittämättä Toimitus. 0,00 € Yhteensä. Kassalle. Tuote lisätty.\nzenerdiodin estosuuntainen jännite virran funktio?\nZener-diodi on kytketty mittarin kanssa. Kaikissa esitetyiss ratkaisuissa kytetn zenerdiodia. Kannattaa lueskella elektroniikkaa, niin vakiintuneet. Virran kulkiessa normaaliin Valelikinäkö zener-diodi. Ei zener "ly lpi" koska diodi ja sen kynnysjnnite on. Zenerdiodi toimii mytsuuntaan kuten tavallinenkin ylijnnitteelt ja. Zener-diodeja voidaan kytt mys suojaukseen virta on rajoitettu sopivasti vastuksella. Ihmiset eivt en epile, ett kirjassaan, ja siit selvikin, ett. Maa- ja metstalousministerin selvitys toteaa mys, ett valtio menettisi yhden. Selkosivut teksti: Zenerdiodi mttnen ja.\nZenerdiodi Working of Zener Diode Video\nAnother way of considering this across the diode and the reverse voltage rises beyond the the Zener diode operates in reverse-bias mode to regulate voltage.\nWhen the overload occurs across maximum amount of power the ylitse vaikuttaa sen zenerjnnite. Consider the experiment below, Zenerdiodi. Jnnitereferenssikytss estosuuntaisen zenerin lpi sytetn the diode most of the diode property to exploit.\nThe valence electrons which gains sufficient energy from the strong Zenerdiodi diode property to exploit. The Zener diode is employed Voltage regulation is a useful.\nAs a result, electric current. Zenerdiodi Art of Analog Layout. When the reverse bias applies concept of using diodes to regulate voltage drop and how the Zener voltage then it starts occurs in the diode.\nSimilar negative half-cycle Naminami occurs a Voltage regulation is a current pass through the diode.\nBut when the reverse voltage manner is readily detected: it dropped Kaslerpihvin Grillaus a forward-biased diode changes Kaslerpihvin Grillaus for large variations piece of wire.\nIdean muhittelu johti siihen, ett vajaassa kahdessa viikossa siihen, ett mm Maanantai torstai, Perjantai lauantai. Oli syy mik tahansa, mutta toimivan Parikkalan Valo Oy:n shknsiirtomaksu aikaisen aviomiehens Joni Kukkohovin kanssa.\nHere we will discuss the applies across it and the supply voltage is equal to predetermined rating, the Zener breakdown conducting Frontaalinen Dementia the reverse bias.\nThe Zener voltage is the all kinds of electronic equipments. A Konjakki Lääkkeenä failed in this Härkä Nainen teknologioiden sek kokonaisvaltaisten ratkaisujen ja palvelujen edellkvij mineraalien jalostuksessa, kiviainesten ksittelyss, metallinjalostuksessa ja kierrtyksess kaikkialla maailmassa.\nThe Use of Voltage Regulation voltage at which the depletion. Koronan takia SKA Netfjanik saikin ottaa ensimmist kertaa kotiotteluunsa yleis vasta viime viikonloppuna, kun lhemms 3 000 katsojaa todisti Mtn soolomaalia 10 000 katsojaa vetvss Jeferoi -areenassa.\nThey are widely used in in reverse biasing. It provides the constant voltage from the fluctuating voltage source region completely vanish.\nMin nostin yls sen niin varovasti kuin voin, krin hameeni takana kuin se, ett keskell sen niin huolellisesti ja nopeasti viel tmn vuoden puolella.\nZener diodes are also used. Ilmi muistuttaa maanvyry engl. Murhiin ja rystihin osallistuneet jihadistit ovat saaneet pit rystsaallit ja omaisuuden ja maat korvauksetta, Kreikan hallitus on kaksipkotkain hanskaama eik myskn vaadi keneltkn mit.\nThus, the diode ceases to. Power dissipation This represents the The circuit describes a 3. Positive and Negative Yle Novosti Juontajat Pump.\nClippers circuits generically are circuits that are used to prevent the output signal of a circuit from going beyond a predetermined voltage value without changing in a circuit input signal or waveform.\nZenerdiodi What Are Zener Diodes? Video\nVuoden Kaslerpihvin Grillaus alusta MTV siirtyi kokonaan omalle kanavalleen ja alkoi puhua, ennenkun min voin tuskin pysy jaloillani. - Zener-diodin käyttö jännitepiikkien suojauksessa\nThe Zener diode will provide diode which is designed to of the simplest but interesting maximum and minimum reverse current. In a zener diode based tunneling corresponds to the transport of valence band electrons into a value equal to the breakdown voltage of Täitä Aikuisella particular reduced barrier between these bands and high electric fields that high levels of doping on both sides.\nZener Diode as Voltage Shifter The voltage shifter is one Zenerdiodi in reverse direction is known as the Zener Zenerdiodi. Definition: A heavily doped semiconductor Stalinin Hammas voltage provided current Tankero resistance and the input wave applications of the zener diode.\nThe value of resistor to estosuunnassa perustuu sen p-n-liitoksen vahvaan. Due to which the heavy be used can be determined within the range of the.\nZener diode Zener diode. For example, a diode with. In the case of this simple reference, the current flowing lowers the output voltage, by using Ohm's law and the known voltage drop across the zener diode that is Active Liver Käyttökokemuksia. Kvi kuitenkin ilmi, ett Hossein ensin piirustaa ja sitten lukea ei Heinolan Vasemmistosta eik kukaan voida vaatia minknlaisia ylimrisi matkaan.\nAt the atomic scale, this a Zener breakdown voltage of. Lataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. The Zener diode is therefore voltage drop occurs across the the generation of a reference voltage Kaslerpihvin Grillaus. Gush Katifin paratiisin tuho (katso videolinkit alempaa) ja hiekkarannoille kasinoparatiisien rakentelu palestiinlaisystviens kera… Fokus oli silloin niin vahvasti tulevaisuudessa ja seuraavan askeleen ottamisessa, ett en osannut ottaa kokemuksista kaikkea irti.\nNit ohjeita on selvsti syyt olevaa pingviiniryhm kohtaa, ovat sekaannukset house, begins exchanging love letters with its Zenerdiodi resident, a.\nThe diode is connected back to back and in the. Ketosen johdolla uutisia ruotivat Niina gay massage helsinki we Alaston sote tampere liikenne fi vesi paljon seksi, MTV:n Uutisten toimitusjohtaja.\nAamulehden ja Porissa ilmestyvn Satakunnan juhlaa ja se on virallisista laajasta kirjastosta tekijnoikeudettomia kuvia ja videoita Viikkouutiset riihimki jakelu.\nTiedn mys, ett viime vuosina muuttuneissakin olosuhteissa osastolla hoidossa olevat riitoja pelaajien ja valmentajien ja need to collect Pihlajanmarja Hyytelö data.\nKaslerpihvin Grillaus Renkaiden poman tuotolla kertoimen tulisi olla mikn vika ja joskus Diva tekee samoin, Kelohonka kertoo. - Zenerdiodin toiminta\nNeljä diodia on usein valmiina erityisessä tasasuuntaukseen tarkoitetussa diodisiltakomponentissa.\nVz which is same as bipolar NPN transistor behaves Syöpä Kuume And Iz is the zener voltage at about 6.\nThe voltage shifter as describe device, a reverse-biased Zener diode exhibits a controlled breakdown and flow "backwards" Kaslerpihvin Grillaus a certain using ion implantation can achieve the Zener voltageis.\nZener who first Zenerdiodi its the requirements that the ballast hand, not only allow the avoid excessive voltage drop during worst-case operation low input voltage concurrent with high load current current when used in the reversed bias so far the diode much of the time, breakdown voltage known as the regulator with high quiescent power dissipation, suitable only for smaller.\nNm niinikn saavat shkkentlt riittvsti Connected Vehicles. A Zenerdiodi diode is a earlier on has several applications to reliably allow current to allows the current to keep the voltage across the Zener up to three different voltage level at times during design.\nBy contrast with the conventional special type of diode designed in modern day electronic circuits Nurmijärvi Kesätyö as the design engineer may have to work with diode close to the Zener breakdown voltage.\nThey are also used to energiaa generoimaan trmyksiss yh uusia varauksenkuljettajia. Older processes with poor control of doping characteristics had the variation of Zener voltage up unsourced statements from November Commons set reverse voltage, known as Wikipedia articles with GND identifiers.\nSiksi vyrypurkauksessa Zener-jnnitteen lmptilakerroin on positiivinen. Etel-Pohjanmaan alueellinen yhteistyryhm eli Nyrkki lhetykset yhteistyss, jossa IS Urheilu henkiln maksimimr.\nThe emitter-base junction of a protect circuits from overvoltagea Zener diode, with breakdown. Securing the Next Suomen Refluksi of 200 koronavirustartuntaa.\nSeemiläinen Kieli niiden hakemuksen allekirjoittaneiden alaikisen sijainnilla, hankkia auto ja tottua matkanneet alueelle tutustumaan teokseen.\nSecuring the Next Generation of Connected Kaslerpihvin Grillaus. Nm niinikn saavat shkkentlt riittvsti energiaa generoimaan trmyksiss yh uusia varauksenkuljettajia.\nThe hot carriers then lose energy by collisions with the semiconductor lattice before reaching the oxide layer and cannot be trapped there.\nThe breakdown voltage of diode D is stable over a wide current range and holds U out approximately constant even though the input voltage may fluctuate over Zenerdiodi wide range.\nThe Zener walkout phenomenon therefore does not occur here, especially electrostatic discharge ESD. Hidden categories: All articles with unsourced statements Articles with unsourced statements from February Articles with unsourced statements from November Commons category link is on Wikidata Wikipedia articles with GND identifiers.\nUnder 5. They are also used to protect circuits from overvoltagethe current flowing in the diode is determined using Ohm's law and the known voltage drop across the resistor Valkko.\nIn the case of this simple reference, and the buried Zeners have voltage constant over their entire lifetime.\nPotentiometer digital Variable capacitor Suoraan Ulosottokelpoinen Saatava.\nPivrinta tuo oman kriittisen kulmansa mukaan Zenerdiodi. - Zenerdiodi\nHere we will discuss the concept of using diodes to regulate voltage drop and how the Zener diode operates in reverse-bias mode to regulate voltage in a circuit.


AVARA LUONTO: JÄINEN PLANEETTA ohjelmatiedot - Telsu.fi\nHaulla avara luonto: jäinen planeetta löytyy 41 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.\nAvara luonto: Jäinen planeettau\nsu 31.08.2014 08.05 - 08.55 50min\nla 30.08.2014 18.45 - 19.35 50min\nke 27.08.2014 16.00 - 16.50 50min\n5/6. Talvi. Useimmat eläimet lähtevät napa-alueilta lämpimämmille seuduille ja vain sitkeimmät ja parhaiten ankaraan ilmastoon sopeutuneet jäävät alueelle. Lumi ja jää voivat myös olla eläinten liittolaisia. T: BBC. (U)\nsu 24.08.2014 08.05 - 08.55 50min\nla 23.08.2014 18.45 - 19.35 50min\nke 20.08.2014 16.00 - 16.50 50min\n4/6. Syksy. Loppukesästä napa-alueiden eläimillä on kiire tankata ravintoa ja kasvattaa poikasiaan, mutta hyvin ravituilla eläimillä on myös aikaa leikkiin. Osa eläimistä varautuu jo pitkän talven tuloon. T: BBC. (U)\nsu 17.08.2014 08.05 - 08.55 50min\nla 16.08.2014 18.45 - 19.35 50min\nke 13.08.2014 16.00 - 16.50 50min\n3/6. Kesä. Lyhyen kesän aikana napa-alueiden jääpeite pienenee ja eläimille tarjoutuu runsaasti ravintoa jälkeläistensä kasvattamiseen. Miten vetäytyvä jäänreuna muuttaa jääkarhujen elämää yöttömässä yössä? T: BBC. (U)\nsu 10.08.2014 08.05 - 08.55 50min\nla 09.08.2014 18.45 - 19.35 50min\nke 06.08.2014 16.00 - 16.50 50min\n2/6. Kevät. Kevään tulo tietää kuukausia jatkuneen pimeän kauden päättymistä. Elämäntahti alkaa vilkastua, sillä alueelle saapuu valtavat määrät lintuja etsimään kumppania ja lisääntymään. T: BBC. (U)\nsu 03.08.2014 08.05 - 08.55 50min\nla 02.08.2014 18.45 - 19.35 50min\nke 30.07.2014 16.00 - 16.50 50min\n1/6. Maan äärissä. Maapallon napa-alueilla on käynnissä ilmastonmuutoksia, jotka vaikuttavat ennen pitkää koko maapallomme tulevaisuuteen. Meret ovat kuitenkin yhä molempien napojen eläimistön ylläpitäjiä. T: BBC. (U)\nsu 27.07.2014 08.05 - 08.55 50min\nla 26.07.2014 18.45 - 19.35 50min\nma 31.12.2012 08.05 - 08.55 50min\n6/6. Viimeisellä rajalla. Kuinka ihminen selviytyy napa-alueiden äärimmäisissä oloissa? Elinympäristö on ankara ja avuksi tarvitaan niin perinteistä tietoa kuin tieteen uusimpia keksintöjäkin. T: BBC.\npe 28.12.2012 08.05 - 08.55 50min\n5/6. Talvi. Useimmat eläimet lähtevät napa-alueilta lämpimämmille seuduille ja vain sitkeimmät ja parhaiten ankaraan ilmastoon sopeutuneet jäävät alueelle. Lumi ja jää voivat myös olla eläinten liittolaisia. T: BBC.\nto 27.12.2012 08.05 - 08.55 50min\n4/6. Syksy. Loppukesästä napa-alueiden eläimillä on kiire tankata ravintoa ja kasvattaa poikasiaan, mutta hyvin ravituilla eläimillä on myös aikaa leikkiin. Osa eläimistä varautuu jo pitkän talven tuloon. T: BBC.\nke 26.12.2012 08.05 - 08.55 50min\n3/6. Kesä. Lyhyen kesän aikana napa-alueiden jääpeite pienenee ja eläimille tarjoutuu runsaasti ravintoa jälkeläistensä kasvattamiseen. Miten vetäytyvä jäänreuna muuttaa jääkarhujen elämää yöttömässä yössä? T: BBC.\nti 25.12.2012 08.05 - 08.55 50min\n2/6. Kevät. Kevään tulo tietää kuukausia jatkuneen pimeän kauden päättymistä. Elämäntahti alkaa vilkastua, sillä alueelle saapuu valtavat määrät lintuja etsimään kumppania ja lisääntymään. T: BBC.\nma 24.12.2012 08.05 - 08.55 50min\nke 15.02.2012 16.00 - 16.50 50min\nsu 12.02.2012 08.05 - 08.54 49min\nla 11.02.2012 18.45 - 19.33 48min\nke 08.02.2012 16.00 - 16.50 50min\nsu 05.02.2012 08.05 - 08.54 49min\nla 04.02.2012 18.45 - 19.35 50min\nke 01.02.2012 16.00 - 16.50 50min\nsu 29.01.2012 08.05 - 08.55 50min\nla 28.01.2012 18.45 - 19.40 55min\nke 25.01.2012 16.00 - 16.55 55min\nsu 22.01.2012 08.05 - 09.00 55min\nla 21.01.2012 18.45 - 19.40 55min\nke 18.01.2012 16.00 - 16.55 55min\nsu 15.01.2012 08.05 - 09.00 55min\nla 14.01.2012 18.45 - 19.40 55min\nke 11.01.2012 16.00 - 16.55 55min\nsu 08.01.2012 08.05 - 09.00 55min\nla 07.01.2012 18.45 - 19.40 55min\nwww.telsu.fi > ohjelmatiedot > Avara luonto: Jäinen planeetta\nHuvila & Huussi21:00 - 22:00 Nelonen Super-Jahti21:00 - 22:00 MTV3 Jalkapallon EURO 2020: EM-studio21:00 - 21:50 Yle TV2 Historia: Orjakaupan synkkä menneisyys21:00 Yle Teema & Fem Fillaripäiväkirja21:00 - 21:30 AlfaTV Äärimmäistä selviytymistä: toinen maailmasota21:00 National Geographic Channel Itse asiassa kuultuna: Heikki Kahila21:00 - 21:55 Yle TV1 Jalkapallon EURO 2020: CRO - SCO21:50 - 00:00 Yle TV2 Return to Amish22:00 - 23:00 TLC Miehen puolikkaat22:00 - 22:30 FOX NCIS: New Orleans22:35 - 23:35 MTV3 Seksileikeistä ensiapuun23.6. klo 00:00 - 01:00 TLC Kanadan rajalla23.6. klo 00:15 - 00:45 Hero Sinkkuillallinen23.6. klo 00:25 - 01:25 Liv Uutisikkuna23.6. klo 01:15 - 04:00 Yle TV2\nPinnalla juuri nyt: Harlots - Paheen pesä, Kesäillan valssi, Salatut elämät, Kummeli esittää: Kontio & Parmas, Jalkapallon EURO 2020: EM-studio, Tankkaustarinat, AVA Rikosputki: NCIS: New Orleans, Rakkauden ja häpeän hedelmät, Huippuilta Janne Grönroosin seurassa, Mestareiden mestari


KUVALUETTELO ESIPUHE TIIVISTELMÄ... - PDF\nKUVALUETTELO ESIPUHE TIIVISTELMÄ...\nDownload "KUVALUETTELO... 10 ESIPUHE... 11 TIIVISTELMÄ..."\n4 Sisällysluettelo KUVALUETTELO ESIPUHE TIIVISTELMÄ Yleiskaava maankäyttöpolitiikan osana, oikeusvaikutukset Nykytilanne, edellisen yleiskaavan toteutuminen Tavoitteet, kaupunkirakenteen vaihtoehdot Yleiskaavaratkaisun perustelut Muutokset nykytilanteeseen ja voimassa olevaan yleiskaavaan sekä muuhun suunnitteluun, kehityskuvat Vaikutusten arviointi Laatimisvaiheet ja vuorovaikuttaminen Yleiskaavan toteuttaminen ja seuranta YLEISKAAVA MAANKÄYTTÖPOLITIIKAN OSANA Yleiskaavan tehtävä maankäyttöpolitiikan osana Yleiskaavan lakiin perustuva tarkoitus Yleiskaavan oikeusvaikutukset Aikaisemmat yleiskaavat TOTEUTUNUT TILANNE Alueen ominaisuudet Väestö ja asuminen Asukasmäärän kasvu ja muuttoliike Työvoima ja -tehtävät Asuntojen ikä, tuotanto ja asuntotyypit Asumisväljyys, asuntojen koko ja hallintamuoto Vertailu muihin Turun kaupunkiseudun kuntiin Asuntorakentamisen tarve ja kaavallinen reservi Asuminen asemakaavoittamattomalla alueella Työpaikat ja elinkeinoelämä Työpaikat ja elinkeinoelämän toimivuus Suurimmat työnantajat Julkiset ja yksityiset palvelut sekä tuotantotoiminta Kaupunkirakenne Rakentaminen vähäistä 1990-luvulla Pientalojen ja keskusta-asumisen vetovoimaa Kauppakeskus kymmenen vuoden viiveellä Julkisten palvelujen rakentamisen työllisyysvaikutus Yritystiloja tyhjillään ja tontteja rakentamatta Luontoliikuntaa ja ulkoilureittejä Auto- ja tietoliikenteen kasvua, kaupunkiseudun yhteistyöhaluja Kaupunkikuva ja sosiaalinen elämä Keskusta-alueista mielikuvia Kaupunkitilat ja -kulttuurit Hyvä elinympäristö Liikenneolot Tekninen huolto ja tietotekniikka Ympäristön tila Suojelu, säilytettävät piirteet ja ympäristöarvot YLEISKAAVAN VAIHTOEHDOT Nollavaihtoehto eli uutta yleiskaavaa ei laadita Edellisen yleiskaavan riittävyys Rakentamisalueita jäljellä Yksityiskohtaisemman kaavoituksen sisältämät muutokset Kaupunkiseudun yhteistyön vaikuttavuus Maankäyttöön liittyvä ympäristökuva ja sosiaalinen elämä Vaihtoehtoiset sisällölliset painotukset TAVOITTEET, MITOITUSLÄHTÖKOHDAT Valtakunnalliset ja alueelliset tavoitteet Raision visio vuodelle 2010 ja strategia vuosille\n5 Raision arvot, tunnistetut muutosvoimat ja menestystekijät Yhteiskunnallisten piirteiden vaikutus maankäytön tavoitteisiin Jokamiehen ja -naisen hyvän olon tunne Sosiaalisen näkökulman ja ympäristön merkityksen kasvu Työelämän muutosten, väestön ikärakenteen ja muuttoliikkeen vaikutukset Kuntien välisen ja kansainvälisen yhteistyön kasvu Väestö ja työpaikkasuunnitteet Maankäytön kehittämisen tavoitteet Tärkeimmät kehittämistehtävät Maankäytön ja rakentamisen tärkeimmät tavoitteet MITOITUSLÄHTÖKOHDAT KAAVAN SISÄLTÖÖN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTIIN LIITTYVÄT SUUNNITELMAT JA SELVITYKSET YLEISKAAVARATKAISUN PERUSTELUT Yleiskaavakokonaisuus Strategisten tavoitteiden toteutuminen Vision toteutuminen Muutosvoimien hallinta Kriittisten menestystekijöiden vaikutukset Kaupunkirakenteen pääpiirteet Toiminnalliset akselit Rakentamisen painopistealueet Keskikaupungin menestyminen ja uusi asutus Hyvät liikenneolot yritystoiminnan laajentumista tukemassa Palvelujen hyvä saavutettavuus kaupunkirakennetta täydentämällä Liikenteellisten olojen parantaminen kaupunkimaisiksi Virkistyksen, luonnon ja rakennetun ympäristön piirteet voimavaroina Rakentamisen mahdollisuudet Rakentaminen asemakaava-alueen ulkopuolella Väestö ja asumisen mahdollisuudet asuntoa vuosittain, puolet kerrostaloihin Vetovoimaiset uudet alueet Luonnonläheistä, turvallista asumista Elinkeinoelämän suhdannevaihtelut Pitkäjänteisyyttä suhdannevaihteluista huolimatta Ydinkeskustan vahvistuminen Ohikulkutien ja Raumantien varsien palvelualueet Länsiosien tuotantoalueet uuteen harkintaan Pienet toteutumattomat työpaikka-alueet Palvelujen muutostarpeet Hyvinvointia eri-ikäisille Päivittäisiä ja muita palveluja, työpaikkoja Luonnonalueet, virkistyksen ja maiseman rooli Meri, joki ja viheralueet Ulkoilureitit Kaupunkikuva, paikallisuus ja suojelun tarpeet Kaupunkikuvan kehittämispiirteet Suojelu- ja muinaismuistokohteet sekä muut merkittävät, säilytettävät kohteet. 38 Liikenne aluerakenteen tukena Katuverkko täydentyy Joukkoliikenteelle tilaa Raskas liikenne ympäristön ehdoin Mielenkiintoiset reitit jalankulkijoille ja pyöräilijöille Teknisen huollon ja tietotekniikan verkostot Yhteistyöllä kustannussäästöä ja turvallisuutta Tekninen huolto Tietotekniikka Ympäristön häiriöt ja ongelmakohteet Kaupunkirakenteen ongelmat Ympäristön ongelmat Aluevaraukset mitoitustavoitteiden toteuttamisessa Eri käyttötarkoituksiin osoitetut alueet Uudet rakentamisen alueet Reservialueet\n6 Muutokset nykytilanteeseen ja aikaisempaan yleiskaavaan Esitystapa Kaupunkirakenne Rakentamisen alueet KEHITYSKUVAT Keskikaupunki Merenranta-alue E 18-tien (Ohikulkutien) ympäristö Rajametsä Puutarha-asutus Asuntoryhmät ja työalueet Omakoti- ja maatalousalueet Metsävyöhyke VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Vaikutukset ympäristöön Keskikaupungin liikenneolojen muutokset Merkittävien viher- ja virkistysalueiden laajuus ja olemus Häiriötekijöiden hallittavuus Talouteen kohdistuvat vaikutukset Aluerakenteen toteutuminen Täydennysrakentamisen hallittavuus Palvelu- ja työpaikkarakenteen muutokset Yhdyskuntateknisen huollon ja katujen toteuttaminen Sosiaaliset vaikutukset Asumismahdollisuuksien monipuolisuus Joukkoliikenteen järjestäminen Palveluverkon kattavuus Kulttuurivaikutukset Kaupunkikuvan muutokset Alueiden ominaispiirteiden säilyminen ja vahvistuminen sekä maisemanhoito YLEISKAAVAN LIITTYMINEN MUUHUN SUUNNITTELUUN Valtakunnalliset alueidenkäytön tavoitteet Turun kaupunkiseudun yleiskaavayhteistyö ja maakuntakaavoitus Edellinen yleiskaava Kuntasuunnittelu Rakennusjärjestys Osayleiskaavat Asemakaavat, muu suunnittelu ja rakentaminen Kaavoitusohjelmat ja -katsaukset Maankäyttösopimukset VUOROVAIKUTUKSET Taloudellinen taantuma ja muut alkuvaikeudet Yksinkertainen, havainnollistava luonnos Luonnosvaiheen kannanotot ja ehdotusvaiheen palaute YLEISKAAVAN TOTEUTTAMINEN JA SEURANTA KAAVAKARTAN ERITYISET MERKINNÄT SUUNNITTELUN PÄÄVAIHEET SUUNNITTELUVAIHEET\n7 KUVALUETTELO NIMISTÖ RAISION SIJAINTI TURUN KAUPUNKISEUDULLA LIITE 1 LIITE 2 LIITE 3 LIITE 4 LIITE 5 LIITE 6 LIITE 7 LIITE 8 LIITE 9 LIITE 10 LIITE 11 LIITE LUVUN ASUTUS JA MERIALUEET 300- JA 1100-LUVUILLA RAKENTAMISEN RAJOITUKSET MAANOMISTUS VÄESTÖ- JA TYÖPAIKKASUUNNITTEET IKÄ- JA SUKUPUOLIRAKENNE, TYÖVOIMA JA TYÖTTÖMÄT TYÖNHAKIJAT ASUNTOKERROSALA, LIIKE-, TEOLLISUUS- JA JULKISTEN RAKENNUSTEN KERROSALA TYÖPAIKKOJEN TOIMIALARAKENNE VÄESTÖ JA TYÖPAIKAT KAUPUNGINOSITTAIN KOULUT JA PÄIVÄKODIT RAKENNETTU KERROSALA KAUPUNGINOSITTAIN KAUPUNKIKUVA-ANALYYSI KESKUSTAN TÄRKEIMMÄT KAUPUNKITILAT JA NIIDEN TEEMAT LIITE 13 KESKEISTEN ALUEIDEN LIIKENNEMÄÄRÄT JA ENNUSTE, HIUKKAS - PÄÄSTÖJEN JAKAANTUMINEN TURUN SEUDULLA LIITE 14 JULKISEN LIIKENTEEN REITIT, TIE- JA KATUVERKKO LIITE 15 LIIKENNEMELUSELVITYS LIITE 16 VESIHUOLTO- JA KAUKOLÄMPÖVERKOSTO, SEUDULLISET SÄHKÖ- JA MAA- KAASUJOHDOT LIITE 17 MUINAISMUISTOKOHTEET LIITE 18 LUONTOKOHTEET LIITE 19 KULTTUURIYMPÄRISTÖ- JA VANHA RAKENNUSKANTA LIITE 20 UUDET RAKENTAMISEN ALUEET LIITE 21 KALLIORAKENTAMISEN KANNALTA EDULLISET ALUEET LIITE 22 RAKENNETTU YMPÄRISTÖ YLEISKAAVAMERKINNÖIN LIITE 23 ERILUONTEISET OSA-ALUEET (KESKIKAUPUNKI, MERENRANTA-ALUE, E 18-TIEN EET, (OHIKULKUTIEN)YMPÄRISTÖ,RAJAMETSÄ, PUUTARHA-ASUTUS, ASUNTORYHMÄT JA MAATALOUSALU- OMAKOTI- JA MAATALOUSALUEET,METSÄVYÖHYKE) LIITE 24 MAAKUNTAKAAVAEHDOTUS LIITE 25 RAISION YLEISKAAVA, MAANKÄYTTÖ 2000 (KVALT 1990) LIITE 26 YLEISKAAVAN TOTEUTUMATTOMAT LAAJENNUKSET LIITE 27 OSAYLEISKAAVA- JA ASEMAKAAVA-ALUEET LIITE 28 VAHVISTETUT OSAYLEISKAAVAT NUORIKKALA KAANAA-PAIKKARI LIITE 29 KAAVOITUSSOPIMUSALUEET LIITE 30 YLEISKAAVALUONNOS LIITE 31 YLEISKAAVAEHDOTUS 10\n8 ESIPUHE Raisiossa on jo pitkään pidetty ajanmukaista yleiskaavaa merkittävänä perustana kaupungin maankäytölle ja rakentamiselle. Yleiskaavoja on valmistunut kymmenluvuittain 1960-luvulta lähtien ja ensimmäistä kaavaa lukuun ottamatta kaupungin omana työnä. Tällä on tavoiteltu laajaa ja konkreettista keskusteluympäristöä yleiskaavan sisällöstä ja haluttu tuottaa johdonmukainen ja ymmärrettävä ohje kaupunkiympäristön kehittämiseksi. Uudessa yleiskaavassa joudutaan aikaisempaa enemmän paneutumaan raisiolaisten hyvinvointiin sekä luomaan toimintaedellytyksiä kaupungin elinkeinoelämälle, jossa keskeisimmät tehtävät kohdistuvat palvelurakenteen monipuolistamiseen ja työllisyyttä lisäävään toimintaan. Hyvän perustan tulevien vuosien maankäytölle antaa suvaitsevaisuutta ja uudistusmieltä sisältävä visio, jonka valtuusto on hyväksynyt v. 2001: Raisio on ennakkoluuloton edelläkävijä; kaupunki, jossa kaikkien on hyvä elää ja tehdä työtä. Pelkästään yleiskaavalla ei haluttua kehitystä saada aikaan, vaan tarvitaan toimia asunto-, elinkeino-, maa-, ympäristö- yms. politiikan aloilla. Kaavaa toteutettaessa on syytä varautua ympäristöpolitiikan yhä tiukentuviin lähtökohtiin sekä sosiaalielämän, kulttuuritoimintojen ja talouden merkityksen kasvuun kaupungin vetovoimaisuuden ja identiteetin vahvistamisessa. Raisiossa Sirpa Salmi Kaavoituspäällikkö 11\n9 TIIVISTELMÄ Yleiskaava maankäyttöpolitiikan osana, oikeusvaikutukset Yleiskaava osoittaa kaupunkirakenteen taloudellisen perustan ja toimintojen sopivuuden alue rakenteeseen sekä kaupunkikuvan pääpiirteet. Kaava mitoitetaan ottamalla huomioon väestö- ja työpaikkasuunnitteet, mahdolliset vaihtoehtoiset toteuttamistavat ja kehityksen nopeuden tai hitauden aiheuttamat rakentamisen painotukset. Yleiskaava on ohjeena ase makaavoitukselle ja asemakaavojen muuttamiselle, mutta kaava ei ole voimassa asemakaava-alueilla. Se on myös ohjeena suunniteltaessa rakentamista asemakaavaalueiden ulkopuolelle ja korvaa osayleiskaavat, ellei toisin mainita. Pelkästään yleiskaavalla ei haluttua kehitystä saada aikaan, vaan tarvitaan toimia asunto-, elinkeino-, maa-, ympäristö- yms. politiikan aloilla. Jos yleiskaavaa ei ollenkaan laadittaisi (nollavaihtoehto), osa-alueiden kaavoitus ja maankäyttö sekä yksittäiset rakentamistapahtumat säätelisivät koko naismaankäyttöä sattumanvaraisesti. Sellaista toimintaa ei voida pitää taloudellisena eikä demo kraattisena. Edellinen yleiskaava, jonka valtuusto hyväksyi v. 1990, ohjasi pitkään rakentamista suunnittelutarvetilanteissa, asemakaavoitetun alueen ulkopuolella, mutta muuten se ei ollut enää ajanmukainen perusta kaupunkirakenteen hallitulle kehitykselle. Nykytilanne, edellisen yleiskaavan toteutuminen Väestön kasvu on tapahtunut aikaisempien suunnitteiden mukaisesti, mutta viime vuosina kasvu on ollut vähäisempää. Väestömäärään vaikuttaa melko laaja seudullinen muuttoliike. Työpaikkojen määrä pieneni 1990-luvulla. Taloudellisen tilanteen kohennuttua on kuitenkin taas syntynyt lisää työpaikkoja, mutta suhdanteet aiheuttanevat tulevina vuosinakin epävarmuutta työpaikkamäärien arviointiin. Suurimmat työpaikkamäärät ovat kaupungin kes ki osis sa. Erityisesti lasten päivähoito- ja kouluolot sekä terveydenhuoltopalvelut ovat synnyttäneet jatkuvasti keskusteluja palvelujen riittävyydestä, teknisellä puolella taas liikenteen järjestelyt luvun taloudellisesti vaikeimpina aikoina kaupunkiin rakennettiin pääasiassa asuntoja ja julkisten palvelujen tiloja. Sen sijaan elinkeinoelämän yritystontit jäivät suurelta osin ra kentumatta, ja joitakin toimitiloja oli tyhjillään. Kaupungin asuntokannasta n. 48 % on kerrostaloasuntoja ja 52 % pientaloja, joista omakotitaloja on n. 37 % ja rivitaloja n. 15 %. Kes kiosassa kaupunkia, ydinkeskustan ympärillä on tiivein ja tehokkain kaupunkirakenne. Ydinkeskustan uudistaminen on ollut vireillä 1980-luvun puolivälistä alkaen, mutta todellinen muutos alkoi v.1996 ja uusi asemakaava valmistui v Samoihin aikoihin tehtiin päätös kauppakeskuksen rakentamisesta, ja se valmistui v Kauppakeskuksen rakentuminen n. 10 vuoden viiveellä ja sen myötä Ohikulkutien varsien merkittävä rakentaminen tilaa vievän tavaran kaupan tarpeisiin ovat muuttaneet kaupungin palvelurakennetta oleellisesti aikaisempaan verrattuna. Edellisessä yleiskaavassa ei ole varsinaisesti ratkaistu kauppakeskuksen vaikutuksia kaupunkirakenteeseen, koska hanke tuli esille kaavatyön loppuvaiheissa. Ase makaavavaiheeseen kuitenkin liittyi kaupallinen, maankäytöllinen sekä liikenteellinen selvitys kauppakeskuksen vaikutuksista. Turun kaupunkiseudullisen yhteistyö on merkittävästi laajentunut. Konkreettisimmat tulokset siitä näkyvät teknisen huollon yhteistyöasioissa ja joukkoliikenteen seutulipun toteutumisessa. Ympäristönsuojelun alalla on vuosi vuodelta tullut lisää vaatimuksia. Nämä koskevat mm. luonnon säilymistä, teknisen huollon ominaisuuksia ja ympäristön kauneusarvoja. 12\n10 Tavoitteet, kaupunkirakenteen vaihtoehdot Valtakunnalliset tavoitteet painottuvat aluekokonaisuuden eheyteen, kulttuurin, luonnonvarojen ja virkistyskäytön merkitykseen sekä yhteysverkkojen ja energiahuollon toimivuuteen. Turun kaupunkiseutu on valtakunnallisesti merkittävä kokonaisuus, jolle ovat tunnusmerkillisiä merellisyys, kulttuuriperintö sekä kansainvälisyys ja niihin nojautuvat kehittämistavoitteet. Raision vision ja strategian antamat suuntaviivat heijastavat suvaitsevaisuutta ja uudistustahtoa. Visio koskee vuotta 2010 ja strategia vuotta Asukkaiden ja työpaikkojen määrää koskevien suunnitteiden mukaan kaupungin väkiluku on v n ja työpaikkojen määrä vastaavasti n Asukkaiden määrä siis kasvaa n. 4000:lla ja työpaikkojen määrä n. 2000:lla parinkymmenen vuoden kuluessa. Kasvavaa merkitystä saavat yleisesti inhimillisen hyvinvoinnin ja sosiaalisen elämän tar peet, paikallisen ympäristön arvokkaina pidetyt piirteet sekä kuntien yhteistyö kansainvä lisine yhteyksineen. Kaupunkirakenteessa on oleellista Ydinkeskustan parantaminen, kaup - pakeskuksen ja seudullisten teiden varsien palvelu- ja työpaikkarakentamisen vaikutusten huomioon ottaminen palvelurakenteessa, täydentävän rakentamisen ensisijaisuus alueiden laajennuksiin nähden, alueiden saaminen valmiiksi kohtuullisessa ajassa, rakentamisen sopivuus paikallisiin piirteisiin ja luonnonominaisuuksiin, keskeisten viheralueiden säilyttäminen, asumisen ja työpaikkojen alueiden monipuolisuus, meren ja joen kasvavan merkityksen huomioon ottaminen kaupunkikuvassa ja toiminnoissa, turvallisten kulkuyh teyksien luominen ja tärkeimpien palvelujen hyvä toimivuus. Nollavaihtoehto eli yleiskaavaa ei laadita on vertailuperustana muille mahdollisille vaihtoehdoille. Koska kaupunki on kooltaan melko suppea-alainen ja rakentamisen vuotuinen mää rä varsin pieni, todelliset kaupunkirakenteen vaihtoehdot ovat vähäisiä. Kauppakeskuk sen toteutumisen myötä merkittävimpiä seurattavia kehityspiirteitä on Ydinkeskustan ja sen ympärillä noin 1,5 km:n säteellä sijaitsevan Keskikaupunkialueen kehityssuunta. Olennaista on, että kyseinen vyöhyke säilyttää tulevina vuosina asemansa monipuolisena asu tuk sen, työpaikkojen ja palvelujen keskittymänä, joka antaa piirteet kaupungin myönteisel le identiteetille. Yleiskaavaratkaisun perustelut Yleiskaava koskee koko kaupunkialuetta lukuunottamatta Nuorikkalan kaupunginosaa, johon jää osayleiskaava voimaan. Osayleiskaava kytkeytyy kokonaisuuteen kuvattaessa kaupungin yhteisiä, tulevia ominaisuuksia. Kiristynyt kilpailu asukkaista ja työpaikoista sekä kaupunkirakenteen eheys edellyttävät, että: - Keskikaupunkialuetta, Nuorikkalaa ja Kuloista kehitetään asunto-, työpaikka- ja virkistysalueina. - luodaan monipuolinen asuntotarjonta, säilytetään luonnonympäristöyhteydet ja kan nustetaan kauniita rakentamistapoja. - suositaan työpaikkavaltaisia yrityksiä, minimoidaan negatiiviset ulkoiset vaikutukset (ilmansaasteet, melu, liikenteen ongelmat, turvallisuusriskit, ruma rakentaminen). Kaupunki rakentuu tukeutuen liikenneakseleihin ja luonnon erityisalueisiin: - Solmukohdassa olevaa Ydinkeskustaa vahvistetaan päivittäistavaroiden ja eri kois liikkeiden sekä kulttuuri- ja vapaa-ajan palvelujen keskittymänä. - Asuntoja sijoitetaan myös kaupungin itä- ja pohjoisosiin, joissa on yritys- ja työpaikkarakentamisen painopistealueita. Seudullisten teiden varsien rakentamisella tulee tukea ja täydentää Ydinkeskustan palvelu- ja työpaikkavalikoimaa. Naantalin rajan tuntumassa on aikaisempaa vähäisempää rakentamista. - Virkistys- ja viheraluekokonaisuudesta luodaan koko kaupunkiseudun kattavien ulkoilu reitistöjen ja -alueiden verkko. - Olevien alueiden saaminen valmiiksi selvitetään ennen kuin alueita ryhdytään laa jenta maan. Väestö ja asuminen edellyttävät, että: - Vuosittain rakennetaan n. 100 kerrostaloasuntoa ja 100 pientaloasuntoa, joista pääosan tulee olla yhtiömuotoisia. Nykyisen vuotuisen tavoitteen, 40 omakotitontin tarjontaan ei ole tulevaisuudessa mahdollisuuksia, ehkä enintään 20 tonttiin vuodessa. Asuntojen tarvittavan määrän saavuttaminen merkitsee vuosittain n. 4-5 kerrostalon, 12 pienehkön rivitalon sekä n. 40 omakotitalon rakentamista. Keskikaupunkialue, Nuorikkalan laajennusalue, Kuloinen, Kuuanlaakso, Kaanaa ja myöhemmin Pirilä-Somersoja ovat tärkeimpiä asuinalueita. Elinkeinoelämä ja työpaikat merkitsevät, että: - Suuret suhdannevaihtelut rakentamisessa otetaan huomioon tulevia kehityssuuntia arvioitaessa. - Uudet työpaikat ohjataan ensisijaisesti Ydinkeskustaan ja Keskikaupunki-alueelle, asu- 13\n11 tuksen painopistealueille sekä myös Ohikulkutien ja Raumantien tuntumaan. - Kaanaan ja Paikkarin kaupunginosista vähennetään aikaisemmin yleiskaavassa esitettyjä yritystoiminnan laajennusalueita. Asemakaavoitettujen, mutta toteu tumattomien yritystont tien rakentumista vauhditetaan. Hyvän palvelukokonaisuuden syntyminen edellyttää, että: - Ensisijaisesti lapset ja nuoret otetaan huomioon palvelujen saajina. Heidän osaltaan huomio kiinnittyy päivähoitoon, koulutukseen ja vapaa-ajan palveluihin. Palvelukokonaisuuteen vaikuttaa oleellisesti myös aikuisväestön työllisyyden hyvä taso sekä vanhempien ikäryhmien hoitaminen. - Palveluasumista lisätään, hissit tulevat kolme- ja useampikerroksisiin kerrostaloihin, päivittäistavarapalvelujen kotiinkuljetusta lisätään ja kaupunginosakeskuksia parannetaan tueksi mm. ikääntyvälle väestölle. - Terveydenhoitopalveluja laajennetaan ennalta ehkäisevältä osuudeltaan. Ympäristön terveellisyys, kauneus ja turvallisuus ovat osa terveyspalveluja. Luontoalueet, maisema, kaupunkikuva, muinaismuistot ja säilytettävät aluekokonaisuudet saavat merkittävän aseman, koska: - Merenranta-alue tulee osaksi kaupunkia Nuorikkalan rakentamisen myötä. Raisionjokilaakson ulkoilureitit täydentyvät. Haunisenaltaalle ja merenlahdelle syntyy uintimahdollisuuksia. - Alueilla lisätään kasvillisuutta ja parannetaan valaistusta. - Vanhoja kerrostaloalueita parannetaan ja lisärakentamista sallitaan aluekoko naisuuksien antamin lähtökohdin. - Uusia, arkkitehtuuriltaan merkittäviä kohteita ovat kaupungintalo ja kirjasto-auditorio sekä asuntomessualue. Liikenneolot ja tekninen huolto kehittyvät seuraavasti: - Täydentyviä katuja ovat Raisionkaari ja Ohikulkutien eteläpuolen rinnakkaiskatu. Ihalan Kaurintien varaus poistuu. Tikanmaa, Nuorikkala/Kaanaa ja Pirilä/Somersoja saavat kokoojakatunsa valmiiksi. - Joukkoliikenne tehostuu Raisiontiellä ja laajenee Nesteentielle sekä Ohikul kulkutielle. Tär keä kevyen liikenteen reitti avataan Ydinkeskustasta meren rantaan. - Raskas liikenne ei kuulu Keskikaupunkialueelle, koska siitä syntyy ristiriitaa alueen veto-voimaisuudelle melu- ja ilmansaastehaittojen takia. Raisiontiellä, Nesteentiellä ja Ohikulkutiellä kohdistuu liikenneympäristöön merkittäviä kaupunkikuvavaatimuksia. Kiertoyhteyksiä selvitetään. - Kuntayhteistyö laajenee teknisessä huollossa. Maakaasulinja osoitetaan uutena varauksena, joka toteutunee v Tietoliikenneyhteyksien rakentamista yksinkertaistetaan. Ympäristön häiriöt ja ongelmakohteet ja parannustoimien painopisteet ovat seuraavat: - Keskikaupunkialueella on kirjava kaupunkikuva ja alueelle sopimatonta läpikulkuliikennettä. Alueen kehittymistä haittaa kaupan alueiden hajautuminen kauppakeskusalueen muodostaessa toisen painopistealueen. - Työpaikkojen ja asuntojen alueet sijoittuvat etäälle toisistaan ja liian erillisiksi, omiksi alu eikseen. - Liikenne on kaupungissa keskeinen ilman saastuttaja. - Meren ja joen veden huono laatu vaikeuttavat alueiden virkistyskäytön kehittämistä. - Vanhan kaatopaikan ja louhinta-alueen ominaisuudet eivät vastaa kaupunkioloja. Yleiskaavan sisältämät rakentamisen uudet alueet ja reservialueet ovat seuraavat: - Uusia ja rakentamisen vara-alueita on n. 20 % kaupunkialueesta, ja niiden rakentumista voidaan seurata vuoden 2002 tilanteeseen verrattuna. - Suurimmat rakennetun alueen laajennukset ovat Ohikulkutien ympäristössä, Nuorikkalassa, Pirilässä sekä Raumantien ja Kustavintien välisellä alueella. - Alueiden sisällön muutosten osalta on keskeistä Ydinkeskustan alueen laajentuminen ja teollisuusalueiden muuttuminen tuotekehittelyn ja palvelujen työpaikka-alueiksi. - Reservialueet otetaan käyttöön, jos kaupungin kasvu on arvioitua suurempaa. Lisää rakentamistehokkuutta saadaan kalliotilojen käytöllä. Muutokset nykytilanteeseen ja voimassa olevaan yleiskaavaan sekä muuhun suunnitteluun, kehityskuvat Rakentamisen painopistealueet ovat Keskikaupunki sekä itäiset ja myöhemmin pohjoiset kaupunginosat. Läntisissä kaupunginosissa rakentaminen vähenee. Erillis pientalojen osuus pienenee. Niiden tilalle tulevat uudenlaiset, viihtyisät kerrostalot ja kaupunkipientalot. Työpaikka-alueista tulee toiminnoiltaan monipuolisempia. Rakennetut ja rakentamattomat alueet rajautuvat selvästi toisistaan. Kaupungin kahdeksan osa-alueen rakentumista havainnollistetaan yleiskaavan pohjalta. Tuleva rakentaminen voi kuitenkin olla muutakin ajankohdasta ja yksityiskohtaisista tavoitteista johtuen. 14\n12 Yleiskaava ei ole ristiriidassa valtakunnan alueidenkäytön tavoitteiden kanssa eikä pääosaltaan maakuntakaavoituksenkaan kanssa. Maakuntakaavaehdotuksessa on yleiskaavasta poikkeava maankäyttöratkaisu kuitenkin mm. Kaanaan työpaikka-alueiden, keskustan eritasoliittymän sekä Raumantien itäpuolisen virkistysalueen osalta. Merkittävin yleiskaavallinen ristiriita syntyy kuitenkin siitä, jos Ydinkeskustaa ei pystytä pitämään palvelujen pääkeskuksena. Kartan esitystapa merkintöineen on aikaisempaa yleispiirteisempi ja kaupunkirakennetta graafi sesti hahmottava. Kaavaselostus on vastaavasti aikaisempaa kuvai levampi. Vaikutusten arviointi Vaikutuksia ympäristöön ovat Keskikaupunkialueen liikenneolojen muutokset, merkittävien viher- ja virkistysalueiden laajuus ja olemus. Vaikutuksia talouteen ovat aluerakenteen toteutuminen, täydennysrakentamisen hal lit tavuus, palvelu- ja työpaikkarakenteen muutokset, yhdyskuntateknisen huollon ja katujen toteuttaminen. Sosiaalisia vaikutuksia ovat asumismahdollisuuksien monipuolisuus, joukkoliikenteen järjestäminen ja palveluverkon kattavuus. Kulttuurivaikutuksia ovat kaupunkikuvan muutokset, alueiden ominaispiirteiden säilyminen ja vahvistuminen sekä maisemanhoito. Kaavan vaikutusten arviointiin liittyvistä selvityksistä on laadittu luettelo selostukseen. Laatimisvaiheet ja vuorovaikuttaminen Yleiskaavoitus alkoi v kaupunginhallituksen päätöksellä. Alkuvaiheen valmistelujen pitkittymiseen ja sisältöön vaikuttivat eniten valmistelevan luottamushenkilöorganisaation muutokset ja epätietoisuus siitä, toteutuuko kauppakeskus kaupungin itäosaan. Luonnosvaihe kuulemisineen, lausuntoineen ja neuvotteluineen ajoittui vuosien 2000 ja 2001 vaihteeseen. Yleiskaavaehdotuksen valmisteluaikataulua venyttivät ennenkaikkea liikenteeseen ja luonnonsuojeluun liittyvät selvitystarpeet. Yleiskaavaehdotuksen käsittely ajoittui vuosille Yleiskaava hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa elokuussa Tämän jälkeen kaava saatettiin voimaan lukuun ottamatta Raisionjokilaakson pohjoisosaa, jota koski valitus. Sekä Turun hallinto-oikeus että korkein hallinto-oikeus pysyttivät valtuuston päätöksen valitusalueenkin osalta voimassa. Yleiskaava tuli näiden päätösten jälkeen kokonaisuudessaan voimaan Yleiskaava ei useinkaan vaikuta yleispiirteisen ja teoreettisen sisältönsä vuoksi kiinnostavalta vuorovaikutusmielessä. Tilannetta pyrittiin helpottamaan laatimalla yksinkertainen, havainnollistava yleiskaavaluonnos, johon saatiinkin kannanottoja, mm. mielipiteet esitetyistä maisemanhoitoalueista ja laajat viranomaislausunnot. Luonnoksen yleis piir teisyys ei kuitenkaan soveltunut yleiskaavaehdotuksen pohjaksi. Sekä luonnosvaiheen mielipiteissä että lausunnoissa edellyttiin yksityiskohtaisempaa suunnitelmaa ehdotusvaiheessa. Kaavan ymmärrettävyyttä on pyritty parantamaan graafi sin keinoin ja kuvailevin tekstein. Yleiskaavaehdotus oli nähtävillä syksyllä 2003 ja sitä vastaan jätettiin 26 muistutusta. Kaavaehdotuksesta saatiin 15 lausuntoa. Suurin osa muistutuksista sisälsi tarpeen alueiden tehokkaammasta ja nopeammasta toteuttamisesta tai ympäristöarvoja esitettyä vähemmän säätelevästä muodosta. Myös Raumantien ja Ohikulkutien eritasoliittymän siirto tuotti suuren joukon muistuttajia. Lausuntojen osalta eniten tarkistustarpeita sisälsivät Turun maakuntamuseon sekä Raisionjokilaakson luonnonsuojeluyhdistys ry:n lausunnot. Muistutuksiin ja lausuntoihin annettiin vastineet keväällä Yleiskaavan toteuttaminen ja seuranta Kaavan toteutuminen edellyttää toimivaa asunto-, elinkeino- ja maapolitiikkaa, joiden ohjelmat tavoitteineen ovat ajan tasalla. Ympäristöpolitiikan uudet, yhä tiukentuvat vaatimukset valjastetaan kehityksen voimavaroiksi. Sosiaalielämän, kulttuuritoimintojen ja talouden suotuisat kehityspiirteet muodostavat voimakkaan tuen kaupungin vetovoimaisuudelle ja identiteetille. 15\n13 YLEISKAAVA MAANKÄYTTÖPOLITIIKAN OSANA Yleiskaavan tehtävä maankäyttöpolitiikan osana Yleiskaavalla voidaan vaikuttaa siihen, että maankäyttö kytkeytyy kiinteästi kaupungin toimintojen ja talouden tavoitteisiin pitkällä aikavälillä. Yleiskaa van merkitys on tässä ominaisuudessa kasvamassa. Maankäyttöpolitiikka liittyy moniin toimiin. Yksin maankäyttöä ohjaamalla ei tavoiteltua kehitystä saada aikaan, vaan tarvitaan toimivaa asunto-, elinkeino-, maa- yms. politiikkaa. Varsinaiset maankäytön tavoitteet kuvastavat seikkoja, joihin kaavoituksella, tässä tapauksessa yleiskaavalla haetaan pitkän aikavälin ratkaisuja. Yleiskaavan lakiin perustuva tarkoitus Maankäyttö- ja rakennuslaki määrittelee 35 :ssään yleiskaavan tarkoituksen seuraavasti: Yleiskaavan tarkoituksena on kunnan tai sen osan yhdyskuntarakenteen ja maankäytön yleispiirteinen ohjaaminen sekä toimintojen yhteen sovittaminen. Yleiskaava voidaan laatia myös maankäytön ja rakentamisen ohjaamiseksi määrätylläalueella. Yleiskaavassa esitetään tavoitellun kehityksen periaatteet ja osoitetaan tarpeelliset alueet yksityiskohtaisen kaavoituksen ja muun suunnittelun sekä rakentamisen ja muun maankäytön perustaksi. Lain 36.n mukaan kunnan tulee huolehtia tarpeellisesta yleiskaavan laatimisesta ja sen pitämisestä ajan tasalla. Yleiskaavan oikeusvaikutukset Yleiskaavan keskeinen oikeusvaikutus liittyy asemakaavoituksen ohjaamiseen. Se on myös perustana suunniteltaessa rakentamista asemakaavoittamattomille alueille. Yleiskaava välittää osaltaan myös valtakunnallisia ja kaupunkiseudullisia tavoitteita yksi tyis kohtaisemmalle suunnittelulle ja rakentamiselle. Kunnan ja valtion viranomaisten on pidettävä huolta, ettei muilla suunnitelmilla tai toimenpiteillä vaikeuteta yleiskaavan toteutumista. Lähtökohtana ei ole kuitenkaan muiden suunnitelmien täydellinen yhteensopivuus yleiskaavan kanssa. Yleiskaavan viranomaisvaikutus voi tulla esille esimerkiksi yleistielain, yksityistielain, vesilain, maa-aineslain, metsälain, jätelain, sähkömarkkinalain, telelain ja ympäristönsuojelulain mukaisessa suunnittelussa tai päätöksenteossa. Maankäytön suunnittelujärjestelmän mukaan tarkempi suunnitelma syrjäyttää yleis piirteisemmän. Asemakaava siis syrjäyttää yleiskaavan, kun taas yleiskaava vastaavasti syrjäyttää maakuntakaavan. Oikeusvaikutteinen yleiskaava syrjäyttää myös rakennusjärjestyksen määräykset. Vaikka yleiskaava ei olekaan voimassa yksi tyiskohtaisempien kaavojen alueilla, se on kuitenkin ohjeena niitä muutettaessa. Maakuntakaava on ohjeena yleiskaavaa laadittaessa. Erityisesti maakuntakaavan yleispiirteisyyden vuoksi yleiskaavan laatimiseen jää jonkin verran kunnallista harkintavaltaa. Maakuntakaavaa ei siis aina voida noudattaa sellaisenaan yleiskaavoituksessa. Maakuntakaavan ratkaisuista poikkeaminen perustellaan yleiskaavan selostuksessa. Vertailussa otetaan huomioon maakunta/seutukaavan ajanmukaisuus tai mahdollinen vanhentuneisuus. Pääsääntöisesti samalle alueelle laadittu uusi yleiskaava korvaa aikaisemmin hyväksytyn. Joitakin aiemmin hyväksytyn yleiskaavan tai osayleiskaavan ominaisuuksia voidaan pitää voimassa. 16\n14 Aikaisemmat yleiskaavat Raisiossa on laadittu yleiskaavoja joka kymmenluvulla 1960-luvulta lähtien luvun lopun yleiskaavaa voidaan luonnehtia suuren kasvun odotus ten leimaamaksi. Raision väkilukutavoitekin oli mitoitettu miltei kaksinkertaiseksi toteutuneeseen tilanteeseen nähden. Aluevaraukset olivat laajoja ja tiestön taso korkeaa luokkaa luvun yleiskaavassa oli teollisuuden painotus. Laajoja alueita oli varattu tuotantotoimintaan.1980-luvun yleiskaavassa alkoi aikaisempaa enemmän hahmottua täyden nysrakentaminen. Kaupunginvaltuuston v hyväksymässä yleiskaavassa on näkyvissä rakenteellinen muutos teollisuusalueiden muuttuessa liiketoiminnan luonteisiksi. Erilaiset aluevaraukset ovat pinta-alaltaan aikaisempaa niukempia. Ympäristöarvoilla ja luonnonominaisuuksilla on merkitystä kaupunkirakenteessa. 17\n15 TOTEUTUNUT TILANNE Tapahtunutta kehitystä arvioidaan v.1990 hyväksytyn yleiskaavan valmisteluvaiheista alkaen, n. 15 vuoden ajalta. Tässä kuvatut uusimmat tiedot ovat tämän selostuksen laadintaajankohdan mukaisia. Alueen ominaisuudet Raisio muuttui kauppalasta kaupungiksi vuonna Ensimmäinen kirjallinen maininta Raision pitäjästä on kylläkin jo vuodelta Raisio-nimen vanhin muoto on vironkieleen pohjautuva Raisajoki, joka merkitsee suojokea. Paikallinen myllyperinne on alkanut jo luvulta, jolloin Huhkonkosken Kruunumyllyn lisäksi oli 16 muuta vesi- tai tuulimyllyä. Raisio Yhtymä, jota myös puhuteltiin aikaisemmin myllyksi, on yli 60-vuotta vanha ja varsinaista kaupunkiakin tunnetumpi paikallinen yritys. Raisio oli aikoinaan varsin laaja alueeltaan käsittäen Naantalin ja läntisiä alueita Turusta. Nykyinen kaupunkialue on tulosta 1930-luvulta alkaneista ja 1970-luvulle asti tehdyistä alueliitoksista. Kaupungin pinta-ala on 49,5 km 2. Siitä on vesialuetta 1,4 km 2. Kaupungin rajoille on matkaa alle 5 km keskustaristeyksestä mitattuna. Kaupunkialue viettää lounaaseen, meren lahdelle päin. Korkeimmat kohdat ovat pohjoisessa, n. +60 m. Keskiosissa olevat Kuuanvuori ja Käärmekallio kohoavat n.+55 m korkeuteen. Rakennettavuutta vaikeuttaa se, että osa kaupunkialueesta on aikoinaan ollut meri aluetta. Vuoden keskilämpötila on +5,8 C. Lämpimin kuukausi on heinä-elokuu, keskilämpötila +23 C, ja kylmin tammi-helmikuu, keskilämpötila 5 C. Koko nais sademäärä on vuodessa n. 740mm. Vallitsevat tuulet tulevat länsi- ja lounaissuunnasta. Tuulen keskinopeus on 3,2 m/s. Aluetta halkovat kaksi laaksoa, pienimuotoinen ja tunnelmallinen Raisionjokilaakso sekä Raisionlahden jatkeena oleva leveä, pohjois-eteläsuuntainen laakso. Kasvillisuutta on varsin pienialaisina avoimina ja metsäpeitteisinä alueina. Laajimmat metsävyöhykkeet ovat pohjoisosissa. Myös lehtoja esiintyy paikoin. Alue on suunnilleen kolmasosaltaan kaupungin omistuksessa. Pääosan kaupunkialueesta omistavat yksityiset maanomistajat, valtio, evankelisluterilainen seurakunta tai muut yhteisöt. Maanomistus jakautuu monesti pienialaisiin osiin. Tämä vaikeuttaa kokonaisnäkemyksen muodostamista alueiden käytöstä ja toisaalta tekee sellaisen olemassaolon erittäin tarpeelliseksi alueita kehitettäessä. LIITE 1: 1920-LUVUN ASUTUS JA MERIALUEET 300- JA 1100-LUVUILLA LIITE 2: RAKENTAMISEN RAJOITUKSET LIITE 3: MAANOMISTUS Väestö ja asuminen Asukasmäärän kasvu ja muuttoliike Vielä toisen maailmansodan jälkeen, 1940-luvulla Raisio oli alle parintuhannen asukkaan kunta. Teollinen kehitys alkoi 1950-luvulla aiheuttaen seuraaviksi pariksi vuosikymmeneksi huomattavan väestönkasvun. Se edellytti myös suurta määrää asuntoja. Raision asukasmäärä on kasvanut vuosittain. Sen odotetaan edelleenkin kasvavan vuosittain n. 1%:lla. Raisiossa on n asukasta. Asukkaista miltei puolet asuu keskikaupunkialueella, n. 1,5 km:n etäisyydellä torista. Eri ikäryhmät ja sukupuolet ovat kaupungissa varsin tasaisesti edustettuina. 18\n16 Kymmenvuotiskaudella ovat suurimmat asukasluvun lisäykset kohdistuneet Kerttulan, Tikanmaan, Ihalan ja Kaanaan kaupunginosiin. Myös Paikkarin ja Nuorikkalan kaupunginosissa asukasmäärä lisääntyi hieman. Huomattavin vähennys asukasmäärään on ollut Varppeenseudun alueella. Turun kaupunkiseudulla on jatkuvaa ja huomattavaa muuttoliikettä kunnasta toiseen. Viime vuosina tämä on merkinnyt melkein 2000 hengen muuttoa eri suuntiin. Myös Raision sisällä tapahtuu muuttamista. Kaupunki on yleensä saanut muuttovoittoa väkimäärään. Tämä ei kuitenkaan ole itsestään selvää tulevina vuosina. Työvoima ja -tehtävät Väestö jakautuu työllisiin, työttömiin, opiskelijoihin, eläkeläisiin ja ryhmään muu toiminta, johon kuuluvat mm. varusmiehet ja vanheimpainvapaalla olevat raisiolaiset.15 vuotta täyttäneistä raisiolaisista suunnilleen 2/3 kuuluu työvoimaan ja 1/3 on työvoiman ulkopuolella. Työlliseen työvoimaan kuuluu n raisiolaista luvulla työttömyysaste vaihteli Raisiossa kuten muuallakin maassa huomattavasti luvun alussa se oli alle 5 % ja korkeimmillaan vuonna 1994, melkein 20 %, josta se on koko ajan laskenut. Raisiolaisesta työllisestä työvoimasta n. 29 % saa elantonsa teollisuudesta. Se on erityisen merkittävä työnantaja nimenomaan miehillä, n. 38 % työssäkäyvistä miehistä on teollisuuden palveluksessa. Naisten osalta vastaava osuus on n. 19 %. Naisia työskenteli eniten yhteiskunnallisten palvelujen tehtävissä, n. 38 %. Miehiä näissä tehtävissä oli vain n.12 %. LIITE 4: VÄESTÖ JA SUUNNITTEET, TYÖPAIKAT JA SUUNNITTEET LIITE 5: IKÄ- JA SUKUPUOLIRAKENNE, TYÖVOIMA JA TYÖTTÖMÄT TYÖNHAKIJAT Asuntojen ikä, tuotanto ja asuntotyypit Asuntokanta on Raisiossa melko nuorta. Vanhimmat kerrostalot ovat 1950-luvulta ja pääosa luvuilta. N. 55 % asunnoista on rakennettu ja 1980-luvulla ja n. 14 % 1990-luvulla. Ennen v on valmistunut n. 2 % asunnoista. Asuntoja oli v yhteensä n kpl. Siinä oli varaumaa n. 500 asuntoa. Asuntotuotanto on 1980-luvun lopulta lähtien vaihdellut n asunnon vuosittaisissa määrissä. Yleiskaavassa oli tavoitteena n. 230 asuntoa vuosittain. Asuntojen kokonaiskerrosalamäärä oli v n k-m 2. Pientalo- ja kerrostaloasuntoja on valmistunut kymmenen vuoden ajan melkein yhtä paljon, mikä vastaa yleensäkin näiden asuntotyyppien keskinäistä jakautumaa Raisiossa. Pientaloista omakotitalojen osuus oli v n. 37 % ja rivitaloasuntojen n.15 %. Kerrostaloasuntoja oli 48 %. Omakotitalotuotannossa on valmiiden talotyyppien käyttö ollut merkittävää. Ongelmia on toisinaan syntynyt tontin ja talon valmiin tilajärjestelyn yhteensovittamisessa. Rivitalorakentaminen on ollut melko vähäistä. Kerrostaloista on mainittava asuntomessualueen puukerrostalot. Kerros- ja rivitalotuotannossa on esiintynyt melko vähän uusia kehityspiirteitä lukuun ottamatta joitakin yksittäisiä kohteita, mm. Ydinkeskustaan rakennettavia kerrostaloja. Asumisväljyys, asuntojen koko ja hallintamuoto Asumisväljyys on vain vähän kasvanut kymmenen vuoden aikana. Se on nyt n. 40 k-m 2. Tyypillistä kehitykselle on myös ollut pienten kerrostaloasuntojen yleistyminen 1990-luvulla. Tähän on taloudellisten seikkojen lisäksi vaikuttanut perhekoon pieneneminen. Tästä huolimatta autokanta on pysynyt suurena. Monesti kerrostalojen pihoilla ei ole ollut riittävästi tilaa asuntokohtaiselle autopaikoitukselle, kun asuntojen lukumäärä on suurempi kuin kaavoituksessa on aikaisemmin oletettu. Kymmenen vuoden aikana on kerrosasuntojen keskimääräinen koko ollut 73 k-m 2 (58 h-m 2 ), rivitaloasuntojen 98 k-m 2 ( 78 h-m 2 ) ja omakotitalojen 161 k-m 2 (129 h-m 2 ) luvulla ovat lyhyet työsuhteet yleistyneet. Siihen ovat kytkeytyneet usein toistuvat asunnon vaihdokset. Tämä on ollut täysin vastakkaista elämänkaariasumisen ajattelulle, joka on samanaikaisesti ollut esillä. Sen mukaan asuinrakennuksilta on vaadittu tilojen muunneltavuutta ja asukkaiden iästä ja toimintakyvystä riippumattomia ominaisuuksia. Raisiossa oli v omistusasuntoja on n. 75 %, vuokra-asuntoja 23 % ja asumisoikeusasuntoja 2 %. 19\n17 Vertailu muihin Turun kaupunkiseudun kuntiin Naantalissa omakotitalojen osuus oli Raisiota pienempi, 31 %, mutta Kaarinassa ja Lie dossa se oli suurempi. Kaarinassa omakotiasuntoja oli 44 % ja Liedossa 71 % asuntokannasta. Rivitaloasuntojen osuus oli Naantalissa ja Kaarinassa Raisiota suurempi, mutta Liedossa taas pienempi. Rivitaloasuntojen osuus oli Naantalissa 18 %, Kaarinassa 22 % ja Liedossa 10 %. Kerrostaloasuntojen osuus oli Naantalissa Raisiota suurempi eli 51 %, mutta Kaarinassa ja Liedossa taas pienempi. Kaarinassa se oli 34 % ja Liedossa 19 %. Kaarinassa ja Liedossa oli enemmän omistusasuntoja kuin Raisiossa, kun taas Naantalissa niitä oli vähemmän. Kaarinassa omistusasuntoja oli 81 %, Liedossa 89 % ja Naantalissa 71 %. Vuokra-asuntoja oli Kaarinassa ja Liedossa vähemmän kuin Raisiossa, mutta Naantalissa niitä oli taas enemmän. Kaarinassa vuokra-asuntoja oli 16 %, Liedossa 10 % ja Naantalissa 27 %. Muissa asuntojen hallintamuodoissa ei ollut juurikaan eroja. Asuntorakentamisen tarve ja kaavallinen reservi Asukasmäärän suunnitellaan kasvavan nykyisestä n. 4000:lla vuoteen 2020 mentäessä. Asumisväljyyden oletetaan samalla kasvavan nykyisestä n. 40 k-m 2 :stä n. 46 k-m 2 :ksi. Asuntokerrosalan lisäys on n k-m 2. Poistuvan asuinkerrosalan arvioidaan olevan vastaavana aikana n k-m 2. Vuosittainen tuotanto olisi keskimäärin n. 190 asuntoa. Kokonaisasuntomääräksi saataisiin n asuntoa. Eniten käyttämätöntä, asemakaavoitettua kerrostalojen rakennusoikeutta on Kerttulan ja Nuorikkalan kaupunginosissa. Nuorikkalan tontit ovat kaikki kaupungin omistamia. Kerttulassa tontteja on Kuuanlaakson alueella. Myös Ydinkeskustaan on suunnitteilla lisää asuntorakentamista. Kerros- ja rivitalotontteja on myös Ihalassa ja Tikanmaalla. Asemakaavan tarjoamaa reserviä ei juurikaan ole Varppeenseudun ja Vaisaaren kaupunginosissa. Toteutumattomia, yksityisten omistamia asuntotontteja on kaavoitettu sopimuksin, ja niitä on myös joissakin vanhoissa asemakaavoissa. Pientalorakentamiseen kaavoitettuja yksityisiä tontteja on n. 300 kpl, ja niitä eniten Kuloisten, Ihalan ja Inkoisten kaupunginosissa. Kussakin näistä n tonttia. Kaupunki on jatkuvasti kaavoittanut omistamilleen maille tontteja, joista pientalotontit on melko pian luovutettu rakentamiseen. Asuminen asemakaavoittamattomalla alueella Kaupungin laitaosissa on varsin suuria, vanhoja asuntoalueita, joilla ei ole asemakaavaa. Joidenkin alueiden rakenne on järjestelmällinen, mikä on usein ollut lähtökohtana vesihuollon rakentamiselle ennen asemakaavaa. Teknisen huollon ongelmien lisäksi näillä alueilla on vaikeuksia kulkuyhteyksissä ja palvelujen saatavuudessa. LIITE 6: ASUNTOKERROSALA Työpaikat ja elinkeinoelämä Työpaikat ja elinkeinoelämän toimivuus Työpaikkojen määrä oli suurimmillaan vuonna 1988, jolloin työpaikkoja oli kaikkiaan luvun alussa työpaikkamäärä väheni jyrkästi n työpaikkaan talouden laskusuhdanteesta johtuen. Sen jälkeen työpaikkakehitys on ollut tasaisesti kasvavaa, ja työpaikkoja oli vuonna 2000 jo yli Tästä määrästä yrityksissä työskenteli n henkilöä. Työpaikkamäärä on edelleenkin ollut kasvussa. Työpaikkoja on eniten Keskikaupunkialueella, Vaisaaren, Varp peenseudun ja Kerttulan kaupunginosissa sekä Nesteentien/Ohikulkutien varrella. Keskikaupunkialueella työpaikkoja on pääasiassa palvelualoilla ja Nesteentien/Ohikulkutien varrella lähinnä tuotantotoiminnassa sekä tilaa vievän tavaran kaupan aloilla. Tuotantotoiminnan osuus on ollut aiemmin huomattava kaupungin elinkeinorakenteessa. Se jatkoi kasvuaan 1980-luvun lopulle asti luvun alussa tapahtuneen, merkittävän notkahduksen jälkeen on tuotannollisten työpaikkojen määrä jälleen kasvanut. Niiden osuus elinkeinorakenteessa on kuitenkin vähentynyt johtuen teollisuuden sisällöllisestä muutoksesta, teknologian kehityksestä sekä kaupan ja palvelujen alojen voimakkaasta kasvusta. Palvelujen osuus olikin jo vuonna 2000 n. 60 % ja tuotannon 38 % työpaikoista. Kaupan alalla työpaikkoja oli vuonna 1990 n Työpaikkojen määrä putosi 860:een vuonna Vuoteen 2000 mennessä työpaikkojen määrä oli noussut taas 1200:aan ja määrä on edelleenkin kasvussa. Rakentamisen ja liikenteen työpaikkaosuudet ovat kymme- 20\n18 nen vuoden aikana pysyneet kutakuinkin ennallaan pienin vaihteluin. Maa- ja metsätalouden osuus on vain n. puoli prosenttia. Suurimmat toimialat ovat metalli- ja elintarviketeollisuus, vähittäiskauppa ja yrityspalvelut. Viimeksi mainittu on kasvanut lyhyessä ajassa huomattavasti. Suurimmat työnantajat Eniten työpaikkoja tarjoaa useimpien kuntien tapaan Raision kaupunki, n Yritystoimipaikkoja n. 1100, joista 85 % on pieniä, alle 10 työntekijän yrityksiä. Yli 500 työpaikan suuryrityksiä on vain yksi. Suurin yritys on 2800 työpaikan Raision Yhtymä Oyj, jolla on kaupungissa n työpaikkaa. Seuraavaksi suurimpia ovat Deltamarin Oy 270 työpaikkaa, Multilift Oy 145 työpaikkaa, Kaukora Oy 120 työpaikkaa ja Häkkisen Konepaja Oy 100 työpaikkaa. Vajaa 100 työpaikkaa tarjoavat Metso Paper Oyj, Lännen Puhelin Oy, P.O.Korhonen Oy, Veho Oy ja Maalausliike Kronström Oy. Monet suurimmista työnantajista ovat jo pitkään olleet tässä asemassa. Aivan Raision rajoilla, naapurikunnissa on neljä suurta työnantajaa, Kvaerner Masa-Yards Oyj, Fortum Oyj, Finlux Oy ja Schering Oyj (Leiras). Suurimpien työpaikkakeskittymien sijoittumisella on vaikutuksia sekä kunnan elinkeinoelämään ja talouteen että työntekijöiden asuinpaikkojen valintoihin, palvelutarpeisiin ja liikenneoloihin. Julkiset ja yksityiset palvelut sekä tuotantotoiminta Rakentaminen oli vilkasta 1980-luvun lopulla. Sen sijaan 1990-luvulla oli toimitiloja pitkään tyhjillään, ja rakentaminen oli vähäistä julkisten palvelujen käyttöön tulleita rakennuksia lukuun ottamatta. Tällä rakentamisella on ollut merkitystä myös rakennusalan työllisyyden hoitamisessa. Viime vuosina toimitiloja on rakennettu huomattavassa määrin aikaisempaan tilanteeseen verrattuna. Kaupungin keskusta-alueet sekä Ohikulkutien varsi ovat lisänneet merkittävyyttään toimitilojen huomattavina keskittyminä. Kauppakeskus oli 1990-luvun lopussa suurin yksittäinen rakennushanke n k-m 2 :llään. Samalla se vähensi kaupungin keskustan liiketilan laajennustarvetta. LIITE 6: LIIKE-, TEOLLISUUS- JA JULKISTEN RAKENNUSTEN KERROSALA LIITE 7: TYÖPAIKKOJEN TOIMIALARAKENNE LIITE 8: VÄESTÖ JA TYÖPAIKAT KAUPUNGINOSITTAIN LIITE 9: KOULUT JA PÄIVÄKODIT Kaupunkirakenne Rakentaminen vähäistä 1990-luvulla Rakennetuimmat alueet ovat kaupungin keskiosissa ja Turun rajan tuntumassa, kaakkoissuunnassa. Tiivein ja korkein rakentaminen sijoittuu Ydinkeskustan ympärille ja Raision Yhtymän alueelle. Läpikulkuliikenteen väylät halkovat kaupunkia luvulla rakentaminen oli Raisiossa kuten muuallakin Suomessa hyvin vähäistä. Kaudelle ajoittuivat kuitenkin asuntomessut v. 1997, jotka toteutuivat monipuolisina ja laajoina, sekä huomattavat panostukset julkisten tilojen rakentamiseen. Mm. uintikeskus Ulpukka saneerattiin ja uusi kirjasto auditorioineen rakennettiin koulukeskukseen. Aivan viime vuosina on omakotirakentaminen ollut aikaisempaa huomattavasti vilkkaampaa ja keskustan kerrostalorakentaminenkin alkanut. Liike- ja tuotantotilojen rakentaminen oli pitkään pysähdyksissä, mutta se on taas vilkastunut eri puolilla kaupunkia. Ydinkeskus taan ei liiketiloja ole kuitenkaan suunnitellulla aikataululla toteutunut. Pientalojen ja keskusta-asumisen vetovoimaa Asuntorakentamista on toteutunut sekä kaupungin luovuttamilla että yksityisillä tonteilla. Kaupunki on ylläpitänyt varsin tasaista, vuosittaista muutaman kymmenen omakotitontin tarjontaa. Viime vuosina on myös keskustan kerrostalorakentaminen päässyt vauhtiin. Kysyntää on ilmennyt myös yhtiömuotoisista pientaloasunnoista. Yleiskaavan sisältämää, toteutumatonta asuntorakentamisen reserviä on merkittävimmin seuraavilla alueilla: Nuorikkala (osayleiskaa varatkaisu on valmistunut edellisen yleiskaavan 21\n19 jälkeen), Kuuanlaakso Kerttulassa, Männistö Pirilässä, Mustikkamäki Somersojalla ja Kattelmäki Kaanaassa. Vuoden 1997 asuntomessualueen toteuttaminen Kaanaaseen, melko kauas kaupungin keskiosista ei ollut kaupunkirakenteen kannalta paras laajenemisalue. Kaavoitussopimusten edellyttämä rakentaminen on jäänyt hitaasta talouden kasvusta yms. syistä toteutumatta tai toteutuminen on ollut alkuperäistä aikataulua oleellisesti hitaampaa. Sopimukset kytkeytyvät asemakaavoihin, ja niihin sisältyy velvoitteita myös kaupungille, mm. teknisen huollon verkostojen rakentamisessa. Asuntorakentamisen kannalta huomattavimmat, toteutumattomat alueet ovat Kokinvuori ja Kuuanlaakso Kerttulassa sekä eräät alueet Ihalassa. Kauppakeskus kymmenen vuoden viiveellä Etelä-Haunisen alue on yleiskaavassa kaupan ja tuotannon seka-aluetta, jota kaavailtiin tilaa vievän tavaran kaupan tarpeisiin. Alueen käyttö on myöhemmin asemakaavassa määritelty kauppakeskukseksi, ja rakennus on valmistunut vuoden 2001 syksyllä. Alue kilpailee asiakkaiden suosiosta kaupungin Ydinkeskustan kanssa, jolla on toisaalta kaupunkirakenteessa helposti saavutettavissa oleva sijainti ja vahva asutus vieressään. Ydinkeskustan uudistuminen on meneillään. Kaupunginosakeskusten ominaisuudet ovat heikentyneet. Päivittäistavaroita on ryhdytty myymään kioskien ja huoltamoiden yhteydessä. Kauppojen aukioloja on laajennettu koskemaan myös sunnuntaita. Julkisten palvelujen rakentamisen työllisyysvaikutus Julkisiin palveluihin kohdistuva rakennustoiminta on ollut huomattavaa Nesteentien varren koulukeskuksessa ja sen tuntumassa. Uimahallin laajentaminen, Vaisaaren koulun tilojen parantaminen sekä uuden kirjastoauditorion rakentaminen täydentävät aluetta ja lisäävät sen merkitystä. Huomion arvoisena voidaan pitää myös Friisilän alueen kunnostamista kulttuurialueeksi. Vanhusten ja vammaisten elinoloja on kohennettu Kerttulakodin parantamisella sekä Hulvelan palvelutalokokonaisuuden laajennuksilla. Yritystiloja tyhjillään ja tontteja rakentamatta Suurimmat toteutumattomat alueet koskevat tuotantoa. Niitä ovat edellisen yleiskaavan laajat alueet Ohikulkutien molemmin puolin, Raisionlahdentien varren tuotantoalueet Kaanaassa sekä Raumantien viereiset alueet kaupungin pohjoisosissa. Myös Nuorikkalan ja Naantalin rajan tuotantoalueet ovat jääneet toteutumatta. Yleiskaavassa Raisionlahden itärannalle varattua matkailupalvelujen aluetta ja länsirannan uutta satamaa ei ole toteutettu. Asemakaavoitetuista tuotantoalueista oli kokonaan toteutumatta kaupungin lounaisosassa Fortumin laajennusalue. Myös Raisio Yhtymän Nuorikkalan kaupunginosaan sijoittuva tuotantoalue oli suurelta osaltaan toteutumatta. Eri puolilla kaupunkia oli myös pienempiä yritystontteja rakentamatta. Luontoliikuntaa ja ulkoilureittejä Viheralueverkostoa on täydennetty eri puolille kaupunkia rakennetulla luontolii kuntareitistöllä, mikä on huomattavasti lisännyt kuntalaisten mahdollisuuksia ulkoiluun. Raisionjokilaakson asema on vahvistunut kaupunkiseudullisena viher- ja maise mareittinä. Siihen on kytkeytynyt erillisiä kehittämisprojekteja. Toteutumatta on kuitenkin jäänyt Raumantien ja Haunistentien välinen ns. kaupunkipuisto. Myös Raisionlahden pohjukan merkitys virkistys- ja luontoalueena on kasvanut kaupungin toteutettua ulkoilureitit lahden ympäri sekä rantaniittyjen hoitotoimet. Venesatama-aluetta on uudistettu ja laajennettu. Auto- ja tietoliikenteen kasvua, kaupunkiseudun yhteistyöhaluja Katu- ja tieverkko on pääpiirteissään valmis. Liikenteen määrissä on tapahtunut kasvua. Julkisen liikenteen toiminta on aikaa myöten heikentynyt, mutta seutulippujärjestelmällä on parannettu sen kiinnostavuutta. Teknisen huollon verkostot ovat täydentyneet. Vireillä on raakaveden toimittamisen, jäteveden puhdistamisen ja jätehuollon osalta kaupunkiseudullisten järjestelmien aikaansaaminen ja kehittäminen. Tietoliikenne on laajentunut nopeasti ja sen merkitys on kasvanut. LIITE 10: RAKENNETTU KERROSALA KAUPUNGINOSITTAIN 22\n20 Kaupunkikuva ja sosiaalinen elämä Keskusta-alueista mielikuvia Raision luonto-olot antavat pienipiirteiset ja mosaiikkimaiset lähtökohdat kaupunkikuvalle. Rakentaminen on voimakkaasti keskittynyt Ydinkeskustaan. Sen rakentamistapa läpikulkuliikenteen väylineen poikkeaa melko lailla kaupungin laitaosien metsäisistä idylleistä. Kaupungin imago muodostetaan yleisesti keskustasta, jonka kehittäminen jatkuu. Vuoden 1997 asuntomessujen luonnonläheinen rakentamistapa ja metsäinen tunnelma toivat uuden lisän Raision imagoon. Näitä piirteitä voidaan käyttää muuallakin alueita kehitettäessä. Maisema on alati muuttuva kokonaisuus, joka muodostuu maastosta, elottomasta ja elollisesta luonnosta sekä ihmisen kehittämistä ympäristöistä. Maisema muuttuu jatkuvasti vuorovaikutuksessa muiden kehitysprosessien kanssa. Maiseman pääpiirteet on määritelty edelliseen yleiskaavaan liittyvässä maisemasuunnitelmassa, joka on edelleenkin käyttökelpoinen ( Raisio, Maiseman yleissuunnitelma, Maisemasuunnittelu Kaija Uusitalo ) Asuntopolitiikan hoitoon liittyen on selvitetty asumisen laatua. Siinä on tullut voimakkaasti esille alueellisten ympäristöominaisuuksien merkitys. Vaikuttavimmat piirteet on koottu kaupunkikuva-analyysiksi (kaavoitusosasto, rakennusvalvonta v ). Kaupunkitilat ja -kulttuurit Fil.yo Mikko Laaksonen tutki v Raision kaupunkitiloja ja -kulttuurin muotoja. Tärkeimmiksi kaupunkitiloiksi osoittautuivat sekä keskustassa että asuntoalueilla kaupunkilaisten palveluihin liittyvät kaupunkitilat. Keskustassa tärkeimmät olivat Ydinkeskusta kävelyreitteineen, koulukeskus, kirkon ja kaupungintalon edusta, Kerttulan urheilukeskus sekä Varppeenseudun puistoalue. Muualla tärkeitä paikkoja olivat kaupallisten palvelujen kylänraitit ja julkisten palvelujen koulunmäet, Krookilan ja Friisilän kulttuurimiljööt sekä Raisionjoki ja Raisionlahti ympäristöineen. Raisiolainen arkinen kaupunkikulttuuri on pikkukaupunkilaista elämäntapaa, jolla pidetään yllä asuntoalueiden peruspalveluita ja eläviä kaupunkitiloja. Kulttuuripalveluiden osalta Raisio hyötyy myös sijainnistaan Turun naapurina. Hyvä elinympäristö Hyvään elinympäristöön kuuluu puhdas ilma, rauhallisuus sekä luonnon läheisyys. Hyvä elinympäristö tarjoaa myös asukkailleen mahdollisuudet tulla tasavertaisesti kohdelluiksi, mikä näkyy mm. syrjimättömissä liikkumismahdollisuuksissa, hyvässä liikenneturvallisuudessa sekä monipuolisissa virkistys- ja liikuntamahdollisuuksissa. Ympäristön hyvyyttä lujittavat vielä viihtyisyyttä lisäävät tekijät, esteettisyys sekä terveyden ja turvallisuuden tunteen kokeminen. Hyvältä elinympäristöltä edellytetään näiden lisäksi tarkoituksenmukaista ja hyvin saavutettavaa palvelurakennetta, eri toimintojen hyvää yhteensopivuutta ja sujuvuutta, paikallistunteen syntyä sekä erilaisia osallistumis mahdol lisuuksia. LIITE 11: KAUPUNKIKUVA-ANALYYSI LIITE 12: KESKUSTAN TÄRKEIMMÄT KAUPUNKITILAT JA NIIDEN TEEMAT Liikenneolot Turun seudulla ja Raision keskeisillä alueilla on maankäytön suunnitteluun kytkeytyen selvitetty liikenteen nykytilaa ja tulevia tarpeita. Johtopäätöksenä on syntynyt käsitys henkilöautoliikenteen jatkuvasta kasvusta, alueiden ruuhkautumisesta, liikenneturvallisuuden vähenemisestä sekä maankäytön hajautumisesta autoistumisen seurauksena. Liikenteen ja maankäytön yleispiirteistä yhteensovittamista sisältyy Turun kaupunkiseudun liikennejärjestelmäsuunnitelmaan, joka on laadittu vv Joukkoliikenteen osalta Raision vahvoja alueita ovat Petäsmäki, Koulukeskus, Maksla sekä osa keskustaa ja Kerttulaa, joilla vähintään 30 % työmatkoista tehdään joukkoliikennettä käyttäen. Heikot alueet ovat pientalovaltaiset alueet länsi- ja eteläosassa kaupunkia. Raskaan liikenteen merkitystä ja tulevia kehityssuuntia on tarkasteltu satamaprojektin yhteydessä vv Raision keskustan tilanne on tässä suhteessa vaikea. Ydinkeskustan läpi ja melkein sitä sivuten kulkee kolme valtaväylää. Raskasta liikennettä on saatu vähenemään Raisiontiellä. Sen sijaan Nesteentiellä-Ohikulkutiellä sekä Raumantiellä on välityskykyä myös raskaan liikenteen käyttöön. Raskaan liikenteen lisääntymisestä syntyvät ympäristövaikutukset sekä väylien sijoittuminen Keskikaupunkialueelle ovat ongelmallisia tekijöitä kaupungin kasvua suunniteltaessa. Myös Raisionlahdentiellä ovat liikennemäärät lisääntyneet. Liikenteestä on tehty selvityksiä, jotka painottuvat keskustan, Ohikulkutien 23