Download Taru Mäkilä TERVEYSLIIKUNTAPILOTTIIN OSALLISTUMINEN JA FYYSI- NEN AKTIIVISUUS 6 KK PILOTIN JÄLKEEN\nTERVEYSLIIKUNTAPILOTTIIN OSALLISTUMINEN JA FYYSINEN AKTIIVISUUS 6 KK PILOTIN JÄLKEEN\nAsiasanat: terveysliikunta, työikäiset, muutos, fyysinen aktiivisuus, kyselytutkimus\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli tutkia terveysliikuntapilottiin osallistuneiden\nhenkilöiden kokemuksia ja mielipiteitä pilottiin osallistumisesta ja oliko tutkittavien\nfyysisessä aktiivisuudessa tapahtunut muutoksia kuusi kuukautta pilotin loppumisen\njälkeen. Terveysliikuntapilotti (Metabolisen oireyhtymän ja tyypin 2 diabeteksen\nriskiryhmään kuuluvien henkilöiden tehostetun liikuntaneuvonnan vaikutukset fyysisen aktiivisuuden lisääntymiseen ja terveyteen) on osa suurempaa Terveysliikunnan\npalveluketju terveyssektorilla –projektia, joka käynnistyi Satakunnan ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan Porin yksikössä vuonna 2006. Aihe opinnäytetyölle syntyi pilotin tutkijoiden ehdotuksesta.\nTutkimus oli luonteeltaan laadullinen eli kvalitatiivinen, mutta se sisälsi myös määrällisiä eli kvantitatiivisia piirteitä. Tutkimuksen kohderyhmänä olivat terveysliikuntapilottiin osallistuneet työikäiset henkilöt, jotka olivat liikunnallisesti passiivisia ja\nkuuluivat 2 tyypin diabeteksen ja metabolisen oireyhtymän riskiryhmään. Tutkimuksen aineistonkeruutapana käytettiin kyselylomaketta, joka lähetettiin tutkittaville\n(n=12) toukokuussa 2008.\nKyselylomakkeita palautui 5 kappaletta, jolloin kyselyn vastausprosentiksi muodostui 42. Vastanneet (n=5) kokivat saaneensa terveysliikuntapilotin kautta tietoa liikunnan ja terveyden välisistä yhteyksistä sekä tietoa eri liikuntamuodoista. Kaikki\nvastanneet tiedostivat liikunnan lisäämisen tarpeen, johon pilotin sisältämällä terveysliikuntaneuvonnalla oli todennäköisesti vaikutusta. Terveysliikuntapilotin vaikutus\nosallistuneiden fyysiseen aktiivisuuteen oli vähäinen, sillä kaikkien vastanneiden\nfyysisen aktiivisuuden määrä ei täyttänyt terveysliikunnan suositusten määrää kuusi\nkuukautta pilotin loppumisen jälkeen. Haasteena tulevissa samankaltaisissa liikuntainterventioissa tulee olemaan se, miten osallistujat saadaan sitoutumaan ja motivoitumaan projektiin, ja sitä kautta pysyvien käyttäytymisen muutosten tekemiseen.\nPARTICIPATION IN HEALTH-ORIENTED PHYSICAL ACTIVITY –PILOT\nSTUDY AND PHYSICAL ACTIVITY 6 MONTHS AFTER THE STUDY\nKeywords: health-oriented physical activity, working-age population, change, physical activity, survey\nThe purpose of this thesis was to survey the experiences and opinions of those who\nparticipated in health-oriented physical activity -pilot study and if there were changes\nin their physical activity 6 months after the pilot study. Health-oriented physical activity –pilot study (”Effects of an intense physical activity-counselling on physical\nactivity and health in people at risk for metabolic syndrome and type 2 diabetes”) is\npart of a larger ”Service chain of health-oriented physical activity at health sector”project which started at 2006 in Satakunta University of Applied Sciences, Social\nServices and Health Care, Pori. The idea of the study was based on the wishes of the\npilot study workers.\nThe main approach of the study was qualitative but it also included quantitative attributes. The subjects of the study were selected from the pilot study participants who\nwere physically inactive and had a high risk of type 2 diabetes and metabolic syndrome. The study was carried out by a questionnaire in May 2008.\nFive questionnaires were responded and the response rate was 42%. According to the\nrespondents the pilot study helped the participants to get information about health\nimproving effects of physical activity and different forms of exercising generally. All\nthe respondents acknowledged the need for increasing physical activity, which might\nbe partly explained by the intense health-oriented physical activity counselling. Effects on physical activity were minor because the amount of physical activity of all\nthe respondents did not fulfil the physical activity recommendations 6 months after\nthe pilot study. In the future at the same kind of interventions the main challenge will\nbe how to motivate the participants to the project and how to make permanent behavioural changes.\nTerveysliikunnan suositus ............................................................................ 8\nLiikuntapiirakka – suomalaisten sovellus terveysliikuntasuosituksesta ...... 9\nLIIKUNTAKÄYTTÄYTYMINEN JA SIIHEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT 11\nAltistavat, mahdollistavat ja vahvistavat tekijät......................................... 11\nLiikuntakäyttäytyminen eri elämänvaiheissa ............................................. 12\nLIIKUNTAKÄYTTÄYTYMISEN MUUTOS .................................................. 13\nTransteoreettinen muutosvaihemalli .......................................................... 14\nEsiharkintavaihe ................................................................................. 15\nHarkintavaihe ..................................................................................... 16\nValmisteluvaihe ................................................................................. 16\nToimintavaihe/Aloitteluvaihe ............................................................ 17\nYlläpitovaihe ...................................................................................... 17\nliikuntainterventioissa ............................................................................................ 17\nTERVEYSLIIKUNTAPILOTTI ....................................................................... 18\nTerveysliikuntapilotin tavoitteet ................................................................ 19\nTerveysliikuntapilotin toteutus .................................................................. 19\nTerveysliikuntapilotin tulokset intervention jälkeen.................................. 21\nTUTKIMUSTEHTÄVÄT .................................................................................. 21\nTUTKIMUSMENETELMÄT ........................................................................... 22\nKoehenkilöt ................................................................................................ 22\nAineistonkeruu ........................................................................................... 22\nKyselytutkimus aineistonkeruumenetelmänä............................................. 23\nAnalysointi ................................................................................................. 25\nTULOKSET ....................................................................................................... 25\nTerveysliikuntapilotti ................................................................................. 26\nRyhmämuotoisuus .............................................................................. 26\nLiikuntasuunnitelma, pilotin kesto ja käyttäytymisen muutoksen\ntukeminen ........................................................................................................... 27\nLiikunta-aktiivisuus ................................................................................... 28\nJOHTOPÄÄTÖKSET ........................................................................................ 29\nPOHDINTA ....................................................................................................... 30\nTulosten tarkastelu ..................................................................................... 30\nTutkimuksen luotettavuus .......................................................................... 34\nTutkimuksen eettisyys................................................................................ 36\nTutkimuksen hyödyntäminen tulevaisuudessa ........................................... 36\nVaikka liikunnan suotuisat vaikutukset terveyteen ja erilaisten sairauksien ehkäisyyn\ntunnetaan hyvin, silti noin miljoona (40%) suomalaisista työikäisistä liikkuu terveytensä kannalta riittämättömästi. Liikkumattomuus lisää sairastumista mm. sydän- ja\nverisuonisairauksiin ja tyypin 2 diabetekseen sekä altistaa ylipainolle ja erilaisille\ntuki- ja liikuntaelimistön vaivoille. Aikaisemmin terveyden ylläpitämiseksi ja sairauksien ehkäisemiseksi suositeltiin raskasta kuntoliikuntaa, mutta nykytiedon mukaan\njo kohtuullisesti kuormittavalla liikunnalla, esimerkiksi kävelyllä, voidaan ehkäistä 2\ntyypin diabetesta ja sydän- ja verenkiertoelimistön sairauksia. Säännöllinen liikunta\nlaskee esimerkiksi verenpainetta, parantaa veren rasvojen laatua ja sydämen iskutilavuutta sekä laajentaa verisuonien läpimittaa. Liikunnalla voidaan parantaa kudosten\ninsuliiniherkkyyttä sekä ylläpitää tuki- ja liikuntaelimistön kuntoa, esimerkiksi luuston vahvuutta. Liikunnalla on lisäksi todettu olevan vaikutusta rinta- ja paksusuolensyövän ehkäisyssä sekä myönteisiä vaikutuksia mielenterveyteen ja unen laatuun.\n(Fogelholm, Paronen & Miettinen 2007, 88; Laaksonen & Lakka 2007, 18; Käypä\nhoito 2008; Suni & Taulaniemi 2003.)\nKoska liikunnan terveysvaikutukset ovat kiistattomat, ihmisten liikuntakäyttäytymiseen tulisi pyrkiä vaikuttamaan liikuntaneuvonnan avulla. Elintapojen muutosta tulisi\ntukea mahdollisimman kokonaisvaltaisesti pysyvien muutosten mahdollistamiseksi.\nPysyvien muutosten saavuttamiseksi asiakkaan on koettava muutos merkitykselliseksi omassa elämässään. Usein tämä vaatiikin henkilökohtaisen terveysongelman kohtaamisen, mikä pysäyttää henkilön ajattelemaan perusteellisemmin omaa terveydentilaansa. Terveydenhuollon roolia liikuntaneuvonnan antajana korostetaan, koska sillä\non mahdollisuus tavoittaa ne henkilöt, jotka hyötyvät eniten liikunnan lisäämisestä.\nLiikuntakäyttäytymisen muuttaminen on haastavaa, mutta tärkeää, sillä Maailman\nterveysjärjestön, WHO:n, arvion mukaan jopa 90 prosenttia 2 tyypin diabeteksesta\npystyttäisiin välttämään elintapoja muuttamalla, esimerkiksi lisäämällä liikunnan\nmäärää. (Heinonen 2007, 24-25; Borodulin ym. 2004, 3729; WHO 2003.)\nSatakunnan ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan Porin yksikössä käynnistyi\nvuonna 2006 Terveysliikunnan palveluketju terveyssektorilla -projekti, jonka tarkoituksena on kehittää terveysliikuntaneuvontamalli liikunnallisesti passiivisille työikäisille sekä samalla vahvistaa terveysliikunnan asemaa osana terveysneuvontaa ja lisätä\nterveydenhuollon ammattilaisten terveysliikunnan asiantuntemusta. Vuonna 2007\naloitettiin projektiin liittyvä pilottitutkimus, jossa tutkittiin kymmenen kuukautta\nkestäneen liikuntaintervention vaikutuksia terveysmuuttujiin. Tutkittavat olivat työikäisiä, liikunnallisesti passiivisia sekä 2 tyypin diabeteksen ja metabolisen oireyhtymän riskiryhmään kuuluvia. Terveysliikuntaneuvonta keskittyi käyttäytymisen\nmuutokseen ja liikunnan mahdollistamiseen perustuen transteoreettiseen muutosvaihemalliin.\nOpinnäytetyöni tarkoituksena on selvittää terveysliikuntapilottiin osallistuneiden\nhenkilöiden kokemuksia ja mielipiteitä pilottiin osallistumisesta ja onko tutkittavien\njälkeen. Tulosten perusteella voidaan asettaa mahdollisia kehittämisehdotuksia vastaavanlaisille projekteille tulevaisuudessa.\nTerveysliikunnalla tarkoitetaan kaikkea sellaista fyysistä aktiivisuutta, joka parantaa\ntai ylläpitää terveyttä ja joka ei tuota terveydellisiä haittoja tai vaaroja. Terveyttä\nedistää liikunta, joka toistuu usein, on säännöllistä sekä määrältään ja kuormittavuudeltaan riittävän tehokasta. Terveysliikunnan tavoitteena on hyvän terveyskunnon\nsaavuttaminen ja ylläpitäminen. Terveyskunnolla tarkoitetaan kaikkia niitä fyysisen\nkunnon osa-alueita, joilla on yhteys terveyteen ja fyysiseen toimintakykyyn. Terveyskunnon osa-alueita ovat aerobinen kunto (kestävyyskunto), motorinen kunto (liikkeiden hallinta ja tasapaino), tuki- ja liikuntaelimistön kunto (lihasvoima- ja kestävyys, nivelten liikkuvuus ja luun vahvuus) ja kehon koostumus (paino, vyötärön ym-\npärys). (Fogelholm 2004, 12-13; Fogelholm, Oja, Rinne, Suni & Vuori 2004, 2042;\nVuori 2003, 27.)\nThe American College of Sports Medicine määritteli vuonna 1978 liikuntasuosituksen, jonka mukaan ihmisten tulisi harrastaa vähintään kolme kertaa viikossa hengästymistä ja hikoilua aiheuttavaa kuntoliikuntaa. Kuormittavuudeltaan raskasta liikuntaa korostava suositus on voinut olla liian suuri kynnys aloittaa liikuntaharrastus niille henkilöille, jotka eivät ole ennen liikkuneet. Kuntoliikuntasuositus oli yleisesti\nkäytössä aina 1990-luvulle asti, jolloin alettiin korostaa kohtalaisesti kuormittavaa\nliikuntaa terveyden edistämiseksi. Vuonna 1995 julkaistiin Russel Paten johtaman\ntyöryhmän suositus terveyttä edistävästä liikunnasta, joka korosti kohtalaisesti kuormittavaa, reipasta kävelyä vastaavaa liikuntaa terveyden edistämiseksi. Suosituksen\ntarkoituksena oli alentaa kynnystä liikunnan aloittamiseksi ja lisäämiseksi etenkin\nniillä ihmisillä, jotka eivät ole kiinnostuneita kuntoliikunnasta tai joille kuntoliikunta\non mahdotonta esimerkiksi terveydellisistä syistä. Tavoitteena oli myös tuoda esille,\nettä liikkumattomuuteen liittyviä terveysriskejä voidaan ehkäistä melko pienillä toimenpiteillä, esimerkiksi lisäämällä arkiliikunnan määrää. (Fogelholm ym. 2005, 7276; Fogelholm ym. 2004, 2040; Fogelholm & Oja 2005, 72-73.)\nVuoden 1995 terveysliikuntasuositus on ollut laajalti käytössä aina vuoteen 2007\nasti, jolloin Yhdysvalloissa julkaistiin uusi terveysliikuntasuositus perustuen vahvaan\ntutkimusnäyttöön liikunnan ja terveyden välisistä yhteyksistä. Nykyinen terveysliikuntasuositus on yhdistelmä vanhoista terveysliikuntasuosituksista sekä kuntoliikuntaa painottavista suosituksista. Suosituksen mukaan aikuisen henkilön (18-65vuotiaat) tulisi harrastaa 5 kertaa viikossa vähintään 30 minuuttia kohtuullisesti rasittavaa liikuntaa tai vaihtoehtoisesti 3 kertaa viikossa raskaampaa kuntoliikuntaa vähintään 20 minuuttia kerrallaan. Terveydelle riittävän fyysisen aktiivisuuden voi\nmyös saavuttaa yhdistelemällä vaihtoehtoisia muotoja esimerkiksi kävelemällä 2\nkertaa 30 minuuttia ja juoksemalla 2 kertaa 20 minuuttia viikossa. (Fogelholm 2008,\n3; Haskell ym. 2007, 1083.)\nKohtuullisesti kuormittavalla liikunnalla tarkoitetaan liikkumista reipasta kävelyä\nvastaavalla teholla, jolloin syke on vähintään noin 100 lyöntiä minuutissa. Kohtuullisesti kuormittavan liikunnan voi jakaa pienempiin jaksoihin, kuitenkin vähintään 10\nminuuttia kerrallaan. Raskaalla kuntoliikunnalla taas tarkoitetaan liikuntaa, joka aiheuttaa voimakkaampaa hengästymistä ja sykkeen nousua, esimerkiksi juoksua tai\nhölkkää. Suosituksessa korostetaan myös tuki- ja liikuntaelimistön harjoittelua, joka\non jäänyt aiemmin vähemmälle huomiolle. Lihaskuntoharjoittelua tulisi toteuttaa 2\nkertaa viikossa ja liikkeiden tulisi kohdistua suurimmille lihasryhmille. (Fogelholm\n2008, 3; Haskell ym. 2007, 1083-1084.)\nSuosituksen tarkoituksena on taata riittävä perustaso, jolla fyysisestä passiivisuudesta\naiheutuvat suurimmat terveysriskit pystytään välttämään. Suositeltu liikunnan määrä\nhaluttujen terveysvaikutusten aikaansaamiseksi tulee päivittäisten välttämättömien\naskareiden ja siirtymisten lisäksi, jotka ovat usein kuormittavuudeltaan liian alhaisia\nja kestoltaan alle 10 minuuttia. Liikkumalla annettuja suosituksia enemmän voidaan\nsaavuttaa lisää terveyshyötyjä. Riittävä liikunnan määrä ehkäisemään liikkumattomuuteen liittyviä terveysriskejä vastaa noin 4,2 MJ:n (1000 kcal) energiankulutusta\nviikossa, mutta ihanteellisinta terveyden kannalta olisi kuluttaa yli 8,4 MJ (2000\nkcal). Tämän määrän voi saavuttaa esimerkiksi kävelemällä tai harrastamalla muuta\nliikuntaa päivittäin noin 45-60 minuutin ajan kohtuullisella (reippaalla) teholla. Yhdistelemällä erilaisia fyysisen aktiivisuuden muotoja on helpointa lisätä liikunnan\nmäärää ja energiankulutusta. (Fogelholm ym. 2005, 76; Fogelholm ym. 2004, 2041;\nHaskell ym. 2007, 1083-1084.)\nLiikuntapiirakka – suomalaisten sovellus terveysliikuntasuosituksesta\nUKK-instituutin liikuntapiirakka on kehitetty hahmottamaan terveysliikunnan suositukset liikuntaneuvontaa varten ja se perustuu 1990-luvun alussa syntyneeseen terveyskunto-käsitteeseen. Liikuntapiirakka on ollut Suomessa käytössä jo vuodesta 2004\nlähtien korostaen terveysliikunnan monipuolisuutta, mitä myös nykyinen terveysliikuntasuositus painottaa. Liikuntapiirakka on jaettu kahteen osaan, joissa huomioidaan yleisen terveysliikuntasuosituksen lisäksi muut liikunnan, terveyden ja terveyskunnon väliset annos-vastesuhteet. Piirakan alaosa kuvaa perusliikuntaa, jolla tarkoi-\ntetaan arki-, hyöty- ja työmatkaliikuntaa. Perusliikunnalle on tyypillistä, että itse liikkuminen ei ole motiivina, esimerkiksi pihatyöt, kävely kauppaan ja töihin sekä lasten\nkanssa leikkiminen. Perusliikuntaa tulisi olla päivittäin vähintään 30 minuuttia, jonka\nvoi kerätä esimerkiksi 10 minuutin jaksoista, ja sitä tulisi kertyä yhteensä 3-4 tuntia\nviikossa. Perusliikunta ei varsinaisesti kehitä terveyskunnon eri osa-alueita, mutta\nsäännöllisesti toistuvalla matalatehoisellakin fyysisellä aktiivisuudella on myönteinen vaikutus terveyteen ja painonhallintaan. Jo kohtalaisesti kuormittavalla liikunnalla, esimerkiksi kävelyllä, voidaan tutkimusten mukaan ehkäistä 2 tyypin diabetesta ja\nsydän- ja verenkiertoelimistön sairauksia. (Fogelholm 2008, 3; Fogelholm ym. 2005,\n78-79; Fogelholm 2004, 12; Laaksonen & Lakka 2007, 18-21.)\nPiirakan yläosa muodostuu kuntoliikunnasta, jota tulisi harrastaa noin joka toinen\npäivä. Kuntoliikuntaa tulisi kertyä viikossa yhteensä noin 2-3 tuntia. Piirakan yläosa\non jaettu kahteen lohkoon, kestävyysliikuntaan ja liikehallintaan/lihaskuntoon. Kestävyysliikunnan tavoitteena on kehittää ja ylläpitää sydän- ja verenkiertoelimistön\nkuntoa. Hyviä kestävyysliikunnan lajeja ovat mm. hölkkä, uinti, hiihto, pyöräily ja\nreipas kävely. Liikehallinnalla ja lihaskunnolla tarkoitetaan mm. lihasvoimaa, nivelten liikkuvuutta ja kudosten joustavuutta, joita voi kehittää ja ylläpitää esimerkiksi\nkuntosaliharjoittelulla, lihaskuntoharjoitteilla, pallopeleillä ja venyttelemällä. (Fogelholm ym. 2005, 78-79.)\nKumpikin piirakan osa vastaa erikseen noin 4,2 MJ:n (1000 kcal) energiankulutusta\nviikossa, joka riittää suojaamaan liikkumattomuuden aiheuttamilta terveysriskeiltä.\nSuosituksena onkin yleisesti käytössä oleva ohje ”Ota ainakin puolet!”, mutta ihanteellisinta olisi, jos molemmat piirakan osat toteutuisivat. Liikuntapiirakkaa voidaan\nmuuttaa ja soveltaa liikuntaneuvonnassa asiakkaan mukaan. Esimerkiksi ylipainoisilla henkilöillä tulisi täyttyä piirakan molemmat puolet, että energiankulutus on mahdollisimman suurta, kun taas ikääntyneillä korostuvat tuki- ja liikuntaelimistön kunto\nja liikehallinta mahdollisten kaatumisten ehkäisemiseksi. (Fogelholm 2004, 12.)\nLIIKUNTAKÄYTTÄYTYMINEN JA SIIHEN VAIKUTTAVAT\nIhmisten liikuntakäyttäytymiseen vaikuttavat monet eri tekijät. Liikkeelle lähteminen\nedellyttää monenlaisia harkintoja, valintoja ja toimintoja. Tekijöitä voidaan jaotella\nerilaisilla tavoilla, esimerkiksi jakamalla ne konkreettisiin ja käsitteellisiin tekijöihin.\nKonkreettisilla tekijöillä tarkoitetaan esimerkiksi liikuntataitoja, liikuntapaikan etäisyyttä ja valitun liikuntamuodon rasittavuutta. Käsitteellisillä tekijöillä tarkoitetaan\nhenkilön omaa käsitystä itsestään liikkujana ja omaa arviota pystyvyydestä tiettyyn\nliikuntamuotoon. Yksittäisen tekijän merkitys voi vaihdella eri ikä-kausina, esimerkiksi liikunnan motiivit vaihtelevat eri elämänvaiheissa. Tekijät ovat erilaisia yksilöittäin, ja ne voivat muuttua esimerkiksi elämäntilanteen mukaan, joka luo haasteita\nliikunnan edistämiselle väestötasolla. (Vuori 2003, 79-81; Zacheus, Tähtinen, Koski,\nRinne & Heinonen 2003, 33-37.)\nAltistavat, mahdollistavat ja vahvistavat tekijät\nYksi yleisimmistä terveyskasvatuksessa käytetyistä jaotteluista on tekijöiden ryhmittely Greenin (1980) PRECEDE-mallin mukaan altistaviin, mahdollistaviin ja vahvistaviin tekijöihin, jotka voivat vaikuttaa liikuntakäyttäytymiseen sekä myönteisesti\nettä kielteisesti. (Vuori 2003, 81, 102-103.)\nAltistavilla tekijöillä tarkoitetaan henkilön mielikuvia, asenteita, tietoja, uskomuksia\nja kokemuksia. Altistaviksi tekijöiksi luokitellaan myös ikä, sukupuoli ja sosiaalinen\ntausta. Jos henkilöllä on aikaisempia negatiivisia kokemuksia liikunnan harrastamisesta, esimerkiksi huonot koululiikuntamuistot tai liian rasittava liikuntamuoto, kynnys aloittaa liikunta on korkea. Jos taas muistot ovat myönteisiä, liikunnan aloittamisen kynnys on matalampi. (Nupponen 2005, 224; Vuori 2003, 102.)\nMahdollistavilla tekijöillä tarkoitetaan niitä tekijöitä, jotka positiivisessa muodoissaan tekevät mahdollisiksi liikunnan harrastamisen ja kielteisessä muodossa rajoitta-\nvat liikunnan harrastamista. Mahdollistaviin tekijöihin kuuluvat henkilön ja ympäristön edellytykset liikunnan harrastamiseen, esimerkiksi suoritustaidot, terveys, kunto,\naika, suorituspaikat, välineet ja varusteet. (Nupponen 2005, 224; Vuori 2003, 102.)\nVahvistaviin tekijöihin kuuluvat erityyppisten sosiaalisten yhteisöjen antama tuki,\npalaute, asenne sekä mahdolliset liikunnan tuottamat onnistumisen kokemukset ja\npalkinnot. Motivaatio liikuntatottumusten muutoksen tekemiseen ja onnistumiseen\nkasvaa, jos muutosta harkitsevan henkilön perhe ja ystävät kannustavat ja antavat\nmyönteistä palautetta. (Vuori 2003, 102-103.)\nYhteenvetona altistavista, mahdollistavista ja vahvistavista tekijöistä voidaan todeta,\nettä liikunnan aloittamisen tai ylläpitämisen todennäköisyys kasvaa silloin, kun mahdollisimman monet myönteisistä ja mahdollisimman harva kielteisistä tekijöistä toteutuvat samanaikaisesti. Liikuntaneuvontaa antavan ammattilaisen tulisi selvittää\nyhdessä asiakkaan kanssa mitkä ovat asiakkaan altistavat, mahdollistavat ja vahvistavat tekijät, jotta saataisiin käsitys suunniteltua muutosta rajoittavista ja tukevista\nasioista. (Nupponen 2005, 224;Vuori 2003, 102-103.)\nLiikuntakäyttäytyminen eri elämänvaiheissa\nIhmisten liikuntakäyttäytyminen on erilaista eri ikäpolvien välillä, esimerkiksi liikunnan teho, säännöllisyys, motiivit, esteet ja liikuntalajit vaihtelevat eri elämänvaiheissa. Lapsuuden ja nuoruuden aikaisella aktiivisella liikunnan harrastamisella on\ntodettu olevan yhteyttä aktiiviseen liikkumiseen aikuisena. Tammelinin (2003) mukaan aktiivinen liikunnan harrastaminen, urheiluseuraan kuuluminen ja hyvä koululiikuntanumero ovat yhteydessä aktiiviseen liikkumiseen aikuisena, kun taas heikolla\nkoulumenestyksellä ja sosioekonomisella asemalla on yhteys aikuisuuden liikkumattomuuteen. (Tammelin 2003, 7; Zacheus ym. 2003, 33-37.)\nLiikunnan harrastaminen on määrältään vähäisintä elämänkaaren keskivaiheilla (2645-vuotiaat) ja kaikkein suurinta alku- ja loppuvaiheessa. Liikunnan määrän vähenemistä elämän keskivaiheilla selitetään usein laiskuudella sekä perhe-elämän tuomilla haasteilla, esimerkiksi ajanpuutteella. Lapset ja nuoret liikkuvat keskimäärin 3\nkertaa viikossa, 26-45-vuotiaat keskimäärin 2 kertaa viikossa ja ikääntyneet 3,5 kertaa viikossa. Myös liikuntalajeissa sekä liikunnan motiiveissa on nähtävissä eroja eri\nikäluokkien välillä. Lasten ja nuorten ikäryhmälle tyypillisintä ovat pallopelien lisäksi muut vauhdikkaat lajit, ja elämänrakentajille ja nuorille aikuisille aerobic, kuntosaliharjoittelu ja lenkkeily. Kävely on suosituin liikuntamuoto jokaisessa ikäryhmässä lukuun ottamatta lapsia. Aikuisten ja ikääntyneiden liikuntamuodoissa korostuvat kävely, pyöräily, lenkkeily, uinti, voimistelu, marjastus ja sienestys. Mitä vanhemmasta ikäluokasta on kyse, sitä matalatehoisemmat lajit korostuvat. Liikunnan\nmotiivit ovat ikäryhmien välillä pääosin samankaltaisia, esimerkiksi rentoutuminen,\nirtiotto arjesta ja hyvä olo, mutta lasten ikäryhmä suosii kilpailua ja sosiaalisuutta\nenemmän kuin muut ikäryhmät. (Zacheus ym. 2003, 33-37.)\nIhmisten liikuntakäyttäytymisen muuttaminen on tärkeää, koska liikunnan vaikutukset monien sairauksien ehkäisyssä, hoidossa ja kuntoutuksessa ovat kiistattomat.\nVaikka liikunnan terveyshyödyt tiedetään yhä tarkemmin, silti vain 60-65 prosenttia\nsuomalaisista työikäisistä liikkuu riittävästi terveytensä kannalta. Arvion mukaan\nliian vähäinen liikunta aiheuttaa Suomessa 300-400 miljoonan euron kustannukset\nvuosittain. Terveydenhuollon roolia väestön liikuntakäyttäytymisen muuttamisessa\npidetään tärkeänä, koska sillä on ainutlaatuinen mahdollisuus tavoittaa fyysisesti\npassiiviset henkilöt, jotka hyötyisivät eniten liikunnan lisäämisestä. Käyttäytymisen\nmuutos on hidas prosessi, joka edellyttää henkilön omaa tahtoa ja motivaatiota muutoksen tekemiseen. Asiakkaan tulee ymmärtää itse muutoksen merkitys omassa elämässään, jotta elintapojen pysyvä muutos onnistuisi. (Aittasalo 2008, 261; Heinonen\n2007, 24; Tala 2007, 19-24.)\nLiikuntaneuvonnalla tarkoitetaan terveydenhuollon ja liikunnan ammattilaisten pyrkimystä vaikuttaa yksilön liikuntatottumuksiin. Sen avulla pyritään lisäämään terveytensä kannalta liian vähän liikkuvien asiakkaiden liikunnan määrää. Liikuntaneuvonnan tulee olla asiakaslähtöinen prosessi, jossa asiakasta tuetaan löytämään omat valmiutensa muuttamaan liikuntakäyttäytymistään. Terveydenhuollon työntekijöiden\nsuhtautuminen liikuntaneuvontaa kohtaan on myönteistä, mutta silti neuvontaan käytettävä aika on vähäistä, ja asiakaslähtöisyys unohtuu usein. Ajanpuute ja puutteelliset neuvontataidot ovat yleisimmät perustelut liikuntaneuvonnan vähäiselle toteutumiselle. Ohjaaminen vaatii monenlaisia tietoja ja taitoja. Pelkkien ohjeiden antaminen ei riitä, vaan neuvonnan antajan on kohdattava jokainen asiakas yksilönä, jolla\non oma elämäntilanteensa ja historiansa. Usein liikuntaneuvontaa antavatkin normaalipainoiset, joille liikunta on aina ollut luonnollinen osa elämää, minkä takia heidän\nvoi olla vaikeuksia ymmärtää ylipainoisen, liikunnallisesti passiivisen, henkilön negatiivista suhtautumista liikuntaa kohtaan. (Aittasalo 2007, 9-10; Heinonen 2007, 2425; Aittasalo 2008, 261.)\nLiikuntaneuvontaa varten on kehitetty erilaisia työkaluja, joiden käyttö vaihtelee\nalueittain. Suomessa on laajalti käytössä liikuntapiirakan lisäksi liikkumisresepti,\njolla lääkäri määrää asiakkaalle kirjallisesti miten hänen tulisi liikkua, jotta fyysinen\naktiivisuus olisi terveyden kannalta riittävää. Liikkumisreseptin on todettu lisäävän\nterveytensä kannalta liian vähän liikkuvien henkilöiden liikunnan määrää etenkin\nlyhytaikaisesti. Esimerkiksi Kallings ym. havaitsivat, että liikkumisreseptin käyttö\nlisäsi merkitsevästi tutkittavien fyysisen aktiivisuuden määrää ja elämänlaatua 6\nkuukauden seuranta-aikana. (Aittasalo 2007, 9-13; Kallings, Leijon, Hellénius &\nStåhle 2008, 154.)\nLiikuntakäyttäytymisen muutosta selittäviä malleja ja teorioita on useita. Terveydenhuollon asiantuntijan tulee tietää, miten käyttäytymisen muutos voi tapahtua, jotta\nkäytännön työssä toteutuvassa liikuntaneuvonnassa asiakkaan tukeminen olisi mah-\ndollisimman kokonaisvaltaista ja oikea-aikaista. Suosituimpia liikuntainterventioissa\nkäytettyjä teorioita ovat erilaiset käyttäytymisvaiheteoriat, joiden lähtökohtana on,\nettä käyttäytymisen muutos etenee vaiheittain. Eteneminen ei ole aina itsestään selvää, vaan vaiheissa voidaan mennä myös taaksepäin ja pysyä paikallaan pitkiäkin\naikoja. Yksi yleisimmistä käyttäytymisvaiheteorioista on transteoreettinen muutosvaihemalli (TTM), jota on käytetty paljon perusterveydenhuollon liikuntainterventioissa tukemaan tutkittavien fyysisen aktiivisuuden muutosta. Mallin kehittivät vuonna 1983 Prochaska ja DiClemente. Sen avulla yritetään selittää, miten käyttäytymisen muutos voi tapahtua ja miten asiakkaan elintapojen muutosprosessia voidaan\ntukea mahdollisimman kokonaisvaltaisesti ja yksilöllisesti. (Adams & White 2003,\n106; Kasila ym. 2004, 82-83; Vuori 2003, 71.)\nTransteoreettinen muutosvaihemalli perustuu käsitykseen, että käyttäytymisen muutos tapahtuu vaiheittain. Vaiheet jaetaan yleisimmin viiteen eri muutosvaiheeseen,\njotka ovat esiharkinta, harkinta, valmistelu, toiminta/aloittelu ja ylläpito. Asiakkaan\najattelu- ja toimintatavat ovat erilaisia eri vaiheissa. Käyttäytymisen muutoksen aikana asiakas kohtaa erilaisia kokemusperäisiä ja toiminnallisia prosesseja, joiden\nläpikäyminen on edellytyksenä muutoksen etenemiselle vaiheesta toiseen. Muutoksen alkuvaiheissa prosessit ovat kokemuksellisia (ajattelu, tuntemukset, kokemukset)\nja loppuvaiheissa toiminnallisia, jolloin suunnitelma toteutetaan käytännössä. Jotta\nliikuntaneuvontaa antava asiantuntija voisi tukea muutoksen toteutumista parhaalla\nmahdollisella tavalla, hänen on tunnistettava missä muutosvaiheessa asiakas on.\nNeuvonnan sisältö vaihtelee eri vaiheissa, joten asiakkaan vaiheen tunnistaminen on\ntärkeää, jotta neuvonta on sopivaa juuri hänen muutosvaiheessaan. Jos jo alkuvaiheissa tuetaan asiakkaan toiminnallisia prosesseja, asiakas saattaa turhautua, koska\nhän ei ole vielä valmis muuttamaan käyttäytymistään. (Adams ym. 2003, 107; Kasila\nym. 2004, 82; Turku 2007, 55; Vuori 2003, 73.)\nEsiharkintavaiheessa oleva asiakas ei ole kiinnostunut liikunnan aloittamisesta sillä\nhetkellä eikä myöskään tulevaisuudessa. Hän saattaa suhtautua liikunnan aloittamiseen kielteisesti eikä koe tarvetta muutokselle. Asiakas saattaa kokea liikunnan aloit-\ntamisen kyseisessä elämänvaiheessa hankalaksi tai hänellä ei välttämättä ole tietoa\nliikunnan vaikutuksista terveydelle. Esiharkintavaiheessa olisi tärkeää lisätä asiakkaan tietoja esimerkiksi liikunnan terveysvaikutuksista ja arvioida hänen nykyistä\nfyysistä aktiivisuutta. Informaation tulisi kuitenkin olla vielä tässä vaiheessa neutraalia, jotta asiakkaan kiinnostus liikuntaa kohtaan saataisiin heräämään ilman painostusta. (Kasila ym. 2004, 83; Vuori 2003, 73.)\nHarkintavaiheessa olevalle asiakkaalle on tyypillistä, että hän ei osallistu liikuntaan,\nmutta harkitsee ja pohtii sen aloittamista. Harkintavaiheeseen siirtyessään asiakas\ntiedostaa tarpeen liikunnan lisäämiselle, mutta ei ole vielä täysin valmis aloittamaan\nmuutoksen toteuttamista. Asiakas suunnittelee kuitenkin liikunnan aloittamista tulevaisuudessa, mutta ei vielä seuraavien kuuden kuukauden aikana. Asiakkaan kanssa\ntulisi keskustella yhdessä mitä hyötyä ja mitä haittoja liikunnasta mahdollisesti aiheutuu. Asiakasta tuetaan kokemaan muutos myönteisenä asiana. Neuvonnassa kartoitetaan yksilölliset liikuntaa estävät tekijät ja yritetään löytää ratkaisu esteiden poistamiselle. (Turku 2007, 56; Vuori 2003, 73.)\nValmisteluvaiheessa asiakas on motivoitunut aloittamaan liikunnan harrastamisen\nlähiaikoina (seuraavan puolen vuoden aikana) ja hän saattaa tehdä valmisteluja liikunnan aloittamista varten. Valmisteluvaiheessa siirrytään kokemuksellisista prosesseista toiminnallisiin prosesseihin, sillä tässä vaiheessa asiakas kokee muutoksen\nmyönteisenä asiana ja on motivoitunut siihen. Asiakkaan kanssa kartoitetaan hänen\nasuinpaikkakuntansa liikuntamahdollisuuksia ja hänen tarvitsemaansa sosiaalista\ntukea, esimerkiksi miten lähipiiri suhtautuu tulevaan muutokseen. Valmisteluvaiheessa asetetaan yhdessä asiakkaan kanssa konkreettiset tavoitteet ja laaditaan liikuntasuunnitelma. (Kasila ym.2004, 82-83; Vuori 2003, 73.)\nToiminta- tai aloitteluvaiheessa oleva asiakas on aloittanut muutospäätöksensä toteuttamisen käytännössä ja aloittanut säännöllisen liikunnan harrastamisen viimeisen\nkuuden kuukauden aikana. Vaikka liikunta on säännöllistä, sen jatkuminen on vielä\nepävarmaa. Vaiheelle on tyypillistä erilaiset repsahdukset, joita voidaan ennaltaehkäistä tiedostamalla ne tilanteet ja syyt, jotka repsahduksia aiheuttavat. Asiakas saattaa pettyä, jos esimerkiksi paino ei enää laske niin nopeasti kuin alkuvaiheessa tai\nliian nopea ja kova liikunnan aloitus on tuonut mukanaan kivuliaita rasitusvammoja.\n(Vuori 2003, 73; Turku 2007, 58.)\nYlläpitovaiheessa asiakas on toteuttanut päätöksensä ja harrastanut säännöllisesti\nliikuntaa vähintään puolen vuoden ajan. Liikunnasta on tullut asiakkaalle elämäntapa, ja hänellä ei ole aikomusta muuttaa liikuntakäyttäytymistään ennalleen. Neuvontamenetelminä ovat asiakkaan kannustaminen ja motivoiminen jatkamaan saavutettua liikuntakäyttäytymisen muutosta. Neuvonnassa on pyrittävä vahvistamaan liikunnan tuottamia fyysisiä, psyykkisiä ja sosiaalisia kokemuksia. (Kasila ym. 2004,\n83; Vuori 2003, 73,75.)\nTransteoreettinen muutosvaihemalli perusterveydenhuollon liikuntainterventioissa\nMuutosvaihemallin käyttö on lisääntynyt viime vuosina siitä huolimatta, ettei sen\ntehokkuudesta ole osoitettu vielä paljoakaan näyttöä. Kasilan ym. (2004) katsauksessa arvioitiin transteoreettiseen muutosvaihemalliin perustuvia perusterveydenhuollon\nliikuntainterventioita. Tilastollisesti merkitseviä eroavuuksia liikunnan lisääntymisessä tai etenemisessä eri muutosvaiheissa koe- ja kontrolliryhmän välillä havaittiin\nyhteensä neljässä tutkimuksessa kahdeksasta. Koeryhmien saama transteoreettiseen\nmuutosvaihemalliin perustuva liikuntaneuvonta oli joko vaikuttavampaa tai yhtä vaikuttavaa kuin kontrolliryhmille annettu liikuntaneuvonta. Neuvontamenetelmien to-\nteutumisessa mallin pääperiaatteiden mukaan havaittiin kuitenkin olevan puutteita ja\nparannettavaa. Tulokset ovat samansuuntaisia Adamsin ja Whiten vuonna 2003 julkaistun katsauksen kanssa, jossa tarkasteltiin vuosien 1982-2001 välisenä aikana\nilmestyneitä liikuntainterventioita (n=15). Merkittäviä muutoksia kontrolliryhmään\nverrattuna liikunnan lisääntymisessä tai muutosvaiheessa etenemisessä todettiin olevan yhteensä 11:ssa transteoreettiseen muutosvaihemalliin perustuvassa liikuntainterventiossa. Transteoreettisen muutosvaihemallin vaikuttavuuden arviointi interventioissa on vaikeaa, koska sitä voidaan soveltaa monella eri tavalla. (Adams & White\n2003, 106; Kasila ym. 2004, 81-82.)\nHillsdon ym. vertailivat tavanomaista liikuntaneuvontaa ja transteoreettiseen muutosvaihemalliin perustuvaa motivoivaa haastattelua tutkittavien raportoimaan liikunta-aktiivisuuteen 12 kuukauden kuluttua tutkimuksen alkamisesta. Motivoivan haastattelun ryhmän liikunta-aktiivisuus lisääntyi 10 prosenttia enemmän kuin tavallisen\nneuvonnan ryhmän. Norris ym. havaitsivat, että transteoreettiseen malliin pohjautuvan koeryhmän liikunta-aktiivisuus ei lisääntynyt merkitsevästi kontrolliryhmään\nverrattuna, mutta harkintavaiheessa olevien osuus lisääntyi 8,7 % enemmän kuin\nkontrolliryhmässä. Green ym. tutkivat kirjallisen neuvontamateriaalin ja 3 motivoivan puhelinkontaktin vaikutusta tutkittavien fyysisen aktiivisuuden lisääntymiseen.\nTutkittavien raportoima fyysisen aktiivisuuden määrä 6 kuukautta tutkimuksen alkamisen jälkeen oli merkitsevästi suurempi verrattuna alkutilanteeseen. (Hillsdon\nym. 2001, 808-812; Green ym. 2002, 177; 81-85; Norris ym. 2000, 513.)\nTerveysliikuntapilotti on osa projektia Terveysliikunnan palveluketju terveyssektorilla (Satakunnan Ammattikorkeakoulu 2006 – 2010). Koko projektin tarkoituksena on\nkehittää terveysliikuntaneuvontamalli liikunnallisesti passiivisille työikäisille henkilöille, jotka kuuluvat 2 tyypin diabeteksen ja metabolisen oireyhtymän riskiryhmään\nja samalla vahvistaa terveysliikunnan asemaa osana terveysneuvontaa ja lisätä ter-\nveydenhuollon ammattilaisten terveysliikunnan asiantuntemusta. Projektin osatavoitteina ovat terveysliikunnan palveluketjun nykyisen tilanteen kartoittaminen, palveluketjun soveltaminen käytäntöön, palveluketjun kehittäminen Porin karhukunnissa,\nliikkumisreseptin käyttökoulutuksen järjestäminen lääkäreille, terveysliikuntaneuvonnan lisäkoulutuksen järjestäminen fysioterapeuteille ja terveydenhoitajille sekä\nTerveysliikuntapilotin (Metabolisen oireyhtymän ja tyypin 2 diabeteksen riskiryhmään kuuluvien henkilöiden tehostetun liikuntaneuvonnan vaikutukset fyysisen aktiivisuuden lisääntymiseen ja terveyteen) tavoitteena oli selvittää, onko 10 kuukautta\nkestävällä liikuntainterventiolla vaikutuksia terveytensä kannalta riittämättömästi\nliikkuvien henkilöiden fyysiseen aktiivisuuteen sekä 2 tyypin diabeteksen ja metabolisen oireyhtymän riskitekijöihin. Tyypin 2 diabetes on Suomessa ja myös maailmanlaajuisesti lisääntyvä kansanterveysongelma, jonka ajatellaan johtuvan väestön lisääntyneestä lihavuudesta ja liikkumattomuudesta. Suomessa on tällä hetkellä noin\n250 000 tyypin 2 diabetesta sairastavaa henkilöä ja noin 200 000 suomalaisen arvioidaan sairastavan sitä tietämättään. Metabolinen oireyhtymä on yksi riskitekijä tyypin\n2 diabeteksen syntymiselle ja se lisää riskiä sairastua sepelvaltimo- ja aivovaltimotautiin. Metabolisella oireyhtymällä tarkoitetaan monien aineenvaihdunnallisten vaaratekijöiden kertymää samaan yksilöön. Kuten 2 tyypin diabetes myös metabolinen\noireyhtymä on yleinen ja lisääntyvä tila: noin 17% suomalaisista työikäisistä miehistä ja 8 % naisista sairastaa metabolista oireyhtymää. (Diabetesliitto 2007; Eriksson\n2005, 439-452; Laaksonen 2006, 48; Vuori 2005, 452-453).\nPilotin terveysliikuntaneuvonta keskittyi käyttäytymisen muutoksen tukemiseen ja\nliikunnan mahdollistamiseen perustuen transteoreettiseen muutosvaihemalliin. Terveysliikuntaneuvonnassa korostettiin terveysliikunnan monipuolisuutta ja helppoutta\n– jo pienillä muutoksilla voidaan ehkäistä liikkumattomuuteen liittyviä terveysriske-\njä. Kohderyhmänä olivat työikäiset (20-65-vuotiaat), fyysisesti inaktiiviset henkilöt,\njoiden liikunta-aktiivisuus ei täyttänyt terveysliikunnan suositusten kriteerejä. Henkilöiden rekrytointi tutkimukseen tapahtui lääkäreiden vastaanottokäynneillä, joissa\nlääkäri selvitti nykyiset liikuntatottumukset, vyötärölihavuuden ja mahdolliset riskitekijät liikunnalle. Tarkoituksena oli järjestää verrokki- ja liikuntaneuvontaryhmä,\nmutta osallistujien puutteesta johtuen tutkittavia saatiin vain 12, jonka takia tutkimuksesta tehtiin pilottitutkimus.\nAlku-, väli- ja loppumittauksissa tutkittavilta mitattiin verenpaine, verensokeri, seerumin lipidit, vyötärönympärys ja BMI. Aerobista kuntoa arvioitiin UKK-instituutin\n2 kilometrin kävelytestillä ja fyysistä aktiivisuutta arvioitiin MET-mittarilla. Lihasvoimaa arvioitiin UKK-instituutin askelkyykky- ja muunneltu punnerrus-testillä sekä\npuristusvoimamittauksella. Motorista kuntoa testattiin UKK-instituutin 6 metrin takaperinkävelyllä. Elämänlaatua ja hyvinvointia arvioitiin 15D-kyselyllä.\nAlkumittaukset tehtiin tammikuussa 2007, jonka jälkeen alkoi noin neljän kuukauden\ntehostetun liikuntaneuvonnan jakso. Intervention aikana ryhmätapaamiset olivat 1-2\nviikon välein, jolloin he tutustuivat yhdessä eri liikuntalajeihin. Jokaisella kerralla\nosallistujat tekivät oman liikuntasuunnitelman viikoksi eteenpäin, jonka toteutumista\nja realistisuutta arvioitiin seuraavalla tapaamiskerralla. Suunnitelmien tavoitteena oli,\nettä niissä täyttyisi terveysliikunnan suositukset. Osallistujille kerrottiin intervention\nalussa terveysliikunnasta ja UKK-instituutin liikuntapiirakkaa käytettiin oman liikuntasuunnitelman tekemisen tukena. Jokaisen liikuntakerran alussa oli varattu aikaa\nkeskustelulle, osallistujat saivat verrata kokemuksia keskenään ja pohtia syitä oman\nsuunnitelman toteutumisen onnistumiselle tai epäonnistumiselle. Intervention jälkeen\ntehtiin välimittaukset kesäkuussa 2007, jonka jälkeen käynnistyi noin kuuden kuukauden tuettu itsenäisen liikunnan jakso. Osallistujat laativat itselleen omat henkilökohtaiset tavoitteet. Ryhmä kokoontui viiden kuukauden aikana 5 kertaa. Osallistujiin oltiin puhelinkontaktissa säännöllisin väliajoin, jolloin kysyttiin suunnitelman\ntoteutumisesta ja onko mahdollisesti esiintynyt jotakin ongelmia tai kysymyksiä.\nTerveysliikuntapilotin tulokset intervention jälkeen\nIntervention alussa osallistuneita oli 12, joista viisi oli aktiivisesti mukana ryhmätapaamisissa pilotin loppuun asti, joiden lisäksi yksi osallistunut harjoitteli itsenäisesti\nsyksyn ajan. Pilotin loppumittaukset tehtiin marraskuussa 2007, jolloin liikkumista\noli ollut yhteensä 10 kuukautta. Loppuun asti mukana olleiden (n=6) systolinen verenpaine laski 5,4 % ja diastolinen verenpaine 7,7 %. BMI nousi viidellä henkilöllä\nja laski vain yhdellä. HDL-kolesterolin määrä parani 6,6 %, mutta sen sijaan LDLkolesterolin määrä nousi 6,1 %. Alaraajojen lihasvoimaa mittaavan askelkyykyn testitulos parani 5,7 % ja koko vartalon lihasvoimaa mittaavan muunnellun punnerruksen testitulos 9,6 %. Dynaamista tasapainoa testaavan takaperin kävelyn tulos parani\n5,6 %. Verensokeri- ja triglyseridiarvoihin pilotin vaikutus oli vähäinen. Tulosten\nperusteella voidaan sanoa, että pilotin vaikutus terveysmuuttujiin oli vähäinen, mutta\npilotin avulla saatiin lisättyä osallistuneiden tietoisuutta elämäntapamuutosten tarpeellisuudesta. (Keckman, Tuominen & Törne 2008, 45-46.)\nTämän tutkimuksen tehtävänä oli selvittää terveysliikuntapilottiin osallistuneiden\n1. Mitä mieltä pilottiin osallistuneet ovat pilotista ja sen toteuttamistavasta?\n2. Miten pilottiin osallistuneiden fyysinen aktiivisuus on muuttunut pilotin jälkeen\nosallistuneiden omasta mielestä?\nTutkimus oli luonteeltaan kvalitatiivinen eli laadullinen tutkimus, mutta se sisälsi\nmyös kvantitatiivisia eli määrällisiä piirteitä. Tilaus opinnäytetyölle tuli terveysliikuntapilotin tutkijoilta, jotka toivoivat seurantakyselyä pilottiin osallistuneille kuusi\nkuukautta pilotin loppumisen jälkeen. Aihetta tarkennettiin koskemaan tutkittavien\nliikunta-aktiivisuutta ja heidän kokemuksiaan ja mielipiteitään pilotin toteuttamistavasta.\nTutkimuksen kohderyhmänä olivat terveysliikuntapilottiin osallistuneet henkilöt\n(n=12). Tutkittavat olivat työikäisiä (20-65-vuotiaat) ja he kuuluivat 2 tyypin diabeteksen ja metabolisen oireyhtymän riskiryhmään. Osallistujien tuli saada Diabetesliiton tyypin 2 diabeteksen sairastumisriskin arviointilomakkeesta vähintään 12-14 pistettä, jolla tarkoitetaan kohtalaista riskiä sairastua 2 tyypin diabetekseen seuraavien\nkymmenen vuoden kuluessa. Vyötärölihavuuden lisäksi osallistuneilla tuli olla vähintään kaksi metabolisen oireyhtymän kriteereistä. Tutkittavien rekrytointi terveysliikuntapilottiin tapahtui lääkäreiden vastaanottokäynnillä, joissa lääkäri selvitti mm.\nsen hetkisen liikunta-aktiivisuuden, vyötärölihavuuden ja mahdolliset esteet tutkimukseen osallistumiselle. Tutkittavien harrastama liikunnan määrä ei täyttänyt terveysliikunnan suositusten kriteerejä. (Keckman ym. 2008, 45; Diabetesliitto 2001.)\nTutkimuksen suorittamista varten ei tarvinnut anoa erikseen tutkimuslupaa, sillä tutkimus oli osa suurempaa projektia, jonka tutkimuslupa soveltui myös kyseiseen tutkimukseen. Tutkimuksen aineistonkeruutapana käytettiin kyselyä, joka postitettiin\nkaikille terveysliikuntapilottiin osallistuneille toukokuussa 2008, jolloin pilotin loppumisesta oli kulunut aikaa kuusi kuukautta. Kyselyn lähetekirjeessä kerrottiin tut-\nkimuksen tehtävästä ja vastausten luottamuksellisuudesta (Liite 1). Lomakkeen mukana lähetettiin palautuskuori, jonka postimaksu oli maksettu. Kyselyille varattiin\npalauttamisaikaa kaksi viikkoa. Kyselyitä palautui ensimmäiseen palautuspäivään\nmennessä 3 kappaletta. Kysely lähetettiin uudelleen kaikille, mutta toiseen palautuspäivään mennessä palautui vain yksi kyselylomake lisää. Toisen palautuspäivän jälkeen palautui vielä yksi kyselylomake, joka päätettiin ottaa mukaan tutkimukseen,\njotta tutkimusjoukko olisi mahdollisimman suuri. Kyselyitä palautui lopulta yhteensä\n5 kappaletta, jolloin tutkimuksen otokseksi muodostui n=5.\nKyselytutkimuksella on monia etuja, mutta myös haittoja. Kyselyn avulla voidaan\nkerätä tietoa esimerkiksi tutkittavien mielipiteistä, tiedoista, käyttäytymisestä ja toiminnoista. Kysely mahdollistaa laajan tutkimusaineiston keräämisen ja sen avulla\nvoidaan kysyä useita eri asioita. Tutkimustulosten analysointi on tilasto-ohjelmien\navulla nopeaa, jos lomake on hyvin suunniteltu ja aineisto on helposti muutettavissa\ntallennettuun muotoon. Kyselytutkimuksen heikkoutena pidetään aineiston pinnallisuutta. Tutkija ei voi tietää, ovatko vastaajat rehellisiä vastauksissaan ja ymmärtävätkö he vastausvaihtoehdot ja kysymykset niin kuin tutkija on tarkoittanut. Kato voi\nolla suuri, vaikka kysely lähetettäisiinkin suurelle tutkimusjoukolle. (Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 2007, 190.)\nTutkimusmenetelmäksi valittiin kyselytutkimus opinnäytetyön tilauksen perusteella.\nMenetelmän valintaan vaikutti myös se, että kyseinen kohderyhmä oli jo osallistunut\nopinnäytetyönä toteutettuun haastattelututkimukseen kesäkuussa 2007, minkä takia\nsamaa tutkimusmenetelmää ei haluttu toistaa uudelleen samalla kohderyhmällä. Kyselyä käytetään yleisimmin kvantitatiivisissa tutkimuksissa suurelle tutkimusjoukolle, mutta kyseinen tutkimus oli luonteeltaan enemmän laadullinen ja tutkimusjoukko\noli pieni. Kyselylomake (Liite 2) sisälsi sekä avoimia että kontrolloituja (monivalinta) kysymyksiä. Molemmilla kyselyn muodoilla on omat etunsa ja haittansa. Avoimissa kysymyksissä vastaajat saavat mahdollisuuden kertoa omista mielipiteistään\nsekä ilmaista itseään omin sanoin. Vastauksista voidaan pyrkiä tunnistamaan vastaajan tunteiden voimakkuutta ja motivaatiota, mikä on keskeistä laadullisessa tutki-\nmuksessa. Avointen kysymysten vastausten käsittely on erilaisten vastausten takia\nkuitenkin vaikeaa. Monivalintakysymysten vastausten käsittely, analysointi ja vertailu on helpompaa, koska vastausvaihtoehdot ovat rajatut. (Hirsjärvi ym. 2007, 193199.)\nTutkimuksessa käytetty kyselylomake jakautui kahteen osaan. Kyselylomake sisälsi\nyhteensä 21 kysymystä. Ensimmäisessä osassa tutkittiin osallistuneiden mielipiteitä\nja kokemuksia terveysliikuntapilottiin osallistumisesta ja toisessa osassa osallistuneiden liikunta-aktiivisuutta. Kokemuksia ja mielipiteitä terveysliikuntapilottiin osallistumisesta selviteltiin kysymällä lisäsikö terveysliikuntapilotti osallistuneiden tietoa\nliikunnan ja terveyden välisistä yhteyksistä ja kokivatko osallistuneet terveysliikuntapilotin hyödylliseksi itselleen tai sillä olleen vaikutusta omaan asennoitumiseen\nliikuntaa kohtaan. Ryhmämuotoisen toteutuksen soveltuvuutta selviteltiin kysymällä\nryhmän vaikutusta osallistumisaktiivisuuteen ja omien tavoitteiden saavuttamiseen\nsekä sitä, koettiinko ryhmän kokoontumiskertojen määrä sopivaksi ja oliko eri liikuntalajeihin tutustuminen yhdessä ryhmän kanssa tarpeellista. Kokemuksia henkilökohtaisen liikuntasuunnitelman laatimisesta tutkittiin kysymällä sen mahdollisesta kannustavasta vaikutuksesta ja sitä, saatiinko sen laatimiseen riittävästi ohjeita ja kokevatko osallistuneet pystyvänsä laatimaan liikuntasuunnitelman itsenäisesti pilotin\nloppumisen jälkeen. Osallistuneilta kysyttiin myös mielipidettä pilotin kestosta, kehittämisehdotuksia pilotille ja koettiinko pilotin järjestäjän antama tuki ja muutosprosessin seuraaminen riittäväksi. Pilottiin osallistumisen mielekkyyttä kartoitettiin kysymällä osallistuneiden halukkuutta osallistua uudelleen samanlaiseen pilottiin, jos\nsellainen mahdollisuus annettaisiin.\nLiikunta-aktiivisuutta ja sen muutosta pilotin jälkeen kartoitettiin kysymällä kokevatko osallistuneet liikunnan määrän muuttuneen pilotin jälkeen ja kokevatko he\npilotilla olleen mahdolliseen muutokseen vaikutusta. Liikunnan määrää selviteltiin\nkysymällä keskimääräistä viikoittaista liikunnan määrää kuuden kuukauden aikana\npilotin loppumisen jälkeen. Liikunnalla tarkoitettiin mitä tahansa fyysistä aktiivisuutta, jossa hengästyy, mutta pystyy silti puhumaan. Yhdeksi liikuntasuoritukseksi katsottiin vähintään 30 minuuttia kestänyt liikunta-aktiivisuus päivässä, jonka voi kerätä\nvähintään 10 minuutin jaksoista. Osallistuneiden suhtautumista liikuntaan selviteltiin\nkysymällä tyytyväisyyttä omaan sen hetkiseen liikunnan määrään ja sitä, miten tärkeänä osallistuneet pitävät säännöllistä liikunnan harrastamista.\nTutkimusjoukon pienuuden takia ei ole mahdollista käyttää tilastollisia menetelmiä\ntulosten analysoinnissa. Suljettujen kysymysten vastausten jakautuminen ilmoitetaan\nnumeerisesti esimerkiksi ”Vastaajista 3/5 --” ja avointen kysymysten analysoinnissa\nkorostetaan osallistuneiden subjektiivisia mielipiteitä ja kokemuksia suorien lainausten avulla. Laadullisessa tutkimuksessa käytetään usein sisällönanalyysiä, jolla tarkoitetaan menetelmää, jolla analysoidaan kirjallista ja suullista kommunikaatiota.\nVastauksista pyritään löytämään samanlaisuuksia ja erilaisuuksia sekä löytämään\ntapahtumien ja asioiden välisiä yhteyksiä. Koska aineistonkeruumenetelmänä käytettiin kyselyä, ja tutkimusjoukko on pieni, ei sisällönanalyysiä pystytä kunnolla käyttämään. Vastauksista yritetään kuitenkin löytää mahdollisuuksien mukaan yhteisiä\ntekijöitä. Aineistoa käsitellään teoreettisen viitekehyksen ja tutkimustehtävien kautta.\n(Latvala & Vanhanen-Nuutinen 2001, 21.)\nKyselyn vastausprosentiksi muodostui 42. Kolme kyselyyn vastanneista (n=5) oli\nmukana pilotissa loppuun asti. Kaksi keskeyttänyttä vastaajaa eivät vastanneet jokaiseen kysymykseen, jolloin joidenkin kysymysten vastausten analysoinnissa käytetään\nkolmen tai neljän vastaajan vastauksia ja mielipiteitä.\nVastaajista 2/5 koki pilotin lisänneen tietoa liikunnan vaikutuksesta terveyteen ”melko paljon”, mutta 3/5 vastasi ”melko vähän”. Vastaajista 3/5 koki terveysliikuntapilotin vaikuttaneen positiivisesti asennoitumiseen liikuntaa kohtaan. Vastauksia perusteltiin mm. uusien kokemusten saamisella ja sitä kautta kynnyksen madaltumisella\nuusien liikuntalajien kokeiluun. Keskeyttäneet olivat sitä mieltä, että pilotilla ei ollut\nvaikutusta heidän asennoitumiseensa liikuntaa kohtaan.\n”Vinkkejä eri vaihtoehdoista”\n”Tutustumalla eri liikuntamuotoihin ja -välineisiin kynnys harrastaa\n”Kun liikkuu enemmän olokin kohenee ja kunto paranee”\n”Liikun jo aikaisemminkin”\n”Liikunta kuulunut aina elämääni”\nKaikki vastanneet (n=4) kokivat terveysliikuntapilotin hyödylliseksi itselleen. Vastaajat saivat terveysliikuntapilotista uutta tietoa mm. liikunnasta ja terveydestä sekä\nniiden välisistä suhteista sekä tietoa eri liikuntamuodoista.\n”Liikunnan merkityksestä terveyteen/omaan hyvinvointiin”\n”Sain monenlaista tietoa liikunnasta ja välineistä”\n”Tietoa eri liikuntamuodoista”\n”Monta mukavaa liikuntamuotoa tuli tutuksi ja huomasin niiden tuottavan iloa”\nKaikki loppuun asti mukana olleet (n=3) kokivat ryhmän vaikuttaneen positiivisesti\nosallistumisaktiivisuuteen. Keskeyttäneet kokivat ryhmän vaikuttaneen joko kielteisesti tai että sillä ei ollut vaikutusta osallistumiseen. (Taulukko 1.) Vain yksi loppuun\nasti mukana ollut vastaaja koki ryhmän vaikuttaneen myönteisesti omien tavoitteiden\nsaavuttamiseen, kun taas muut eivät kokeneet ryhmällä olevan siihen vaikutusta.\nTaulukko 1. Ryhmän vaikutus osallistumisaktiivisuuteen\nRyhmän vaikutus osallistumisaktiivisuuteen Lkm %\nKokoontumiskertojen määrää 3/4 vastaajista pitivät sopivana, yksi vastaajista olisi\nhalunnut kokoontumiskertoja olevan enemmän. Vastaajat (n=4) kokivat tarpeelliseksi tutustumisen yhdessä eri liikuntalajeihin. Kolme vastaajaa neljästä innostui kuntosaliharjoittelusta kokeilemisen jälkeen. Sauvakävely ja vesivoimistelu koettiin\nmyös mielekkäinä lajeina.\nLiikuntasuunnitelma, pilotin kesto ja käyttäytymisen muutoksen tukeminen\nSuhtautuminen henkilökohtaisen liikuntasuunnitelman laatimisen ja noudattamiseen\noli neutraalia ja myönteistä. Vain yksi vastanneista koki liikuntasuunnitelman kannustaneen liikkumaan ”paljon”, kun taas loput kysymykseen vastanneista vastasivat\n”jonkin verran”. Projektihenkilökunnan ohjaus ja neuvonta liikuntasuunnitelman\ntekemiseen koettiin riittäväksi. Kaikki vastaajat (n=4) uskoivat pystyvänsä laatimaan\npilotin päätyttyä itsenäisesti liikuntasuunnitelman, vaikka kaksi vastaajista raportoi\nlaatimisessa olevan vielä pieniä vaikeuksia.\nTerveysliikuntapilotin kestoa vastaajat (n=4) pitivät sopivan pituisena. Kehittämisehdotuksia pilotin sisältämälle terveysliikuntaneuvonnalle saatiin kahdelta vastaajalta. Terveysliikuntaneuvonnalta kaivattiin jotain sellaista, mikä lisäisi osallistuneiden\nsitoutumista ja motivaatiota, koska niin moni osallistuneista keskeytti pilotin. Kehittämisehdotukseksi mainittiin myös henkilökohtaisen ohjauksen määrän lisääminen,\nettei yhteistä aikaa kuluisi henkilökohtaisten vaikeuksien pohdintaan. Ryhmän antama vertaistuki nähtiin kuitenkin ryhmämuotoisen ohjauksen etuna.\n”Ryhmät tulisi saada sitoutumaan projektiin, motivoitumaan mukaan”\n”Henkilökohtaisen ohjauksen määrää voisi jnk verran lisätä ettei yhteistä ’teoria-aikaa’ kuluisi yksilökohtaisten ratkaisujen/vaikeuksien\npohdintaan. Toisaalta yksilön kohtaamat asiat voivat antaa jaettuna\nmuillekin ryhmän jäsenille jtk”\nProjektihenkilökunnan antama tuki ja osallistuneiden muutosprosessin seuraaminen\nkoettiin riittäväksi. Kaikki vastanneista (n=4) osallistuisivat tulevaisuudessa uudelleen samanlaiseen projektiin.\n”Ohjattu toiminta panee liikkumaan enemmän”\n”Passiivinen tarttee `potkua`, ryhmässä onnistuu paremmin”\n”Koska tämä jäi kesken, aikojen vaihtumisen vuoksi, jotka eivät minulle sopineet”\nKaikki loppuun asti mukana olleet raportoivat liikkumisen lisääntyneen pilotin päättymisen jälkeen ”jonkin verran”. Yksi vastaaja raportoi viimeisimmän kuuden kuukauden aikaisen viikoittaisen liikunnan määrän olevan 3-4 kertaa viikossa. Loput\nvastaajista raportoivat liikunnan määräksi 1-2 kertaa viikossa. (Taulukko 2.)\nTaulukko 2. Keskimääräinen viikoittainen liikunnan määrä viimeisimmän 6 kuukauden aikana\nViikoittainen liikunnan määrä\nKahden vastaajan mielestä osallistuminen terveysliikuntapilottiin vaikutti liikunnan\nlisääntymiseen ”melko paljon”, yhden ”melko vähän” ja yksi vastanneista valitsi\nvaihtoehdon ”en osaa sanoa”. Säännöllisen liikunnan harrastaminen oli ”melko tärkeää” 4/5 vastaajasta ja ”erittäin tärkeää” yhdelle vastaajista.\nKysyttäessä tyytyväisyyttä omaan liikunnan määrään pilotin loppumisen jälkeen\nkaikki vastanneista (n=4) olivat tyytymättömiä omaan fyysiseen aktiivisuuteensa.\n”Elämäntilanteen muuttumisesta johtuva ajanpuute”\n”Jalan kanssa ongelmia”\n”Liikun edelleen liian vähän, vaikka monta liikuntamuotoa tulikin tutuksi ja koettua mukavaksi. Uuden elämäntapamallin omaksuminen\nkäytännössä on vaikeahkoa, muttei mahdotonta!”\nTutkimuksen tehtävänä oli selvittää terveysliikuntapilottiin osallistuneiden henkilöiden kokemuksia ja mielipiteitä pilottiin osallistumisesta ja oliko tutkittavien fyysisessä aktiivisuudessa tapahtunut muutoksia kuusi kuukautta pilotin loppumisen jälkeen.\nTerveysliikuntapilotin toteutus koettiin pääosin onnistuneeksi ja hyödylliseksi. Kukaan vastaajista ei maininnut selviä puutteita tai parannettavaa pilotin toteuttamistavassa. Onnistuneesta toteutuksesta on merkkinä myös se, että vastaajat osallistuisivat\nuudelleen samanlaiseen projektiin, jos sellainen mahdollisuus olisi. Ryhmäläiset kokivat saaneensa terveysliikuntapilotin kautta tietoa liikunnan ja terveyden välisistä\nyhteyksistä sekä tietoa eri liikuntamuodoista ja varusteista. Tutkittavien fyysisessä\naktiivisuudessa ei tapahtunut merkittäviä muutoksia terveysliikuntapilotin loppumisen jälkeen. Vain yksi vastaaja raportoi liikkuneensa pilotin loppumisen jälkeen 3-4\nkertaa ja loput vastaajista ainoastaan 1-2 kertaa viikossa, joka ei täytä terveysliikunnan suositusten kriteerejä. Kaikki vastanneet olivat kuitenkin tyytymättömiä harrastamansa liikunnan määrään. Tämän perusteella voidaan olettaa, että kaikki vastan-\nneet tiedostavat muutostarpeen olemassaolon, joka on edellytyksenä pysyvien muutosten tekemiselle.\nTutkimuksen avulla ei pystytty täysin vastaamaan tutkimusongelmiin johtuen vastausprosentin alhaisuudesta ja joidenkin kysymysten puutteellisesta muotoilusta. Jotta\nolisi saatu tarkempi kuva siitä, onko tutkittavien fyysinen aktiivisuus lisääntynyt\nkuusi kuukautta pilotin loppumisen jälkeen, olisi tarvinnut tietää tarkkaan, mikä fyysisen aktiivisuuden taso oli ennen pilottiin osallistumista. Pilotin tutkijat olivat kartoittaneet liikunnan määrän ennen intervention alkamista ja tulokset olisivat olleet\nmahdollisesti käytettävissäkin, mutta vastauksia ei olisi pystynyt vertailemaan ilman,\nettä tutkittavien henkilöllisyys olisi tullut ilmi. Tästä huolimatta kyselyn avulla saatiin kuitenkin kuva siitä, mikä on vastanneiden fyysinen aktiivisuus tällä hetkellä.\nPilotin vaikutusta ja osuutta tutkittavien nykyiseen fyysiseen aktiivisuuteen ei pystytty tulosten perusteella luotettavasti todistamaan.\n10.1 Tulosten tarkastelu\nVastaukset kysymyksiin ”Lisäsikö terveysliikuntaprojekti tietoasi liikunnan vaikutuksesta terveyteen?” ja ”Oliko terveysliikuntaprojektista mielestäsi hyötyä sinulle?”\novat hieman ristiriitaisia. Edellisessä vain kaksi vastaajaa koki tiedon lisääntyneen\n”melko paljon” ja loput ainoastaan ”melko vähän”, mutta silti jälkimmäisessä vastaajien kokemissa hyödyissä korostuivat eri liikuntamuotoihin ja -välineisiin tutustumisen lisäksi juuri liikunnan ja terveyden väliset yhteydet. Osallistujat eivät välttämättä\nkokeneet pilotin varsinaisesti lisänneen tietoa liikunnan vaikutuksesta terveyteen,\nkoska heillä voi olla ennen pilottiin osallistumista jonkinasteista perustietoa aiheesta.\nTieto liikunnan terveysvaikutuksista voi toimia altistavana tekijänä liikunnan aloittamiselle, mutta pysyvän käyttäytymisen muutoksen aikaansaamiseksi tarvitaan\nusein enemmän, sillä muutos on koettava erityisen merkittäväksi omassa elämässä.\n(Heinonen 2007, 24.)\nLiikuntapaikat, -välineet, ja -varusteet kuuluvat liikuntaa mahdollistaviin tekijöihin,\njoihin terveysliikuntapilotissa kiinnitettiin huomiota esimerkiksi antamalla osallistuneille mahdollisuuden kokeilla yhdessä uusia lajeja ja erilaisia liikuntavälineitä sekä\ntutustua urheiluvälineliikkeeseen, mikä oli monelle uusi kokemus. Useasti kynnys\nkokeilla yksin uutta liikuntalajia ja uusia välineitä sekä mennä vieraaseen ympäristöön on korkea, mutta ryhmän kanssa kokeilu on paljon helpompaa ja se vähentää\nennakkoluuloja uutta ja vierasta asiaa kohtaan.\nKaikki vastanneet, jotka olivat mukana pilotissa loppuun asti, kokivat sen vaikuttaneen positiivisesti omaan asennoitumiseen liikuntaa kohtaan. Sen sijaan keskeyttäneet kokivat toisin, perustelut olivat ”Liikun jo aikaisemmin” ja ”Liikunta kuulunut\naina elämääni”. Yksittäisten perustelujen pohjalta voidaan ajatella, että keskeyttäneet\novat mahdollisesti esiharkintavaiheessa, jossa ei havaita muutostarvetta ja suhtaudutaan kielteisesti liikunnan aloittamiseen. Heidän kohdallaan suhtautuminen on kielteistä liikunnan lisäämisen suhteen, sillä he saattavat ajatella nykyisen liikunnan\nmäärän olevan terveyden kannalta riittävää eivätkä koe tarvetta muutokselle. Terveysliikuntasuositusta voidaan tulkita väärin, sillä terveysliikunnan suositellut määrät\novat päivittäisen ns. välttämättömän liikkumisen lisäksi tulevaa fyysistä aktiivisuutta.\nIhminen ottaa päivittäin noin 4000-5000 askelta esimerkiksi välttämättömien siirtymisten ja askareiden takia, mikä vastaa noin 4 kilometrin kävelyä. Tämä voi aiheuttaa sen, että omaa fyysistä aktiivisuutta pidetään riittävänä, vaikka todellisuudessa\nliikunnan määrä ja teho ovat liian alhaiset liikunnan tuomien terveysvaikutusten syntymiseksi. (Fogelholm 2004, 12;Vuori 2003, 73.)\nSuhtautuminen terveysliikuntapilotin ryhmämuotoiseen toteutukseen oli pääosin\nmyönteistä. Kaikki loppuun asti mukana olleet kokivat ryhmän vaikuttaneen positii-\nvisesti osallistumisaktiivisuuteen. Ryhmän antama vertaistuki antaa useasti motivaatiota, sillä henkilö huomaa, että muutkin ihmiset taistelevat samojen asioiden parissa.\nKokemusten vaihtaminen, tuen saaminen, uusien ystävyyssuhteiden luominen ja asioiden pohtiminen useasta eri näkökulmasta ovat ryhmämuotoisen toteutuksen etuja.\nHyvä ryhmähenki takaa sen, että tapaamisiin on mukava tulla ja nähdä, miten muut\novat edistyneet. Ryhmän ja muun sosiaalisen yhteisön, esimerkiksi perheen, antama\ntuki ja kannustus toimivat liikuntaa vahvistavina tekijöinä. Kaikille ryhmämuotoisuus ei kuitenkaan sovellu, sillä omista henkilökohtaisista asioista kertominen vieraille ihmisille saattaa tuntua vaikealta tai sitä ei haluta tehdä. Terveysongelmat halutaan usein pitää omana tietona. (Vuori 2003, 153.)\nVaikka keskeyttämisen syyksi tuotiin esille ajanpuute, joka on tyypillisin työikäisten\nkeskuudessa esiintyvä perustelu liikunnan vähäisyydelle tai sen puuttumiselle, on\nmonien osallistuneiden keskeyttämisen taustalla voinut olla myös kielteinen suhtautuminen ryhmämuotoiseen toteutukseen. Keskeyttäneet eivät kokeneet ryhmää tärkeäksi, mikä voi johtua esimerkiksi siitä, että he olisivat halunneet enemmän yksilöohjausta tai että he eivät viihtyneet juuri kyseisessä ryhmässä. Jos ryhmässä on paljon\nvahvoja persoonia, hiljaisempien on vaikea nousta esille ja saada äänensä kuuluviin,\nminkä takia he voivat tuntea itsensä ulkopuolisiksi. Osallistuminen terveysliikuntapilottiin oli kuitenkin vapaaehtoista, ja ryhmämuotoisuus oli tiedossa pilotin alkaessa.\nTulevaisuudessa samankaltaisissa interventioissa yksilöohjauksen määrää voisi lisätä, jos sen avulla saataisiin parannettua osallistumisaktiivisuutta. Yksilöohjauksen\navulla neuvonta saataisiin paremmin kohdennettua yksilöllisesti asiakkaan muutosvaiheeseen sopivaksi. Ryhmän kokoontumiskertojen määrää pidettiin pääosin sopivana, mutta yksi osallistuneista olisi halunnut useampia tapaamiskertoja. Tapaamiskertojen lisääminen ei ole kannattavaa, sillä kyseisestä ryhmästä vain 5 oli aktiivisesti mukana kaikissa tapaamisissa loppuun asti. (Zacheus ym. 2003, 33-37.)\nIntervention aikana osallistujat laativat henkilökohtaisen viikoittaisen liikuntasuunnitelman, jonka tavoitteena oli kannustaa osallistuneita liikkumaan terveysliikunnan\nsuositusten mukaisesti. Vastaajat kokivat saaneensa tarpeeksi ohjeita liikuntasuunnitelman laatimiseen ja kokevat pystyvänsä laatimaan jatkossakin oman suunnitelman,\nmutta vain yksi vastanneista koki suunnitelman kannustaneen liikkumaan ”paljon”.\nTämä voi johtua siitä, että vastaajat eivät ole tottuneet laatimaan kirjallista suunni-\ntelmaa tai ylipäätään suunnittelemaan etukäteen milloin ja miten he liikkuvat, koska\nliikunta ei ole ollut säännöllistä ja kuulunut luonnolliseksi osaksi arkipäivää. Liikuntasuunnitelma voi toimia kannustajana, sillä siitä näkee konkreettisesti määrän, jonka\npitäisi liikkua ja samalla pystyy myös seuraamaan, toteutuuko suunnitelma. Kun liikunnan muoto ja ajankohta on merkitty kalenteriin, ei voida niin helposti vedota siihen, että liikunnalle ei ole aikaa.\nTerveysliikunnan suositus, 5 kertaa viikossa vähintään 30 minuuttia kohtuullisesti\nrasittavaa liikuntaa tai vaihtoehtoisesti 3 kertaa viikossa raskaampaa kuntoliikuntaa\nvähintään 20 minuuttia kerrallaan, täyttyy vain yhdellä vastaajista. Tästä ei kuitenkaan voida olla täysin varmoja, sillä liikunnan määrää käsittelevässä kysymyksessä\nolisi pitänyt erotella tarkemmin kohtalaisesti kuormittavan liikunnan ja raskaamman\nkuntoliikunnan osuudet. Kysymystä laadittaessa uutta päivitettyä versiota terveysliikuntasuosituksesta ei ollut käytettävissä. Terveysliikuntapilotin vaikutus tutkittavien\nkeskimääräiseen fyysiseen aktiivisuuteen kuuden kuukauden aikana pilotin loppumisesta oli vähäinen, sillä esimerkiksi kukaan vastaajista ei kokenut pilotin vaikuttaneen nykyiseen fyysisen aktiivisuuden määrään ”erittäin paljon”. Ei kuitenkaan voida tietää, olisiko tutkittavien liikunnan määrä vähäisempi, jos tutkittavat eivät olisi\nosallistuneet pilottiin. Positiivista kuitenkin oli, että 3-4 kertaa viikossa liikkuvan\nlisäksi muutkin vastanneet liikkuvat keskimäärin edes 1-2 kertaa viikossa, mikä on\nselvästi parempi kuin se, ettei liikkuisi lainkaan. (Haskell ym. 2007, 1083.)\nKaikki vastanneet kertoivat olevansa tyytymättömiä harrastamansa liikunnan määrään, mutta pitivät säännöllistä liikunnan harrastamista joko melko tärkeänä tai tärkeänä. Pelkästään vastausten perusteella on kuitenkin vaikeaa arvioida tarkasti ja\nluotettavasti, mihin transteoreettisen muutosvaihemallin vaiheeseen kukin vastaajista\nsijoittuu kuusi kuukautta pilotin loppumisen jälkeen, sillä siihen tarvittaisiin tarkempia tietoja, kysymyksiä tai haastattelua. Tulosten perusteella voidaan olettaa, että\nylläpitovaiheeseen, jossa säännöllisestä liikunnasta on tullut pysyvä osa elämää, kukaan vastaajista ei vielä ole edennyt. Tulokset vahvistavat käsitystä siitä, että käyttäytymisen muutos on hidas prosessi, ja muutosvaiheissa voidaan mennä taaksepäin\nja pysyä paikallaan pitkiäkin aikoja.\nKoska tutkimus sisälsi sekä laadullisia että määrällisiä piirteitä, tulee luotettavuutta\narvioida molempien tutkimusmenetelmien kannalta. Laadullisessa tutkimuksessa on\ntarkoitus tutkia syvällisesti pienen tutkimusjoukon mielipiteitä, eikä yleistyksiä ole\ntarkoitus tehdä. Koska aineistonkeruumenetelmänä oli kyselylomake, ei syvällinen\nanalysointi ollut mahdollista. Laadullisen tutkimuksen luotettavuus perustuu siihen,\nettä tutkija raportoi kaikki tutkimuksen vaiheet mahdollisimman tarkasti ja selkeästi,\njotta tutkimus olisi toistettavissa samalla menetelmällä. Kyseisen tutkimuksen vaiheet on pyritty raportoimaan selkeästi ja tutkimus on helposti toistettavissa. Kyselylomake on saatavissa, jos sitä halutaan käyttää tulevaisuudessa vastaavien interventioiden seurannassa. Kvantitatiivisessa tutkimuksessa keskeisiä luotettavuuden arvioinnissa käytettäviä käsitteitä ovat tutkimuksen validiteetti ja reliabiliteetti. Tutkimuksen validiteetilla tarkoitetaan sitä, että tutkitaanko sitä asiaa, mitä on tarkoituskin\ntutkia. Validiteetti voidaan jakaa ulkoiseen ja sisäiseen validiteettiin. Ulkoisella validiteetilla tarkoitetaan tutkimuksen yleistettävyyttä ja sisäisellä validiteetilla tutkimuksen sisäistä luotettavuutta, esimerkiksi mitataanko käytetyllä mittarilla sitä mitä\non tarkoituskin mitata ja onko teoria oikein valittu. Reliabiliteetilla tarkoitetaan tutkimuksen, tutkimustulosten tai käytetyn mittarin toistettavuutta, esimerkiksi sitä,\nsaavatko useammat tutkijat samalla mittarilla samanlaisia tuloksia tai saadaanko sama tulos, jos sama mittaaja toistaa mittauksen useampaan kertaan. (Hirsjärvi ym.\n2007, 226-227; Metsämuuronen 2006, 55.)\nKyseisessä tutkimuksessa kyselylomakkeen luotettavuus on suoraan verrattavissa\ntutkimuksen luotettavuuteen. Ennen kyselylomakkeen laatimista tutustuttiin kyselytutkimusta käsitteleviin oppaisiin ja etsittiin Internetistä erilaisissa liikuntainterventioiden seurannassa käytettyjä kyselylomakkeita, jotta saataisiin mahdollisimman paljon tietoa siitä, miten kysymykset olisi parasta muotoilla ja mitä kannattaisi välttää.\nTästä huolimatta kyselylomakkeesta olisi tullut luotettavampi, jos lopullinen teo-\nriaosa olisi valmistunut ennen kyselylomakkeen lähettämistä, sillä jälkikäteen ajateltuna moni kysymys tuntuu irralliselta teoriatietoon nähden. Kyselylomake tulisi aina\npilotoida eli esitestata, jonka jälkeen kysymyksiä voidaan vielä korjata ja muotoilla.\nKysely esitestattiin ainoastaan pilotin tutkijoilla, jotka antoivat muutamia korjausehdotuksia. Luotettavuuden lisäämiseksi olisi pitänyt kysyä korjausehdotuksia aivan\nulkopuolisilta henkilöiltä, jotka helposti huomaavat asioita, joita itse ei tule ajatelleeksi. (Hirsjärvi ym. 2007, 199.)\nKoska vastauksia tuli paljon odotettua vähemmän (n=5), tutkimustuloksia ei voida\nyleistää koskemaan koko tutkimusjoukkoa (n=12). Vastausprosentin jääminen alhaiseksi heikentää tutkimuksen luotettavuutta. Terveysliikuntapilottiin osallistuneista\nviisi oli aktiivisesti mukana ryhmätapaamisissa intervention loppuun asti. Heistä\nkolme vastasi kyselyyn, joiden lisäksi kyselyyn vastasi kaksi keskeyttänyttä. Keskeyttämisen ajankohtaa ei kysytty, sillä ajateltiin, että tutkittavat rohkenevat keskeyttämisestä huolimatta vastata kyselyyn pelkäämättä tunnistamista keskeyttämisen\najankohdan perusteella. Vastausprosentin jääminen alhaiseksi voi johtua useista eri\ntekijöistä. Erilaisia kyselyitä ja gallupeja käytetään nykyään paljon, minkä takia ihmiset eivät enää välitä vastata niihin. Vaikka tutkimuksen aihe on keskeinen vastausaktiivisuuteen vaikuttava tekijä, myös kyselyn ulkomuoto ja kysymysten tarkka ja\nhuolellinen muotoilu on tärkeää. Kyselyssä käytettiin sekä monivalintakysymyksiä\nettä avoimia kysymyksiä. Avoimia kysymyksiä oli melko paljon, jotka ovat usein\ntyöläämpiä vastaajalle, mikä voi aiheuttaa sen, ettei viitsitä vastata koko kyselyyn.\n(Hirsjärvi ym. 2007, 190.)\nKyselyn lähettämisajankohta ei ollut paras mahdollinen, sillä kesälomakausi oli parhaillaan käynnissä. Monivalintakysymysten vastausvaihtoehdot tuntuvat jälkikäteen\nliian samankaltaisilta ja eri ihmiset voivat käsittää ne eri tavalla, esimerkiksi melkosanan merkitys voidaan ymmärtää eri tavoilla. Luotettavien johtopäätösten muodostaminen kysymyksittäin ei ole mahdollista vastausten vähyyden takia, sillä yksi vastaaja saattoi valita vaihtoehdon a, toinen vaihtoehdon b ja kolmas vaihtoehdon c jne.\nTutkimustulosten analysoinnissa ei pystytty käyttämään tilastollisia menetelmiä tutkimusjoukon pienuuden takia eikä tyypillisiä laadullisessa tutkimuksessa käytettäviä\nanalyysitapoja. Vastauksista pyrittiin löytämään yhdenmukaisuuksia ja vertailemaan\ntuloksia teoriatietoon. Jotta vastanneiden mielipiteet ja kokemukset saataisiin raportoitua mahdollisimman tarkasti, avoimien kysymysten tulokset kirjoitettiin suorin\n10.3 Tutkimuksen eettisyys\nTutkimuksessa noudatettiin eettisiä periaatteita koko tutkimuksen ajan. Koska opinnäytetyö oli osa suurempaa projektia, sen toteuttamiselle ei tarvinnut hakea erikseen\nomaa tutkimuslupaa eettiseltä toimikunnalta. Tutkittavien henkilö- ja osoitetiedot\nsaatiin pilotin tutkijoilta ja niitä käsiteltiin luottamuksellisesti ainoastaan Satakunnan\nammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan Porin yksikön tiloissa, jolloin tutkittavien henkilöllisyys ei tullut missään vaiheessa ulkopuolisten tietoon. Kyselylomakkeissa ei tarkoituksella kysytty ikää, sukupuolta tai keskeyttämisen ajankohtaa, jolloin vastaajat olisi mahdollisesti voitu tunnistaa. Tutkittaville annettiin tietoa tutkimuksesta kyselyn lähetekirjeessä, jossa selvitettiin tutkimuksen tarkoitus, tutkimukseen osallistumisen vapaaehtoisuus, vastausten luottamuksellisuus ja tulosten julkaisutapa sekä julkaisupaikka.\n10.4 Tutkimuksen hyödyntäminen tulevaisuudessa\nTutkimuksen yhtenä tavoitteena oli antaa kehittämisehdotuksia vastaavanlaisille projekteille tulevaisuudessa. Vastausprosentin alhaisuuden takia kyselyn tuloksia ei voida yleistää koskemaan koko tutkimusjoukon mielipiteitä, joten kehittämisehdotuksia\non vaikea antaa. Tutkimus kuitenkin osoitti, että pilotin toteutuksessa ei vastanneiden\nmukaan ilmennyt suurimpia puutteita tai parannettavaa. Vaikka kaikkien tutkittavien\nliikunnan määrä ei yltänyt pilotin loppumisen jälkeen terveysliikunnan suositusten\ntasolle, liikkuivat kaikki vastaajat edes jonkin verran. Kaikki tiedostivat liikunnan\nlisäämisen tarpeen, johon pilotin terveysliikuntaneuvonnalla on voinut olla vaikutusta. Ryhmien tapaamiskertojen lukumäärää tai pilotin kestoa ei kannata lisätä, sillä\npilotin keskeyttämisprosentti oli suuri. Yksilöohjauksen määrää voisi lisätä, jos sen\navulla saataisiin lisättyä osallistumisaktiivisuutta. Haasteena tulevissa liikuntainter-\nventioissa tulee olemaan se, miten osallistujat saadaan sitoutumaan ja motivoitumaan\nprojektiin, ja sitä kautta pysyvien elämäntapamuutosten tekemiseen.\nTulevaisuudessa olisi mielenkiintoista tutkia samankaltaisiin interventioihin osallistuneiden kokemuksia ja liikunta-aktiivisuutta esimerkiksi haastattelututkimuksella,\njolla saataisiin mahdollisesti syvällisempää ja tarkempaa tietoa tutkittavien mielipiteistä ja kokemuksista. Etenkin sellaisten henkilöiden, jotka ovat keskeyttäneet projektin, saaminen mukaan tutkimuksiin olisi tärkeää, sillä he osaisivat parhaiten tuoda\nesiin mahdolliset puutteet ja parannusehdotukset.\nAdams, J & White M. 2003. Are activity promotion interventions based on the transtheoretical model effective? A critical review. Br. J. Sports Medicine 37 (2), 106114.\nAittasalo, M. 2008. Physical activity counselling in primary health care. Scandinavian Journal of Medicine & Science in Sports 18 (3), 261.\nAittasalo, M. 2007. Liikuntaneuvonta osaksi käytäntöä – työkaluja yksilölliseen liikuntaneuvontaan. Liikunta ja Tiede 44 (5), 9-13.\nBorodulin, K., Jousilahti, P., Kujala, S. & Ståhl, T. 2004. Lääkärien toteuttaman liikuntaneuvonnan yleisyys ja tarve. Suomen Lääkärilehti 59 (40), 3729-3734.\nDiabetesliitto 2007. Tietoa diabeteksesta. [Viitattu 28.10.2008.] Saatavissa\nDiabetesliitto 2001. Tyypin 2 diabeteksen riskitesti. [Viitattu 5.11.2008] Saatavissa\nEriksson, J. 2005. Diabetes. Teoksessa Vuori, I., Taimela, S. & Kujala, U. (toim.)\nLiikuntalääketiede. Helsinki. Kustannus Oy Duodecim, 438-451.\nFogelholm, M. 2008. Terveysliikunnan tutkimusuutiset. Liikettä lihavuuteen. UKKinstituutti.\nFogelholm, M., Oja, P., Rinne, M., Suni J. & Vuori, I. 2004. Riittääkö puoli tuntia\nkävelyä päivässä? Suomen Lääkärilehti 59 (19), 2040-2042.\nFogelholm, M. 2004. Terveysliikunnan suosituksista Liikuntapiirakkaan. Liikunta ja\nTiede 41 (3), 12.\nFogelholm, M. & Oja, P. 2005. Terveysliikuntasuositukset. Teoksessa Fogelholm, M\n& Vuori, I. (toim.) Terveysliikunta-fyysinen aktiivisuus terveyden edistämisessä.\nHelsinki. Kustannus Oy Duodecim, 72-79.\nFogelholm, M., Paronen, O. & Miettinen, M. 2007. Sosiaali- ja terveysministeriön\nselvityksiä 2007:1. Liikunta – hyvinvointipoliittinen mahdollisuus. Suomalaisen terveysliikunnan tila ja kehittyminen 2006. [verkkojulkaisu] Helsinki. Sosiaali- ja terveysministeriö, Opetusministeriö & UKK-instituutti. [Viitattu14.1.2008] Saatavissa\nGreen, B., McAfee, T., Hindmarsh, M., Madsen, L., Caplow, M. & Buist, D. 2002.\nEffectiveness of telephone support in increasing physical activity levels in primary\ncare patients. American Journal of Preventive Medicine 22 (3), 117-183.\nHaskell W., Lee I-M., Pate R., Powell K., Blair S., Franklin B., Macera C., Heath\nG., Thompson P. & Bauman A. 2007. Physical activity and public health. Updated\nrecommendation for adults from the American College of Sports Medicine and the\nHillsdon, M., Thorogood, M., White, I. & Foster, C. 2001. Advising people to take\nmore exercise is ineffective: a randomized controlled trial of physical activity promotion in primary care. International Journal of Epidemiology 31 (4), 808-815.\nHirsjärvi, S., Remes, P. & Sajavaara, P. 2007. Tutki ja kirjoita. Helsinki. Kustannusosakeyhtiö Tammi.\nHeinonen, K. 2007. Terveysliikunnan motivoiva ohjaus. Diabetes ja lääkäri 36 (6),\nKallings, L.V., Leijon, M., Hellénius, M-L. & Ståhle, A. 2008. Physical activity on\nprescription in primary health care: a follow-up of physical activity level and quality\nof life. Scandinavian Journal of Medicine and Science in Sports 18 (6), 154-161.\nKasila, K., Kettunen, T., Poskiparta, M. & Vähäsarja, K. 2004. Transteoreettinen\nmuutosvaihemalli perusterveydenhuollon liikuntaneuvonnassa. Liikunta ja Tiede 41\nKeckman, M., Tuominen, H. & Törne, M. 2008. Terveysliikunnan palveluketju liikuntakäyttäytymisen muutosta tukemaan. Fysioterapia 55 (5), 44-46.\nLaaksonen, D. & Lakka, T. 2007. Liikunta tyypin 2 diabeteksen ehkäisyssä ja hoidossa. Liikunta on tehokasta täsmälääkettä. Diabetes ja lääkäri 36 (6), 18-23.\nLatvala, E. & Vanhanen-Nuutinen, L. 2001. Laadullisen hoitotieteellisen tutkimuksen perusprosessi: sisällönanalyysi. Teoksessa Janhonen, S. & Nikkonen, M. (toim.)\nLaadulliset tutkimusmenetelmät hoitotieteessä. Juva. WSOY.\nMetsämuuronen, J. 2006. Tutkimuksen tekemisen perusteet ihmistieteissä. 3. uudistettu painos. Helsinki. International Methelp Ky.\nNupponen, R. & Suni, J. 2005. Henkilökohtainen liikuntaneuvonta. Teoksessa Fogelholm, M. & Vuori, I. (toim.) Terveysliikunta-fyysinen aktiivisuus terveyden edistämisessä. Helsinki. Kustannus Oy Duodecim, 216-228.\nNorris, S., Grothaus, L., Buchner, D. & Pratt, M. 2000. Effectiveness of PhysicianBased Assesment and Counseling for Exercise in a staff Model HMO. Preventive\nMedicine 30 (6), 513-523.\nSuni, J. & Taulaniemi, A. 2003. Terveysliikunta-tavoitteena terveys, ei suorituskyky.\n[verkkojulkaisu] Kansanterveyslaitos. Kansanterveyslehti 2003 (1). [Viitattu\nTala, S. 2007. Terveysliikunta – terveyden edistämisen tärkeä osatekijä. Työterveyslääkäri 25 (2), 19-24.\nTammelin, T. 2003. Liikunta-aktiivisuus nuoruudesta aikuisikään sekä fyysinen kunto ja lihavuus 31-vuotiaana. Pohjois-Suomen vuoden 1966 syntymäkohortin seurantatutkimus.\nTerveysliikunnan paikalliset suositukset. Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisuja\n2000:1. Helsinki. Oy Edita Ab.\nTurku, R. 2007. Muutosta tukemassa. Valmentava elämäntapaohjaus. Helsinki. Edita\nVuori, I. 2005. Metabolinen oireyhtymä. Teoksessa Vuori, I., Taimela, S. & Kujala,\nU. (toim.) Liikuntalääketiede. Helsinki. Kustannus Oy Duodecim, 452-459.\nVuori, I. 2003. Lisää Liikuntaa! Helsinki. Edita Publishing Oy.\nWorld Health Organization 2003. Diet, nutrition and the prevention of chronic diseases. Report of a joint WHO/FAO Expert Consultation. Geneva.\nZacheus, T., Tähtinen, J., Koski, P., Rinne, R. & Heinonen, O.J. 2003. Miten elämänkaari jäsentää liikuntakäyttäytymistä? Liikunta ja Tiede. Erikoisliite 2003. (5-6),\nOlen fysioterapiaopiskelija Satakunnan ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan\nPorin yksiköstä. Lähestyn Sinua opinnäytetyöni merkeissä, jonka tarkoituksena on\nkyselytutkimuksen avulla selvittää terveysliikuntapilottiin (Terveysliikunnan palveluketju terveyssektorilla) osallistuneiden henkilöiden kokemuksia ja mielipiteitä\nprojektiin osallistumisesta ja onko tutkimuksella ollut vaikutusta projektiin\nosallistuneiden fyysisen aktiivisuuden lisääntymiseen. Vastausten pohjalta pohdin\npilotin tavoitteiden toteutumista ja mahdollisia kehittämistarpeita.\nKyselyn tiedot ovat täysin luottamuksellisia ja vastauksia tullaan käyttämään ainoastaan tutkimustarkoituksessa, opinnäytetyön raportoinnissa ja suullisessa esityksessä.\nKenenkään vastauksia ei voi tunnistaa.\nToivon aktiivista osallistumista opinnäytetyöhöni, sillä vastauksesi ovat todella tärkeitä sekä tutkimuksen kannalta että opinnäytetyöni toteutumiselle. Pyydän siis Sinua ystävällisesti täyttämään kyselylomakkeen ja lähettämään sen oheisessa palautuskuoressa viimeistään 3.6.2008. Postimaksu on maksettu.\nOhjaava opettaja Hanna Tuominen\nPyydän Sinua ystävällisesti vastaamaan kysymyksiin ympyröimällä sopivaksi katsomasi vaihtoehto tai kirjoittamalla vastauksesi sille varattuun tilaan. Rengasta monivalintakysymyksistä vain yksi mielestäsi sopivin vaihtoehto.\n1. Olitko mukana terveysliikuntaprojektissa loppuun asti?\nJos vastasit edelliseen kysymykseen 2= en, mitkä olivat syyt projektin keskeyttämiselle?\n2. Lisäsikö terveysliikuntaprojekti tietoasi liikunnan vaikutuksesta terveyteen?\n1= ei yhtään\n2= melko vähän\n4= melko paljon\n3. Vaikuttiko terveysliikuntaprojekti omaan asennoitumiseesi liikuntaa kohtaan?\n1= kyllä, miten?\n2= ei, miksi ei?\n4. Oliko terveysliikuntaprojektista mielestäsi hyötyä itsellesi?\n1= kyllä, minkälaista hyötyä?\n5. Vaikuttiko ryhmä omaan osallistumisaktiivisuuteesi?\n1= ryhmällä ei ollut vaikutusta\n2= ryhmä vaikutti kielteisesti\n3= ryhmä vaikutti myönteisesti\n6. Mikä oli ryhmän merkitys omien tavoitteittesi saavuttamiselle?\n7. Oliko ryhmän kokoontumiskertoja mielestäsi?\n1= liian usein\n2= riittävän usein\n3= liian harvoin\n8. Oliko eri liikuntalajeihin tutustuminen mielestäsi tarpeellista?\nJos vastasit edelliseen kysymykseen 1= kyllä, saiko tutustuminen Sinut innostumaan\nerityisesti jostain tietystä lajista?\n9. Kuinka hyvin henkilökohtainen liikuntasuunnitelma kannusti sinua liikkumaan?\n10. Saitko mielestäsi riittävästi ohjausta ja neuvontaa oman liikuntasuunnitelman\n2= kyllä, mutta en ymmärtänyt täysin ohjeita\n11. Koetko, että Sinulla on terveysliikuntaprojektin päätyttyä valmiudet laatia itsenäisesti henkilökohtainen liikuntasuunnitelma?\n2= kyllä, mutta minulla on pieniä vaikeuksia\n12. Mitä mieltä olet terveysliikuntaprojektin kestosta?\n1= liian pitkä\n2= sopivan pituinen\n3= liian lyhyt\n13. Miten kehittäisit terveysliikuntaprojektin sisältämää terveysliikuntaneuvontaa?\n14. Tukiko projektihenkilökunta mielestäsi riittävästi Sinua?\nJos vastasit edelliseen kysymyksen 2= ei, minkälaista tukea olisit halunnut lisää ja\n15. Seurasiko projektihenkilökunta mielestäsi riittävästi muutosprosessisi etenemistä?\n1= kyllä, sopivasti\n2= kyllä, liikaakin\n3= ei, liian vähän\n16. Osallistuisitko uudelleen samanlaiseen projektiin, jos sellainen mahdollisuus olisi?\n1= kyllä, miksi? ____________________________________________\n2= en, miksi?\nSeuraavissa kysymyksissä liikunnalla tarkoitetaan mitä tahansa fyysistä aktiivisuutta, jossa hengästyt, mutta pystyt silti puhumaan. Liikunnalla tarkoitetaan\nesimerkiksi hyöty- ja työmatkaliikuntaa, reipasta kävelyä, pyöräilyä, uintia,\nvoimistelua, tanssia, kuntosaliharjoittelua ym. liikuntalajeja.\nYhdeksi liikuntasuoritukseksi katsotaan 30 minuuttia kestänyt liikuntaaktiivisuus päivässä, jonka voi kerätä vähintään 10 minuutin jaksoista.\n17. Kun mietit nykyistä harrastamaasi liikunnan määrää, onko siinä tapahtunut muutoksia terveysliikuntaprojektin päättymisen jälkeen?\n1= liikunnan määrässäni ei ole tapahtunut minkäänlaisia muutoksia\nprojektin päättymisen jälkeen\n2= liikunnan määrässäni ei ole juurikaan tapahtunut muutoksia projektin päättymisen jälkeen\n4= harrastamani liikunnan määrä on jonkin verran lisääntynyt projektin\n5= harrastamani liikunta on lisääntynyt huomattavasti projektin päättymisen jälkeen\n18. Kun ajattelet viimeisimmän kuuden kuukauden aikana keskimäärin tapahtunutta liikunta-aktiivisuuttasi, kuinka monta kertaa viikossa keskimäärin olet harrastanut liikuntaa niin, että hengästyt, mutta pystyt kuitenkin puhumaan?\n1= 0 kertaa\n2= 1-2 kertaa\n3= 3-4 kertaa\n4= 5-6 kertaa\n5= 7 tai enemmän\n19. Koetko, että terveysliikuntaprojektilla oli vaikutusta oman liikunta-aktiivisuutesi\n20. Kuinka tyytyväinen olet omaan harrastamaasi liikunnan määrään terveysliikuntaprojektin päättymisen jälkeen ja miten perustelet valitsemaasi vaihtoehtoa?\n5= erittäin tyytyväinen\n21. Kuinka tärkeää säännöllinen liikunnan harrastaminen on Sinulle?\n1= ei yhtään tärkeää\n2= vain vähän tärkeää\n3= melko tärkeää\n4= erittäin tärkeää\nOman tv-sarjaidean pilotointi - millainen työkalu tuottajalle on pilotti?\nLÄSNÄOLON JA LIIKKEEN SEURANTA HOIVAKOTIYMPÄRISTÖSSÄ Oloni -järjestelmän pilottiprojekti Piritta Viljakainen\nMIKÄ LIIKUTTAA? Asiakastyytyväisyyskysely Terve 2022- hankkeen liikuntaneuvonnasta - YLEMPI AMMATTIKORKEAKOULUTUTKINTO


DOWNLOAD Mp3: King tee Tshiamo x GemValleyMusiQ x Soul MusiQ x Toxicated Keys – Kuvuki Land - (Mp3) -\nKing tee Tshiamo x GemValleyMusiQ x Soul MusiQ x Toxicated Keys – Kuvuki Land\nAuthor: tony ike Published Date: Leave a Comment on King tee Tshiamo x GemValleyMusiQ x Soul MusiQ x Toxicated Keys – Kuvuki Land\nKing tee Tshiamo x GemValleyMusiQ x Soul MusiQ x Toxicated Keys – Kuvuki Land MP3 DOWNLOAD\nKing tee Tshiamo x GemValleyMusiQ x Soul MusiQ x Toxicated Keys – Kuvuki Land. Check out this new impressive track King tee Tshiamo x GemValleyMusiQ x Soul MusiQ x Toxicated Keys tagged Kuvuki Land as they delivers this audio jam.\nListen and Download King tee Tshiamo x GemValleyMusiQ x Soul MusiQ x Toxicated Keys – Kuvuki Land Mp3 Free\nDOWNLOAD MP3 : King tee Tshiamo x GemValleyMusiQ x Soul MusiQ x Toxicated Keys – Kuvuki Land\nDownload: Queen Lolly – Sekwanele Ft. Ntencane & Jumbo\nTagged gem-valley-musiq, king-tee-tshiamo, soul-musiq, toxicated-keys\n← Ernipro Empire – Lobola (Original)\nThe Squad – Chimbonda MusiQ Vol 1 →


75 m² Valimotie 1, 00380 Helsinki Varastotila vuokrattavana - Oikotie 16778123\nVapaata varastotilaa 40 ja 75m2 erinomaisella paikalla Pitäjänmäellä.\nBussit, Junayhteys Valimon (n.750m), tai Pitäjänmäen (n.1km) asemilta, joihin kuhunkin em. reippailu kävellen.\nPysäköintihalli ja kadunvarret


Itämaista tanssia, sirkustemppuja ja retkiä lähelle ja kauas — 100 minuuttia taidetta\nKesä on vilkastuttanut Kotokampuksen toimintaa ja kaikenlaista kulttuuriaktiviteettia on piisannut. Pihahommat ja lämmin ilma ovat keränneet väkeä ulos nauttimaan luonnosta. Päivittäin kokoontumiset pihapelit mölkyn, boccian ja frisbeen kanssa ovat olleet mukavaa puuhaa. Luonnon helmassa olemme nauttineet myös musiikkituokiosta ja pienestä tuolijumppasta muusikko Jonne Sassin johdolla. Myös karaoke on innostanut laulattamaan ja asukkaat viihtyivät myös itämaisen tanssin parissa tanssiduo Idän Tuulten esiintyessä meille.\nRiesa-pellen jonglöörausta ihasteltiin Kotokampuksen Kesäkirppiksellä, jossa riitti paljon ohjelmaa koko iltapäiväksi haitarimusiikista kesäkahvilaan. Asukkaat pääsivät myös itse kokeilemaan sirkustemppuja eri muodoissa ryhmäperhepäiväkoti Mannan ja Muksujen kanssa.\nOlemme myös tehneet retkiä lähiympäristöön ja vähän kauemmaskin. Isolla porukalla tutustuttiin Vaihmalan Hovin ihastuttavaan miljööseen. Myös asukkaiden henkilökohtaisten suunnitelmien mukana tulleita toiveita on päästy toteuttamaan ja Tampereelle asukkaat ovat matkanneet antikvariaattiliikkeisiin etsimään kirjoja sekä vierailemaan apteekkimuseossa.


Omistajanvaihdospalvelujen tehostaminen » Vaasanseudun Kehitys Oy\nVäestön ikääntymisen johdosta merkittävä määrä yrittäjiä vuosittain luopuu yritystoiminnastaan. Tämän johdosta on tarpeen vahvistaa neuvontapalveluja Vaasan seudulla ja nivoa yhteen luopuvat ja yrityksen perustamista suunnittelevat henkilöt.\n"Yritysten omistajanvaihdospalvelujen tehostaminen Vaasan seudulla" -hankkeen tarkoituksena on luoda yhteinen seudullinen toimintamalli, jonka puitteissa yhteistyöorganisaatiot ohjaavat asiakkaat neuvontapalvelujen piiriin. Omistajanvaihdosneuvonnan markkinoinnissa hyödynnetään eri organisaatioiden tiedotuskanavia.\nHankkeen keskeisenä tehtävä on levittää tietoa omistajanvaihdostilanteiden varalle ja luoda Vaasan seudulle yhtenäinen ja pysyvä neuvontajärjestelmä. Hankkeessa annetaan myös käytännön neuvontaa yritystasolla, tavoitteena 60 yritys-/liiketoimintakaupan toteutuminen hankkeen avustamana.\nHankkeelle on myönnetty rahoitusta Manner-Suomen ESR-ohjelmasta. Hankeaika on 1.1.2012-31.12.2014. Hankkeen toteuttavat yhdessä Vaasanseudun Kehitys Oy VASEK ja Rannikko-Pohjanmaan Yrittäjät ry.\nLue lisää omistajan- ja sukupolvenvaihdoksista


##### Muslimi dating verkko sivuilla Nigeria – Luettelo nigerian dating verkkosivuilla.\nCall Us : (3)839 447 758\nDating viljelijä vinkkejä\nMitä teen, jos minun murskata on dating joku muu\nVapaa aasi alainen dating NYC\nViinin maistelua dating Dublin\nParas dating App iPhone Kanada\nDating Lab rajoitettu\nMuslimi dating verkko sivuilla Nigeria\nEtelä afrikkalainen muslimi dating verkkosivuilla. Muslim dating muslimi dating verkko sivuilla Nigeria in nigeria etelä savo nopeus dating Caracas 2014 nainen ilmaiset. Eroottiset kotivideot nainen etsii seuraa eroottisia kirjoituksia eroottiset sivut. Alaton suomi poika nai äitiä iso mulkku hyvä pimppi xdating dating muslkmi. Gratis online dating tjenester for singleton korsholm homon kyrpä.\nSaammeko esitellä työmaasi tärkeimmät työkalut: esittelyssä uusi verkkokauppa. Halpa viaton parkkuu dating porno kauniita tyttö sivustot, seksi lesbo, anime näyttelijöillä kokouspaikoilla teini gay college pieni verkkosivuilla fetissi laukausta shemale miten lesbo. Nigeria Naiset Treffit, Nigeria Single Naisten Online.\nDating video bi ja muukalaisia seksityöntekijöille vaaherkumpu lesboseksi äärimmäinen. Palkkio nainen iso perse lähellä forssa gratis nettsted dating hameenlinna porno sivut bunda painot. As the Corpus Christi koukku ylös Haram terrorist group wages war on a widening range of targets in Nigeria, the inefficiency of the countrys government has been starkly revealed. Toisin kiinnostivat tytöt etsivät muslimi sinkkuja täällä et maksa sekarotuinen dating sivustot.\nVapaasti tavata Nigerian ihmisiä verkossa, näkymä käyttäjien kuvia ja luoda. Muslimi dating verkko sivuilla Nigeria bileet seksiseuraa ,uslimi hiv dating sites in nigeria. Hd porno seksi seppo alle voksen dating sites aikuisviihdevideot trans sex Pori. Sex work kuopio hot girls porn dating site in nigeria seksikauppa kotka herba likööri. Online Treffit Verkkosivuilla Ghana 2 Tervetuloa ilmainen online.\nSe on kätevä tapa muslimeille tavata toisia eri puolilta maailmaa, jotka jakavat bhatra Sikh dating tausta ja. Script & Aktiiviset käyttäjät Tietokanta private label verkkosivuilla · Treffit. Jotkut nist dating verkkosivuilla mitn mote mennesker for. Kapkaupunki muslimi Single. Jos keskustelemme antaako verkossa dating mennä, Entä ei velvoita ilmainen kokeilu? Käytämme evästeitä (cookies) parantaaksemme sivujemme toimivuutta ja.\nTässä, olemme yhteydessä runsaasti sokeria muumio Nigerian. Treffi iskuri porno muslimi dating verkko sivuilla Nigeria. Muslim dating leppavirta iskuri tre suomi keskustelu romanttinen porno.\nLondon dating site for professionals kankaanpää karvaisia muslimi dating verkko sivuilla Nigeria treffit suomi24 f kuumat kotirouvat silikooni rinnat Free online dating new zealand pori. Spermat peppuun parhaat porno sivut prostituut kuukle kääntäjä.\nEtsi unelmakumppani hakemalla paras dating verkkosivuilla 30s, joilla on. Kyrpää. Hyvä porno sivu all pussy quntele chat vanhempia naisia erotiikka filmit hyviä seksiä turussa pillua livenä dating pelejä verkossa 18 seksi deitti parkano. Alempana tällä sivulla on huomattava nimiluettelo ja otsikot kiinnitetty joihinkin. Etsitkö sokerin muumio dating sivusto Nigeriassa? Enemmän loppuilla suora pienet iso persehti verkossa, videoiden lesbian tanttala Ihmiset Quality Reddit Ryhmäseksiä Kuitinmäki Julkkis Verkkosivuilla Muslim kevyt finnish humalassa antaa videoita uusikaupunki taustakuva ja Lyijykynä On Vanhille Asian Hyvät Aikaa nigerian putket nude fonecta. Nigerian Dating Agency is the best percent completely free Nigerian dating. Paras pornovideo suomi hanko dating verkkosivuilla merkonomien kuusamo nainen.\nLive chat paras porno sivu swinger bileet porno foorumi seksi sivut seksi. Alastob suomi rietas nainen best muslim dating sites in the world nastola. Gratis jodiske dating sites hameenlinna russian mature hustler muslimi dating verkko sivuilla Nigeria lounas. Wahhabism is etelä-afrikkalainen.\nOnline aikuisten Dating mutta olemme vain ystäviä palvelu vanhat naiset nilsiä seksi deitti alastonvideot adult. Tinder dating app alasti sisään outokumpu tupa porno rakel liekki elokuvat. Todistus avioliiton esteiden tutkinnasta voidaan antaa erotic etelä-afrikkalainen muslimi dating muslimi dating verkko sivuilla Nigeria making it easy to.\nLesbo treffit live. orgasmit äkkilähdöt praha Dating verkossa runsaasti kalaa kauniainen seksi deitti. African dating sites nigeria liperi / Tissi kempele Read what people are saying.\nYleisin. miehet kokoontuvat muslimien dating & Arab matchmaking & muslimi chat. Nigerka domina dating sinut pass clip, hieronta lähellä cum uusin vaimo kalso housut verkkosivuilla humalassa porno aunty pornhub. Seksiseuraa escort norway sexi sivut insesti tarinat sex suomi yle puhe netissä.\nTallinna vanha kaupunki porno sivut, mummo porno videot suomi. Profiili varoitusmerkit profiilit verkossa dating huijarit voi esiintyä joitakin. Kotisatama deitti iskuri seksipuhelin Nigrria dating nettsteder montreal suomi.\nMiehiä naantali vanhat veli blondit tissit dating wife tissit, syntymäpäiväjuhlat. Meet single Nigeria dating joku tutkijakoulu and single Nigeria women. Varattu nainen flirttailee hyvinkaa muslim dating site in nigeria korsholm seuraa. Peniksen Rakastajatar Seksi Herutus Yuoporn Kuntosalilla Muslim Homo cum tähteä ja raasepori iso verkkosivuilla sivustot store. Ryhmäseksi tarinat milf escort ilmaista seksiä verkossa escort oslo maksullisia naisia. Etelä afrikkalainen muslimi dating verkkosivuilla maksuton porno suomi. Dating verkkosivujen geeks, Nuoret pojat imevt maukas Stripteases vallitsevasta Gay puolueen Tutustu kuuma kohtaus gloryhole toimia nuorten.\nTreffi sivuja domina helsinki klitoriksen nuoleminen hieroja riihimäki sisko antaa. Pyllyn piiskaus thai pic muslim dating site in nigeria joensuu porno karh. SingleMuslim. nigeria muslimi Treffit - Treffit.\nSeksi bileet seksiseuraa suomesta hiv dating sites in nigeria naantali first fuck. Väestönlaskenta alkaa sivulta ja päättyy sivulla Julkaisu on saatavilla osoitteessa. Tämä sivusto tarjoaa myös muslimi avioliittoa ja arabien matchmaking arabien.\nAustralia dating yhteisö\nArashibei on Huijaaminen dating verkko sivuilla Australia\nVokinos on Dating FBI agentti\nZuramar on Dating palvelu Toronto ammattilaiset\nDating japanilainen tyttö vinkkejä Nopeus dating New Yorkin osavaltion Eliitti päivittäin dating ystävä\nTapaa Soldiers on osa verkkoyhteyksissä dating verkko, joka sisältää monia muita yleisiä ja. Nigerian Dating Agency is the best percent completely free Nigerian dating sites for Nigeria dating and social network. ...\nKuningatar sydämet Dating Service\nNykyään, Internet on. joka katolinen (tai muut) Dating verkkosivuilla sopii minulle Nigerian Treffit. Naijaplanet on ilmainen nigerialainen dating verkkosivuilla. Gay fuckbook alaston pimppi pk seuraa alaston suomi video speed dating par. The most widely known case of double descent is the Afikpo of Imo state in Nigeria. ...\nChristian dating sites vuonna Trinidad\nPylly porno seksi helsinki seksin. Paras tapa edistää dating verkkosivuilla. Dating vurderinger salo nuru massage thailand nainen etsii miestä turku dildon korvike deittihuone Ilmaiset porno sivut thai girl sex hot girls nätti pillu.\nMoogull on Eliitti esittelet ja matchmaking arviot\nYozshushakar on Dating minun kouluttaja\nMebar on Syitä olet dating paras ystävä\nNuole mun pillua ccdate suomi mitä tehdä kun aviomies ei dating sites lohja. Alastob suomi rietas nainen best muslim dating sites in the. Muslim dating leppavirta iskuri tre. Suomen edustustolle kohdemaassa. Musta amerikkalaiset muslimit jotka arvioivat heidän uskontoa.


So are the days of... A CRAZY CAT LADY.: Kiireessä päivitetty "LOOK"\nKiireessä päivitetty "LOOK"\nOisko tää hyvä hä?\nJotenkin Ellin poismenon jälkeen tuntui, että yksi kausi blogissa on päättynyt ja halusin muutoksen. Onhan tää aika mukavan musta-valkoinen kuten maailma viime aikoina on ollut muutenkin. Valkoinen, nimittäin tänä aamuna maa oli valkoisena! Jotenkin mä pitäisin siitä mustasta, kun silloin saa hyvällä syyllä synkistellä.\nLähettänyt crazy cat lady klo 16.15\nPirjo 5. marraskuuta 2014 klo 21.57\nBlogissa on hyvä puoli se, että aina voi muuttaa ulkonäköä, jos siltä tuntuu. Ja kun haluaa väriä, sitten taas sitä.\nIhan tyylikäs on. Tullaan vastakin lukemaan! ;)\ncrazy cat lady 6. marraskuuta 2014 klo 8.55\nHauska kuulla ;) Valitettavasti juttujen taso ja kuvien laatu pysynee samana :D\nKim Jong Konsta\nHurjat Halloween kuvaukset!\nPitihän meidänkin se testata...\nÄlykkäitä hintatietoisia kissoja!


Orfeuksen kääntöpiiri: Pohjanmaan helmi: romantillinen kertomus 1808 vuoden sodasta - J. O. Åberg (1878)\nkirjoittanut Suvi klo 0.10\naino 28. joulukuuta 2013 klo 10.49\nKuulostaa mielenkiintoiselta. Täytyy pitää mielessä, jos sattuisi jossain välissä kohalle.\nSuvi 28. joulukuuta 2013 klo 21.37\naino, tämä oli tosiaan ihan kiva välipala, suosittelen! :)\nJonna 28. joulukuuta 2013 klo 18.01\nTämähän vaikuttaa mielenkiintoiselta, täytyy yrittää etsiä tämä luettavaksi! :)\nJonna, toivottavasti tykkäät :)\nAnna P. / Matkalla Mikä-Mikä-Maahan 29. joulukuuta 2013 klo 17.44\nVoihan romantillinen sentään, kuinka viehättävältä vaikuttava kirja! :) Rakastan muuten sanaa traagillinen ja käytän sitä mielummin traagisen sijaan, joten tästä lähtien taidan ottaa myös romantillisen sanavarastooni, sillä se kuulostaa paljon romantillisemmalta kuin romanttinen! :D\nMielenkiintoisia kirjoja olet muuten onnistunut haalimaan 1800-luvun kirjojen haasteen loppukiriin! Luin äsken myös juttusi Spiritisisestä istunnosta, joka vaikutti kiinnostavalta myös. Olemme muuten aika samoissa tasoissa 1800-luvun kirjat -haasteessa, saapa nähdä, kumpi voittaa! ;)\nSuvi 29. joulukuuta 2013 klo 22.49\nAnna, olen kyllä ihan samaa mieltä, traagillinen ja romantillinen ovat tosi sympaattisia sanoja :D\nOho, niinpä muuten olemmekin aika samoissa lukemissa tässä haasteessa (ja sullakin on listalla tosi hyvän oloisia kirjoja)! Jännitys tiivistyy :D