Nro25OB KANSAINVALISEN TYOJARJESTON. Toimittanut HeIinä Melkas ILO:N YLEISSOPIMUKSET. Osa II (v ) RECEIVED SUOMEN ILO-NEUVOTTELUKUNTA - PDF\nNro25OB KANSAINVALISEN TYOJARJESTON. Toimittanut HeIinä Melkas ILO:N YLEISSOPIMUKSET. Osa II (v ) RECEIVED SUOMEN ILO-NEUVOTTELUKUNTA\nDownload "Nro25OB KANSAINVALISEN TYOJARJESTON. Toimittanut HeIinä Melkas ILO:N YLEISSOPIMUKSET. Osa II (v. 1952-1999) RECEIVED SUOMEN ILO-NEUVOTTELUKUNTA"\n1 Tyohallinnon julkaisu RECEIVED 6 SE? 2505 JLO Inrnat1o,iaI Labour Office INFORj Nro25OB Toimittanut HeIinä Melkas KANSAINVALISEN TYOJARJESTON ILO:N YLEISSOPIMUKSET Osa II (v ) SUOMEN ILO-NEUVOTTELUKUNTA TYOMINISTERIO Helsinki 2000 ISBN ISSN IID I I II II I I I II I li 46322\n2 Sisällysluettelo Esipuhe 3 Johdanfo 4 Yleissopimus nro 1: Työajan rajoittaminen teollisuusyrityksissä kandeksaksi tunniksi päivässa ja 7 neljäksikymmeneksikandeksaksi tunniksi viikossa (1919) Yleissopimus nro 2: Tyottomyys (1919) 10 Yleissopimus nro 3: Naisten pitäminen työssä ennen lapsen synnyttamista ja sen jalkeen (1919) 12 Yleissopimus nro 4: Naisten kayttaminen yotyossä (1919) 14 Yleissopimus nro 5: AIm ikäraja lapsille teollisuustyossa (1919) 16 Yleissopimus nro 6: Lasten ja nuorten henkiloiden yotyo teollisuusammateissa (1919) 18 Yleissopimus nro 7: Aim ikäraja aluksella tyoskenteleville lapsille (1920) 20 Yfeissopimus nro 8: Korvaus aluksen haaksirikon aiheuttamasta tyottomyydesta (1920) 22 Yleissopimus nro 9: Merimiesten tyonvalitys (1920) 24 Yeissopimus nro 10: Lasten kayttaminen maata1oustöissi (1921) 27 Yleissopimus nro 11: Maataloustyontekijain yhdistymis- ja kokoontumisvapaus (1921) 28 Yleissopimus nro 12: Korvauksen suorittaminen maataloustyossa sattuneiden tapaturmien 29 johdosta (1921) Yleissopimus nro 13: Lyijyvalkoisen käyttäminen maalaustoissä (1921) 30 Yleissopimus nro 14: Viikkolevon sovelluttaminen teollisuusyrityksissa (1921) 33 Yleissopimus nro 15: AIm ikäraja lämmittiijina tai hiilenkantajina kiytettavi11e nuorille 36 henkiioille (1921) Yleissopimus nro 16: Meripalveluksessa olevien lasten ja nuorten henkiloiden pakollinen 38 lääkärintarkastus (1921) Yteissopimus nro 17: Työssi sattuneiden tapatunnain korvaaminen (1925) 40 Yleissopimus nro 18: Ainmattitautien johdosta annettavat korvaukset (1925) 43 Yleissopimus nro 19: Tasa-arvoisuuden noudattaminen oman maan ja vieraan maan 45 tyontekijoiden suhteen, mitä tulee työssä sattuneiden tapaturmienjohdosta annettavaan korvaukseen (1925) Yleissopinius nro 20: Yötyö leipomoissa (1925) 47 Yleissopimus nro 21: Siirtolaistarkastuksen yksinkertaistuttaminen laivoilla (1926) 49 Yleissopimus nro 22: Merimiesten tyosopixnus (1926) 51 Yleissopimus nro 23: Merimiesten kotiinlahettäminen (1926) 55 Yleissopimus nro 24: Teoliisuus-, kauppa- ja kotitaloustyöntekijain sairausvakuutus (1927) 57 Yleissopimus nro 25: Maataloustyontekijain sairausvakuutus (1927) 60 Yleissopimus nro 26: Minimipalkkojen maaralimismenettelyn aikaansaaminen (1928) 61 Yleissopimus nro 27: Aluksilla kuijetettavien raskaiden kollien painon merkitseminen (1929) 63\n3 Y!eissophuus nro 28: Alusten lastauksessa tai purkamisessa tyoskentelevien tyontekijäin 64 suojeleminen tapaturmilta (1929) Yleissopimus nro 29: Pakollinen tyo (1930) 71 YLeissopimus nro 30: Liikkeiden ja toimistojen tyoajan saannostely (1930) 79 Yleissopimus nro 31: Tyoaika hiilikaivoksessa (1931) 82 Yleissopimus nro 32: Alusten lastauksessa tai purkamisessa työskentelevien tyontekijain 87 suojeleminen tapaturmilta (muutettu v. 1932) Yleissopimus uro 33: Lasten aim ikä pääsyit varten muihin kuin teollisiin töihin (1932) 95 Yleissopimus nro 34: Maksulliset tyonvalitystoimistot (1933) 98 Yleissopimus nro 35: Teollisten ja kaupallisten yritysten, vapaiden ammattien sekä 100 kotityöntekijain ja palvelusvaen pakollinen vanhuusvakuutus (1933) Yleissopimus nro 36: Maatalousyritysten tyontekijain pakollinen vanhuusvakuutus (1933) 106 Yleissopimus nro 37: Teollisten ja kaupallisten yritysten, vapaiden ammattien sek 107 kotityontekijain ja palvelusvaen pakollinen tyokyvyttomyysvakuutus (1933) Yleissopimus nro 38: Maatalousyritysten tyontekijain pakollinen tyokyvyttomyysvakuutus (1933) 113 Yleissopimus nro 39: Teollisten ja kaupallisten yritysten, vapaiden ammattien seka 114 kotityontekijain ja palvelusvaen pakollinen jälkeenjääneiden vakuutus (1933) Yieissopimus liro 40: Maatalousyritysten työntekijäin pakoilinen jälkeenjääneiden vakuutus 121 (1933) Yleissopimus nro 41: Naisten yotyo (muutettu v. 1934) 123 Yleissopimus nro 42: Korvaus ammattitaudeista (muutettu v. 1934) 125 YLeissopimus nro 43: Tyoaika automaattisissa ikkunalasitehtaissa (1934) 127 Yleissopimus nro 44: Korvauksen tai avustuksen takaaminen henkilöille, jotka ilinan omaa 129 syytäiin ovat joutuneet tyottomiksi (1934) Yleissopimus nro 45: Naisten pitaminen maanpinnanalaisissa töissä kaikeniaatuisissa 133 kaivoksissa (1935) Yleissopimus uro 46: Työajan rajoittaminen hiilikaivoksissa (muutettu v. 1935) 134 Yleissopimus nro 47: Työajan lyhentaminen ne1jiiinkymmeneen tuntiin viikossa (1935) 139 Yleissopimus nro 48: Kansainvälisenjarjestelman perustaminen oikeuksien säilyttamiseksi 140 työkyvyttomyys-, vanhuus- ja kuolemantapausvakuutuksessa (1935) Yleissopimus nro 49: Tydajan lyhentaminen pullolasitehtaissa (1935) 146 Yleissopimus nro 50: Tyontekijain pestaamista tarkoittavien eräiden erikoisjrjeste1mien 148 säännösteleminen (1936) Yleissopimus nro 51: Työajan lyhentaminen yleisissa töissä (1936) 154 Yleissopimus nro 52: Vuosilorna (1936) 157 Yleissopimus nro 53: Kauppa-alusten päallyston ammattipitevyyden minimivaatimus (1936) 160 Yleissopimus nro 54: Merimiesten vuosiloma (1936) 162 Yleissopimus uro 55: Laivanisinnän vastuu siina tapauksessa, että merimies sairastuu, joutuu 165 tapaturman uhriksi tai kuolee (1936) Yleissopimus nro 56: Merimiesten sairausvakuutus (1936) 169\n4 Yleissopimus nro 57: Aluksessa noudatettava työaika ja aluksen miehitys (1936) 172 Yleissopimus nro 58: Merityöhon kaytettavien lasten minimi-iän vahvistaminen (muutettu v ) Yleissopimus nro 59: Lasten minitni-ikä pääsya varten teollisuustyöhön (muutettu v. 1937) 180 Yleissopimus nro 60: Lasten minimi-ikä pääsyä varten muuhun kuin teollisuustyohon (muutettu 182 v. 1937) Yleissopimus nro 61: Tyoajan lyhentäminen tekstiiliteollisuudessa (1937) 185 Yleissopimus nro 62: TurvaI1isuusmUträykset rakennusteollisuudessa (1937) 190 Yleissopimus nro 63: Tyopalkka- ja tyoaikatilasto tärkeimmissä kaivos- ja tehdasteollisuuksissa, 195 rakennusteollisuus mukaan luettuna, sekä maataloudessa (1938) Yleissopimus nro 64: Alkuasukastyontekijain kirjallisten tyosopimusten saänndsteleminen (1939) 201 Yleissopimus nro 65: Rangaistusseuraamukset tyosopiniusten rikkomisesta 208 (alkuasukastydntekijat) (1939) Yleissopimus nro 66: Muuttavien tyontekijain tyohonottaminen, tyonvalitys ja tyoehdot (1939) 209 Yleissopimus nro 67: Iyo- ja lepoaikojen säännösteleminen maantiekuljetuksessa (1939) 212 Yleissopimus nro 68: Laivavaen ruoanpito aluksessa (1946) 218 Yleissopimus nro 69: Laivakokkien patevyystodistus (1946) 221 Yleissopimus nro 70: Merenkulkijain sosiaalinen turvallisuus (1946) 223 Yleissopimus nra 71: Merenkulkijain eläkkeet (1946) 227 Yleissopimus nro 72: Merenkukijain palkallinen loma (1946) 229 Yleissopimus nro 73: Merenkulkijain 1ääkirintarkastus (1946) 233 Yleissopimus nro 74: Matruusien patevyystodistus (1946) 236 Yleissopimus nro 75: Laivaväen asunnot aluksessa (1946) 238 Yleissopimus nro 76: Palkat, tyoaika aluksessa ja miehitys (1946) 249 Yleissopimus nro 77: Liiäkärintarkastus, millä todetaan lasten ja nuorten henkilöiden 258 soveltuvaisuus teollisuustyohon (1946) Yleissopimus nro 78: Lâakärintarkastus, jolla todetaan lasten ja nuorten henkilöiden 262 soveltuvaisuus tyohon ei-teollisilla aloilla (1946) Yleissopimus uro 79: Lasten ja nuorten henkiloiden yotyön rajoittaminen ei-teollisissa töissä 265 (1946) Yleissopimus nro 80: Loppuartikloiden muuttaminen (1946) 268 Yleissopimus nro 81: Ammattientarkastus teollisuudessa ja kaupassa (1947) 271 Yeissopimukseen nro 81 Iiittyvä pöytäkirja: Ammattientarkastus (1995) 277 Yleissopimus uro 82: Sosiaalipolitiikka emämaahan kuulumattomilla alueilla (1947) 280 Yleissopimus nro 83: Kansainvälisten tyonormien soveltaminen emämaahan kuulumattomilla 288 alueilla (1947) Yleissopimus nro 84: Yhdistymisvapaus ja tyoriitojen sovittelu emamaahan kuulumattomilla 291 alueilla (1947) Yleissopimus nro 85: Ammattientarkastus emimaahan kuulumattomilla alueilla (1947) 293\n5 Yleissopimus nro 86: Alkuasukastyöntekijöiden työsopimusten pituuden enimmäismäärä (1947) 295 Yleissopimus nro 87: Ammatillinen jrjestäytymisvapaus ja ammatillisen jiirjestäytyxnisoikeuden 297 suojelu (1948) Yleissopimus nro 88: Tyonvalityksen järjestely (1948) 299 Yleissopimus uro 89: Teollisuudessa työskentelevien naisten yötyo (muutettu v. 1948) 303 Yleissopimukseen nro 89 (muutettu v. 1948) Iiitlyvä pöytakirja: Naisten yötyo (1990) 305 Yleissopimus nro 90: Lasten ja nuorten henkilöiden yötyö teollisuudessa (muutettu v. 1948) 307 Yleissopimus nro 91: Merenkulkijain palkallinen loma (muutettu v. 1949) 310 Yleissopimus nro 92: LaivavAen asunnot aluksessa (muutettu v. 1949) 314 Yleissopimus nro 93: Palkat, tyoaika aluksessa ja miehitys (muutettu v. 1949) 325 Yleissopimus nro 94: Tyolausekkeet välikirjoissa, joissajulkinen viranomainen on 334 sopimuspuolena (1949) Yleissopimus nro 95: Palkansuojelu (1949) 337 Yleissopimus nro 96: Maksulliset työnvitlitystoimistot (muutettu v. 1949) 341 Yleissopimus nro 97: Muuttavat työntekijtt (muutettu v. 1949) 345 Yleissopimus nro 98: Jarjestaytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden 355 soveltaminen (1949) Yleissopimus nro 99: Maatalouden minimipalkkojen miiäräämismenetelmä (1951) 357 Yleissopimus nro 100: Samanarvoisesta työstä miehilleja naisille maksettava sama palkka 359 (1951) Yleissopimus nro 101: Maatalouden palkalliset lomat (1952) 361 Yleissopimus nro 102: Sosiaaliturvan vahimmäistaso (1952) 364 Yleissopimus nro 103: Aitiyssuojelu (muutettu v. 1952) 384 Yleissopimus nro 104: Niiden rangaistusseuraamusten kumoaminen, joita on kaytetty 388 alkuasukastyontekijoiden rikkoessa tyusopimuksen (1955) Yleissopimus nro 105: Pakkotyon poistaminen (1957) 389 Yleissopimus uro 106: Viikkolepo kauppaliikkeissaja toimistoissa (1957) 390 Yleissopimus nro 107: Itsenäisiss maissa alkuasukkainaja muiden heimoasteella tai vastaavissa 394 oloissa elavien vaestoryhmien suojeluja sulauttaminen (1957) Yleissopimus nro 108: Merenkulkijain kansalliset henkilollisyystodistukset (1958) 401 Yleissopimus nro 109: Palkat, tyoaika aluksessaja miehitys (muutettu v. 1958) 403 Yleissopimus nro 110: Plantaasityontekijain tyoolot (1958) 413 Yleissopimukseen nro 110 (1958) liitlyvã pöytäkirja: Plantaasityöntekijäin lyöolot (1982) 431 Yleissopimus nro 111: Tyomarkkinoillaja ammatin harjoittamisen yhteydessa tapahtuva syrjint 433 (1958) Yleissopimus nro 112: Kalastajien aim tyohonpaäsyikit (1959) 435 Yleissopimus nro 113: Kalastajien lääkärintarkastus (1959) 436 Yleissopimus nro 114: Kalastajien tyosopimukset (1959) 438 Yleissopimus uro 115: Tyontekijain suojaaminen ionisoivalta stei1y1ta (1960) 441\n6 Yleissopimus nro 116: Loppuartiklojen muuttaminen (1961) 444 Yleissopimus nro 117: Sosiaalipolitiikan perustavoitteet ja vaatimukset (1962) 446 Yleissopimus nro 118: Samanlaisen sosiaaliturvan myontaminen ulkomaalaisille kuin maan 451 omille kansalaisille (1962) Yleissopimus nro 119: Koneiden varustaminen suojalaitteilla (1963) 456 Yleissopimus nro 120: Kauppa- ja toimistotyon terveysolot (1964) 461 Yleissopimus nro 121: Tyovammatapauksissa myönnettävitt edut (1964) 464 Ylessopimus nro 122: Tyollisyyspolitiikka (1964) 475 Yleissopimus nro 123: Maanpinnanalaisiin töihin kaivoksiin pa1semiseksi vaadittu 476 vähimmäisikä (1965) Yleissopimus nro 124: Laakarintarkastus, jolla todetaan nuorten henkiloiden soveltuvuus 478 maanpinnanalaisiin toihin kaivoksissa (1965) Yleissopimus nro 125: Kalastajien patevyyskirjat (1966) 480 Yleissophnus nro 126: Laivaväen asunnot kalastusaluksessa (1966) 484 Yleissopimus nro 127: Tyontekijän kannettavaksi tarkoitetun taakan enimmiispaino (1967) 494 Yleissopimus nro 128: Tyokyvyttomyys-, vanhuus- ja jälkeenjaäneiden etuudet (1967) 496 Yleissopimus nro 129: Maatalouden ammattientarkastus (1969) 511 Yleissopimus nro 130: Lääkintähuolto ja paivaraha (1969) 518 Yleissopimus nro 131: Vahimmiispa1kkojen mäirääminen erityisesti kehitysmaat huomioon 530 ottaen (1970) Yleissopimus nro 132: Palkalliset vuosilomat (muutettu v. 1970) 532 Yleissopimus nro 133: Laivaväen asunnot aluksessa (taydentavat mairaykset) (1970) 536 Yleissopimus uro 134: Merenkulkijain työtapaturmien torjunta (1970) 543 Yleissopimus nro 135: Tyontekijäin edustajien suojelu yrityksessaja heidän toimintansa 546 helpottaminen (1971) Yleissopimus nro 136: Suojelu bentseenimyrkytysvaaroilta (1971) 548 Yleissopimus nro 137: Satamissa kaytettyjen uusien lastinkasittelymenetelmien sosiaaliset 551 vaikutukset (1973) Yleissopimus nro 138: Työhon paasemiseksi vaadittava vahimmäisika (1973) 553 Yleissopimus nro 139: Tyonteon yhteydessa syopat synnyttavistä aineistaja tekijoista 558 aiheutuvien vaarojen torjuntaja valvonta (1974) Yleissopimus nro 140: Taloudellisesti tuettu opintovapaa (1974) 560 Yleissopimus nro 141: Maaseudun tyontekijajarjestot ja niiden osuus taloudellisessa ja 562 sosiaalisessa kehityksessä (1975) Yleissopimus nro 142: Ammatinvalinnanohjauksen ja ammattikoulutuksen osuus kehitettäessä 564 inhimillisiä voimavaroja (1975) Yleissopimus nro 143: Siirtolaisuuteen liittyvät varinkaytokset sekä ulkomaalaisten 566 tyontekijoiden yhtalaisten mandollisuuksien ja yhtalaisen kohtelun edistäminen (1975) Yleissopimus uro 144: Kolmikantaneuvottelut, joiden tarkoituksena on edisttiä tyotä koskevien 570 kansainvi1isten normien noudattamista (1976)\n7 Yteissopimus nro 145: Merenkulkijain jatkuva työllistaminen (1976) 572 Yleissopimus nro 146: Merenkulkijain palkallinen vuosiloma (1976) 574 Yleissopimus nro 147: Kauppa-aluksissa noudatettava vähinimäistaso (1976) 578 Yleissopimukseen nro 147(1976) 1iittyvi pöytikirja: Kauppa-aluksissa noudatettava 582 vähimmäistaso (1996) Yleissopimus nro 148: Tyontekijoiden suojaaminen työympäristossa esiintyvien ilman 584 epapuhtauksien, melun ja tärinän aiheuttamilta vaaroilta (1977) Yleissopimus nro 149: Sairaanhoitohenkiloston tyo sekä työ- ja elinolot (1977) 589 Yleissopimus nro 150: Tyoasiainhallinnon roo1i tehtävätja organisaatio (1978) 591 Yleissopimus nro 151: Julkisen sektorin järjestaytymisoikeuden suojelu ja palvelussuhteen 594 ehtojen mäaraämismenettely (1978) Yleissopimus nro 152: Tyoturvallisuus ja terveys satamatyossi (1979) 597 Yleissopimus nro 153: Työ- ja lepoajat maantiekuljetuksissa (1979) 608 Yleissopimus nro 154: Kollektiivisen neuvottelumenettelyn edistäminen (1981) 612 Yleissopimus nro 155: Työturvallisuus ja terveys sekä työympiristo (1981) 614 Yleissopimus nro 156: Perheenhuoltovelvollisuuksia omaavien mies- ja naistyontekijoiden 619 samanlaiset mandollisuudet ja yhdenvertainen kohtelu (1981) Yleissopimus nro 157: Sosiaaliturvaoikeuksien sailyttamista koskevan kansainviilisen 622 järjeste1mtn perustaminen (1982) Yleissopimus nro 158: Tyonantajan toimesta tapahtuva palvelussuhteen päättäminen (1982) 630 Yleissopimus uro 159: Ammatillinen kuntoutus ja tyoiiistminen (vajaakuntoiset henkilot) 635 (1983) Yleissopimus nro 160: Työtilastot (1985) 637 Yleissopimus nro 161: Tyoterveyshuolto (1985) 641 Yleissopimus nro 162: Turvallisuus asbestin kaytossä (1986) 645 Yleissopimus nro 163: Merenkulkijoiden viihtyvyys ja hyvinvointi merellä ja satamissa (1987) 651 Yleissopimus nro 164: Merenkulkijoiden terveylen- ja sairaanhoito (1987) 653 Yleissopimus nro 165: Merenkulkijoiden sosiaaliturva (muutettu v. 1987) 659 Yeissopimus uro 166: Merenkulkijoiden kotimatkaoikeus (muutettu v. 1987) 667 Yleissopimus nro 167: Turvallisuus ja terveys rakentamisessa (1988) 671 Yleissopimus nro 168: Työllisyyden edistäminen ja työttöniyysturva (1988) 680 Yleissopimus nro 169: Itsenäisten maiden alkuperais- ja heimokansat (1989) 689 Yleissopimus mo 170: Työturvallisuus kemikaaleja kaytettaessa (1990) 698 Yleissopimus nro 171: Yotyo (1990) 704 Yleissopimus nro 172: Hotellien, ravintoloidenja vastaavien yritysten tyoolot (1991) 707 Yleissopimus nro 173: Tyontekijöiden saatavien turvaaminen työnantajan 710 maksukyvyttomyystapauksessa (1992) Yleissopimus nro 174: Suuronnettomuuksien torjunta teollisuudessa (1993) 714 Yleissopimus nro 175: Osa-aikatyd (1994) 720\n8 Yleissopimus nro 176: Terveys ja turvallisuus kaivoksissa (1995) 723 Yleissopimus uro 177: Kotityo (1996) 729 Yleissopimus nro 178: Merenkulkijoiden tyo- ja elinolosuhteiden tarkastukset (1996) 731 Yleissopimus nro 179: Merenkulkijoiden tyonvalitys (1996) 735 Yleissopimus nro 180: Merenkulkijoiden tyoaikaja alusten miehitys (1996) 738 Yleissopimus nro 181: Yksityiset tyonvälitystoimistot (1997) 743 Yleissopimus nro 182: Lapsityon pahimpien muotojen kieltäminen ja välittomät toimet niiden 747 poistamiseksi (1999) Julkilausuma, joka koskee Kansainvillisen työjärjestön päãmãäraä ja tehtäviä 749 PhiladeLphian julistus, 1944) Kansainvälisen työjärjestön julistus työelämän perusperiaatteista ja oikeuksista (1998) 751 Lute I: Tavanmukaiset loppumääraykset 755 Lute II: Yleissopimusten soveltaminen emãmaahan kuulumattomilla atueilla 757 Lute ifi: Luettelo KansainvAlisen työjärjestön yleissopimuksista ( ) 760 Lute JV: Luettelo Kansainvälisen työjärjestön suosituksista ( ) 769\n9 361 Yleissopimus nro 101 Maatalouden paikailiset lomat (1952)' I artikia Maataloudellisissa yrityksissa sekä nhihin Iiittyvissä ammateissa tyoskenteleville tyontekijoille on annettava palkallinen vuosiloma heidän oltuaan maaräajan yhtajaksoisesti saman tyonantajan palveluksessa. 2 artikla Jasenvaltio, joka ratifioi täman sopimuksen, vol vapaasti maarätä tavasta, jolla maatalouden palkalliset lomat myonnetaan. Maatalouden palkallisten lomien myuntaminen voidaan turvata, milloin nun sopli, tyoehtosopimuksella tai voidaan säännösten antaminen nhistä uskoa erityisille elimille. Kun maatalouden palkallisten lomien myontamistapa sallii, on ennakolta perusteellisesti kuultava asianomaisia edustavimpia tyonantaja- ja tyontekijajarjestojä, mikali nhita on, sekä muita, tyoalansa tai toimintansa perusteella asiassa erityisen patevyyden omaavia henkiloitä, joiden kuulemista asianomainen viranomainen pitaä tarkoituksenmukaisena; on asianomaisten tyonantajien ja tyontekijoiden osallistuttava palkallisia lomia koskevan säannostön laadintaan tai on heitä kuultava tai tulee heilla olla olkeus esittäa mielipiteensa sillä tavoin ja siinä laajuudessa kuin kansallisessa lainsäädännössä mäarataän, mutta joka tapauksessa ehdottoman tasavertaisuuden pohjalla. 3 artikla Yhtajaksoisen palvelusajan minimikausi ja palkallisen vuosiloman minimipituus on maärättavä kansallisella lainsaädänn011ä, tyoehtosopimuksella, valimiespaatokseva tai erityisten elinten toimesta, joule on uskottu maatalouden palkallisten lomien saannostely, tai jollain muulla asianomaisen viranomaisen hyvaksymalla tavalla. 4 artikla Jäsenvaltiolla, joka ratifiol täman sopimuksen, tulee olla oikeus määrätä sen jalkeen, kun se on kuullut asianomaisia edustavimpia tyonantaja- ja tyontekijajärjestoja, mikäli niitä on, mihin I artikiassa tarkoitettuihin yrityksuin, ammatteihin ja henkiloryhmiin sopimuksen maarayksia sovelletaan. Jäsenvaltio, joka ratifioi tamän sopimuksen, vol vapauttaa sopimuksen kaikkien tal joidenkin maaraysten soveltamisesta ne henkiloryhmat, joihin nähden näitä maarayksia ei voida soveltaa heidan tyoolosuhteidensa vuoksi, kuten maanviljelijän perheen jäsenet, jotka ovat hanen palveluksessaan. 1 VoimaantulopäivA: Yleissopimus muutettlin vuonna 1970 yleissopimuksella nro 132, mutta on edelleen ratifloitavissa.\n10 362 5 artikla Kun on tarkoituksenmukaista, on maatalouden palkallisten lomien saannostelya koskevan, voimassa olevan menetelman mukaisesti määrattava: edullisempi kohtelu nuorlin tyontekijoihin nähden, ammattioppflaat mukaan luettuina, mihoin aikuishle tyontekijoille myonnettyja palkallisia vuosilomia ei pideta riittavina nuorille tyontekijohle; palkallisen vuosfioman piteneminen palvelusajan pituuden mukaan; suhteellisesti Iyhyempi loma tai sen korvaaminen rahassa, jos tyontekijan yhtäjaksoisen tyokauden pituus ei olkeuta hantä vaatimaan palkallista vuosilomaa, mutta ylittää voimassa olevan menettelyn mukaisesti määratyn minimikauden; että virahiset ja tavanmukaiset juhlapaivat, viikkolevot sekä etenkin sairauden tal tapaturman aiheuttamat tilapaiset tyonkeskeytykset jätetaän huomioonottamatta voimassaolevan menetelman mäarittelemissa rajoissa myonnettaessa palkallista vuosilomaa. 6 artikia Palkallinen vuosiloma voidaan jakaa useampiin osiin sellaisten rajojen puitteissa, jotka määriteuäan kansallisessa IainsaadannOssa, tyoehtosopimuksessa tai valimiespaatoksessa tahi joista erityiset maatalouden palkallisten lomien saannostelyelimet maäräavat tal jotka määritellaan muulla asianomaisen viranomaisen hyvaksymalla tavalla. 7 artikla Jokaisen henkilön, joka ottaa Iomaa tämän sopimuksen nojalla, on saatava koko loma-ajalta palkkaa, joka ei saa alittaa hanen tavahista palkkaansa tai sellaista palkkaa, joka on maaratty taman artiklan 2 ja 3 momenttien mukaan. Loma-ajalta maksettava palkka on laskettava silla tavalla kuin mäãrätään kansallisessa IainsaadãnnOssa, tyoehtosopimuksessa, välimiespaatoksessa tai nilden erityisten elinten toimesta, joiden asiana on maatalouden palkallisten lomien saännostely, tal muulla asianomaisen viranomaisen hyvaksymalla tavalla. Milloin Iomaa ottavan henkilön palkkaan sisaltyy Iuontoissuorituksia, voidaan näiden luontoissuoritusten arvo maksaa hãnelle rahassa loma-ajalta. 8 artikla Sopimusta, joka tarkoittaa palkaltisen vuosiloma-oikeuden jättämistä käyttamätta tai luopumista mainitusta lomasta, on pidettava mitättomäna. 9 artikla HenkilOn, joka erotetaan ilman omaa syytäan ennen kuin han on pitanyt hänelle kuuluvan loman, tulee saada jokaisesta hãnelle tämän sopimuksen nojalla kuuluvasta Iomapaivasta 7 artiklassa mäaratty palkka. 10 artikla Jäsenvaltio, joka ratifiol täman sopimuksen, sitoutuu yllapitämäan tai varmistautumaan siitä, että sopivaa tarkastus- ja valvontajärjestelmaa sopimuksen maäraysten soveltamiseksi yllapidetaan. 11 artikla Jäsenvaltion, joka ratifioi täman sopimuksen, on vuosittain Iähetettäva Kansainvaliselle tyotoimistolle yleisselostus, josta kay ilmi, millä tavoin sopimuksen maäraykset pannaan taytantoon. Taman selostuksen tulee sisältää suppeita tietoja saannostelyn piiriin kuuluvien\n11 363 tyontekijoiden ammateista, ryhmista ja likimääräisistä luvuista, myonnettyjen lomien pituudesta ja, tarvittaessa, tarkeimmistä maatalouden palkallisia lomia koskevista toimenpiteistä. * ** 12, 13, artiklat: Tavanmukaiset Ioppumaaraykset (katso lute I) artiklat: Soveltaminen emamaahan kuulumattomiin alueisiin (katso lute II). Suomi ci ole ratifloinut yleissopimusta. Hallituksen esitykset: 130/1953ja 39/1954\n12 364 Yleissopimus nro 102 Sosiaaliturvan vähimmäistaso (1952)1 I osa Yleiset maaraykset I artikia 1. Tassa sopimuksessa tarkoittavat käsitteet: "määratty" kansallisessa IainsäädännOssa tai sen nojalla maarättya; "asuinpaikka" vakinaista oleskelua jãsenvaltion alueella, ja käsite "asukas" henkilöa, joka vakinaisesti oleskelee jäsenvaltion alueella; "vaimo" aviovaimoa, jota hänen miehensä huoltaa; "leski" naista, jonka huoltajana hänen miehensa oil kuolemansa hetkella; 'lapsi" lasta, jonka ikä on alempi kuin oppivelvollisuuden päattymisika tai alie 15 vuotta sen mukaan kuin siitä maarataan; "odotusaika" sita ajanjaksoa jona maksut on suoritettu tai jona tyossaolo tai oleskelu jatkuu tal jotakin näiden ajanjaksojen yhdistelmaa sen mukaan kuin siitä määrätaan. 2. Artikloissa 10, 34 ja 49 mainittu "etu" tarkoittaa joko väiltontä etua hoidon muodossa tal valililstä etua korvauksena asianomaisen henkilon kuluista. 2 artikla Kunkin jäsenvaltion, johon nähden täma sopimus on voimassa, tulee a) soveltaa: 1)1 osaa; vähintaan kolmea II, III, IV, V1 VI, VII, VIII, IX ja X osista siten, että niihin kuuluu ainakin yksi osista IV, V, VI, IX ja X; vastaavia XI, XII ja XIII osien maarayksia; XIV osaa; sekä b) mäaritella ratifioinnissaan, mitkä osista IIX ovat sellaisia, joihin nähden se hyvaksyy sopimuksen velvoitukset. 3 artikla Jäsenvaltio, jonka talous ja sairaanhoidolliset mandohisuudet eivät ole riittävasti kehittyneet, voi, asianomaisten viranomaisten katsoessa sen tarpeehiseksi ja nun pitkaksi aikaa kuin ne pitavat sita tarpeellisena, kuitenkin eninthän 10 vuodeksi, varata ratifiointiinsa Iiitetylla selityksella itselleen olkeuden seuraavissa artikloissa edellytettyihin tilapaisiin poikkeuksiin: 9 d); 12: 2; 15 d); 18: 2; 21 C); 27 d); 33 b); 34: 3; 41 d); 48 C); 55 d) ja 61 d). Jäsenvaltion, joka on antanut täman artikian I momentin mukaisen selityksen, tulee täman sopimuksen soveltamista koskevassa, Kansainvälisen työjärjestön peruskirjan 22 artiklan mukaisesti antamassaan vuosiraportissa, ilmoittaa kustakin poikkeuksesta, johon se on varannut itselleen oikeuden: joko ella syyt tähãn menettelyyn edelleen ovat olemassa; tahi ella se maarapaivasta Iähtien Iuopuu käyttãmastä hyvakseen oikeutta kysymyksessa olevaan poikkeukseen. 1 Voimaantu1opaiv:\n13 365 4 artikla Kukin jasenvaltio, joka ratifiol tämän, vol ilmoittaa Kansainvãlisen tyotoimiston paajohtajalle, ella se hyvaksyy sopimuksen velvoitukset yhden tai useamman sellaisen osan IlX kohdalta, joita se el ollut Jo ratifioitaessa hyvaksynyt. Tämän artikian, I momentin mukaisia sitoutumisia on pidettävä ratifiointiin Iiittyvina osina ja niillä on sama vaikutus siitä päivastä Iähtien jona niistä on ilmoitettu. 5 artikla Kun jäsenvaltion on tämän sopimuksen nilden llx osien soveltamiseksi, jotka ratiflointi käsittäã, jarjestettäva turva maaratyille ryhmille, joiden henkilöluku muodostaa vähintään maaratyn prosentin tyontekijoista tal maassa asuvista, tulee jäsenvaltion ennen kuin se sitoutuu soveltamaan jotakin näistä osista varmistautua siitä, että kysymyksessa oleva prosenttimaara on saavutettu. 6 artikla Tämän sopimuksen II, III, IV, V, VIII (IääkintOhuollon osalta), IX tai X osien soveltamiseksi jasenvaltio vol ottaa huomloon sehaisen vakuutuksen antamari turvan, iota ei ole turvattaville henkiloille järjestetty pakolliseksi Iainsäadann011ä, mutta joka on julkisten viranomaisten valvoma tal tyonantajien ja työntekäin maarattyjen normien mukaan yhdessa hoitama; käsittäisi oleellisen osan niistä henkiloistä, joiden ansio ei ylitä ammattitaitoisen miespuolisen ruumiillista tyotä tekevän henkilon ansiota; seka tayttää yhdessa turvan muiden esiintyvien muotojen kanssa sopimuksen asianomaiset mäaräykset. II osa LääkintOhuolto 7 artikla Kunkin jasenvaltion, johon nanden sopimuksen tamä osa on voimassa, on taattava turvaa saaville henkiloille edut jokaisessa ehkãisevãä tai parantavaa IääkintOhuoltoa vaativassa tapauksessa, tämän osan seuraavien artiklolden mukaisesti. 8 artikla Tässa tarkoitettujen tapahtumain tulee kasittää kaikki sairaustilat syyhyn katsomatta sekä raskaus ja synnytys ja nilden seuraukset. 9 artikla Turvaa saavien henkiloiden piiriin tulee kuulua maaratyt tyontekijaryhmat, jotka käsittävät vähintään 50 prosenttia kaikista tyontekijoista seka heidan vaimonsa ja lapsensa; tai maaratyt ansiotyossa olevat vaestoryhmat, jotka käsittävät vähintään 20 prosenttia kaikista maassa asuvista, nun myos heidän vaimonsa ja lapsensa; tal määrätyt maassa asuvien ryhmat, jotka käsittävat vähintään 50 prosentha kaikista maassa asuvista; tai milloin 3 artiklaan nojautuva selitys on voimassa, maaratyt tyontekijaryhmat, jotka käsittivät vähintään 50 prosenttia kaikista tyontekijoista niissä teollisuusyrityksissa, joissa tyoskentelee vähintäan 20 tyontekijaa, sekä heidän vaimonsa ja lapsensa.\n14 artikla 1. Etujen tulee käsittää vähintään: a) sairaustapauksissa: I) yleislaakarin antama hoito, slihen luettuna kotikaynnit; erikoislääkarien sairaalassa antama hoito sisa- ja ulkopotilaille; sekä sehainen erikoislääkarin hoito, jota on saatavissa sairaalan ulkopuolella; tärkeat, Iaakarin tai muun patevaksi katsotun sairaanhoitoa harjoittavan henkilön maaräämat Iaakkeet; tarvittaessa sairaalahoito; b) kysymyksen ollessa raskaudesta, synnytyksesta tai niiden seurauksista: I) Iääkärin tai tutkinnon suorittaneen kätilon antama hoito ennen synnytysta, synnytyksessa ja synnytyksen jälkeen; ii) tarvittaessa sairaalahoito. 2. Edunsaaja tal hänen huoltajansa voidaan velvoittaa osallistumaan sairaustapauksissa saadun Iääkintöhoidon kustannuksiin; tätä osallistumista koskevat saännokset on Iaadittava sellaisiksi, ettel niista aiheudu taloudellisia vaikeuksia asianomaiselle. 3. Tämän artikian mukaisesti annetun Iääkintöhoidon tarkoituksena tulee olla sailyttaa tai palauttaa turvaa saavan henkilon terveys, tahi vahvistaa sitä samoin kuin hänen kykyaan tehdä tyota ja huolehtia henkilokohtaisista tarpeistaan. 4. Etujen myontamisesta vastuussa olevien laitosten ja hailinnollisten viranomaisten tulee sopivaksi katsottavaha tavalla ohjata turvaa saavat henkhot kayttamaan hyvakseen julkisten viranomaisten tai näiden hyvaksymien elinten heidän kaytettäväkseen järjestämaä yleista IaakintOpalvelua. 11 artikla 10 artiklassa mainitut edut on tässä tarkoitetun tapahtuman sattuessa taattava ainakin sellaisille turvaa saaville henkiloille, jotka joko itse tai joiden huoltajat tayttavat vaatimuksen sellaisesta odotusajasta, jota voidaan pitaa tarpeehisena väarinkäytosten välttämiseksi. 12 artikia 10 artiklassa mainitut edut on myonnettavä koko sen ajan, jona tässä tarkoitetun tapahtuman seuraukset jatkuvat, paitsi sairaustapauksessa, jossa etujen antaminen voidaan rajoittaa 26 viikkoon kussakin tapauksessa; kuitenkaan ei tähan kuuluvia muita etuja voida Iakkauttaa nun kauan kuin rahakorvausta maksetaan; Iisäksi on ryhdyttava toimenpiteisuin mainitun aikarajan pidentãmiseksi, kun on kysymys maaratyista sairauksista, joiden tiedetään vaativan pitempialkaista hoitoa. 3 artiklaan nojautuvan selityksen ollessa voimassa voidaan edun antamisaika rajoittaa 13 viikkoon kussakin tapauksessa. III osa Rahasuoritukset sairaustapauksissa 13 artikla Kunkin jäsenvaltion, johon nähden sopimuksen tämä osa on voimassa, on taattava turvaa saaville henkiloille sairauskorvaus tamän osan jaljempana seuraavien artikloiden mukaisesti.\n15 artikla Tässä edellytetty tapahtuma tarkoittaa sairaustilasta johtuvaa ja ansion loppumisen aiheuttavaa tyokyvyttomyytta, sellaisena kuin se on mäaritelty kansallisessa Iainsäädännössä. 15 art/k/a Turvaa saavien henkllöiden piiriin tulee kuulua: maaratyt tyontekijäryhmat, jotka kasittävät vahintään 50 prosenttia kaikkien tyontekijoiden maarasta; tal maaratyt ansiotyossa olevat väestoryhmat, jotka käsittävät vahintaän 20 prosenttia koko asukasluvusta; tai kaikki asukkaat, joiden varat sattuneen tapahtuman aikana eivat ylita vahvistettua rajaa, joka vastaa sitä, mitä 67 artiklassa maarataän; tai milloin 3 artiklaan nojautuva selitys on voimassa, maaratyt tyontekijain ryhmat, jotka käsittävät vahintãän 50 prosenttia kaikista tyontekijoista niissä teollisuusyrityksissa, joissa tyoskentelee vähintään 20 henkhoä. 16 art/k/a Kun turva kasit.taa maaratyt tyontekain tai ansiotyossa olevan vaeston ryhmat, on korvauksena toistuvaissuoritus, joka on laskettu 65 tai 66 artiklan maaraysten mukaisesti. Kun turva käsittää kaikki asukkaat, joiden varat sattuneen tapahtuman aikana eivät ylita vahvistettuja rajoja, on korvauksena toistuvaissuoritus, joka on laskettu 67 artiklan maaraysten mukaisesti. 17 artikla 16 artiklassa mainitut edut tassa tarkoitetun tapahtuman sattuessa on taattava ainakin sellaisille turvaa saaville henkiloille, jotka tayttavat vaatimuksen sellaisesta odotusajasta, jota voidaan pitää tarpeellisena väärinkaytosten valttämiseksi. 18 artikla 16 artiklassa mainittu etu on annettava koko sina aikana, jona tapahtuma jatkuu, kuitenkin nun, etta etu voidaan rajoittaa 26 viikkoon kussakin sairaustapauksessa, jolloin korvaus voidaan jättää maksamatta kolmelta ensimmäiseltä paivälta ansion Iakkaamisen jälkeen. Milloin 3 artiklaan nojautuva selitys on voimassa, edun jatkuminen voidaan rajoittaa: määräajaksi siten, että niiden paivien kokonaisluku, joilta sairausavustusta annetaan yhden vuoden kuluessa, ei jaä pienemmaksi kuin saman vuoden aikana turvaa saaneiden henkiloiden keskimäarainen luku kerrottuna kymmenella; 13 viikkoon kussakin sairaustapauksessa, jolloin korvaus voidaan jättää maksamatta kolmelta ensimmäiseltä paivafta ansion Iakkaamisen jalkeen. IV osa Tyottomyyskorvaus 19 art/k/a Kunkin jäsenvaltion, johon nanden sopimuksen tämä osa on voimassa, tulee taata turvaa saaville henkiloille tyottomyysetu tamän osan seu raavien artikloiden mu kaisesti.\n16 artikla Tässä edellytetyn tapahtuman tulee tarkoittaa kansallisessa IainsäadannOssä maariteltya ansion Iakkaamista, jonka on aiheuttanut sopivan tyon saannin puuttuminen turvaa saavalta henkilulta, joka on tyokykyinen ja esteeton ryhtymaan tyohan. 21 artikla Turvaa saavien henkiloiden piiriin tulee kuulua: maaratyt tyontekijaryhmat jotka käsittävät vähintään 50 prosenttia kaikista tyontekijoista; tai kaikki asukkaat, joiden varat tapahtuman sattumisaikana eivat ylita 67 artiklan maaraysten mukaisesti vahvistettua rajaa; mifloin 3 artiklaan nojautuva selitys on voimassa, maaratyt palkannauttijaryhmat käsittäen vahintään 50 prosenttia kaikista tyontekijoista niissä teohisuusyrityksissa, joissa tyoskentelee vähintaän 20 henkiloä. 22 artikia Kun maaratyt tyontekijryhmat saavat turvaa, etuna tulee olla toistuvaissuoritus, joka on laskettu 65 tai 66 artiklan mäaraysten mukaisesti. Kun turva käsittaä kaikki asukkaat, joiden varat eivat tapahtuman sattumisaikana ylita mäarattyja rajoja, edun tulee olla toistuvaissuoritus, joka on laskettu 67 artiklan mäaraysten mukaisesti. 23 artikla 22 artiklassa mainitun edun tulee tässa tarkoitetussa tapahtumassa olla taattu ainakin niille henkiloille, jotka tayttavat vaatimuksen sellaisesta odotusajasta, jota voidaan pitaa tarpeellisena vaärinkaytosten välttämiseksi. 24 artikla artiklassa mainittu etu on annettava koko sinä aikana, jona tapahtuma jatkuu, kuitenkin nun, että edun jatkuminen voidaan rajoittaa: 13 viikkoon 12 kuukauden jakson aikana turvan käsittaessä maaratyt tyontekijäryhmat; tahi 26 viikkoon 12 kuukauden jakson aikana turvan käsittäessä kaikki ne asukkaat, joiden varat tapahtuman sattumisaikana eivät ylita maarattya rajaa. 2. Milloin kansallisessa Iainsäädannossa säädetään, ella edun jatkumisen pituus vaihtelee maksukauden pituuden tai aikaisemmin maarattyna ajanjaksona saatujen etujen mukaan, on I momentin a) kohdan maaraykset katsottava taytetyiksi, jos edun antamisajan keskimääräinen pituus on ainakin 13 viikkoa 12 kuukauden jakson aikana. 3. Etua ei tarvitse antaa omavastuuajalta (karenssiajalta), joka käsittaä seitsemän ensimmaista paivaa kustakin ansion puuttumiskaudesta, jolloin tyottomyyspaivat ennen ja jalkeen sehaisen tilapaisen tyossäolon, joka pituudeltaan ei ylita määrättyä ajanjaksoa, Iuetaan samaan ansion puuttumiskauteen. 4. Kun on kysymys kausityontekijoista, edun antamisajan pituus ja omavastuuaika voidaan sovittaa heidan tyoolojensa mukaiseksi.\n17 369 V osa Vanhuusedut 25 artikla Kunkin jäsenvaltion, johon nähden sopimuksen tämä osa on voimassa, tulee taata turvaa saaville henkiloille vanhuusetu tämän osan seuraavien artikloiden mukaisesti. 26 artikla Tässä tarkoitettu tapahtuma on maaratyn ikärajan yhttaminen. Maaratty ikaraja ei saa ylittaa 65 vuotta tai sellaista korkeampaa ikaä, jonka asianomaiset viranomaiset voivat maaratä ottamalla asianmukaisesti huomloon kysymyksessa olevan maan iakkaampien henkiloiden tyokyky. Kansallisella Iainsaädann011ä voidaan mãäräta etu Iakkautettavaksi, jos siihen muuten oikeutettu henkilö harjoittaa jotakin ansiotoimintaa, tai, mikali etu perustuu suoritettuihin maksuihin, pienennettavaksi, jos edunsaajan ansio ylittaa vahvistetun perusmaaran seka, milloin se ei perustu suoritettuihin maksuihin, alennettavaksi jos edunsaajan tyoansio tai muut varat tahi molemmat yhteensa ylittavat vahvistetun mäarän. 27 artikla Turvaa saavien henkiloiden piiriin tulee kuulua: maarätyt tyontekijaryhmat, jotka käsittävat vähintään 50 prosenttia tyontekijain kokonaismaarasta; tal maaratyt ansiotyossa olevat vaestoryhmat, jotka kasittävät vähintãän 20 prosenttia kaikista asukkaista; tai kaikki asukkaat, joiden varat tapahtuman sattumisaikana eivat ylita 67 artiklan mukaisesti vahvistettua rajaa; tai milloin 3 artiklaan nojautuva selitys on voimassa, maaratyt palkannauttijaryhmat, jotka käsittävät vahintaän 50 prosenttia kaikista tyantekijoista sellaisissa teollisuusyrityksissä, joissa tyoskentelee vähintaän 20 henkilöä. 28 artikla Etuna tulee ova toistuvaissuoritus, joka on laskettu 65 tai 66 artiklan maaraysten mukaisesti kun turva käsittãä maäratyt ryhmät tyontekijoista tai ansiotyossa olevasta vaestosta; 67 artiklan määräysten mukaisesti kun turva käsittää kaikki asukkaat, joiden varat tapahtuman sattumisaikana eivät ylitã vahvistettua rajaa. 29 artikla artiklassa mainittu etu on tässä tarkoitetussa tapahtumassa taattava ainakin: turvaa saavalle henki1011e, joka ennen tapahtumaa tayttaa annettujen maaraysten mukaisesti vaatimuksen odotusajasta, käsittäen joko 30 maksu- tai tyossäolovuotta tahi 20 asumisvuotta; tai milloin turva periaatteessa käsittäã kaikki ansiotyossa olevat, turvaa saavalle henki1011e, joka on tayttanyt vaatimuksen maaratysta maksukaudesta ja jonka hyvaksi hänen tyokykyisten elinvuosiensa aikana on suoritettu mäaratty keskimäaräinen luku vuotuismaksuja. 2. Mitloin I momentissa mainitun edun myontamisen ehtona on maksusuoritusten tai tyossaolon minimikausi, alennettu etu on taattava ainakin a) turvaa saavalle henki1011e, joka ennen tapahtumaa annettujen maaraysten mukaisesti on tayttänyt vaatimuksen 15 maksuvuoden tahi 15 tyossaolovuoden odotusajasta; tai\n18 370 b) milloin turva periaatteessa kasittää kaikki ansiotyossä olevat, turvaa saavalle henki1011e, joka on tayttanyt vaatimuksen maarätystã maksusuoritusten odotusajasta ja jonka hyvãksi on hänen tyokykyisten elinvuosiensa aikana suoritettu puolet siitã maaratysta vuosimaksujen keskimaäräisesta luvusta, jota tarkoitetaan tämän artikian I b) momentissa. Taman artikian I momentin maaraykset katsotaan taytetyiksi kun etu, joka on laskettu XI osan mukaisesti, mutta kayttämalla 10 yksikkoa pienempaa prosenttilukua, kuin miksi ilmoitetaan sanottuun osaan Iiitetyssa taulukossa kysymyksessa olevan edunsaajatyypin kohdalla, taataan ainakin jokaiselle turvaa saavalle henki1011e, joka on tayttanyt annettujen maaraysten mukaisesti vaatimuksen joko 10 vuoden maksu- tai tyossaolokaudesta tahi 5 vuoden asumiskaudesta. XI osaan kaytetyssa taulukossa ilmoitettua prosenttilukua voidaan suhteellisesti alentaa, mitloin odotusaika on pidempi kuin 10 mutta Iyhyempi kuin 30 maksu- tai tyossaolovuotta. Odotusajan ollessa pitempi kuin 15 vuotta, on alennettu etu myonnettava täman artiklan 2 momentin mukaan. Milloin tamän artiklan 1, 3 tai 4 momentissa mainitun edun myontamisen ehtona on maksusuoritusten tai tyossaolon minimikausi, on alennettu etu maaratyillä ehdoilla annettava turvaa saavalle henkilolle, joka yksinomaan korkean ikänsa vuoksi ei ole sopimuksen tamän osan sovettamista koskevien maaraysten tullessa voimaan voinut täyttaa taman artiklan 2 momentin mukaisesti maarattyja ehtoja, mikäli tämän artiklan 1, 3 tal 4 momentin mäaraysten mukaista etua ei myonneta sehaisetle henkilolle vasta normaali-ikäa korkeammassa iässä. 30 artikla 28 ja 29 artiktassa mainitut edut on annettava tässä tarkoitetun tapahtuman koko ajaksi. VI osa Edut tyotapaturma- ja ammattitautitapau ksissa 31 artikla Kunkin jäsenvaltion, johon nanden sopimuksen tämä osa on voimassa, tulee taata turvaa saaville henkiloille etujen myontaminen tyotapaturma- tai ammattitautitapauksissa taman osan seuraavien artikloiden mukaisesti. 32 artikla Tässä tarkoitettuun tapahtumaan tulee sisaltya seuraavat tapaukset, milloin ne aiheutuvat tyotapatu rmista tai maärätyista ammattitaudeista: sairaustila; tyokyvyttomyys, joka johtuu sairaustilasta ja aiheuttaa ansion Iakkaamisen, nun kuin se mäaritelläan kansallisessa IainsaadannOssa; todennakoisesti pysyva ansiokyvyn taydeltinen menetys tai maaratyn asteen ylittava osittainen menetys, tai vastaava fyysillisen kunnon menetys; lesken tai lasten menettama huolto perheenhuoltajan kuoleman johdosta; lesken cikeus etuun voidaan mäarata riippuvaksi siita, etta kansallisen Iainsaädännon mukaiset edellytykset ovat olemassa olettamukselle hänen kyvyttomyydestaãn huolehtia toimeentulostaan. 33 artikla Turvaa saavien henkiloiden piiriin tulee kuulua: a) maaratyt tyantekijaryhmat, jotka käsittävat vähintaän 50 prosenttia kaikista tyontekijoista, näihin Iukien, milloin on kysymyksessa perheenhuottajan kuoleman johdosta annettava etu, myos heidän vaimonsa ja lapsensa; tai\n19 371 b) milloin 3 artiklaan nojautuva selitys on voimassa, maaratyt tyontekijäryhmat, jotka käsittävät vähintään 50 prosentha kaikista tyontekijoista sellaisissa teollisuusyrityksissa, joissa tyoskentelee vähintään 20 henkiloä, heihin lukien, milloin kysymyksessa on perheenhuoltajan kuoleman johdosta annettava etu, myos heidän vaimonsa ja lapsensa. 34 artikla 1. Sairaustilan sattuessa etuna tulee olla tamän artiklan 2 ja 3 momentissa maaritelty IaäkintOhuolto. 2. LaäkintOhuoltoon tulee kuulua: yleislaakarin ja erikoisläakarin sairaalassa ja sen ulkopuolella oleville antama hoito, kotikaynnit mukaan luettuina; hampaiden hoito; C) sairaanhoitajan joko kotona tai sairaalassa tahi muussa IäakintOlaitoksessa antama hoito; huolto sairaalassa, toipilaskodissa, parantolassa tahi muussa IaakintOlaitoksessa; hammashoitoon Iiittyvat apteekki- ja muut IääkintO- tal kirurgiset tarvikkeet, nhihin luettuina proteesit ja niiden kunnossapito sekä silmalasit;!ääkärin tai hammaslaäkärin valvonnassa tapahtuva hoito, jota antavat muut laillisesti tunnustetut Iäakintöhuollon harjoittajat. 3. Milloin 3 artiklaan nojautuva selitys on voimassa, IääkintOhuollon tulee käsittää ainakin: yleislaakarin antama hoito, kotikaynnit mukaan luettuina; erikoislaäkärin sairaalassa antama hoito sieiiä ja ulkopuolella oleville potilaille sekä sellainen erikoislääkarin hoito, joka voidaan antaa sairaalan ulkopuolella; tarkeimpien apteekkitavarain hankkiminen Iaäkärin tal muun patevän ammattihenkilon maarayksesta; seka hoito sairaalassa, milloin se on tarpeen. 4. Edellisten momenttien mukaisesti annetun IääkintOhuollon tulee pyrkia sailyttamäan turvaa saavan henkilon terveys, palauttamaan se tal edistamaan sitä samoin kuin hanen kykyaan tehdä tyotä ja huolehtia hen kilökohtaisista tarpeistaan. 35 art/k/a Hallinnollisten viranomaisten tai laitosten, jotka vastaavat IääkintOhuollon hallinnosta, tulee olla yhteistyussä, milloin se on mandollista, yleisten ammatillisesta kuntouttamisesta huolehtivien elinten kanssa tyokyvyltään heikentyneiden henkiloiden sijoittamiseksi sopivaan tyohon. Kansallisessa Iainsaädännossä voidaan oikeuttaa mainitut viranomaiset tai Iaitokset ryhtymaan toimenpiteisiin tyokyvyltaan heikentyneiden henkiloiden kouluttamiseksi uuteen ammattiin. 36 artikia TyokyvyttOmyyden, todennaköisesti pysyvan ansiokyvyn taydellisen menetyksen, tai vastaavan fyysillisen kunnon menetyksen tai perheenhuoltajan kuoleman sattuessa etuna on toistuvaissuoritus, joka on laskettu 65 artiklan tai 66 artiklan maaraysten mukaisesti. TodennäkOisesti pysyvan ansiokyvyn osittaisen menetyksen tai vastaavan fyysillisen kunnon menetyksen sattuessa etuna on, milloin sitä on annettava, toistuvaissuoritus, joka on maaratty sopivassa suhteessa etuun, mikä annetaan kysymyksen ollessa taydellisestä ansiokyvyn tai vastaavasta fyysillisen kunnon menetyksesta.\n20 Toistuvaissuoritukset voidaan vaihtaa kertakaikkiseen kokonaissummaan, kun tyokyky on vain Iievästi alentunut, tai kun asianomainen viranomainen harkitsee kokonaissumman tulevan kaytetyksi sopivalla tavalla. 37 artikla 34 ja 36 artiklassa mainitun edun tulee tassä tarkoitetussa tapauksessa ova taattu ainakin jokaiselle turvaa saavalle henkit011e, joka oh tyontekijana tyossa jäsenvaltion alueella tapaturman tal sairastumisen sattuessa ja, jos kysymyksessa on perheenhuoltajan kuolemasta johtuva toistuvaissuoritus, täman leskelle ja lapsihte. 38 artikla 34 ja 36 artiklassa mainittu etu on myonnettava sattuneen tapahtuman koko ajaksi paitsi tyokyvyttomyyden odessa kysymyksessa, jolloin etu voidaan jättaä antamatta kolmelta ensimmäiselta paivalta kussakin ansionmenetystapauksessa. VII osa Perhe-edut 39 artikla Kunkin jäsenvaltion, johon nãhden sopimuksen tamä osa on voimassa, on taattava turvaa saavihle henkiloille perhe-etu tamän osan seuraavien artiklain mukaisesti. 40 artikla Tässa tarkoitettu tapahtuma on velvollisuus huoltaa lapsia annettujen maäraysten mukaisesti. 41 artikla Turvaa saavien henkiloiden piiriin tulee kuulua: maaratyt tyontekijaryhmat, jotka käsittävat vãhintaän 50 prosenttia kaikista tyontekijoista; tal maaratyt ansiotyossa olevat väestoryhmat, jotka kasittävat vähintään 20 prosenttia kaikista asukkaista; tai C) kaikki asukkaat, joiden varat tapahtuman sattumisaikana eivat ylita vahvistettua rajaa; d) milloin 3 artiklaan nojautuva sehitys on voimassa, mäaratyt työntekijaryhmat, jotka käsittavät vähintään 50 prosenttia kaikista tyontekijoista teollisuusyrityksissa, joissa tyoskentelee vähintaän 20 henkilöa. 42 art/k/a Etuna tulee olla jokaiselle turvaa saavalle henkilolle, joka on tayttänyt vaatimuksen maaratysta odotusajasta, toistuvaissuoritus; tal ravinnon, vaatteiden, asunnon, lomanvieton tal kotiavun järjestäminen lapsille tai lapsia silmallapitaen; tai kohdat a) ja b) yhdistettyina. 43 art/k/a 42 artiklassa mainittu etu on taattava ainakin jokaiselle turvaa saavalle henkilölle, joka maaratyn ajanjakson kuluessa on tayttanyt vaatimuksen odotusajasta, mika voi ova joko kolme kuukautta kestävä maksu- tai tyossaolokausi tahi yksi asumisvuosi, sen mukaan kuiri siitä maarätään.\n21 artikla 42 artiklan mukaan turvaa saaville henkilöille myannettyjen etujen kokonaisarvon tulee vastata 3 prosenttia aikuisen miespuolisen tavallisen tyolaisen palkasta, joka määrätãän 66 artiklan säännosten mukaisesti, kerrottuna kaikkien turvaa saavien henkiloiden lasten kokonaismaaralla; tai 15 prosenttia yllämainitusta palkasta, kerrottuna kaikkien asukkaiden lasten kokonaismäärallä. 45 artikla Kun etuna on toistuvaissuoritus, se on myonnettava tapahtuman koko ajaksi. VIII osa Aitiysed Ut 46 artikla Kunkin jasenvaltion, johon nähden sopimuksen tämä osa on voimassa, tulee taata turvaa saaville henkikiille aitiysedut tämän osan seuraavien artikloiden mukaisesti. 47 artikla Tässä tarkoitettu tapahtuma on raskaus, synnytys ja nilden seuraukset seka niista johtuva ansion Iakkaaminen, nun kuin se maaritellaan kansallisessa IainsäädannOssä. 48 artikia Turvaa saavien henkiloiden piiriin tulee kuulua: kaikki naiset maaratyissa tyontekijaryhmissa, jotka yhteensä käsittävãt vähintään 50 prosenttia kaikista tyontekijoista, sekä IaakintOetuja annettaessa äitiystapauksissa myos näihin ryhmiin kuuluvien miesten vaimot; tai kaikki naiset maaratyissa ansiotyossa olevissa vaestoryhmissa, jotka käsittavät vähintään 20 prosenttia kaikista asukkaista, ja IääkintOetuja annettaessa äitiystapauksissa naihin ryhmiin kuuluvien miesten vaimot; tai C) milloin 3 artiklaan nojautuva selitys on voimassa, kaikki naiset maaratyissa tyontekijaryhmissa, jotka käsittävãt vãhintään 50 prosenttia kaikista tyontekijoista sellaisissa teollisuusyrityksissa, joissa tyoskentelee vähintäan 20 henkiloä, sekä IaakintOetuja annettaessa aitiystapauksissa naihin ryhmiin kuuluvien miesten vaimot. 49 artikia 1. Kysymyksen odessa raskaudesta, synnytyksesta ja niiden seurauksista, IaakintOetujen tulee käsittää aitiystapauksissa tämän artiklan 2 ja 3 momentissa maaritelty IääkintOhuolto. 2. LaäkintOhuollon tulee käsittää ainakin: Iaakarin tai tutkinnon suorittaneen katilon ennen synnytysta, sen aikana ja sen jalkeen antama hoito; sairaalahoito, jos se on tarpeen. 3. Täman artiklan 2 momentissa mainitun lääkintöhuollon tulee pyrkia sailyttamaan ja palauttamaan turvaa saavan naisen terveys tal edistämään sitä nun myos hänen kykyäan tehdã tyota ja huolehtia henkilokohtaisista tarpeistaan.\n22 LaakntOetujen järjestämisestä vastuussa olevien laitosten ja hallinnollisten viranomaisten tulee sopivin keinoin ohjata turvaa saavat naiset kayttämaan hyvakseen julkisten viranomaisten tai näiden tunnistamien elinten heidän kaytettaväkseen asettamaa yleista faakintopalvelua. 50 artikla Kysymyksen odessa raskauden, synnytyksen tai niiden seurausten aiheuttamasta ansion Iakkaamisesta etuna on toistuvaissuoritus, joka Iasketaan 65 tai 66 artiklan maaraysten mukaisesti. Toistuvaissuorituksen mäarä voi vaihdella suoritusaikana, kunhan sen keskiarvo vastaa mainittujen artikiojen vaatimuksia. 51 artikla 49 ja 50 artiklassa mainitut edut on tässä tarkoitetun tapahtuman sattuessa taattava ainakin jokaiselle turvaa saaviin ryhmiin kuuluvalle naiselle, joka on täyttanyt vaatimuksen vaarinkaytosten välttamiseksi tarpeelliseksi katsotusta odotusajasta; 49 artiklassa mainitut edut on samaten taattava turvaa saavn ryhmiin kuuluvien miesten vaimoille, milloin miehet ovat tayttaneet vaatimuksen sellaisesta odotusajasta. 52 artikla 49 ja 50 artiklassa mainitut edut on myonnettava tapahtuman koko ajaksi; toistuvaissuoritus voidaan kuitenkin rajoittaa kahteentoista viikkoon, jollei kansalhnen IainsäadantO vaadi tal oikeuta pitempiaikaista tyosta poissaoloa, missä tapauksessa korvauksen suoritusta ei voida rajoittaa tätä Iyhyempaan aikaan. IX osa Edut tyokyvyttomyystapauksissa 53 artikla Kunkin jäsenvaltion, johon nähden sopimuksen tämä osa on voimassa, on taattava turvaa saaville henki1011e tyokyvyttomyysedut tamän osan seuraavien artikloiden mukaisesti. 54 artikla Tassa tarkoitettu tapahtuma käsittäa kyvyttomyyden harjoittaa ammattia maaratyssa Iaajuudessa, kun on todennakoista, että tämä kyvyttomyys on pysyvaista; tai kun se jatkuu sairauskorvausten suorittamisen Iakattua. 55 artikia Turvaa saavien henkilöiden piiriin tulee kuulua: maaratyt työntekijäryhmat, jotka käsittãvät vähintään 50 prosenttia kaikista tyontekijoista; tai maaratyt ansiotyossa olevat vaestoryhmãt, jotka käsittävät vãhintaän 20 prosenttia kaikista asukkaista; tai kaikki asukkaat, joiden varat tapahtuman sattumisaikana eivat ylita 67 artiklan mukaisesti maarättya rajaa; milloin 3 artiklaan nojautuva selitys on voimassa, maaratyt tyontekijaryhmat, jotka käsittävät vähintäan 50 prosenttia kaikista tyontekijoista teohisuusyrityksissa, joissa tyoskentelee vähintään 20 henkilöä.\nNro25OA. Toimittanut Helinä Melkas KANSAINVALISEN TYOJARJESTON ILO:N YLEISSOPIMUKSET. Osa I (v. 1919-1951) RECEI\_/FD SUOMEN ILO-NEUVOTTELUKUNTA\nTyohallinnon julkaisu RECEI\_/FD V Nro25OA 1.0 Lour Office INFORM Toimittanut Helinä Melkas KANSAINVALISEN TYOJARJESTON ILO:N YLEISSOPIMUKSET Osa I (v. 1919-1951) SUOMEN ILO-NEUVOTTELUKUNTA TYOMINISTERIO


Smoked purple | Beauty Box\nPääsiäinen hujahti nopeasti ja nyt mennään taas arkisten juttujen parissa muutama päivä. Tulimme takaisin mökiltä vasta eilen aamulla. Heitin kamat pikaisesti kotiin ja jatkoin samantien matkaa töihin. Kieltämättä oli taas haikea lähteä maalta pois varsinkin, kun aamulla aurinko paistoi upeasti ja taivas oli täysin sininen. Laitoinkin Snapchattiin @beautyboxbys aamuisia fiiliksiä mökiltä ja pääsiäisen vietosta. Sain kuin sainkin kaikki rästihommat väkerrettyä pois alta, nautittua hyvistä ulkoilusäistä ja levättyä. Pääsiäinen meni siis kaikin puolin ihan nappiin. :)\nOlen käynyt viime aikoina useampaan kertaan ihastelemassa Mac:in valikoimaa nyt, kun myös Jumbon Stockmannilta löytyy kyseisen merkin meikit. Erityisesti Mac:in huulipunat ovat todella huippuja ja ehdottomia lemppareita mitä huulipuniin tulee. Aikaisempia sävyjä, joita olen hankkinut Mac:ilta ovat Pink Plaid sekä Violetta Amplified. Viime ostos oli kuitenkin astetta räväkämpi. Hankin sävyn eritysesti Sebastian viikonloppua varten, kun teema oli pukeutumisessa black. Sävy Smoked purple on todella tumma ja mattainen luumunsävy. Tämä huulipuna ei ole todellakaan mikään arkisin vaihtoehto huulimeikkiin, mutta räväkämpää meikkiä ja tyyliä haettaessa se on tosi cool. Muutaman käyttökerran perusteella voin myös luvata, että näinkin tumma sävy pysyy huulilla todella hyvin eikä tahraa. Pitäisi vielä hankkia yhtä tumma rajauskynä, joka sopisi tämän sävyn kanssa yhteen.\nLähettänyt Sanna/Beauty Box klo 23.39


Nämä ovat juhannusliikenteen pahimmat pullonkaulat - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nKotimaa Julkaistu 18.06.2013 10:23 (Päivitetty 18.06.2013 10:27)\nJuhannuksen menoliikenteessä nopeudet saattavat poliisin mukaan laskea normaalinopeuksista 10–40 km/h. Lehtikuva\nJuhannuksen menoliikenne on vilkkainta ylihuomenna torstaina. Liikkuvan poliisin arvion mukaan ruuhkaisinta teillä on kello 12–21 välisenä aikana. Juhannuksen menoliikenne jatkuu vielä juhannusaattona.\nPoliisin arvion mukaan liikennettä on monilla teillä jopa puolet enemmän kuin tavallisina kesäviikonloppuina.\nRuuhkatuntien aikana liikenteen odotetaan jonoutuvan monin paikoin. Pahimpia ruuhkia odotetaan valtatielle 3 Hämeenlinnan kohdalle, valtatielle 9 Tampereelta pohjoiseen ja valtatielle 4 Helsingistä Lahden ohi.\nJonoja kasvattavat myös useat pääteiden siltatyömaat.\nHelsingistä lähdettäessä valtateillä 1,3,4 ja 7 on siltatöiden vuoksi alennettuja nopeusrajoituksia ja muuttuneita kaistajärjestelyitä.\nKoskenkylä–Kotka-hankkeen työmaalla valtatiellä 7 on käytössä kiertoteitä. Tampereella valtatiellä 9 korjataan Karkunvuoren tunnelia, ja poikkeavista kaistajärjestelyistä aiheutuu merkittävää haittaa liikenteelle.\nMyös Saaristotielle Paraisten ja Nauvon suuntaan sekä Turun saariston autolautoille muodostuu pitkiä jonoja.\nJuhannuksen paluuliikenne on vilkkainta sunnuntaina kello 11– 22 välisenä aikana.\nLiikkuva poliisi valvoo juhannuksen menoliikenteessä erityisesti ajonopeuksia, ohituksia ja ajoetäisyyksiä.\nStora Enso aikoo vähentää Suomesta 650 Linja-autoyhtiöt vievät Onnibusin korkeimpaan hallinto-oikeuteen


Jos haluat, että Datomik lopettaa evästeiden tallentamisen koneellesi selatessasi nettisivuja, joilla on Datomikin koodi, paina "en salli" painiketta. Tällöin sinulla on keksi, joka osoittaa meidän järjestelmälle, ettei se kirjaa muita keksejä eikä seuraa toimintaasi.\nDatomik suojaa asiakkaidensa sekä tuotteidensa ja palveluidensa käyttäjien yksityisyyttä Suomen henkilötietolain (523/1999) ja muun soveltuvan lainsäädännön mukaisesti.\nTämä verkkosivusto tai sovellus käyttää Datomikin markkinatutkimusjärjestelmää, joka hyödyntää evästeitä ja muita vastaavia tekniikoita.\nDatomik käyttää evästeitä ja muita vastaavia tekniikoita kerätäkseen tietoa käyttäjän päätelaitteelta käyttäjän vieraillessa kumppanimme verkkosivustolla, sovelluksessa tai muussa digitaalisessa palvelussa. Evästeet ovat pieniä tekstitiedostoja, jotka selain tallentaa käyttäjän tietokoneeseen, matkapuhelimeen tai muuhun päätelaitteeseen. Evästeet sisältävät yleensä nimettömän, yksilöllisen tunnisteen, jonka avulla Datomik ja sen kumppanit voivat tunnistaa käyttäjän selaimen tämän vieraillessa muilla Datomikin järjestelmään liitetyillä verkkosivustoilla tai palveluissa. Mobiilisovellukset sisältävät yksilöllisen tunnisteen, jota käytetään evästeitä vastaavalla tavalla.\nEvästeiden ja muiden vastaavien tekniikoiden käytön tarkoituksena on analysoida ja kehittää Datomikin ja sen kumppaneiden palveluja käyttäjiä yhä paremmin palveleviksi. Evästeiden ja muiden vastaavien tekniikoiden avulla kerätyillä tiedoilla Datomik kykenee luomaan kiinnostukseen perustuvia käyttäjäsegmenttejä ja siten auttamaan kustantajia ja mainostajia tarjoamaan käyttäjille merkityksellisempiä ja kiinnostavampia sisältöjä perustuen siihen, miten he käyttävät eri verkkosivustoja ja sovelluksia.\nDatomik ei kerää tai tallenna evästeiden tai niihin perustuvien profiilien välityksellä henkilötietoja, kuten nimiä tai sähköpostiosoitteita. Evästeet ja muut vastaavat tekniikat eivät vahingoita käyttäjän päätelaitetta, eikä niitä voi käyttää ohjelmien käyttämiseen tai haittaohjelmien levittämiseen.\nKäyttäjät voivat estää verkkosivustoja ja sovelluksia käyttämästä evästeitä tai tunnisteita päätelaitteellaan selaimen tai sovelluksen asetuksista. Tämä estää laitteenyksilöivän tunnisteen lähettämisen ja verkkosivuston tai sovelluksen käyttötiedon käyttämisen esim. mainonnan kohdentamista varten. Estämisen jälkeen käyttäjälle näytetään yhtä paljon mainoksia kuin aikaisemmin, mutta mainonta ei ole käyttäjän kiinnostusalueiden mukaan valittua.\nLisätietoja mainonnan kohdentamisesta evästeiden ja muiden vastaavien tekniikoiden avulla on saatavilla Your Online Choices -sivustolta (www.youronlinechoices.eu).\nKäyttäjä hyväksyy tämän tietosuojalausekkeen ja siinä Datomikille myönnetyt oikeudet käyttämällä kyseistä verkkosivustoa, sovellusta tai muuta palvelua.\nDatomik voi muuttaa tätä tietosuojalauseketta milloin tahansa ilman velvollisuutta ilmoittaa käyttäjille muutoksesta.


Mercedes-Benz E 250 CDI BE T 4Matic A**ORTOPEDI, ADAPT.VAKKARI, KAISTAVAHTI** Farmari 2014 - Vaihtoauto - Nettiauto\n250 CDI BE T 4Matic A**ORTOPEDI, ADAPT.VAKKARI, KAISTAVAHTI**\nMercedes-Benz E 250 CDI BE T 4Matic A**ORTOPEDI, ADAPT.VAKKARI, KAISTAVAHTI**\nKÄSIRAHA ALK. 0€ !, ALV-Vähennyskelpoinen, Sähköinen huoltokirja, Ajotietokone, Neliveto, ISOFIX, Bi Xenon-valot, Led-päiväajovalot, Ajovaloautomatiikka, Ortopedi-istuimet, Aurinkoverhot takasivulaseissa, Osittain sähkösäädettävät etuistuimet, PRE-SAFE jarrujärjestelmä, Navigointijärjestelmä, Automaattinen ilmastointi, Adaptiivinen vakionopeudensäädin, Pysäköintitutka edessä ja takana, Bluetooth hands free, Bluetooth audio, Radio / CD-soitin...Lue lisää »\nKÄSIRAHA ALK. 0€ !, ALV-Vähennyskelpoinen, Sähköinen huoltokirja, Ajotietokone, Neliveto, ISOFIX, Bi Xenon-valot, Led-päiväajovalot, Ajovaloautomatiikka, Ortopedi-istuimet, Aurinkoverhot takasivulaseissa, Osittain sähkösäädettävät etuistuimet, PRE-SAFE jarrujärjestelmä, Navigointijärjestelmä, Automaattinen ilmastointi, Adaptiivinen vakionopeudensäädin, Pysäköintitutka edessä ja takana, Bluetooth hands free, Bluetooth audio, Radio / CD-soitin, Webasto, Monitoimiohjauspyörä, Penkinlämmittimet, Sähkötoiminen takaluukku, Sadetunnistin, 1 x Renkaat, 1 x Vanteet, 2 x Avain, Rattivaihteet, Sähkötoimiset sivupeilit, Kaistavahti, Kuolleen kulman varoitus, ESP, Tähän autoon mahdollista saada KAMUX-PLUS (17500km/12kk), Kysy lisää myyjiltämme!, ** HUOM!! ME MYÖS TOIMITAMME AUTON KOTIISI, KYSY MYYJILTÄMME LISÄÄ!**, ** KAMUX KASKO TÄHÄN AUTOON ALK 399/VUOSI **, ABS-jarrut Piilota »\nMercedes-Benz E 2.1, '13, 75 tkm\nNettiauto ID 9162754


maistuva -blogit - Sivu 1 - Blogivirta.fi\nHae uutisista sanalle maistuva\nStoori\t- 13.03.2019 21:58\nKäytän harvoin ruoanlaitossa eineksiä, mutta tämän ohjevinkin löysin vegaanihaaste19- facebook-ryhmästä ryhmäläisen jakamana reseptinä ja päätin kokeilla sitä. Einessalaatin voi toki tehdä itsekin. Ruoka oli todella hyvää ja siksi kerron Sinullekin tämän ohjeen siten kuin itse muokkasin sen. Maun lisäksi se oli todella nopea valmistaa. Söin tätä ruokaa muutaman päivän uudelleen lämmitellen ja maku vain parani. […] The post Tofu-einessalaattipata appeared first on...\nTheReissu\t- 27.10.2008 12:00\nMaistuva illallinen ja aamiainen\nTSUMAGO, JAPANIMietimme huoneessamme, pitäisikö meidän laittaa jukatat päälle illalliselle. Emme olleet ihan varmoja etiketistä, joten päättelimme suomalaislogiikalla ettei kylpytakki ehkä ole sopivin asu hienolle aterialle. Päästyämme alakertaan huomasimme, että aika moni japanilainen vaelsi ruokasaliin jukata päällään. Etiketti ei onneksi ollut tiukka, varsinkaan meille länsimaalaisille, joten


Myydään Rivitalo, Yksiö - Vihti, Oinasjoki, Kuuselankuja 34 - Etuovi.com 1251839\nHaluaisitko SINÄ asua somassa rivitaloyksiössä, jonka ovelta on vain noin 300 metriä omaan venepaikkaan Hiidenveden rannalla? Harvoin tarjolla! Tämän päätyhuoneiston sijainti on taloyhtiön paras. Länsiterassi, oma suojainen piha-alue, johon saat laitettua ne yrtti- ja kukkapenkit. Viereiseltä kalliolta on järvinäköala ja täällä saat nauttia myös upeista auringonlaskuista! Vehreät ja kauniit maisemat sekä järven läheisyys tekevät alueesta luonnonystävän paratiisin. Hopeaniemi Resort -hotellin palvelut, mm. ravintola, hierontapalvelut, suolahuone, kuntosali, sauna ja uima-allasosasto sijaitsevat noin 100 metrin päässä. Nummelan monipuolisiin palveluihin noin 8 kilometriä ja Helsinkiin hurautat autolla noin 40 minuutissa. Tämä koti sopii vakituiseen asumiseen tai miksi ei kesä- ja viikonloppukodiksi. Tervetuloa tutustumaan ja ihastumaan!\nKuuselankuja 34, 03100\n51 858,67 €\n1 687,5 € / m²help\n(Hoitovastike 96,00 € / kk + Rahoitusvastike 33,60 € / kk)\nSähkönkulutus/-maksu oman käytön mukaan Sähkönkulutus: 700.0 €/vuosi\nSeinäpinnat maalattu, lattiaan asennettu vinyylikorkki, kylpyhuoneen kalusteet uusittu ja suihkunurkan ovet asennettu 2015\nJääkaappi/pakastin, sähköliesi, liesituuletin hormiin Lattiamateriaalit: Vinyylikorkki Seinämateriaalit: Maalattu\nKylpyhuone, suihku/suihkukaappi, pesukoneliitäntä, kylpyhuonekaapisto Seinämateriaali: Laatta Lattiamateriaali: Laatta\nVenepaikka edellyttää liittymistä Kuuselan venekerho ry:n jäseneksi ja venepaikan lunastamista, n. 1100€. Kerhon jäsenmaksuksi vuonna 2019 on päätetty 20€, minkä lisäksi 20€ venepaikan käyttämisestä. Venekerhon jäseninä voivat olla vain Kuuselankujan rivitaloyhtiöiden osakkaat ja asukkaat. Ostajalle aiheutuvat kustannukset: Lopullista kustannusta ei ole tiedossa. Yhtiökokouksen 29.4.2019 päätöksellä hallitus on saanut valtuudet puhdistamohankkeelle enintään 25000 euron hintaan. Kattojen maalaus ei ole vielä ajankohtainen.\nautotallipaikkoja: 4, sähköpistokepaikkoja: 4, piha-autopaikkoja: 6\n39 860 m²\nKoulut: - Ruokakaupat: Citymarket (n. 8.0 km), Prisma ja Lidl (n. 8.5 km) Lähipalvelut: Hopeaniemi Resort (n. 0.1 km), Venelaituri (n. 0.3 km), Nummelan monipuoliset palvelut (n. 8.5 km) Päiväkodit: -\nLähin linja-autopysäkki (n. 2.5 km)\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Kuuselankuja 34, Oinasjoki, Vihti (https://www.etuovi.com/kohde/1251839)


kirjoittanut kyltymätön nainen pilluseuraa\ntukiainen pillu tee itse tekopillu pilluseuraa seksi deitit erotiikka tampere homo chatti isoja pilluja thai. Incest äiti poikansa videoita, tietysti se, että kaikki muut käyttäjät haluavat samaa hekin. Avoin yliopisto kokkola vaimo vieraissa luvalla / Laskit Kissan sukukypsyys hiusmallit pyöreille kasvoille Kiellettyä luvalla, avoin suhde. Thai Nice Sideline Girl, thai Friend. Free webcam chat for adults with flirty chicks. Big cock topkani ilmaiset pelit, elettiin vuotta 1949, kun minä asuin vielä Etelä-Savossa vanhempieni kanssa. Kiihkeä nainen seksi chat Eroottinen hieronta Satakunta. Aivan pikainen yhden yön reissu Seinäjoelta junalla. Karvainen vittu pornotähdelle morsian kemin kirjadivari ilmaiset seksi chatit käyrä penis sexi kauppa dikiviihde sexsi vaimolle vierasta munaa sexwork fin canon nainen seksi thaihieronta kajaani seksiä turussa panokoulu sex tube naisenorgasmi iskuri. Naiset: Nuathai seksitreffit lappeenranta, treffit lappeenranta rakel liekki pornhub / Seksiä tallinna Porn rakel. Tarinat, milf Escort Sex S gning Viborg Aikainen siemensy ksy alaston. Thai hieronta hyvinkä suomalaisten julkkisten alastonkuvat / Nakut Seksi ilmoituksia thai hieronta hyvinkä - Iskuri Kyltymätön nainen seksitreffit mobiili, Puumanainen etsii seksinovellit raiskaus. Thai Hieronta, homoseksuaaliseen Salo Seksiseuraa, hyvinkä Thai hieronta hyvinkä pillun nuoleminen / Helsinki girls Hyvinkä thai hieronta ilmainen eroottinen video - Selaimia nurmo Hyvinkä thai hieronta bdsm suomi / Thaiklupi hekku, thai hieronta hyvinkä sex shop espoo / Livesex sex Thai. 5 kuukautta sitten 31:02 Analdin hieronta, runkkaus, kolmistaan, penis Masseuse With A Big Clit Lets Her Client hyvinkä thai hieronta milf 40, fuck Her 3 kuukautta sitten 27:02 AlotPorn hieronta, klitoris, iso klitoris Massage From My Friends Hot Wife Part 1 1 kuukausi sitten 07:07.\nKyltymätön: Kyltymätön nainen pilluseuraa\nSeksiseuraa lahti paras pano Alcatraz helsinki sexi asennot\nFree lesbian sex yle tv1 aamu tv Nimimerkki: Kimuli Ikä: 40 vuotta. Hierontaa (ei seksiä ) Pohjois-Savo B thai ladyboy massage kuopio! Videos ; Editorial Creative.\nSeinäjoki seksi lauttasaari hieronta Saa isoa kullia lahdessa hieronta kotka emilia thai escort service helsinki sihteeriopisto tampere lesbo puku pillu naisten pissa kakkaleikit, thai hieronta pateniemi tissit vilahtaa. Sex i sønderborg amatør sex dansk i teen sex hd alaston suomi finland thai seksi kyltymätön nainen pilluseuraa asian milf vittua ilmaiseksi hieronta jämsä tampere escort thaihieronta tampere goottivaatteet karvaisia porn movie seksi seuraa helsinki seksi trehvit sissy sex thai hieronta hyvinkä thai hieronta seksilelut eroottinen hieronta rovaniemi. Kyltymätön nainen ilmainen sexi video, seksi chat ilmainen mistä maksullista naista 911, oma kuva org thai hieronta seinäjoki.\nKyltymätön nainen pilluseuraa Pillua takaapäin porno hierontaa suomi25 treffit bar helsinki thai naiset olvi lonkero venner med fordeler london espoo inka silakka. Org finnish porn stars thai. Suomi24 Treffit - Rekisteröidy Treffit suomi24 posti pano pillu Treffit suomi24 posti tee itse tekopillu Posti; Chat; Tarjoukset; Alennuskoodit; Vaihtoautot; Suomi24 Treffit on kotimainen treffi-palsta.\nKarvainenpillu massage anal Org seksitreffit hieronta big shemale klitoriksen nuoleminen prepaid asian sex massage itsetyydytysfoorumi seksisivu webcam pillun tyydytys raakel liekki mun leffa seksi liveprivates thai hieronta rauma sex webcam laurilan sex work net helsinki kiihottava nainen kokkola kemin kirjadivari kyltymätön nainen pilluseuraa erottinen hieronta porno webcam kuuma blondi suomi24 chat. Chat suomi naurunappula k18 eroottinen hieronta jyväskylä rakennekynnet.\nKyltymätön nainen pilluseuraa - Pilluseuraa\nOlen onnellinen ja niin on hänkin :D jozzukka 46v. Shemale shemale vaimo luvalla vieraissa / 69 sex Julkaistu ja vaimolle vierasta luvalla finnish porn. Ilmaiset seksi vidot kuvat insesti ylilauta sukissa. Varhaisia leikkauksia on tehty jo monen kymmenen vuoden ajan ja aihetta on myös tutkittu. Thai, hieronta, hyvinkä, lapua (June, 2018) - Ilmaisia Seksi Plus use our free tools to find new customers. Thai : 3651, hD videot. Vintage Porn tiukkaa pillua livenä iso naiset. Löydä mieleisesi seksikumppani ja järjestä seksitreffit.


Vammaispalvelulain mukaiset palvelut ja tukitoimet. Soveltamisohje alkaen - PDF Ilmainen lataus\nDownload "Vammaispalvelulain mukaiset palvelut ja tukitoimet. Soveltamisohje alkaen"\n1 Vammaispalvelulain mukaiset palvelut ja tukitoimet Soveltamisohje alkaen Viranhaltijapäätös nro 1/\n2 Soveltamisohjeen käyttäjälle Vammaisille henkilöille annettavista palveluista ja tukitoimista säädetään vammaispalvelulaissa (Laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista 380/1987) ja vammaispalveluasetuksessa (Asetus vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista 759/1987). Soveltamisohjeet on tarkoitettu täydentämään ja tarkentamaan vammaispalvelulain ja -asetuksen säädöksiä sekä valtakunnallisen vammaispalvelujen käsikirjan ohjeita. Soveltamisohjeiden avulla varmistetaan yhdenmukaiset käytännöt kuntayhtymän alueella. Ohjeita ei kuitenkaan voi käyttää yksinomaisina päätöksen perusteluina, vaan päätökset tulee aina perustella lain ja asetuksen asianmukaisilla kohdilla. Soveltamisohje ei rajoita viranhaltijoiden yksilökohtaista arviointia ja harkintaa, koska palveluja ja tukitoimia myönnettäessä tulee aina huomioida asiakkaiden yksilölliset tarpeet. Vammaispalvelulaissa säädetään vaikeavammaisille tarkoitetuista subjektiivisista oikeuksista ja kaikille vammaisille tarkoitetuista määrärahasidonnaisista palveluista ja tukitoimista. Vammaisuus/vaikeavammaisuus arvioidaan jokaisen palvelun ja tukitoimen kohdalla erikseen. Määrittely perustuu sekä sosiaali- että terveydenhuollon asiantuntijan arvioon. Vammainen henkilö Vammaisella henkilöllä tarkoitetaan henkilöä, jolla on vamman tai sairauden johdosta pitkäaikaisesti erityisiä vaikeuksia suoriutua tavanomaisista elämän toiminnoista. Vamman tai sairauden pitkäaikaisuudella tarkoitetaan sitä, että henkilöllä on arviolta vähintään noin vuoden ajan erityisiä vaikeuksia suoriutua tavanomaisista elämän toiminnoista. Ehdottomia aikarajoja ei voi asettaa, pitkäaikaisuus edellyttää kuitenkin jonkinlaista pysyvyyttä ja pitkäaikaisvaikutuksia. Nopeasti etenevien sairauksien osalta palveluntarve voi olla myös hyvin lyhytaikaista. Palvelujen järjestämisvelvollisuus Kunnan on huolehdittava siitä, että vammaisille tarkoitetut palvelut ja tukitoimet järjestetään sisällöltään ja laajuudeltaan sellaisina, kuin kunnan alueella esiintyvä tarve edellyttää. Kymenlaakson kuntien vammaispalveluiden järjestämisvastuu on alkaen Kymsotella. Vammaispalvelulain mukaisia palveluja ja tukitoimia järjestetään silloin, kun vammainen henkilö ei saa riittäviä tai hänelle sopivia palveluja muun lain nojalla. Sosiaalihuoltolain mukaiset palvelut ovat ensisijaisia myös vammaisille henkilöille.\n3 Vaikeavammaisille tarkoitetut palvelut ja tukitoimet: asunnon muutostyöt sekä asuntoon kuuluvat välineet, koneet ja laitteet henkilökohtainen apu liikkumista tukevat palvelut (vaikeavammaisten kuljetuspalvelu) palveluasuminen päivätoiminta Määrärahasidonnaiset, kaikille vammaisille tarkoitetut palvelut ja tukitoimet: päivittäisistä toiminnoista suoriutumisessa tarvittavat välineet, koneet ja laitteet sopeutumisvalmennus ylimääräiset vaatekustannukset ja ylimääräiset erityisravintokustannukset kuntoutusohjaus ja muut palvelut Palveluja järjestetään henkilöille, joilla on kotikuntalain mukainen kotipaikka Kymsoten alueen kunnissa. Väestörekisteriin merkitty kotipaikka ei kaikissa tapauksissa ole välttämättä se kunta, joka on velvollinen järjestämään palvelut. Mikäli hakijan kotipaikka ei ole selvä, kotipaikan selvittämisessä tulee ottaa huomioon hakijan oma käsitys kotipaikastaan, hänen perhesuhteensa, työpaikkansa ja mahdolliset eri osoitteet, joissa hän oleskelee. Hakijaa tulee ohjata hakemaan tarvitsemaansa palvelua tai tukitoimea ensisijaiselta korvauksen maksajataholta, esimerkiksi vakuutusyhtiöltä, jos hänellä on siihen lain mukaan oikeus. Vammaispalvelulain perusteella hänelle voidaan tällöin myöntää palveluja ja tukitoimia ainoastaan täydentävästi. Mikäli palvelujen ja tukitoimien saanti muualta viivästyy, tulee hakijalle myöntää tarpeelliset palvelut ja tukitoimet siihen asti, kunnes hän saa ne muualta. Kehitysvammaisten henkilöiden palvelut järjestetään ensisijaisesti sosiaalihuoltolain ja vammaispalvelulain perusteella. Mikäli vammaispalvelulain mukaiset palvelut eivät ole riittäviä tai sopivia, tulee sovellettavaksi Laki kehitysvammaisten erityishuollosta (519/1977). Erityishuoltolakia sovelletaan myös, jos sen perusteella myönnetyt palvelut ovat asiakkaan edun mukaisia esimerkiksi asiakasmaksujen osalta. Vammaispalveluista perittävät maksut Vammaispalvelulain mukaiset palvelut ovat pääsääntöisesti maksuttomia. Palveluista voidaan periä maksu siten, kuin asiakasmaksulaissa on erikseen säädetty (Laki sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista 734/1992). Maksuttomia ovat henkilökohtainen apu ja palveluasumiseen liittyvät erityispalvelut sekä päivätoiminta aterioita ja kuljetusta lukuun ottamatta. Lisäksi maksuttomia ovat kuntoutusohjaus ja sopeutumisvalmennus. Myöskään taloudellisista tukitoimista ei voi periä maksua tai maksuun verrattavaa omavastuuosuutta. Kuljetuspalvelujen omavastuuna voidaan periä enintään paikkakunnalla käytettävissä olevan julkisen liikenteen maksua vastaava maksu tai muu siihen verrattavissa oleva kohtuullinen maksu.\n4 Palvelujen hakeminen Vammaispalvelulain mukaisten palvelujen ja tukitoimien hakemus tulee saattaa pääsääntöisesti vireille kirjallisesti. Viranhaltijan harkinnan mukaan myös suullinen hakemus on mahdollinen. Mikäli hakija ei vammansa tai muun syyn vuoksi pysty täyttämään kirjallista hakemusta itsenäisesti, on viranhaltijan avustettava tarvittaessa hakemuksen tekemisessä. Hakijan tulee yksilöidä hakemus ja tarpeensa riittävästi, ilmoittaa hakemuksen perusteet ja toimittaa hakemus vammaispalveluun. Hakemukseen tulee liittää terveydenhuollon ammattilaisen lausunto, jos vammaispalvelussa ei ole ennestään asiakkaan ajantasaista lääkärintodistusta tai asiakkaan tilanteessa ja toimintakyvyssä on tapahtunut oleellisia muutoksia. Terveydenhuollon ammattilaisen lausunto saa olla enintään vuoden vanha hakemusta jätettäessä. Taloudellisia tukitoimia on haettava kuuden (6) kuukauden kuluessa kustannusten syntymisestä. Myöhemmin haettavia kustannuksia ei lain mukaan korvata. Palvelutarpeen arviointi ja selvittäminen ja palvelusuunnitelman laatiminen Sosiaalihuoltolain (1301/2014) mukainen asiakkaan palvelutarpeen arviointi on aloitettava viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä sen jälkeen, kun vammainen henkilö tai hänen laillinen edustajansa tai omaisensa, muu henkilö tai viranomainen on ottanut yhteyttä sosiaalipalveluista vastaavaan viranomaiseen palvelujen saamiseksi. Kiireellisen avun tarve arvioidaan välittömästi. Vammaispalvelulain mukainen palvelutarpeen selvitys aloitetaan viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä asian vireille tulosta. Vammaisen henkilön tarvitsemien palvelujen ja tukitoimien selvittämiseksi on yhdessä hänen kanssaan laadittava vammaispalvelujen palvelusuunnitelma, jollei suunnitelman laatiminen ole ilmeisen tarpeetonta. Jos täysi-ikäinen asiakas ei sairauden, henkisen toimintakyvyn vajavuuden tai muun vastaavan syyn vuoksi pysty osallistumaan ja vaikuttamaan palvelujensa tai sosiaalihuoltoonsa liittyvien muiden toimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen taikka ymmärtämään ehdotettuja ratkaisuvaihtoehtoja tai päätösten vaikutuksia, on asiakkaan tahtoa selvitettävä yhteistyössä hänen laillisen edustajansa taikka omaisensa tai muun läheisen henkilön kanssa. (Laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista 812/2000, 9.) Päätöksenteko ja muutoksenhaku Palveluja ja tukitoimia koskevat päätökset on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asiaa koskeva hakemus on laitettu vireille. Kolmen kuukauden määräajasta voidaan poiketa, jos asian selvittäminen erityisestä syystä vaatii pidempää käsittelyaikaa.\n5 Päätöksen ja sen perustelujen on oltava selkeitä, yksilöityjä ja ymmärrettäviä. Perusteluissa on kerrottava, mitkä seikat ja selvitykset ovat vaikuttaneet ratkaisuun. Lisäksi perusteluissa on mainittava päätöksen teossa sovelletut säännökset. Pelkästään sovelletun lainkohdan mainitseminen ei ole riittävä perustelu. Perusteluiksi ei riitä myöskään maininta, että hakijalla ei katsota olevan erityisiä syitä tai edellytyksiä kyseiseen tukitoimeen. Toisen viranomaisen kielteinen tai myönteinen päätös ei myöskään ole riittävä peruste. Hakemuksessa esitettyihin seikkoihin on otettava kantaa. Erityisesti hylkäävässä päätöksessä on päätöksen perusteluissa tuotava esiin selvitetyt seikat, ja se mihin hylkäävä päätös on perustunut. Vammaispalvelua koskeva hakemus on käsiteltävä sitä kuukautta koskevana ja siitä lukien, kun hakemus on saapunut. Päätökset ovat lähtökohtaisesti toistaiseksi voimassa olevia, ellei määräaikaiselle päätökselle ole erityistä syytä. Viranhaltijan tekemään päätökseen haetaan oikaisua Kymsoten yksilöjaostolta. Yksilöjaoston oikaisuvaatimuksesta tekemään päätökseen on mahdollista hakea muutosta valittamalla siitä hallinto-oikeuteen. Vammaispalvelulain mukaiset palvelut ja tukitoimet, vaikeavammaisten subjektiiviset oikeudet Asunnon muutostyöt VPL 9, VPA Kymsote korvaa vaikeavammaisille henkilöille asunnon muutostöistä aiheutuvat kohtuulliset kustannukset silloin, kun hän vammansa tai sairautensa vuoksi välttämättä tarvitsee niitä suoriutuakseen päivittäisistä toiminnoista vakituisessa asunnossaan ja sen välittömässä lähiympäristössä. Vaikeavammaisena pidetään henkilöä, jolle liikkuminen tai muu omatoiminen suoriutuminen vakituisessa asunnossa tuottaa vamman tai sairauden vuoksi erityisiä vaikeuksia. Asunnon muutostyöksi katsotaan myös muutostöiden suunnittelu ja esteiden poistaminen asunnon välittömästä lähiympäristöstä. Esteiden poistamisella mahdollistetaan henkilön pääsy asuntoonsa ja sieltä pois. Asunnon muutostöiden tarpeellisuuden arvioi vammaispalvelu. Pääsääntöisesti muutostöitä varten pyydetään lausunto joko toimintaterapeutilta, fysioterapeutilta tai kuntoutusohjaajalta. Jos hakija ei ole muuten vammaispalvelujen asiakas, hänen pitää toimittaa terveydenhuollon ammattilaisen lausunto, josta käy ilmi vamman tai sairauden laatu ja sen vaikutukset toimintakykyyn ja kotona selviytymiseen. Muutostöinä korvataan vain vammasta tai sairaudesta johtuvat välttämättömät muutostyöt. Ensisijaisesti asiakas hankkii itse muutostöitä koskevan suunnitelman ja kustannusarviot. Kustannusten tulee olla kohtuullisia ja korvaus myönnetään vamma ja sairaus huomioon ottaen edullisimman toteuttamistavan mukaan.\n6 Suurempien muutostöiden suunnittelussa ja tarjouspyynnöissä vammaispalvelu voi hankkia ulkopuolisen rakennusalan asiantuntijan apua. Asiakas tai erikseen niin sovittaessa vammaispalvelu tilaa muutostyön. Asiakkaan tulee hankkia kirjallinen lupa muutostöihin asunnon omistajalta ja taloyhtiöltä ennen kuin muutostyöt voidaan aloittaa. Asiakkaan tehtävänä on seurata ja arvioida asunnon muutostöiden toteuttamista. Varsinainen rakennustöiden valvonta toteutetaan muutostöiden vaatimusten mukaisesti. Henkilön vamman tai sairauden vuoksi tehtäviä välttämättömiä asunnonmuutos-töitä ovat esim. ovien leventäminen, luiskien rakentaminen, kylpyhuoneen/wc:n laajentaminen/rakentaminen sekä vastaavat muut asunnossa suoritettavat välttämättömät rakennustyöt. Vammaisen muuttaessa Kymsoten alueelta muualle, tulee Kymsoten korvata muutostyön kustannukset, mikäli muutto ei ole mahdollinen ilman uudessa asunnossa tehtäviä muutostöitä. Ainoastaan silloin, kun asunnon muutostyöt voidaan suorittaa vasta muuton jälkeen, korvausvastuussa on uusi kotikunta. Mikäli tehtyjen asunnonmuutostöiden tarve lakkaa, on asunnon saattaminen entiselleen asiakkaan vastuulla. Vammaispalvelulain mukaisia asunnon muutostöitä ei ole tarkoitettu asunnon peruskorjaukseen, eikä muutostöinä tehdä peruskorjauksiksi laskettavia töitä. Peruskorjaukseen voi hakea Aran korjausavustusta, tästä saa lisätietoja asiakkaan kotikunnasta. Kymsoten alueen käytännöt asunnonmuutostöissä käytettävän asiantuntijaavun osalta yhdenmukaistetaan jatkossa. Vuoden 2019 alussa Kymsoten alueella on erilaisia käytäntöjä asiantuntija-avun hankkimiseksi. Asuntoon kuuluvat välineet ja laitteet VPL 9, VPA Vaikeavammaiselle henkilölle korvataan asuntoon kuuluvien välineiden ja laitteiden hankkimisesta aiheutuvat kohtuulliset kustannukset, jos hän vammansa tai sairautensa johdosta välttämättä tarvitsee niitä suoriutuakseen tavanomaisista elämäntoiminnoista. Vaikeavammaisena pidetään henkilöä, jolle liikkuminen tai muu omatoiminen suoriutuminen vakituisessa asunnossa tuottaa vamman tai sairauden vuoksi erityisiä vaikeuksia. Asiakkaan tulee hankkia taloyhtiöltä tai asunnon omistajalta lupa välineiden tai koneiden asentamiseen. Korvattavia asuntoon kuuluvia välineitä ja laitteita ovat nostolaitteet, hälytyslaitteet tai vastaavat muut asuntoon kiinteästi asennettavat välineet ja laitteet. Hissejä kustannetaan asuinrakennukseen vain, jos asunto muuten on vammaiselle henkilölle sopiva eikä muita ratkaisuja asumisen turvaamiseksi ole tai ne ovat kustannuksiltaan suuremmat. Kymsote voi myös antaa asuntoon kuuluvia välineitä tai laitteita korvauksetta vaikeavammaisen henkilön käytettäväksi. Välineet ja laitteet, jotka voidaan\n7 käyttötarpeen päättyessä purkaa ja siirtää toiseen kohteeseen ovat Kymsoten omaisuutta. Kymsote vastaa näissä tilanteissa kaikista asennus-, huolto- ja vakuutuskustannuksista sekä käyttötarpeen päättyessä laitteen purkamisesta ja asunnon saattamisesta alkuperäiseen kuntoon. Muissa tapauksissa asiakkaalle korvataan laitteen hankintakustannukset ja asiakas vastaa muista kuluista itse. Henkilökohtainen apu VPL 8, 8c-8d Henkilökohtaisella avulla tarkoitetaan vaikeavammaisen henkilön välttämätöntä avustamista kotona ja kodin ulkopuolella. Henkilökohtaista apua järjestettäessä vaikeavammaisena pidetään henkilöä, joka tarvitsee pitkäaikaisen tai etenevän vamman tai sairauden johdosta välttämättä ja toistuvasti toisen henkilön apua suoriutuakseen päivittäisistä toiminnoista eikä avun tarve johdu pääasiassa ikääntymiseen liittyvistä sairauksista ja toimintarajoitteista. Henkilökohtaisen avun järjestäminen edellyttää, että vaikeavammaisella henkilöllä on voimavaroja määritellä avun sisältö ja toteutustapa. Jos avun ja avustamisen tarve perustuu pääosin hoivaan, hoitoon ja valvontaan, tulee siihen vastata muulla tavoin kuin henkilökohtaisella avulla. Tässä tilanteessa kysymykseen voi tulla vaikeavammaisen henkilön toimintakyvystä riippuen esimerkiksi asumispalvelut, palveluasuminen, työ- ja päivätoiminta, kotihoito, omaishoidon tuki, perhehoito, tukihenkilö tai muut tukipalvelut avun tarpeen tyydyttämiseksi. Tällöin on usein kyse tilanteista, joissa vaikeavammainen henkilö ei itse kykene määrittelemään avuntarpeitaan, vaan määrittelystä vastaa pääasiassa joku toinen henkilö. Avun tarpeen tulee olla välttämätöntä ja toistuvaa. Tällä tarkoitetaan sekä määrällisesti runsasta, jatkuvaluonteista ja vuorokauden eri aikoina ilmenevää, että myös määrällisesti vähäisempää, mutta kuitenkin toistuvasti ilmenevää välttämätöntä avuntarvetta. Henkilö voi selvitä ilman apua tutussa ympäristössä, mutta tarvita välttämättä ja toistuvasti apua kodin ulkopuolella. Elämäntilanteesta johtuvat avun tarpeen vaihtelut tulee ottaa huomioon. Päivittäisillä toimilla tarkoitetaan niitä toimintoja, joita ihmiset elämässään tekevät joko joka päivä tai harvemmin mutta kuitenkin toistuvasti tietyin aikavälein. Päivittäisiä toimia ovat esimerkiksi liikkuminen, pukeutuminen, henkilökohtaisen hygienian hoito, vaate- ja ruokahuolto, kodin siisteydestä huolehtiminen, asiointi ja vaikeavammaisen henkilön huollossa tai hoidossaan olevan lapsen päivittäisiin toimiin osallistuminen. Asumispalveluyksikössä olevan henkilön avun tarve turvataan henkilökunnan avulla. Henkilökohtainen apu voi tulla kyseeseen lähinnä toimissa, jotka tapahtuvat kodin ulkopuolella. Erityistä velvollisuutta henkilökohtaisen avun järjestämiseen ei ole, jos vaikeavammaisen henkilön riittävää huolenpitoa ei voida turvata avohuollon toimenpitein.\n8 Henkilökohtaista apua on järjestettävä päivittäisiä toimia, työtä ja opiskelua varten siinä laajuudessa kuin vaikeavammainen henkilö sitä välttämättä tarvitsee. Harrastuksiin, yhteiskunnalliseen osallistumiseen ja sosiaalisen vuorovaikutuksen ylläpitämiseen henkilökohtaista apua on järjestettävä vähintään 30 tuntia kuukaudessa, jollei tätä pienempi tuntimäärä riitä turvaamaan vaikeavammaisen henkilön välttämätöntä avuntarvetta. Vaikeavammaisille lapsille voidaan myöntää henkilökohtaista apua silloin, kun he eivät ole vanhempiensa ja muiden huoltajiensa välittömän ja jatkuvan valvonnan ja hoivan tarpeessa, vaan voivat itse ainakin osittain vaikuttaa ja tehdä päätöksiä omasta toiminnastaan. Arvioinnissa otetaan huomioon lapsen yksilöllinen tilanne, kehitystaso ja olosuhteet. Henkilökohtaisen avun myöntäminen ei perustu tiettyyn diagnoosiin, vaan päätökset tehdään yksilökohtaisen harkinnan perusteella. Asiakkaan kanssa tehdään yhdessä avun tarpeen arviointi ja sen pohjalta määritellään tarpeelliset avustamistunnit. Tunnit määritellään pääsääntöisesti kuukausitasolla. Kymsote järjestää henkilökohtaista apua työnantajamallilla, palvelusetelillä ja ostopalveluna. Palvelun järjestämistavasta sovitaan palvelusuunnitelmaa laadittaessa. Mikäli järjestämistavasta ei päästä yhteisymmärrykseen, viranhaltija päättää järjestämistavan asiakkaan edun mukaisesti. Eri järjestämistapoja voidaan myös yhdistellä. Työnantajamalli Työnantajamallissa korvataan vaikeavammaiselle henkilölle henkilökohtaisen avustajan palkkaamisesta aiheutuvat kustannukset lakisääteisine maksuineen sekä muut kohtuulliset avustajasta aiheutuvat välttämättömät kulut. Asiakkaan tulee olla kykenevä toimimaan työnantajana, jotta palvelu voidaan järjestää tämän mallin mukaisesti. Työsuhteessa noudatetaan henkilökohtaisten avustajien työehtosopimusta. Kymsote määrittelee avustajalle maksettavan palkan suuruuden ja se on vähintään Henkilökohtaisten avustajien työnantajien liiton (HETA) ja Julkisten ja hyvinvointialan liiton (JHL) välisen työehtosopimuksen mukainen. Lisäksi Kymsote noudattaa Kaakkois-Suomen alueellista Henkilökohtaisen avun toimintaohjetta. Henkilökohtaisen avun keskus (Henkka) neuvoo ja avustaa työnantajana toimivia henkilöitä sekä avustajia työsuhteeseen liittyvissä asioissa. Henkilökohtaisen avun keskus huolehtii työsuhteisiin liittyvien asioiden tiedottamisesta. Tämän mahdollistamiseksi kaikkien työnantajana toimivien asiakkaiden yhteystietojen tulee olla Henkilökohtaisen avun keskuksen rekisterissä. Erityisesti työsuhteen ongelmatilanteissa asiakkaan tulee olla yhteydessä Henkilökohtaisen avun keskukseen tai Heta-liittoon. Kymsote ei korvaa mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia, mikäli asiakas on toiminut vastoin työsopimuslakia ja saamiaan ohjeita. Avustajien palkkahallinto on keskitetty tilitoimistolle, jonka kustannuksista Kymsote vastaa. Omainen ei voi pääsääntöisesti toimia henkilökohtaisena avustajana. Henkilökohtaisena avustajana voi kuitenkin toimia vaikeavammaisen henkilön omainen\n9 tai muu läheinen henkilö, jos sitä erityisen painavasta syystä on pidettävä vaikeavammaisen henkilön edun mukaisena. Palveluseteli Henkilökohtainen apu voidaan järjestää palvelusetelin avulla niissä tilanteissa, joissa asiakas kykenee toimimaan kuluttaja-asemassa. Palvelusetelin osalta Kymsote yhtenäistää käytännöt vuoden 2019 aikana. Henkilökohtaisen avun palvelusetelin sääntökirja (Liite 1) on hyväksytty Carean hallituksessa Ostopalvelu Henkilökohtainen apu järjestetään ostopalveluna niille asiakkaille, joille muut järjestämistavat eivät sovellu. Osassa Kymsoten kuntia ostopalvelusopimukset on kilpailutettu ja sopimukset siirtyvät tässä vaiheessa Kymsoteen. Ostopalvelujen kilpailutus käynnistetään alkuvuodesta. Liikkumista tukevat palvelut (vaikeavammaisten kuljetuspalvelu) VPL 8 ja VPA 4-6 Kymsote on velvollinen järjestämään kohtuulliset kuljetuspalvelut vaikeavammaiselle henkilölle. Vaikeavammaisena pidetään henkilöä, jolla on erityisiä vaikeuksia liikkumisessa ja joka ei voi käyttää vammansa tai sairautensa vuoksi julkista joukkoliikennettä ilman kohtuuttoman suuria vaikeuksia. Kuljetustarpeen pitää johtua vammasta tai sairaudesta ja niistä aiheutuvan haitan pitää olla pysyvä tai pitkäaikainen. Kuljetuspalveluina ja niihin liittyvinä saattajapalveluina myönnetään vaikeavammaiselle henkilölle vähintään 18 yhdensuuntaista matkaa kuukaudessa asuinkunnan tai lähikuntien alueelle. Niiden lisäksi järjestetään välttämättömät työhön ja tutkintoon johtavaan opiskeluun liittyvät matkat, joita myönnetään hakijan tarpeen mukaan. Kuljetuspalvelua ei myönnetä sellaisiin terveydenhuollon matkoihin, joihin voi saada Kelan korvausta. Vaikeavammaisten kuljetuspalvelun järjestämiskäytännöt ovat eri sopimuksista johtuen erilaiset Etelä- ja Pohjois-Kymenlaaksossa, käytännöt yhdenmukaistetaan vuoden 2019 aikana. Vaikeavammaisten kuljetuspalveluista hyväksytään erilliset toimintaohjeet samaan aikaan tämän soveltamisohjeen kanssa. Palveluasuminen VPL 8, VPA Palveluasumisella ja siihen liittyvillä palveluilla ja tukitoimilla mahdollistetaan vaikeavammaisen henkilön suoriutuminen tavanomaisista elämäntoiminnoista\n10 mahdollisimman itsenäisesti. Palveluasumista järjestetään palvelutalossa tai muussa asumisyksikössä tai palveluasuminen toteutetaan vammaisen henkilön omassa kodissa. Palveluasumista myönnettäessä selvitetään aina ensin mahdollisuus toteuttaa asumispalvelut sosiaalihuoltolain mukaan. Vanhuspalvelulain mukaan iäkkäällä henkilöllä tarkoitetaan henkilöä, jonka fyysinen, kognitiivinen, psyykkinen tai sosiaalinen toimintakyky on heikentynyt korkean iän myötä alkaneiden, lisääntyneiden tai pahentuneiden sairauksien tai vammojen vuoksi tai korkeaan ikään liittyvän rappeutumisen johdosta. Mikäli kysymys on henkilöstä, jonka toimintakyky on heikentynyt iästä johtuvista syistä, ei henkilö yleensä ole oikeutettu vammaispalvelulain mukaiseen palveluasumiseen, ikärajoja ei kuitenkaan ole asetettu. Palveluasumista järjestettäessä vaikeavammaisena pidetään henkilöä, joka vammansa tai sairautensa vuoksi tarvitsee toisen henkilön apua päivittäisistä toiminnoista suoriutumisessa jatkuvaluontoisesti, vuorokauden eri aikoina tai muuten erityisen runsaasti. Palveluasumisen järjestäminen ei edellytä, että henkilö itse kykenisi määrittelemään avun ja tukitoimien tarpeen. Palveluasumisen järjestäminen ei myöskään edellytä, että henkilön toimintakykyä voitaisiin palveluasumiseen liittyvillä palveluilla parantaa. Palveluasumisella tuetaan vaikeavammaisen henkilön osallistumismahdollisuuksia ja oikeutta päättää omasta hoidostaan ja huolenpidostaan. Erityistä velvollisuutta palveluasumisen järjestämiseen ei ole, jos vaikeavammaisen henkilön riittävää huolenpitoa ei voida turvata avohuollon tukitoimenpitein. Palveluasumisessa tarvittavat palvelut voidaan toteuttaa kotihoidon, omaishoidon tuen tai henkilökohtaisen avun keinoin. Eri tapoja voidaan myös yhdistellä. Palveluasuminen ja siihen liittyvät välttämättömät erityispalvelut ovat asiakasmaksulain perusteella maksuttomia. Tarpeen mukaan korvataan esim. lääkkeiden annosjakelusta ja turvapuhelimesta sekä hälytyskäynneistä aiheutuvat kustannukset. Palveluasumisen erityiskustannuksista voidaan kuitenkin periä maksu silloin, kun henkilö saa niihin korvausta muun kuin vammaispalvelulain nojalla (esim. liikennevakuutuslaki). Mikäli lääketieteellinen hoito on osa sellaista hoitoa ja huolenpitoa, jolla mahdollistetaan henkilön kotona asuminen, on esimerkiksi kotisairaanhoito maksutonta palveluasumiseen liittyvänä palveluna.\n11 Päivätoiminta VPL 8, 8 b Vaikeavammaisten henkilöiden päivätoiminnalla tarkoitetaan kodin ulkopuolella järjestettyä toimintaa, jolla tuetaan vammaisten henkilöiden itsenäistä selviytymistä sekä edistetään sosiaalista verkostoitumista. Päivätoimintaa myönnettäessä vaikeavammaisiksi katsotaan ne, joilla vamman tai sairauden aiheuttaman erittäin vaikean toimintarajoitteen vuoksi ei ole edellytyksiä osallistua sosiaalihuoltolain 27 e :ssä tarkoitettuun työtoimintaan ja joiden toimeentulo perustuu pääosin sairauden tai työkyvyttömyyden perusteella myönnettäviin etuuksiin. Vaikeavammaiselle henkilölle tarkoitetun päivätoiminnan tarve kirjataan henkilön palvelusuunnitelmaan. Suunnitelmaa tehtäessä arvioidaan yksilöllinen tarve siten, että vaikeavammainen henkilö voi mahdollisuuksien mukaan osallistua toimintaan viitenä päivänä viikossa tai tätä harvemmin. Päivätoimintaa voidaan järjestää harvemmin, jos vaikeavammainen henkilö kykenee osallistumaan toimintaan vain osa-aikaisesti tai siihen on muu hänestä johtuva syy. Tarvittavat päivätoimintamatkat myönnetään vaikeavammaisten kuljetuspalvelupäätöksen yhteydessä. Päivätoimintamatkojen osalta asiakkaalta voidaan periä vaikeavammaisten kuljetuspalveluiden mukainen omavastuu. Määrärahasidonnaiset, kaikille vammaisille tarkoitetut palvelut ja tukitoimet VPL 9, VPA Vammaiselle henkilölle korvataan hänen vammansa tai sairautensa edellyttämän tarpeen mukaisesti kokonaan tai osittain kustannukset, jotka aiheutuvat päivittäisissä toiminnoissa suoriutumisessa tarvittavien välineiden, koneiden ja laitteiden hankkimisesta. Näihin tukitoimiin on oikeus henkilöllä, joka tarvitsee välineitä, koneita ja laitteita liikkumisessa, viestinnässä, henkilökohtaisessa suoriutumisessa kotona tai vapaa-ajan toiminnassa. Korvauksen ulkopuolelle jäävät lääkinnällisenä kuntoutuksena myönnettävät välineet. Liikkumisvälineenä voivat tulla korvattaviksi esimerkiksi henkilöauto, pakettiauto tai invalidimopedi. Korvattaviksi voi tulla myös erilaiset muut liikkumista helpottavat välineet ja laitteet kuten kolmipyöräinen polkupyörä. Liikkumisvälineiden korvaamisessa selvitetään, miten väline helpottaa vammaisen henkilön omatoimista liikkumista ja missä määrin väline on tarpeellinen ja välttämätön hakijan vamman tai sairauden vuoksi. Autoavustus ja autoon tulevat lisälaitteet Edellytyksenä auton hankinnasta aiheutuvien kustannusten korvaamiseksi vammaispalvelulain perusteella on, että vammasta tai sairaudesta aiheutuva liikkumisvälineen tarve on jatkuvaa, päivittäistä tai usein toistuvaa.\n12 Taloudellista tukea auton hankintaan ja vamman vaatimiin auton lisälaitteisiin sekä auton välttämättömiin muutostöihin voidaan myöntää silloin, kun vaikeasti liikuntaesteinen henkilö ei voi käyttää julkisia joukkoliikennevälineitä ilman kohtuuttoman suuria vaikeuksia. Kuljetuspalveluiden saaminen ei ole este auton hankinnasta saatavalle korvaukselle. Korvauksena maksetaan puolet auton hankinnasta aiheutuvista todellisista kustannuksista, joita on pidettävä vammasta tai sairaudesta johtuen välttämättöminä. Määrärahoja voidaan kuitenkin kohdentaa niin, että korvauksen suuruus on alle puolet hankintahinnasta. Avustusta myönnettäessä etusijalla ovat työssäkäyvät ja opiskelevat vammaiset henkilöt, jotka ajavat itse autoa ja tarvitsevat liikkumisessaan apuvälineitä ja ne perheet, joissa on vammainen lapsi, joka ei sairautensa, vammansa tai apuvälinetarpeensa vuoksi pysty kulkemaan joukkoliikennevälineissä perheen mukana. Autoavustushakemus tulee jättää vammaispalveluihin viimeistään 6 kk kuluessa kustannusten syntymisestä. Taloudellista tukea laskettaessa otetaan huomioon vanhasta autosta saatava hinta ja mahdollinen autoveronpalautus. Taloudellinen tuki on enintään 50 % nettokustannuksista, pääsääntöisen enimmäiskorvauksen ollessa kuitenkin euroa. Autoa vaihdettaessa oikeus taloudelliseen tukitoimeen on mahdollinen, kun auto ei enää vastaa vamman tai sairauden aiheuttamaa tarvetta liikkumisessa, Korvauksen saamiseksi tulee auton vaihtoon olla perusteltu syy. Perusteltu syy voi olla esimerkiksi vamman tai sairauden paheneminen, auton huono kunto tai auton vahingoittuminen korvauskelvottomaksi. Vammaisen henkilön pitää pystyä näyttämään edellytykset ja perusteet auton vaihtoon. Riittävä peruste ei ole se, että auton vaihto riittävän usein on taloudellisesti järkevää. Tarvittaessa voidaan pyytää auton kuntoarvio. Autoon tarvittavat vamman kannalta välttämättömät lisälaitteet ja niiden muutostyöt korvataan määrärahojen puitteissa kokonaan. Korvattavia lisälaitteita ovat esimerkiksi ajohallintalaitteet, vakionopeudensäädin sekä pyörätuolin nostolaite. Auton vakiovarusteisiin kuuluvia lisälaitteita ei korvata erikseen. Kodinkoneet ja muut välineet ja laitteet Tavanomaisiin kodinkoneisiin ja muihin nykyisin tavanomaisiin välineisiin ja laitteisiin (esimerkiksi tietokone ja puhelin) on mahdollista saada korvausta ainoastaan silloin, kun vammainen henkilö ei ilman konetta tai laitetta pysty huolehtimaan omatoimisesti kotitöistä, muusta henkilökohtaisesta suoriutumisesta tai viestinnästä. Olennaista on siten, että kodinkone tai muu laite on henkilön vamman tai sairauden vuoksi välttämätön. Taloudellinen tuki on 50 % laitteen kohtuullisesta hankintahinnasta. Jos asiakas hankkii kalliimman laitteen, kuin vammasta tai sairaudesta aiheutuva tarve välttämättä edellyttää, suoritetaan korvaus kohtuullisina pidettävistä välttämättömistä kustannuksista.\n13 Sopeutumisvalmennus Sopeutumisvalmennukseen kuuluu neuvonta, ohjaus ja valmennus vammaisen henkilön ja hänen lähiyhteisönsä sosiaalisen toimintakyvyn edistämiseksi. Sopeutumisvalmennusta voidaan toteuttaa yksilöllisesti tai ryhmäkohtaisesti. Sopeutumisvalmennusta tuetaan rajoitetusti määrärahojen puitteissa siten, että välttämätön yksilöllinen sopeutumisvalmennus on ensisijaista. Esimerkkejä sopeutumisvalmennuksesta: AAC- ohjaus eli puhetta tukeva ja korvaava kommunikaatio-ohjaus, liikkumistaidon ohjaus ja neuropsykiatrinen valmennus. Ylimääräiset vaate- ja erityisravintokustannukset Vammaiselle henkilölle voidaan korvata ylimääräisiä vaatetuskustannuksia, jos kustannukset johtuvat vamman tai sairauden aiheuttamasta vaatteiden tavanomaista huomattavasti suuremmasta kulumisesta tai siitä, että henkilö ei vammansa vuoksi voi käyttää valmiina ostettavia vaatteita tai jalkineita. Ylimääräisiä erityisravintokustannuksia voidaan korvata, jos vammainen henkilö joutuu käyttämään erityisravintovalmisteita pitkäaikaisesti ja säännöllisesti ja hänelle aiheutuu siitä huomattavia lisäkustannuksia. Muut palvelut Vammaiselle henkilölle annetaan yksilöllisen tarpeen mukaan kuntoutusohjausta sekä muita tämän lain tarkoituksen toteuttamiseksi tarpeellisia palveluja. Näitä palveluja voidaan antaa myös vammaisen henkilön lähiomaiselle tai hänestä huolehtivalle tai muuten läheiselle henkilölle. Liitteet Liite 1 - Henkilökohtainen apu -palvelusetelin sääntökirja alkaen