1 2012 Yhteenveto elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksen alakohtaisista tuloksista\n3 Sisällysluettelo Alkusanat 2 Tiivistelmä 3 1 Johdanto Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimukset Vuosiraportoinnin toteutus Sopimukseen liittyneet yritykset 5 2 Sopimusyritysten energiankulutus 8 3 Yritysten raportoimat toimenpiteet Energiatehokkuustoimenpiteet Muut kuin energiansäästösyistä toteutetut toimenpiteet Ympäristöinvestoinnit 21 4 Asetettujen säästötavoitteiden saavuttaminen Yhteenveto teollisuuden ja palvelualan tuloksista Energia-ala 27 5 Energiatehokkuuden jatkuva parantaminen 29 6 Kehitysideat 31 7 Energiakatselmus- ja investointituet Energiakatselmustuki Investointituki energiansäästöön 38 8 Energiatehokkuusdirektiivi ja energiatehokkuussopimustoiminta 45 9 Yhteenveto 46 Liite 1 Toimenpiteiden jaottelu raportoinnissa 47 Liite 2 Yhteenveto teollisuuden ja palvelualojen vuonna 2012 päätetyiksi ja harkituiksi merkitystä toimenpiteistä toimialoittain 48 1\n4 Alkusanat Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimus , joka allekirjoitettiin vuoden 2007 lopussa työ- ja elinkeinoministeriön (TEM), Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) ja toimialaliittojen välillä on jatkoa teollisuuden energiansäästösopimukselle Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimukseen on liittynyt 10 toimialaliittoa ja eri aloille on laadittu omat toimenpideohjelmansa. Keskisuuressa teollisuudessa on toimenpideohjelmat kemianteollisuudelle, teknologiateollisuudelle, muoviteollisuudelle, puutuoteteollisuudelle sekä elintarviketeollisuudelle. Palvelualalle on kaupan, matkailu- ja ravintolapalveluiden (MaRa) ja autoalan toimenpideohjelmat. Näiden lisäksi omat toimenpideohjelmat on laadittu energiavaltaiselle teollisuudelle sekä energiantuotannolle ja energiapalveluille. Sellaiset palvelualan tai teollisuuden yritykset joiden omalla toimintaalueella ei ole voimassa olevaa omaa toimenpideohjelmaa voivat liittyä Elinkeinoelämän Keskusliiton hallinnoimiin yleisiin teollisuuden ja palvelualan toimenpideohjelmiin. Tässä raportissa on esitetty yhteenveto kaikkien elinkeinoelämän sopimuksessa mukana olevien toimialojen ts. teollisuuden, palvelualojen ja energia-alan yritysten sekä niiden toimipaikkojen raportoimista tiedoista viiden ensimmäisen sopimusvuoden ajalta. Yritykset raportoivat vuosittain energiankulutuksestaan, toteuttamistaan energiansäästötoimenpiteistä, energiatehokkuusjärjestelmän (ETJ) toteuttamiseen ja ns. jatkuvaan parantamiseen liittyvistä toimenpiteistä. Yksityiskohtaiset tiedot toimialoittain on esitetty kunkin toimialan omassa alakohtaisessa raportissa. Helsingissä lokakuussa 2013 Motiva Jaana Federley Saara Elväs Copyright Motiva Oy 2\n5 Tiivistelmä Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimus on ollut voimassa vuodesta 2008 lähtien. Sopimukseen kuuluu energiavaltainen teollisuus, keskisuuri teollisuus (kemianteollisuus, teknologiateollisuus, puutuoteteollisuus, elintarviketeollisuus, muovituoteteollisuus), palveluala (kaupan ala, matkailu- ja ravintolapalveluiden ala, autoala) sekä energiantuotanto ja energiapalvelut. Lisäksi sopimuksessa on sekä keskisuuren teollisuuden että palvelualan ns. yleinen toimenpideohjelma, johon voivat liittyä ne yritykset, joilla ei ole oman toimialan toimenpideohjelmaa. Nykyinen sopimuskausi päättyy vuonna Tässä raportissa käsitellään sopimuskauden viiden ensimmäisen vuoden ( ) tuloksia. Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksiin oli liittynyt vuoden 2012 loppuun mennessä yhteensä 509 yritystä ja niiden raportoivaa toimipaikkaa. Käytännössä sopimuksen piiriin kuuluvia toimipaikkoja on noin 2 450, sillä osan toimipaikoista raportoi tiedot toimipaikkaryhmissä. Elinkeinoelämän sopimuksessa olevien teollisuuden, energia-alan ja palvelualan yritysten toteuttamien energiansäästötoimenpiteiden vaikutus oli viiden ensimmäisen sopimusvuoden lopussa yhteensä noin 7,9 TWh/a. Teollisuuden sopimusyritykset toteuttivat viiden ensimmäisen sopimusvuoden aikana yhteensä energiatehokkuustoimenpidettä (KAT ja ES -toimenpiteet, eli katselmuksissa ja yritysten omissa selvityksissä todetut energiatehokkuustoimenpiteet), joiden säästövaikutus on yhteensä Tämän lisäksi palvelualan yritykset toteuttivat yhteensä energiatehokkuustoimenpidettä (ES ja KAT-toimenpiteet), joiden säästövaikutus oli yhteensä 106. Energiantuotannon yritykset toteuttivat vastaavasti viiden ensimmäisen sopimusvuoden aikana 406 toimenpidettä (ES-, KAT- ja TT- eli tuotannolliset toimenpiteet). Niillä tehostettiin sähköenergiantuotantoa yhteensä 791 ja lisäksi primäärienergiaa säästettiin yhteensä 853. Energiapalveluiden sopimusyritysten toteuttamien kaukolämmön myyntiin ja sähkön jakeluun liittyvien energiatehokkuustoimenpiteiden (ES, KAT ja MI- eli muu energiatehokkuuteen vaikuttava toimenpide) sähkönsäästövaikutus oli yhteensä 128 ja lämmön ja polttoaineiden yhteensä 88. Kaikkien elinkeinoelämän sopimuksessa olevien teollisuuden, energia-alan ja palvelualan yritysten toteuttamien energiansäästötoimenpiteiden investointikustannukset olivat viiden ensimmäisen sopimusvuoden lopussa yhteensä lähes 440 milj. euroa. Teollisuuden toteuttamien energiatehokkuustoimenpiteiden yhteenlasketut investoinnit viiden ensimmäisen sopimusvuoden aikana olivat noin 217 milj. euroa. Vastaavasti palvelualan investoinnit olivat yhteensä noin 18 milj. euroa, energiantuotannon 161 milj. euroa ja energiapalveluiden investoinnit 43 milj. euroa. Koko sopimuskauden aikana toteutetuilla toimenpiteillä elinkeinoelämän sopimusyritykset säästivät energiakustannuksissaan vuonna 2012 yhteensä noin 320 milj. euroa, olettaen että kaikki toimenpiteet tuottavat edelleen säästöjä. Vuonna 2012 toteutetuilla energiatehokkuustoimenpiteillä elinkeinoelämän sopimusyritykset säästävät energiakustannuksissa vuosittain yhteensä noin 44 milj. euroa. Teollisuuden ja palvelualan sopimusyritykset toteuttivat myös muista kuin energiatehokkuussyistä toteutettuja toimenpiteitä (MI-toimenpiteet), joilla kuitenkin oli vaikutusta energiatehokkuuteen. Näitä toimenpiteitä raportoitiin vuosina yhteensä 304 kappaletta. Niiden kokonaissäästövaikutus oli noin 800 ja investoinnit 3\n6 140 milj. euroa. Näillä toimenpiteillä teollisuusyritykset ovat säästäneet noin 32 milj. euroa energiakustannuksissaan. Energiavaltaisen teollisuuden yrityksille ei sopimuskauden alussa asetettu yhteistä säästötavoitetta, vaan yritykset asettavat tavoitteensa itse energiatehokkuusjärjestelmän (ETJ) käyttöönoton yhteydessä. Energiavaltaisen teollisuuden viitenä ensimmäisenä sopimusvuonna raportoimien toteutettujen energiatehokkuustoimenpiteiden energiansäästövaikutus vastasi yhteensä noin 4,7 % energiavaltaisen teollisuuden sopimusyritysten raportoimasta vuoden 2012 kokonaisenergiankäytöstä. Keskisuuren teollisuuden ja palvelualan kunkin toimialaliiton ohjeellinen energiansäästötavoite on 9 % liiton jäsenyritysten energiankäytöstä. Viidennen sopimusvuoden loppuun mennessä tavoitteesta on toteutunut noin 44 % keskisuuren teollisuuden osalta ja 50 % palvelualan osalta. Energiantuotannon sopimusyritykset olivat toteuttaneet vuoden 2012 loppuun mennessä sähköntuotannon tehostamisen tavoitteestaan (1 000 GWh) 79 % ja primääri-energian käytön tehostamistavoitteestaan (1 000 GWh) 85 %. Energiapalveluiden sopimusyritykset ovat toteuttaneet oman toimintansa sähkön säästötavoitteestaan (150 ) 86 % ja lämmön sekä polttoaineiden säästötavoitteesta (150 ) 59 %. Lisäksi Energiapalveluiden sopimusyrityksillä on velvoitteita liittyen asiakkaille tarjottaviin energiapalveluihin, joiden tavoitteena on edesauttaa ohjeellisen 9 % energiansäästötavoitteen saavuttamista asiakaskunnassa. Näitä toimia ei ole käsitelty tässä yhteenvetoraportissa. Energia-ala on saavuttanut jo sopimuskauden tässä vaiheessa suuren osan tavoitteestaan. Keskisuuren teollisuuden toimenpideohjelmista teknologiateollisuus on nykyisellä säästövauhdilla saavuttamassa tavoitteensa, kuten myös palvelualan puolella kauppa. Muiden keskisuuren teollisuuden ja palvelualan toimenpideohjelmien osalta toteutusvauhtia tulisi lisätä, jotta asetetut tavoitteet saavutettaisiin. Keskisuuren teollisuuden, palvelualan ja energiapalveluiden toimenpideohjelmissa on liittyneille yrityksille velvoitteita myös ns. jatkuvaan parantamiseen. Jatkuvan parantamisen toimenpiteet liittyvät mm. energiatehokkuustoiminnan organisointiin ja suunnitteluun, energiankäytön ja tehostamistoimien raportointiin, henkilökunnan kouluttamiseen sekä suunnittelun, hankintojen ja logistiikan energiatehokkuuteen liittyviin tehtäviin. Lisäksi energiatehokkuusjärjestelmän (ETJ) käyttöönotto on olennainen sopimusvelvoite energiavaltaisen teollisuuden ja energiantuotannon sopimusyrityksissä. Työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) tukee ns. Motiva-mallisten energiakatselmusten ja -analyysien toteutusta sekä myöntää harkinnanvaraista investointitukea energiatehokkuussopimuksessa olevien yritysten energiansäästöhankkeille. Viiden ensimmäisen sopimusvuoden aikana energiakatselmustukea on myönnetty elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksen piirissä yhteensä 323 hankkeelle, jotka sisältävät 465 katselmuskohdetta. Tuen määrä on viitenä vuonna ollut yhteensä noin 6,1 milj. euroa. Vuosina elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksen piirissä investointitukea on myönnetty kaikkiaan 292 energiansäästöhankkeille. Tuen määrä on ollut kaikkiaan lähes 36,6 milj. euroa. 4\n7 1 Johdanto 1.1 Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimukset Energiatehokkuussopimukset ovat tärkeä kansallinen keino edistää energiatehokkuutta Suomessa. Sopimukset perustuvat vapaaehtoisuuteen ja ne kattavat elinkeinoelämän, kiinteistöalan, kunta-alan, öljyalan, tavara- ja joukkoliikenteen sekä maatalouden. Nykyinen sopimuskausi alkoi vuonna 2008 ja kestää vuoteen 2016 asti. Vuoden 2012 lopussa voimaan tuli energiatehokkuusdirektiivi, joka korvaa energiapalveludirektiivin, jonka toimenpanossa nykyinen sopimustoiminta on keskeinen työkalu. Koska sopimustoiminta on todettu toimivaksi Suomessa, tavoitteena on käyttää sitä myös energiatehokkuusdirektiivin toimeenpanossa. Elinkeinoelämän sopimuksen jatkoa koskeva aiesopimus on tekeillä jo vuoden 2013 loppuun mennessä (katso luku 8). Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksessa on laadittu eri aloille oma toimenpideohjelmansa. Keskisuuressa teollisuudessa on toimenpideohjelma kemianteollisuudelle, teknologiateollisuudelle, muovituoteteollisuudelle, puutuoteteollisuudelle sekä elintarviketeollisuudelle. Palvelualalle on kaupan, matkailu- ja ravintolapalveluiden (MaRa) ja autoalan toimenpideohjelmat. Näiden lisäksi oma toimenpideohjelma on laadittu energiavaltaiselle teollisuudelle sekä energiantuotannolle ja energiapalveluille. Muut palvelualan tai teollisuuden yritykset voivat liittyä Elinkeinoelämän Keskusliiton hallinnoimiin yleisiin toimenpideohjelmiin. Sopimukseen liittyneet yritykset ja yhteisöt asettavat itse oman energiankäytön tehostamistavoitteensa, toteuttavat sen saavuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä ja raportoivat vuosittain niiden toteutumisesta sekä muusta energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävästä toiminnasta. Keskisuuren teollisuuden, palvelualan ja energiapalvelujen omaa energiankäyttöä koskevissa toimenpideohjelmissa yrityksen asettama tavoite on oltava vähintään 9 % liittyjän energiankäytöstä. 1.2 Vuosiraportoinnin toteutus Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksen liittyneet yritykset raportoivat vuosittain energiankäytöstään, toteuttamistaan tehostamistoimenpiteistä sekä ns. jatkuvan parantamisen toimenpiteistä. Tiedot raportoidaan luottamuksellisesti Motivan ylläpitämään Internet-pohjaiseen seurantajärjestelmään helmikuun loppuun mennessä. Raportoinnin sulkeuduttua raportointitiedot tarkistetaan ja toimipaikoilta pyydetään lisätietoja, mikäli raportointitiedot vaikuttavat puutteellisilta tai virheellisiltä. Tuloksista kootaan pääsääntöisesti toimialakohtaiset yhteenvedot. 1.3 Sopimukseen liittyneet yritykset Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimukseen oli liittynyt vuoden 2012 loppuun mennessä yhteensä 509 yritystä, ja niiden raportoivaa toimipaikkaa 1. Vuonna Kaupan 701 osittain ketjuina raportoitavat yksiköt sisältävät yhteensä noin erillistä toimipaikkaa. 5\n8 sopimukseen liittyi 45 uutta yritystä ja niiden 111 toimipaikkaa. Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksen kaikkiin toimenpideohjelmiin liittyi 2012 vielä uusia sopimusyrityksiä. Eniten uusia yrityksiä vuonna 2012 liittyi Teknologiateollisuuden toimenpideohjelmaan. Seuraavassa taulukossa ja kuvissa (Taulukko 1, Kuva 1, Kuva 2) on esitetty tarkemmin eri toimenpideohjelmiin liittyneiden yritysten ja toimipaikkojen (tai raportoivien yksiköiden) määrät. Tarkemmat toimenpideohjelmakohtaiset tiedot vuosittaisista liittyjämääristä löytyvät toimenpideohjelmien omista vuosiraporteista. Kuvassa (Kuva 2) näkyvä palvelualan toimipaikkojen määrän suuri kasvu selittyy osittain aiemmin toimipaikkaryhmänä raportoitujen toimipaikkojen eriyttämisellä erillisiksi toimipaikoiksi. Osassa toimialakohtaisista toimenpideohjelmissa on asetettu tavoite toimenpideohjelman kattavuudelle vuodeksi Muoviteollisuuden, teknologiateollisuuden, kemianteollisuuden ja elintarviketeollisuuden toimenpideohjelman kattavuustavoite oli 60 % toimenpideohjelman kattamasta energiankulutuksesta. Vastaavasti puutuoteteollisuuden tavoite oli 65 % ja kaupan alan 66 % toimenpideohjelman kattamasta energiankulutuksesta. Matkailu- ja ravintolapalvelualan toimenpideohjelman tavoitteena oli saada 62 % jäsenyritysten lukumäärästä toteuttamaan toimenpideohjelmaa. Nämä tavoitteet on pääosin saavutettu. Taulukko 1 Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksessa vuoden 2012 lopussa olevien yritysten ja toimipaikkojen/raportoivien yksikköjen lukumäärät toimialoittain sekä uusien vuonna 2012 liittyneiden määrä. Toimenpideohjelma Liittyneitä yhteensä 2012 Uusia liittyneitä 2012 Sopimukset lkm Raportoivat yksiköt lkm Sopimukset lkm Raportoivat yksiköt lkm Teollisuus Energiavaltainen (EVT) Keskisuuri teollisuus Elintarvike Kemia Muovi Puu Teknologia Yleinen, teollisuus Keskisuuri teoll. yhteensä Teollisuus kaikki yhteensä Palveluala Autoala Kauppa 1) Matkailu-ja ravintolapalvelut Yleinen, palvelu Palveluala yhteensä Energia-ala Energiantuotanto Energiapalvelut KAIKKI YHTEENSÄ ) Kaupan 701 osittain ketjuina raportoitavat yksiköt sisältävät yhteensä noin erillistä toimipaikkaa. 6\n9 Liittyneet yritykset Yritysten lkm Energiavaltainen (EVT) Keskisuuri teoll. yhteensä Palveluala yhteensä Energiantuotanto Energiapalvelut Kuva 1 Vuosina elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksen toimenpideohjelmiin liittyneiden yritysten kumulatiivinen määrä Liittyneet toimipaikat Toimipaikkojen lkm Energiavaltainen (EVT) 296 Keskisuuri teoll. yhteensä Palveluala yhteensä Energiantuotanto Energiapalvelut Kuva 2 Vuosina elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksen toimenpideohjelmiin liittyneiden toimipaikkojen kumulatiivinen määrä. 7\n10 2 Sopimusyritysten energiankulutus Sopimukseen liittyneet yritykset raportoivat joka vuosi toimipaikkakohtaisesti tiedot omasta energiankäytöstään. Alle (Taulukko 2) on kerätty teollisuuden ja palvelualojen sopimuksiin liittyneiden yritysten yhteenlasketut energiankulutustiedot toimenpideohjelmittain. Vertailun vuoksi taulukossa on esitetty myös yhteissumma liittymisasiakirjoissa ilmoitetuista energiatiedoista. Liittyessään sopimukseen yritys ilmoittaa liittymisasiakirjoissaan pääsääntöisesti vuoden 2005 energiatietonsa. Taulukko 2 Raportoitu energiankäyttö teollisuuden ja palvelualan sopimusyrityksissä vuonna Toimenpideohjelma Liittyneet yritykset Raportoivat yksiköt Energiankulutus raportoinnin perusteella vuonna 2012 Energiatiedot liittymisasiakirjoista lkm lkm Sähkö Lämpö+pa Yhteensä Yhteensä 2) Teollisuus Energiavaltainen teollisuus Keskisuuri teollisuus Elintarvike Kemia Muovi Puutuote Tekno Yleinen, teollisuus Keskisuuri yht Teollisuus, kaikki yht Palveluala Autoalan keskusliitto 5 25 Kaupan ala 1) Matkailu- ja ravintolapalvelut Yleinen, palvelu Palveluala yht Kaikki yhteensä Kaupan 701 osittain ketjuina raportoivaa yksikköä sisältää yhteensä noin toimipaikkaa. pa = polttoaineet Energiantuotannon toimenpideohjelmaan liittyneiden yritysten raportoimat sähköntuotanto, kaukolämmön myynti ja polttoaineiden käyttötiedot löytyvät toimenpideohjelman omasta vuosiraportista\n11 3 Yritysten raportoimat toimenpiteet Sopimukseen liittyneet yritykset raportoivat vuosittain toimipaikkakohtaisesti toteuttamansa energiatehokkuustoimenpiteet. Tässä luvussa on esitetty yhteenveto viiden sopimusvuoden ( ) tuloksista. Yritysten toteuttamien ja raportoimien energiatehokkuustoimenpiteiden säästövaikutukset on yleensä määritetty laskennallisesti aikaisemmin tehdyissä energiakatselmuksissa (KAT-toimenpiteet) tai yritysten omissa selvityksissä (ES-toimenpiteet). Näitä toimenpiteitä on käsitelty kappaleessa 3.1. Muista syistä tehtyjen toimenpiteiden (ns. MI-toimenpiteet), joilla kuitenkin on vaikutusta energiatehokkuuteen (teollisuuden, palvelualan ja energiapalveluiden toimenpideohjelmissa sekä TT-toimenpiteet energiantuotannossa) säästövaikutuksia on käsitelty kappaleessa 3.2. Yritykset voivat myös raportoida ympäristönsuojelu syistä toteuttamiaan toimenpiteitä (ns. YM-toimenpiteet), joilla on ollut vaikutusta yrityksen energiankäyttöön. Näiden toimenpiteiden vaikutus voi olla myös energiankulutusta lisäävä. Näitä toimenpiteitä on käsitelty kappaleessa 3.3. Liitteessä 1 on esitetty, miten raportoitavien energiatehokkuustoimenpiteiden toimenpiteiden jako kuhunkin toimenpideluokkaan tehdään. Tuloksia tarkasteltaessa on otettava huomioon, että raportoidut energiansäästöt ovat pääosin laskennallisia arvioita, jotka on tehty parhaan mahdollisen tiedon perusteella ja perustuvat vain harvoin mittaustuloksiin. Vaikka suurin osa toimipaikoista raportoi pyydetyt tiedot, on osa tiedoista puutteellisia eikä vastauksia saada kaikilta täysin kattaviksi täydennyspyynnöilläkään. Osasta raportoiduista toimenpiteistä voi puuttua joko investointitieto tai säästövaikutus. Pääsääntöisesti kaikki sopimuskaudella toteutetut tekniset toimenpiteet ovat voimassa vielä sopimuskauden lopussa vuonna 2016, koska teknisten toimenpiteiden elinikä on säästöjenlaskentaohjeistuksen mukaan yleensä vähintään 8 vuotta. Osa erityisesti ennen sopimuskauden alkua toteutetuista toimenpiteistä (koskee keskisuurta teollisuutta ja palvelualaa) tulee elinikänsä päähän ja niiden säästövaikutus loppuu sopimuskauden aikana. Myös ns. käyttöteknisten toimenpiteiden säästövaikutus, joka on säästöjenlaskennan ohjeistuksen 3 mukaan yleensä ottaen kaksi vuotta, tulee loppumaan sopimuskauden aikana. Tulevina vuosina tätä asiaa tullaan tarkastelemaan tarkemmin myös sopimustoiminnan vuosiraporteissa, mutta tällä hetkellä asiaa ei ole vielä otettu huomioon tässä raportissa esitetyissä koko sopimuskautta kuvaavissa säästöissä. 3.1 Energiatehokkuustoimenpiteet Energiavaltainen teollisuus, keskisuuri teollisuus ja palveluala Vuonna 2012 teollisuuden sopimusyritykset toteuttivat yhteensä 370 energiatehokkuustoimenpidettä. Niiden yhteenlaskettu säästövaikutus oli noin 698. Palvelualan yritykset toteuttivat vuonna 2012 yhteensä 954 energiatehokkuustoimenpidettä, joiden säästövaikutus oli yhteensä 39 (Taulukko 3). 3 ointi/saastojen_laskenta/ 9\n12 Taulukko 3 Yhteenveto teollisuuden ja palvelualojen sopimusyritysten raportoimista toteutetuista energiansäästötoimenpiteistä vuodelta Toimenpideohjelma Toimenpide Säästetty energia Investointi Toteutetut toimenpiteet lkm Sähkö Lämpö+pa Yhteensä milj.eur Teollisuus Energiavaltainen teollisuus Keskisuuri teollisuus Elintarvike 40 0,8 32,3 33,2 3,1 Kemia 49 3,1 3,8 6,8 1,3 Muovi 10 0,7 7,1 7,8 1,3 Puutuote 18 0,5 8,7 9,2 8,7 Tekno 102 6,7 17,9 24,6 3,7 Yleinen, teollisuus 32 0,9 1,5 2,4 0,8 Keskisuuri yht Teollisuus yhteensä Palveluala Autoalan keskusliitto 0 0,0 0,0 0,0 0,0 Kaupan ala ,0 6,8 30,7 4,0 Matkailu- ja ravintola-ala 96 2,3 2,7 5,0 0,7 Yleinen, palvelu 27 1,2 1,6 2,8 1,5 Palveluala yhteensä Kaikki alat yhteensä pa = polttoaineet Taulukko 4 Yhteenveto teollisuuden ja palvelualojen sopimusyritysten raportoimista toteutetuista energiansäästötoimenpiteistä vuosina yhteensä. Toimenpideohjelma Toimenpide Säästetty energia Investointi Toteutetut toimenpiteet lkm Sähkö Lämpö+pa Yhteensä milj.eur Teollisuus Energiavaltainen teollisuus Keskisuuri teollisuus Elintarvike 180 9,5 107,1 116,6 9,8 Kemia ,4 43,0 60,4 11,2 Muovi 94 5,4 12,5 17,9 2,5 Puutuote 99 11,2 57,5 68,7 2,9 Tekno ,6 102,4 158,0 11,4 Yleinen, teollisuus 232 4,8 8,2 13,0 2,3 Keskisuuri yht Teollisuus yhteensä Palveluala Autoalan keskusliitto 0 0,0 0,0 0,0 0,0 Kaupan ala ,7 14,6 83,2 12,2 Matkailu- ja ravintola-ala 321 5,5 8,0 13,5 3,3 Yleinen, palvelu 67 3,5 5,9 9,4 2,8 Palveluala yhteensä Kaikki alat yhteensä pa = polttoaineet 10\n13 Teollisuuden sopimusyritykset ovat toteuttaneet viiden sopimusvuoden aikana yhteensä energiatehokkuustoimenpidettä, joiden säästövaikutus on yhteensä noin Näiden toimenpiteiden yhteenlaskettu kokonaisinvestointi oli noin 217 milj. euroa. Palvelualan yritykset ovat toteuttaneet yhteensä energiatehokkuustoimenpidettä sopimuskauden aikana, joiden säästövaikutus on yhteensä noin 106. Toteutettujen toimenpiteiden investoinnit olivat yhteensä 18 milj. euroa (Taulukko 4). Vuonna 2012 toteutetuilla energiatehokkuustoimenpiteillä elinkeinoelämän sopimusyritykset säästävät energiakustannuksissa vuosittain yhteensä noin 44 milj. euroa. Energiavaltaisen teollisuuden osuus tästä on noin 24 milj. euroa. Koko sopimuskauden aikana toteutetuilla toimenpiteillä elinkeinoelämän sopimusyritykset säästivät energiakustannuksissaan vuonna 2012 yhteensä noin 320 milj. euroa, olettaen että kaikki toimenpiteet tuottavat edelleen säästöjä (Taulukko 5). Laskennassa on käytetty sähkön hintoina pääosin yritysten raportoimien sähkönhintojen toimenpideohjelmakohtaisia keskiarvoja. Lämmön ja polttoaineiden hinnat on laskettu Tilastokeskuksen raportoimien hintojen perusteella. Hinnoissa ei ole mukana arvionlisäveroa. Tarkempaa tietoa käytetyistä energianhinnoista löytyy toimialakohtaisista vuosiraporteista. 4 Taulukko 5 Yhteenveto teollisuuden sopimusyritysten vuonna 2012 toteuttamilla energiansäästötoimenpiteillä ja vuosina toteuttamilla energiansäästötoimenpiteillä säästetyistä energiakustannuksista. Toimenpideohjelma Vuonna 2012 toteutettujen toimenpiteiden säästöt Kaikkien toimenpiteiden ( ) vuonna 2012 toteutuneet säästöt milj. euroa milj. euroa Teollisuus Energiavaltainen teollisuus Teknologiateollisuus 1,8 11,7 Muoviteollisuus 0,6 1,3 Kemianteollisuus 0,5 4,3 Elintarviketeollisuus 2,4 8,4 Puutuoteteollisuus 0,7 4,9 Yleinen teollisuus 0,2 0,9 Palveluala Matkailu- ja ravintolapalvelut 0,4 0,9 Kauppa 2,2 6,0 Yleinen palvelu 0,2 0,6 Energia-ala Energiantuotanto 10,2 68,3 Energiapalvelut 0,8 2,5 Yhteensä Seuraavaan taulukkoon (Taulukko 6) on koottu ilman investointeja teollisuudessa toteutettujen toimenpiteiden säästövaikutukset ja lukumäärät vuonna Osassa toimenpideohjelmista merkittävä osa säästöistä on toteutettu ilman investointeja, esimerkiksi energiavaltaisen teollisuuden sähkönsäästöstä 42 % on toteutettu ilman investointeja. Energiavaltaisessa teollisuudessa nämä toimenpiteet liittyvät pääasiallisesti prosessin\n14 käytön optimointiin. Keskisuuren teollisuuden toimenpideohjelmissa käyttötekniset toimenpiteet liittyivät mm. ilmastoinnin käyntiaikojen muutoksiin, huonelämpötilan alentamiseen, valaistusaikojen muutoksiin sekä kunnossapidon tehtäviin. Taulukko 6 Teollisuuden sopimusyrityksissä vuonna 2012 ilman investointeja toteutettujen toimenpiteiden säästövaikutus toimenpideohjelmittain sekä niiden osuus toimenpideohjelman kaikista yhteenlasketuista sähkön, lämmön ja polttoaineiden (pa) säästöistä Toimenpideohjelma Toimenpit. lkm Sähkön säästö Osuus säästetystä sähköstä Lämmön+pa säästö Osuus säästetystä lämmöstä + pa % % Energiavaltainen teollisuus 31 63,7 42 % 54,1 12 % Keskisuuri teollisuus Elintarvike 16 0,19 24 % 1,88 6 % Kemia 14 0,41 13 % 0,45 12 % Muovi 3 0,02 2 % 0,07 1 % Puutuote 1 0,00 0 % 0,21 2 % Tekno 23 1,66 9 % 0,82 12 % Keskisuuri yht. 57 2,3 3,4 Teollisuus yhteensä 88 66,0 57,5 Teollisuuden vuosittain toteuttamat, päättämät ja harkitsemat toimenpiteet on esitetty seuraavissa pylväskuvissa (Kuva 3). Vastaavat tiedot palvelualalla vuosittain toteutetuista, päätetyistä ja harkituista toimenpiteistä löytyvät sitä seuraavista kuvista (Kuva 4). Luvut ovat kumulatiivisia ja esittävät tilannetta kunkin raportointivuoden lopussa. Tavoitteiden saavuttamiseksi olisi tärkeää saada myös vielä harkinnan alla olevista toimenpiteistä mahdollisimman paljon toteutettua sekä jatkaa aktiivisesti uusien säästötoimenpiteiden kartoittamista. 12\n15 2 500 Raportoidut toimenpiteet, teollisuus lkm Investoinnit, teollisuus milj. euroa Energiansäästö, teollisuus Kuva Toteutetut toimenpiteet (T) ko. seurantavuoden lopussa Toimenpiteet, jotka päätetty toteuttaa (P) Toimenpiteet, joiden toteutusta harkitaan (H) Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimukseen liittyneiden teollisuusyritysten (keskisuuri ja energiavaltainen teollisuus) vuosina raportoimien toteutettujen, päätettyjen ja harkittavien toimenpiteiden kumulatiivinen lukumäärä, investointitarve sekä säästövaikutus kunkin raportointivuoden lopussa. 13\n16 3 000 Raportoidut toimenpiteet, palveluala lkm Investoinnit, koko palveluala milj. eur ,05 0, Energiansäästö, palveluala Kuva Toteutetut toimenpiteet (T) ko. seurantavuoden lopussa Toimenpiteet, jotka päätetty toteuttaa (P) Toimenpiteet, joiden toteutusta harkitaan (H) Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimukseen liittyneiden palvelualan yritysten vuosina raportoimien toteutettujen, päätettyjen ja harkittavien toimenpiteiden kumulatiivinen lukumäärä, investointitarve sekä säästövaikutus kunkin raportointivuoden lopussa. 14\n17 Energiavaltaisen teollisuuden vuosina raportoimien toteutettujen ES- ja KAT-toimenpiteiden energiansäästövaikutus (5 472 ) on yhteensä noin 4,7 % energiavaltaisen teollisuuden sopimusyritysten kokonaisenergiankäytöstä (sähkö, lämpö ja polttoaineet) vuonna Kun vuosittaisia energiavaltaisen teollisuuden säästöjä verrataan kyseisen vuoden energiavaltaisen teollisuuden raportoimiin energiankulutuslukuihin, on säästöosuus vaihdellut välillä 0,52 % 1,83 %, kun huomioidaan myös jälkikäteen raportoidut toimenpiteet. Vuoden 2011 suuret lämmön ja polttoaineiden säästöt selittyvät pääosin yhdellä suurella toimenpiteellä, joka kattaa yli 70 % vuoden 2011 lämmön ja polttoaineiden säästöistä Sähkö Lämpö+PA Sähkö kumulatiivinen Lämpö+PA kumulatiivinen Kuva 5 Energiavaltaisen teollisuuden sopimusyritysten raportoimat sähkön, lämmön ja polttoaineiden säästöt vuosina Pylväillä on esitetty vuosittain saavutettu säästövaikutus ja yhdysviivalla kumulatiivinen vuosisäästö Energia-ala Alla on esitetty yhteenveto energiantuotannon viiden ensimmäisen sopimusvuoden aikana toteuttamista, harkitsemista ja päätetyistä energiatehokkuustoimenpiteistä (Taulukko 7, Kuva 6). Taulukon ja kuvan luvuissa ovat mukana katselmustoimenpiteet (KAT), yrityksen omat energiansäästötoimenpiteet (ES) ja tuotannolliset toimenpiteet (TT). 15\n18 Taulukko 7 Yhteenveto energiantuotannon sopimusyritysten raportoimista toteutetuista toimenpiteistä yhteensä vuosina sekä päätetyistä ja harkituista säästötoimenpiteistä vuonna 2012 (luvut sisältävät myös tuotannolliset ns. TT toimenpiteet). Toimenpide Säästetty energia Investointi lkm Sähkö Primäärienergiankäytön tehostaminen milj. eur Toteutettu Toteutettu Päätetty ,9 Harkitaan Päätetty ja harkittu yhteensä Kuva Sähköntuotannon tehostaminen Primäärienergia Sähkön tuot.teh. kumulatiivinen Primäärienergia kumulatiivinen Energiantuotannon sopimusyritysten raportoimat sähköntuotannon tehostumisen ja primäärienergiankäytön säästöt vuosina Pylväillä on esitetty vuosittain saavutettu säästövaikutus ja yhdysviivalla kumulatiivinen vuosisäästö. Tiivistelmä energiapalvelun oman toiminnan tehostamistoimenpiteiden tuloksista on esitetty seuraavissa taulukoissa ja kuvassa (Taulukko 8, Kuva 7). Taulukoiden luvut kattavat kaukolämmön myynnin ja sähkön jakelun. Sähkön myynnille ei ole asetettu omaa toimintaa tehostavia säästötavoitteita. Taulukossa (Taulukko 9) on esitetty yhteenveto energiapalveluiden toimipaikkojen muista kuin energiansäästösyistä toteuttamista toimenpiteet (ns. MI-toimenpiteet), joilla on kuitenkin vaikutusta energiankulutukseen. 16\n19 Taulukko 8 Yhteenveto energiapalvelujen sopimusyritysten (kaukolämmön myynti ja sähkön jakelu) raportoimista omaan energiankäyttöön kohdistuvista toteutetuista ES- ja KAT-toimenpiteistä yhteensä vuosina sekä päätetyistä ja harkituista säästötoimenpiteistä vuonna ES+KAT Toimenpiteet Säästetty energia Investointi lkm Sähkö Lämpö+pa Yht sähkö+ lämpö+pa milj. eur Toteutettu ,89 28,64 44,53 5, Toteutettu 59 1,79 15,09 16,88 2,22 Päätetty 8 0,79 0,56 1,34 0,29 Harkitaan 13 0,35 0,60 0,95 0,18 Päätetty ja harkittu yhteensä 21 1,14 1,15 2,29 0,47 pa = polttoaineet , ,4 14,1 15,9 10 7,2 9,3 11,9 13,6 5 2,8 8, Sähkö Lämpö+PA Sähkö kumulatiivinen Lämpö+PA kumulatiivinen Kuva 7 Sähkön jakelun ja kaukolämmön toimipaikkojen raportoimat omaa energiankäyttöä koskevat energiansäästötoimenpiteiden (ES + KAT) säästöt vuosina Pylväillä on esitetty vuosittain saavutettu säästövaikutus ja yhdysviivalla kumulatiivinen vuosisäästö. 17\n20 Taulukko 9 Yhteenveto energiapalvelujen sopimusyritysten (kaukolämmön myynti ja sähkön jakelu) raportoimista omaan energiankäyttöön kohdistuvista toteutetuista MI-toimenpiteistä yhteensä vuosina sekä päätetyistä ja harkituista säästötoimenpiteistä vuonna MI toimenpiteet Säästetty energia Investointi lkm Sähkö Lämpö+pa Yht sähkö+ lämpö+pa milj. eur Toteutettu ,87 59,66 172,54 38, Toteutettu ,55 16,63 31,18 7,68 Päätetty 11 50,10 10,72 60,82 20,15 Harkitaan 2 1,00 0,00 1,00 0,02 Päätetty ja harkittu yhteensä 13 51,10 10,72 61,82 20,17 Seuraavissa kuvissa (Kuva 8) on esitetty energiapalveluiden kaukolämpötoimipaikkojen ja sähkönjakeluntoimipaikkojen toteuttamat, päättämät ja harkitsemat toimenpiteet, jotka tehostavat yritysten omaa energiatehokkuutta. Luvut ovat kumulatiivisia ja kuvaavat tilannetta kunkin raportointivuoden lopussa. Yhteenveto energiapalveluiden sopimusyritysten toteuttamista asiakkaiden energiatehokkuutta edistävistä toimenpiteistä löytyy toimenpideohjelman omasta vuosiraportista\n21 300 Raportoidut toimenpiteet, energiapalvelut lkm Investoinnit, energiapalvelut 5 5,1 4 milj. euroa 3 2,3 2, ,7 1,5 1,4 1,2 0,3 0,3 0,03 0,0 0,0 0,02 0, Energiansäästö, energiapalvelut 0, ,4 8,8 5 0 Kuva 8 0,7 0,6 1,3 0,2 0,1 0,2 0,2 0, Toteutetut toimenpiteet (T) ko. seurantavuoden lopussa Toimenpiteet, jotka päätetty toteuttaa (P) Toimenpiteet, joiden toteutusta harkitaan (H) Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimukseen liittyneiden energiapalveluiden yritysten vuosina raportoimien toteutettujen, päätettyjen ja harkittavien toimenpiteiden kumulatiivinen lukumäärä, investointitarve sekä säästövaikutus kunkin raportointivuoden lopussa. 19\n22 3.1.3 Säästövaikutuksen jakauma toimenpideohjelmittain Vuosina elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksien piirissä toteutetuilla energiatehokkuustoimenpiteillä on saavutettu yhteensä 7,9 TWh/a suuruinen säästövaikutus. Toteutettujen toimenpiteiden säästövaikutuksesta ylivoimaisesti suurin osa, 69 % on toteutettu energiavaltaisessa teollisuudessa. Energiantuotannon osuus on 21 % ja keskisuuren teollisuuden, energiapalveluiden ja palvelualan yhteenlaskettu osuus on loput 10 % (Kuva 9). Näissä tiedoissa ei ole huomioitu energiavaltaisen teollisuuden, keskisuuren teollisuuden eikä palvelualan MI-toimenpiteitä, joiden säästövaikutuksia käsitellään seuraavassa kappaleessa (3.2). Energiantuotanto 21 % Energiapalvelut 3 % Yksityinen palveluala 1 % Keskisuuri teollisuus 6 % Energiavaltainen teollisuus 69 % Kuva 9 Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimuksen eri toimenpideohjelmissa toteutetuiksi raportoitujen toimenpiteiden vuotuisen säästövaikutuksen (7,9 TWh/a) jakautuminen eri toiminta-alueille vuoden 2012 lopussa. 3.2 Muut kuin energiansäästösyistä toteutetut toimenpiteet Muita kuin energiansäästösyistä tehtyjä toimenpiteitä (ns. MI-toimenpiteet), joilla on kuitenkin vaikutusta energiantehokkuuteen, on raportoitu sopimuskauden aikana ( ) teollisuuden ja palvelualan sopimusyrityksissä toteutetuiksi yhteensä 304 kappaletta. Niiden säästövaikutus on yhteensä noin 800 (Taulukko 10). Näillä toimenpiteillä teollisuus ja palvelualan yritykset säästivät vuonna 2012 noin 32 milj. euroa energiakustannuksissaan, jos oletetaan että kaikkien toimenpiteiden säästövaikutus on edelleen voimassa. Laskennassa on käytetty sähkön hintoina pääosin yritysten raportoimien sähkönhintojen toimenpideohjelmakohtaisia keskiarvoja. Lämmön ja polttoaineiden hinnat on laskettu Tilastokeskuksen hintojen perusteella. Hinnoissa ei ole mukana arvionlisäveroa. Tarkempaa tietoa käytetyistä energianhinnoista löytyy toimialakohtaisista vuosiraporteista. Energiantuotannon toimenpideohjelmaan liittyneet yritykset eivät raportoi MItoimenpiteitä, vaan tuotannollisista syistä tehtyjä toimenpiteitä (ns. TT-toimenpiteet). 20\n23 Näillä toimenpiteillä saavutettu säästö on sisällytetty aiemmissa kappaleissa ja esitettyihin säästölukuihin. Taulukko 10 Teollisuuden ja palvelualan sopimusyritysten vuonna raportoimat muiden kuin energiansäästösyistä toteutettujen tehostamisinvestointien (MI) säästövaikutus. Toimenpideohjelma Toimenpide Säästetty energia Investointi Toteutetut MI-toimenpiteet lkm Sähkö Lämpö+pa Yhteensä milj.eur Teollisuus EVT Keskisuuri teollisuus yht Teollisuus yhteensä Palveluala yhteensä 27 0,69 0,58 1,47 1,00 Kaikki alat yhteensä pa = polttoaineet 3.3 Ympäristöinvestoinnit Yrityksillä on mahdollisuus halutessaan raportoida myös toteutetuista ympäristönsuojelusyistä toteutetusta toimenpiteitä (ns. YM-toimenpiteet), joilla on ollut vaikutusta yrityksen energiankäyttöön. Tällaisia toimenpiteitä on vain muutamia ja niiden vaikutus kokonaissäästöihin on vähäinen ja voi olla myös energiankulutusta lisäävä. Nämä tiedot on esitetty toimialakohtaisissa raporteissa\n24 4 Asetettujen säästötavoitteiden saavuttaminen Tässä kappaleessa käsitellään asetettujen säästötavoitteiden saavuttamista vuoden 2012 lopussa viiden sopimusvuoden jälkeen. 4.1 Yhteenveto teollisuuden ja palvelualan tuloksista Seuraavaan taulukkoon (Taulukko 11) on koottu koko teollisuuden ja palvelualan sopimuskaudella vuoden 2012 loppuun mennessä saavuttamat säästöt sekä toimenpideohjelmiin liittyneiden yritysten asettamat säästötavoitteet yhteensä vuodelle Taulukko 11 Teollisuuden ja palvelualan sopimusyritysten toteutettujen tehostamisinvestointien vaikutus energiatehokkuuteen vuosina ja tulokset verrattuna yhteenlaskettuun tavoitteeseen. Toimenpideohjelma Säästötavoite sopimuskaudelle (1 Säästetty energia yhteensä Säästö verratttuna laskettuun tavoitteeseen (2 Yhteensä GWh Yhteensä % Teollisuus Energiavaltainen teollisuus ei asetettu ,7% (3 Keskisuuri teollisuus Elintarviketeollisuus % Kemianteollisuus % Muoviteollisuus % Puutuoteteollisuus % Teknologiateollisuus % Yleinen teollisuus % Keskisuuri teollisuus yht % Teollisuus yhteensä Palveluala Autoalan keskusliitto % Kaupan ala % Matkailu- ja ravintola-ala % Yleinen - palvelu % Palveluala yhteensä % 1) 2) 3) Kaikki yhteensä Sopimukseen liittyneiden yritysten liittymisvaiheessa ilmoittama säästötavoite yhteensä. Raportoiduilla toimenpiteillä saavutettu säästö verrattuna yritysten liittyessään ilmoittamaan säästötavoitteeseen EVT-yritysten vuosina säästetyn energian osuus EVT-yritysten raportoimasta energiankäytöstä vuonna 2012 ( GWh). 22\n25 Eri toimenpideohjelmat ovat edistyneet sopimuksen toteuttamisessa hyvin eri tahdissa. Tasaisella säästövauhdilla viidennen vuoden jälkeen säästöistä olisi saavutettu 56 %. Teknologiateollisuus on saavuttanut tässä ajassa jo noin 67 % säästötavoitteestaan ja kaupan ala jo 66 %. Muut toimenpideohjelmat ovat jäljessä tasaisen säästövauhdin tavoitteestaan. Autoalan tuloksia ei voida raportoida, sillä raportoineiden yritysten lukumäärä on liian pieni. Energiavaltaiselle teollisuudelle ei ole määritelty yhteistä säästötavoitetta, vaan yritykset määrittävät itse säästötavoitteensa. Koska kaikki yritykset ja toimipaikat eivät ole määrittäneet edelleenkään tavoitettaan, taulukossa (Taulukko 11) näkyvää säästöä on verrattu energiavaltaisen teollisuuden yritysten raportoimaan energiankäyttöön vuonna Energiavaltainen teollisuus Aiemmin kuvatun mukaisesti energiavaltaisen teollisuuden yrityksille ei nykyisen sopimuskauden alussa asetettu kaikille yhteistä säästötavoitetta, vaan yritykset asettavat tavoitteensa itse energiatehokkuusjärjestelmän (ETJ) käyttöönoton yhteydessä. Lähes kaikki yritykset ovat olleet sopimuksessa mukana jo yli kaksi vuotta, joten tavoitteiden tulisi olla kaikilla määritettynä vähintään yritystasolla ja mielellään myös toimipaikkatasolla. Energiavaltaisen teollisuuden vuosina raportoimien toteutettujen energiatehokkuustoimenpiteiden energiansäästövaikutus (5 472 ) on yhteensä noin 4,7 % energiavaltaisen teollisuuden sopimusyritysten kokonaisenergiankäytöstä (sähkö, lämpö ja polttoaineet) vuonna Kun vuosittaisia energiavaltaisen teollisuuden säästöjä verrataan kyseisen vuoden energiavaltaisen teollisuuden raportoimiin energiankulutuslukuihin, on säästöosuus vaihdellut välillä 0,52 % 1,83 %, kun huomioidaan myös jälkikäteen raportoidut toimenpiteet. Energiavaltaisen teollisuuden toimenpideohjelman mukaan sen kohderyhmänä olevalle teollisuudelle sovitaan yhteinen energiankäytön tehostamistavoite vuonna Tavoitteen määrittämistä siirrettiin ja energiatehokkuusdirektiivin (EED) neuvottelujen alettua vuonna 2011 päätettiin odottaa uuden direktiivin mahdollisesti mukanaan tuomia muutostarpeita. Energiatehokkuusdirektiivi tuli voimaan joulukuussa 2012 ja se on toimeenpantava kesäkuuhun 2014 mennessä. EED sisältää sitovan energiansäästötavoitteen (artikla 7), jonka toimeenpanossa keskeisenä elementtinä on Suomessa suunniteltu olevan energiatehokkuussopimusjärjestelmämme. Sitovaan energiansäästötavoitteeseen sisältyy aiemmasta energiapalveludirektiivistä (ESD) poiketen myös päästökaupan piirissä olevan teollisuuden loppukäyttö eli myös energiavaltaisen teollisuuden toimenpideohjelmaan liittyneiden energiankäyttö. Tavoitteiden asettamiseen energiavaltaisen teollisuuden toimenpideohjemassa palataan uudesta energiatehokkuussopimuskaudesta neuvoteltaessa Keskisuuri teollisuus Keskisuuren teollisuuden toimenpideohjelmissa määritelty ohjeellinen energiansäästötavoite (GWh) vuodelle 2016 on 9 % laskettuna jäsenyritysten vuonna 2005 toteutuneesta toimenpideohjelman piiriin kuuluvan lämmön, sähkön ja polttoaineiden kulutuksen yhteismäärästä. Keskisuuren teollisuuden toimenpideohjelmiin vuoden 2012 lopussa liittyneiden yritysten liittymisasiakirjoista yhteenlaskettu säästötavoite vuodeksi 2016 on\n26 Viidennen sopimusvuoden loppuun mennessä tavoitteesta on toteutunut 435, joka vastaa 44 % tavoitteesta (Kuva 10, Kuva 11). Tavoitteesta saavuttamatta 56 % Säästöt % Kuva 10 Keskisuuren teollisuuden tavoitteen toteutuma vuoden 2012 lopussa Vuosittainen säästö Kumulatiivinen säästö Tavoite kumulatiivinen säästö Kuva 11 Keskisuuren teollisuuden raportoitu toteutettujen toimenpiteiden säästövaikutus vuosina vuosittain ja kumulatiivisesti sekä liittyneiden yritysten yhteenlaskettu säästötavoite vuoden 2016 lopussa (). Tasaisella säästövauhdilla olisi viidennen sopimusvuoden loppuun mennessä tavoitteesta saavutettu 555. Keskisuuresta teollisuudesta vain teknologiateollisuus on yl- 24\n27 tänyt säästövauhtiin. Toimialakohtaisista tavoitteista on vuoden 2012 loppuun mennessä saavutettu noin %. Kuvassa (Kuva 12) on piirretty yhtenäisellä viivalla viiden ensimmäisen sopimusvuoden toimialakohtaiset toteutuneet säästöt sekä katkoviivalla suunta, joka tulisi toteutua jatkossa, jotta asetetut tavoitteet saavutettaisiin vuoteen 2016 mennessä. Kuvasta havaitaan, että muiden kuin teknologiateollisuuden säästötahdin pitäisi kiristyä tulevina vuosina, jotta tavoitteet saavutettaisiin. Myös teknologiateollisuudessa on jatkossa aktiivisesti huolehdittava, ettei uusien säästötoimenpiteiden toteuttamisessa tule notkahdusta Puutuote Tekno Elintarvike Kemia Yleinen teollisuus Muovi Kuva 12 Keskisuuren teollisuuden eri toimenpideohjelmissa raportoitu toteutettujen toimenpiteiden säästövaikutus vuosina Jo saavutettu säästö on kuvattu yhtenäisellä viivalla. Katkoviivalla on kuvattu vaadittava säästövauhti, mikäli säästöt kertyvät vuodesta 2012 eteenpäin tasaisesti sopimuskauden loppuun asti Palveluala Myös palvelualan toimenpideohjelmissa määritelty ohjeellinen energiansäästötavoite vuodelle 2016 on 9 % laskettuna jäsenyritysten vuonna 2005 toteutuneesta lämmön, sähkön ja polttoaineiden kulutuksen yhteismäärästä. Palvelualan toimenpideohjelmiin liittyneiden yritysten yhteenlaskettu säästötavoite vuodelle 2016 on 211, josta liittyneet yritykset ovat toteuttaneet viiden ensimmäisen sopimusvuoden aikana 106. Tämä vastaa 50 % palvelualan toimenpideohjelmiin liittyneiden yritysten yhteisestä tavoitteesta. (Kuva 13, Kuva 14). Toimialaliitoista vain kaupan liitto on yltänyt keskimääräiseen vuosittaiseen säästövauhtiin, jolla liittymisvaiheessa asetettu energiansäästötavoite () saavutettaisiin vuonna Kauppa on saavuttanut 66 % säästötavoitteestaan. Sen osuus koko palvelualan säästötavoit- 25\n28 teesta on suurin (60 % koko palvelualan tavoitteesta) ja näin kokonaisuudessaan palvelualan säästötavoitteesta on saavutettu suurempi osuus kuin keskisuurella teollisuudella. Matkailu- ja palvelualan tavoitteista on vuoden 2012 loppuun mennessä saavutettu 22 % ja yleisen palvelualan toimenpideohjelman tavoitteesta 40 %. Tavoitteesta saavuttamatta 50 % Säästöt % Kuva 13 Palvelualan tavoitteen toteutuma vuoden kolmen ensimmäisen sopimusvuoden 2012 lopussa Vuosittainen säästö Kumulatiivinen säästö Tavoite kumulatiivinen säästö Kuva 14 Palvelualan raportoitu toteutettujen toimenpiteiden säästövaikutus vuosina vuosittain ja kumulatiivisesti sekä liittyneiden yritysten yhteenlaskettu säästötavoite vuoden 2016 lopussa (). 26\n29 4.2 Energia-ala Energiantuotanto Energiantuotannon toimenpideohjelmaan liittyneiden yritysten tavoitteena on toteuttaa energiankäytön tehostamistoimia, joilla parannetaan primäärienergiankäytön tehokkuutta ja energiatuotannon kokonaishyötysuhdetta. Toimenpideohjelman säästötavoitteeksi on asetettu GWh primäärienergiankäytön säästö ja GWh sähköntuotannon tehostaminen sähköenergiaksi laskettuna vuoteen 2016 mennessä. Vuoden 2012 loppuun mennessä sähköntuotannon tehostumisen tavoitteesta oli toteutunut 79 % (791 GWh) ja primäärienergian säästöstä 85 % (853 GWh) edellyttäen, että toimenpiteiden säästövaikutus on voimassa vielä vuoden 2016 lopussa (Taulukko 12). Taulukko 12 Tavoitteiden toteutuminen energiantuotannon toimenpideohjelman sopimusyrityksissä raportointivuonna Energiantuotannon toimenpideohjelma Energiansäästö Energiansäästö Sähköntuotannon/käytön tehostaminen Primäärienergian käytön tehostaminen Tavoite vuodelle 2016 (GWh) Tavoitteesta saavutettu vuonna 2012 (GWh) Tavoitteesta saavutettu vuonna 2012 (GWh) 79 % 85 % Energiapalvelut Energiapalvelujen toimenpideohjelman tavoitteena on toteuttaa liittyneissä yrityksissä energiatehokkuustoimenpiteitä, jotka johtavat 150 sähkönsäästöön sekä 150 primäärienergian käytön tehostamiseen vuoteen 2016 mennessä. Sähkönsäästöt voivat näkyä sähkön siirto- ja jakeluhäviöiden tai kaukolämmön tuotannon ja siirron sähkönkulutuksen vähenemisessä. Primäärienergian käyttöä voidaan tehostaa pienentämällä kaukolämmön jakeluhäviöitä tai erillistuotannon polttoaineiden kulutusta tehostamalla. Lisäksi Energiapalveluiden sopimusyrityksillä on velvoitteita liittyen asiakkaille tarjottaviin energiapalveluihin, joiden tavoitteena on edesauttaa ohjeellisen 9 % energiansäästötavoitteen saavuttamista asiakaskunnassa. Näitä toimia ei ole käsitelty tässä yhteenvetoraportissa. Yhteenveto asiakkaille suunnattujen toimenpiteiden toteuttamisesta löytyy toimenpideohjelman vuosiraportista 7. Vain energiansäästösyistä tehtyjen toimenpiteiden (ES- ja KAT-toimenpiteet) toteutunut sähkönsäästövaikutus oli vuoden 2012 jälkeen 15,9 GWh ja lämpöä ja polttoaineita 28,6 GWh. Jos otetaan huomioon pelkkien ES- ja KAT-toimenpiteiden säästövaiku\n30 tus, olisi energiapalveluiden toimenpideohjelman säästötavoitteesta saavutettu sähkön osalta 10,6 % ja lämmön ja polttoaineiden osalta 19 %. Kun otetaan huomioon sekä varsinaisten energiansäästötoimenpiteiden (ES- ja KAT-toimenpiteet) että muiden toimenpiteiden (MI-toimenpiteet) energiansäästövaikutus, toteutettiin viiden ensimmäisen sopimusvuoden aikana sähkön säästötavoitteesta 86 % (noin 129 ) ja lämmön sekä polttoaineiden säästötavoitteesta 59 % (noin 88 ) edellyttäen, että säästötoimenpiteiden säästövaikutus on voimassa vielä vuoden 2016 lopussa (Taulukko 13). Taulukko 13 Sähkönjakelun ja kaukolämmön toimipaikkojen raportoimat säästöt vuosina ja niiden osuus kokonaistavoitteesta koko sopimuskaudelle. Säästötavoitteen seurannassa (%) on otettu ES ja KAT toimenpiteiden lisäksi huomioon myös ns. MI-toimenpiteet. Vuosina toteutetuksi raportoidut toimenpiteet Säästöt Sähkö Lämpö+pa Tehostamistavoite vuodelle Energiansäästösyistä toteutetut toimenpiteet (KAT+ES -toimenpiteet) 15,9 28,6 Muut kuin energiansäästösyistä toteutetut toimenpiteet (MI -toimenpiteet) 112,9 59,7 Kaikki toimenpiteet yhteensä (KAT+ES+MI ) 128,8 88,3 Tehostamistavoitteesta saavutettu osuus (%) 86 % 59 % pa = polttoaineet 28\n31 5 Energiatehokkuuden jatkuva parantaminen Energiatehokkuussopimuksella tähdätään sopimusyritysten energiatehokkuuden jatkuvaan paranemiseen ja energiatehokkuusnäkökulmien liittämiseen yrityksessä käytössä olevaan johtamisjärjestelmään. Energiatehokkuussopimukseen liittynyt yritys sitoutuu energiansäästötavoitteiden lisäksi toteuttamaan oman alansa toimenpideohjelmassa kuvattuja jatkuvan parantamisen toimenpiteitä. Energiatehokkuuden jatkuvan parantamisen toimenpiteitä ovat mm.: Oman energiankäytön tunteminen ja seuranta Energiatehokkuustoiminnan organisointi ja suunnittelu yrityksen sisällä Omien energiansäästömahdollisuuksien kartoittaminen ja toteuttaminen Energiankulutuksen ja -tehostamisen vuosittainen raportointi Koulutus ja viestintä Energiatehokkuuden ottaminen huomioon suunnittelussa ja hankinnoissa Uuden energiatehokkaan teknologian ja toimintatapojen käyttöönotto Logistiikan energiatehokkuuden huomioon ottaminen Uusiutuvien energialähteiden käyttö Energiatehokkuustoiminnan arviointi Kutakin toimialaa koskevassa toimenpideohjelmassa on tarkemmin kuvattu, mitä kukin edellä listattu toimenpide tarkemmin pitää sisällään. Energiavaltaisen teollisuuden sekä energiantuotannon toimenpideohjelmissa jatkuvan parantamisen näkökohdat toteutetaan ottamalla käyttöön energiatehokkuusjärjestelmä (ETJ). Yleensä yritykset liittävät energia-asiat jo olemassa olevaan johtamisjärjestelmään. Tämä tulee tehdä 12 kuukauden kuluessa sopimusjärjestelmään liittymisestä. Johdon katselmuksella tulee varmistaa 24 kuukauden kuluessa, että yritys on ottanut käytännön toimissaan huomioon energiatehokkuuden jatkuvan parantamisen näkökulmat energiatehokkuusjärjestelmässä kuvatulla tavalla. ETJ:n käyttöönotto on vapaaehtoista keskisuuressa teollisuudessa ja palvelualalla. Yritysten tulee ensimmäisen sopimusvuoden aikana selvittää energiankulutuksensa nykytila toimipaikka ja/tai toimipaikkaryhmätasolla energialajeittain (sähkö, lämpö, polttoaineet), asettaa yleiset energiankäytön tehostamisen päämäärät sekä määrittää energiatehokkuustoiminnan vastuut. Kahden vuoden kuluessa sopimusjärjestelmään liittymisestä yrityksen on tunnistettava mahdollisuudet tehostaa energiankäyttöä ja asetettava toimipaikkakohtaiset energiankäytön tehostamisen tavoitteet. Lisäksi on laadittava aikataulu kustannustehokkaiden energiankäytön tehostamistoimenpiteiden toteuttamiseksi. Muille jatkuvan parantamisen velvoitteille ei ole määritelty toteuttamisaikataulua. Yritysten on myös ensimmäisen sopimusvuoden kuluessa määritettävä yritys- ja tarvittaessa toimipaikkakohtaiset energiatehokkuustoiminnan vastuut. Käytännössä tällä tarkoitetaan sitä, että yritys tai toimipaikka on organisoinut energiatehokkuuden tehostamisen toimenpideohjelman hengen mukaisesti ja nimennyt tehtäville vastuuhenkilöt. Energiatehokkuuden tehostamissuunnitelma on tehtävä kahden ensimmäisen sopimusvuoden aikana. Tehostamissuunnitelma käsittää energiakulutuksen sekä -tehokkuuden nykytilanteen selvityksen sekä mahdollisen säästöpotentiaalin kartoittamisen. Taulukos- 29


Erittäin reipas , mutta kiltti tamma.\nVenla on kiltti,mutta herkkä tamma, joten se osallistuu vain kokeneiden ratsastajien tunneille. Osaavat ratsastajat saavat tästä sopivasti haastetta oman ratsastuksen ja apujen käytön kehittämiseen.\nVenla on kuitenkin hyvin kiltti eikä pukittele tai tee muitakaan hölmöyksiä. Maastossa Venla on vauhdikas, mutta maastovarma ja pysyy nätisti jonossa paikallaan.\nKotisivujemme uudistus vie hetken. Hevosille tehdään omia sivuja vähitellen.Sen aikaa linkit vie osottamaansa paikkaan.\nUusi tuntihevonen. Reipas,mutta hyvin järkevä. Moni on heti ihastunut Sarastukseen.\nSarastus on kaikinpuolin oikein kiva suomenhevonen.Se on "keskivauhtinen" ,sopivan herkkä ja sopii monentasoiselle ratsastajalle. Maastossakin Sarastus menee nätisti islanninhevosten välissä eikä yritä turhaan kiihdytellä.\nSarastus on myös hyvin kiltti hoitaa.\nYstävällinen ja rauhallinen.\n"Nata" on ollut kesän mammalomalla ja hoidellut varsaansa Nyytiä. Syksyn aikana Nata alkaa käymään tunneilla, kun varsa on vieroitettu ja ollaan saatu sille kuntoa alle.\nNata on kiltti hoitaa ja oikein mukava hevonen kaikinpuolin.\nTallin ensimmäinen oma suomenhevoskasvatti.\nTäydellinen paketti, joka on jättänyt myös monta hienoa varsaa.\nRiemu on ollut jo vuosien ajan yksi parhaimmista tuntihevosistamme.Sillä on tasaiset liikkeet ja menee kaikkea, mitä pyydetään oikein kuuliaisesti-\nRiemu on jo vuosien ajan mennyt lännenratsastustakin ja on siinä oikein hyvä opettaja lännenratsastusta aloitteleville ratsastajille\nSuomenpienhevonen, joka on todella monipuolinen kaikissa ratsastuksen lajeissa. Periyttänyt hienoja varsoja.\nOma kasvatti.Osaava ja monipuolinen sekä maastovarma. Humu on vuosia mennyt myös lännenratsastusta ja on siinä hyvä opetusmestari.\nTäydellinen puoliverinen tuntihevoseksi. Monen ehdoton lemppari.\nVankkarakenteinen puoliverinen.Sopii myös aloittelijoille luonteensa puolesta. Duudilla voi mennä myös lännenratsastusta ja se on maastovarma.\nKaunis kuin kiiltokuva, myös oikein miellyttävä ratsastaa.\nRonaldho on osaava ja mukava hevonen. Tietyt asiat joskus pelottaa ja ihan aloittelijat ei Ronaldholla menekään.\nMikään säikky hän ei kuitenkaan ole, vaatii vaan ratsastajaltakin keskittymistä ratsastamiseen, mikä taas on ihan hyvä asia. Ronaldho menee myös lännenratsastutunneilla.\nTJ shes Like Spirit\nSpirit ei osallistu tunneille,vaan on Maaritin oma hevonen.\nSpiritillä on kisattu reiningiä Saksassa ja onkin oikein osaava.\nHerkkä draamakuningatar, joka on kuitenkin oikein mukava hoitaa.\nEinstök frá Laekjarbakka\nVankkarakenteinen, monipuolinen tuntihevonen\nMukava keskivauhtinen tamma.\nPitää erityisesti hyppäämisestä. Mukava myös maastossa.\nPieni vekkuli islanninhevonen,jolla on persoonallinen,mutta hyvin kiltti luonne.\nHyvin monipuolinen islanninhevonen,jolle käy kaikki.\nWestern taitaa olla Fifilan lempipuuhaa ja on siinä todella hyvä. Fifila on myös hyvä ajaa kärryillä.\nKeskivauhtinen luonnontölttäri, mukavan tasainen tuntihevonen\nAivan mahtavalla töltillä varustettu pakkaus.\nGipa on luonteeltaan kiltti ja persoonallinen, välillä kiltillä tavalla pilkettä silmäkulmassa.\nMaaritin vetohevonen maastoilla.\nHerkkänä hevosena ei tee tuntitöitä.\nBliki on koko ikänsä toiminut maastojen vetohevosen tehtävissä.\nHerkkänä hevosena ei sovi vaihtuville ratsastajille,\nmutta on vetohevosena oikein toimiva kaveri.\nMimir frá Niemenpelto\nKiltti, rauhallinen ruuna.\nOma kasvatti, joka varsana myytiin yksityiseksi ja ostettiin nyt takaisin aikuisena tuntihevoseksi. Ystävällinen mukavan kokoinen islanninhevonen.\nEilifur frá Niemenpelto\nTäydellinen tuntihevonen, monen lempiratsu.\nOfeigin varsa. Omaa samanlaisen miellyttämishaluisen luonteen kuin emänsäki.\nAina kiltti ja valmis palvelemaan. Sopii kaikentasoisille ratsastajille.\nPieni kultakimpale karvaisessa paketissa.\nKvikur frá Niemenpelto\nVankka ja kiltti luonnontölttäri\nRauhallinen ja kiltti luonnontölttäri.\nKvikurilla on todella tasainen töltti ja laukka. Toimii myös vetohevosena tarvittaessa.\nFlótti frá Dynum\nMaaritin vetohevonen vaelluksilla.\nTekee myös tuntitöitä.\nFlótti on hankittu tallille vetohevoseksi, mutta toimii hyvin asiakkaillakin.\nFlótti on herkkä ja kiltti ja sillä on todella tasainen töltti.\nNöf frá Sahala\nRohkea ja utelias, kookas tamma.\nNöf on kookas tamma,joka on kentällä rauhallinen ja maastossa reipas. On tehnyt vähän vetohevosen hommiakin.\nOikein sympaattinen ja kiltti tamma.\nVatnadis frá Ytz\nRauhallinen ja kaunis kullanmuru\nVatnadis on rauhallinen luonnontölttäri, joka sopii monentasoiselle ratsastajalle. Nyt mammalomalla hoitaa varsaansa Gáfaa ja tulee talvella taas tunneille mukaan.\nMaaritin vetohevonen vaelluksilla\nHerkkä Tofa on luonteeltaan enemmän yhden ihmisen hevonen. Pääasiassa toimii Maaritin ratsuna, mutta joillain kokeneilla ratsastajilla käy myös tunneilla.\nDrifandi frá Niemenpelto\nDrifandi on todella isokokoinen ja hyvin liikkuva. Siitä alunperin suunniteltiin vetohevosta,mutta ainakin tällä hetkellä tuntuu,että sen rauhallinen luonne sopii parhaiten asiakashevoseksi. Käsitellä Drifandi on herkkä ja vaatii siihen rauhallisen ihmisen, mutta ratsastaessa ei turhaa ihmisiä jännitä. Kuvassa taaimmaisena, edessä juoksee Sveipur.\nSe täydellinen islanninhevonen, monen ratsastajan lemppari\nOfeig on jo vuosien ajan ollut luottohevonen.Nuorempana toimi myös vetohevosen tehtävissä. Nyt Ofeig on jo kevyemmissä töissä ja rankimmat hommat on jo annettu nuoremmille. Ofeig on pysynyt edelleen hyvin reippaana ja lähtee aina mielellään tunnille mukaan.\nVordis frá Hellatuni II\nLuottoratsu, persoonallinen primadonna\nVordis on maastoissa se aloittelijan luottohevonen. Kentällä koulutunnit ei oikein Vordista innosta ja se tekeekin näin osa-aika eläkkeellä enää niitä hommia,mistä tykkää.Westernissä Vordis on todella taitava,eikä koskaan niillä tunneilla juputa. Myös esteet ja Working Equitation. innostaa Vordista.\nNuori ja vilkas poni. Tekee vielä aika vähän tunteja. Kulkee oikein kauniisti osaavilla pienillä ratsastajilla.\nKotisivujemme uudistus vie hetken. Hevosille tehdään omia sivuja vähitellen.\ni.Vincent van Rijsvik\nZiruliina on vuosien saatossa opettanut monta ratsastajaa alkutaipaleelle. Nyt Ziruliina on jo kevyemmillä töillä ja tekee talutusratsastuksia ja alkeistunteja.\nMinni on hieno pieni poni.Meidän poneistamme pienin.Minni on jättänyt hienoja varsoja,jotka on pärjänneet hyvin näyttelyissä.\nSiru on monen lemppariponi,koska se on aina reipas,laukat nousee tuosta vaan ja kuitenkin aina on jarrut eikä koskaan pukittele tai tee muutakaan tyhmää. Sirullakin on monta hienoa varsaa maailmalla,joista suurimmasta osasta on tullut hyvin menestyviä raviponeja.\nFasu on isokokoinen ja rauhallinen poika. Fasulla voi hyvin harjoitella myös kärryllä ajamista. Liikkuu ratsastajasta riippuen, joko hitaasti tai ihan reippaasti. Mukavan herttainen hoitaa.\nAivan mahtava luottoponi lasten tunneilla. On myös jättänyt todella kauniita varsoja.\nRatsastaa Topaz on "rauhallinen,mutta reipas".\nZiruliinan viimeinen varsa.\nJazzi aloittaa nyt tuntiponin työt ja toimii myös jalostuksessa.\nJazzin ensimmäinen syntyi 2017.\nVarsa on todella kaunis Niemenpellon Skiffle\nMinella on jäänyt kasvamaan tuntiponiksi.Nyt Minella on opetettu ajolle.\nKuparikin on jätetty kasvamaan tuntiponin hommiin. Kuparia on nyt opetettu ajolle.\nMilli on jätetty kotiin jatkamaan Minnin sukua myös jalostuksen puolella. Tempperamenttinen pikkuponi keskittyy nyt leikkimiseen.\n"Makkonen" on rohkea pojanviikari, jolla on aivan hurmaava luonne. Mieleen tulee vaahteranmäen Eemeli, kun tämän tempauksia seuraa.\nVielä ei ole näin pienelle tehty tulevaisuuden suunnitelmia.Tallille tulee jäämään joko tuntiponiksi tai mikäli näyttelytuloksia tulee riittäviä niin ehkä jää oriiksikin.\nTämä aivan ihastuttavan kaunis tammavarsa jää kasvamaan tallille tuntiponiksi ja jatkamaan sukua myös jalostuksessa..\nNyyti jää tallille kasvamaan tuntiratsuksi ja ajollekin toki opetetaan.\nNyyti on isokokoinen ja hienoliikkeinen.\nTällähetkellä vähän ujonpuoleinen varsa.\nHyrrä jää kasvamaan kotiin ratsuksi ja ajohevoseksi.\nVielä näin pienelle ei ole tulevaisuudensuunnitelmia tarkkaan tehty.\nHyrrä on hyvin rohkea ja utelias varsa.\n"Matti" on ostettu tallillemme shetlanninponijalostukseen. Matista saamme siis seuraavina kesinä odottaa pikkuisia ponivarsoja. Matti on opetettu myös ajolle.\nHattara on kaunis ja erittäin kiltti ja rauhallinen suomenhevonen. Tämä on jätetty kasvamaan tuntihevoseksi.Ajo-opetukset on meneillään.\nVadelma on nimensä mukaisesti aika villi tyttönen.Luonne on vilkas, mutta samalla kyllä myös hyvin oppivainen ja kuuliainen. Vadelma on jätetty tallille tuntihevoseksi kasvamaan ja tulevaisuudessa myös siitokseen.\nLiitovarjo on Riemu-Liinan viimeinen varsa näillä näkymin. Varjo pidetään toistaiseksi oriina ja suunnitelmissa on ratsun ja siitosoriin uraa isompana.\n"Ralli" on jätetty itselle kasvamaan tuntihevoseksi. Rallista tuli hyvinkin samankokoinen kuin emänsä ja sopii hyvin nuorille ja pienille aikuisille. Ralli on nyt peruskoulutettu,mutta nuoren ikänsä takia ei vielä osallistu tunneille.\n"Raipe" on ennenkaikkea suomenhevosjalostukseemme hankittu siitosori.\nSillä kuitenkin talvisin myös ratsastetaan ja sillä voi ajaa kärryillä.\nOriina se ei kuitenkaan osallistu tunneille.\ne.Fifila frá Niemenpelto\ni.Fylkir frá Sannikko\nFylgja on niin ulkonäöltään kuin luonteeltaankin aivan samanlainen kuin emänsäkin. Utelias ja rohkea. Kovin sioa tästä ei tule,mutta jonkunverran isompi kuitenkin kuin emänsä. Fylgja jää kotiin kasvamaan tuntihevosen tehtäviin.\nKotisivujemme uudistus vie hetken,hevosille tehdään omia sivuja vähitellen.Sen aikaa linkit vie osottamaansa paikkaan.\nBlida on isokokoinen ja vilkas islanninhevosvarsa. Tämä on nyt Ofeigin viimeinen varsa ja jää kotitallille kasvamaan tulevaisuuden tuntihevoseksi.


Ravintola Pepé - Ravintola Pepe verkkokauppa\nRavintola Pepé:n etusivu\nTilaa Ravintola Pepé:n omasta verkkokaupasta.\nCafe Pepé Oy\nKauppakatu 16, Joensuu\nTämä on Ravintola Pepé:n oma verkkokauppa, jota ylläpitää Lounastaja. Verkkokauppa on kokeiluvaiheessa ja arvostaisimme, jos voisit antaa meille palautetta!\nKotiintoimituksen tekee tällä hetkellä Ravintola Pepé omalla autollaan!\nVoit maksaa verkkokaupassa tällä hetkellä seuraavilla maksutavoilla: Pankkikortit, luottokortit, Apple Pay ja Google Pay. Olemme tuomassa muita maksutapoja verkkokauppaan lähiaikoina.


Ja kertoi, että Väkivaltapelitutkimuksessa-roomalaiset käyttivät superlatiiviaan -\nTutkimuksen Väkivaltaiset Pelit\nTinas naimisiin ja hotwife Alice on erillinen hänen bachelorette osapuoli, Koska on hänen aisankannattaja aviomies John syvyyksiin hänen nöyryytyksen halua elää kävi ilmi tutkimuksen väkivaltaisia pelejä Tinas onnellinen naispuolisia ystäviä, koska hän on odottamaton palvelemaan yob naisten Ja Johns Nox-toimitus on vain silloin, kun yksinkertaisesti alkaa\nSe On Väkivaltapelitutkimuksesta.\nJoka kello, jonka Käännän yhden vastauksen, - voin kuvitella itseni tutkimassa väkivaltapelejä, - kaada kirjoitusmateriaaliin samat sanat. Yksi asia on ceryain.haluamme nähdä vitamiini A: n, miten saamme tunteemme tähän epäystävälliseen tilanteeseen.


Arvioinnin seuranta-aikana 2011–2015 peruskoulujen lakkauttamien ja yhdistäminen toisiin kouluihin jatkui. Kaikkiaan vuosina 2011–2015 Pohjois-Suomen aluehallintoviraston alueelta väheni 24 koulua. Kunnan omaa vuosiluokkien 7–9 opetusta antavaa koulua ei ollut enää kahdeksassa kunnassa.\nPeruskoulujen vähenemisestä huolimatta perusopetuksen saavutettavuus alueella on parantanut. Vuonna 2015 keskimäärin 92 prosenttia 7–12-vuotiaista ja 79 prosenttia 13–15-vuotiaista asui enintään viiden kilometrin etäisyydellä ikäluokkansa perusopetusta antavasta koulusta.\nKuntien väliset saavutettavuuserot olivat suuria. Vaihteluväli oli alaluokkien osalta 54–99 ja yläluokkien osalta 44–99 prosenttia. Mitä pienempinä aluekokonaisuuksina saavutettavuutta tarkastellaan, sitä selvemmin erot tulevat esiin. Erot tasoittuvat, kun mennään suurempiin aluekokonaisuuksiin. Muutamien tiheästi asuttujen kuntien hyvä saavutettavuus nostaa alueellista saavutettavuusarvoa niin, että tilanne näyttää kohtuulliselta. Suurten kuntakohtaisten erojen vuoksi alueen eri osissa asuvat perusopetuksen oppilaat eivät olleet saavutettavuuden näkökulmasta tasa-arvoisessa asemassa. Saatavuus oli heikointa maaseutumaisissa kunnissa.\nAlakoulujen oppilasmäärä on vielä kasvussa, mutta oppilasennusteiden mukaan oppilasmäärä alkaa lähivuosina laskea. Ennusteen mukaan alakouluikäisten määrä pienenee Pohjois-Suomen aluehallintoviraston alueella yli 800 oppilaalle vuoteen 2025 mennessä. Kainuussa muutos on jyrkempi kuin Pohjois-Pohjanmaalla. Yläkouluikäisten määrä kehittyy Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa eri suuntiin. Pohjois-Pohjanmaalla 13–15-vuotiaiden määrä kasvaa vuoteen 2025 mennessä yli 2 000:lla ja Kainuussa pienenee runsaalla sadalla.\nPohjois-Suomen aluehallintoviraston alueella lähes joka neljäs peruskoululainen oli kuljetusedun piirissä. Kuljetettavien osuus alueella on laskenut vuoden 2011 arvioinnista yli prosenttiyksikön. Näin siitäkin huolimatta, että kouluverkko on kyseisenä aika harventunut. Koulujen lakkauttaminen ei siis aina lisää koulukuljetuksessa olevien oppilaiden määrää. Erityisen tuen päätöksen saaneista oppilaista yli puolet oli koulukuljetuksen piirissä.\nTilastokeskuksen tilaston mukaan Pohjois-Suomen aluehallintoviraston alueella lähes 80 perusopetuksen tai perusopetuksen lisäopetuksen oppilasta asui ja kävi koulua kodin ulkopuolella. Määrä on melkein nelinkertainen vuoteen 2013 verrattuna. Muutoksen taustalla on se, että kuudella paikkakunnalla toimivan Valteri-koulun oppilaat on merkitty koulun pääpaikan, Oulun, mukaan. Kansanopistojen tai muun oppilaitoksen sisäoppilaitosmuotoisessa majoituksessa olevia oppilaita oli Pohjois-Suomen aluehallintoviraston alueella vähän yli 80 oppilasta.\nKoulutuksen järjestäjien on pyrittävä säilyttämään kouluverkko sellaisena, että ainakin vuosiluokkien 1–6 oppilaat voivat käydä koulua mahdollisimman lähellä kotia. Kuntien on yhteistyössä suunniteltava niiden raja-alueilla asuvien lasten opetuspalvelujen järjestämistä.\nValtion keskushallinnon tulee omilla toimenpiteillään tukea sellaisia ratkaisumalleja, joilla perusopetuspalvelut voidaan turvata lähipalveluna myös haja-asutusalueilla. Tästä esimerkkeinä voisivat olla kuntien rajojen ylittävän yhteistyön tukeminen opetuspalvelujen järjestämisessä, uudenlaiset etä- ja lähiopetuksen yhdistelmät sekä haja-asutusalueen koulujen kehittäminen yhä enemmän monipalvelukeskuksiksi tulevaisuuden muuttuvassa kunnassa.\nKuntien on pyrittävä suunnittelemaan kuljetusaikataulut ja oppilaiden työjärjestykset niin, ettei päivittäinen tai viikoittainen työmäärä ja ajankäyttö koulumatkoineen muodostu oppilaan hyvinvoinnin kannalta liian rasittavaksi.


keijutarinoita: maaliskuuta 2014\nSaladan on suurin kaupunki Lantan saarella.\nSuureksi sitä ei voi kuitenkaan sanoa, mutta vilskettä siellä riittää varsinkin iltaisin.\nLanta animal welfare center tarjoaa suojapaikan, ruokaa ja hyvän hoidon monille saaren kissoille ja koirille. Näitä keskuksia on myös muilla saarilla. Mantereelle tällaista paikkaa ei ole lupa perustaa.\nRantaviivaa riitti koko saaren pituudelta.\nPieniä rauhallisia rantoja ja vilkkaampia ns. turistirantoja.\nTässä muutama ranta saarelta.\nViidakkoa ja elefantteja\nPatikoituamme viidakon kosteudessa on aika ottaa ihan iisisti\nVanhakaupunki on pieni ja muistuttaa hieman länkkärikylää. On ollut aikanaan merirosvokylä.\nPhi Phi island - maya bay eli The beach.\nKäytiin myös Phi phin kaupungissa, mutta siellä oli niin kova tungos ettei otettu yhtään kuvaa.\nTäällä mua kosittiin uudestaan\nNyt oli hieman eri meininki kuin teinivuosina!\nRäjähtäneen näkösen tulevan mamman ja morsiammen lisäks saarella oli ihanaa valkoista rantahiekkaa, turkoosia vettä ja sitten huomattiin tuommonen sulonen lisko lähellä kosintapaikkaa\nSatunnaisia kuvia mereltä. Mä uiskentelin ja snorklailin paljon. Mies sai sukellusluvat.\nMä käyn laitesukelluskurssin sitten kun ehdin.. enkä ole raskaana :D\nOlin kuitenkin tyytyväinen, sillä snorklaillessakin näki jos jonkinmoisia kaloja sekä useamman leobardihain!\nEhkäpä rentouttavin paikka viettää iltaa. Live musaa ja lojumista :)\nOli oikein mukavan rauhallinen ja rentouttava loma <3 Raskaus toi toki omat haasteensa, mutta tulipahan otettua tosi rennosti ja nautittua ihanista hiljasista luonnon rannoista :) Seuraavaan matkaan voi jokunen tovi nyt mennä, mutta ehdottomasti uudestaan suunnataan johonkin Thaimaan kolkkaan ja tietysti muuallekkin maailmalle. Kunhan nyt ensin hoidetaan vaavit maailmaan ja opetellaan elämään perhe elämää.\nOon ollu tän ja eilisen päivän sairaslomalla kovan päänsäryn takia.... Nyt pieni tauko kivusta, joten päätin käyttää sen hyväkseni ja kirjoittaa pään tyhjäksi.\nNyt kun huono olo on helpottanut, tilalle tuli aivan järjetön päänsärky. Mulla harvoin särkee päätä, mutta tääkin on näitä raskausajan ihanuuksia. Särkee, viluttaa ja säryn vuoksi myös oksettaa... taaskaan ei tekis mieli syödä mitään. Yritän hellittää päänsärkyä runsaalla veden juonnilla, syömisellä ja levolla. Töissä yritin vielä keskiviikkona olla, mutta päänsärky+ lapsiryhmän äänet + liikkuminen + auringonpaiste ei tunnu kovinkaan hyvältä kun pelkkä päänsärkykin on jo tosi raastavaa.\nIho on myös alkanut kutista. Iltasin kutina on tosi kova ja inhottava. Iho kutisee lähinnä siltä alueelta, jonka päällä makaan. Loppuraskaudessahan kutina viittaa yleensä raskaushepatoosiin ja tuollloin kutisee kämmenet ja jalkapohjat, mutta tässä vaiheessa sen vaaraa ei vielä pitäisi olla (nyt alkoi rv16). Oon rasvannut ihoa kookosöljyllä, mutta nyt päätin ottaa ainakin hetkeksi käyttöön tuon bepancare raskausrasvan (hirveen kallista). Kutina on jo päivän käytön jälkeen vähän hellittänyt, joten käytän nyt jonkin aikaa tuota rasvaa ja käyn ostamassa sitten kokeiluun muita mulle suositeltuja rasvoja (kerron niistä sitten kun olen kokeillut).\nRaskaus on kyllä ihmeellinen asia, vaikka oon voinu välillä tosi huonosti, joka päivä väsyttää ja on tosi voimaton lötkö fiilis, niin silti on vaan hirmu onnellinen. Sitä en kyllä juuri nyt voi allekirjoittaa, että raskaus olis mun elämän parasta aikaa, mutta voisin sanoa tätä raskaimmaksi ja ihmeellisimmäksi ajaksi. Raskasta fyysisesti ja ihmeellistä ja ihanaa noin niinku muuten.\nKun tuli ekaa kertaa se fiilis että olen ”valmis” ottamaan tämän uuden harppauksen elämässäni, ajattelin joutuvani odottamaan ainakin vuoden saadakseni mitä haluan. Ajattelin olevani odottava äiti, joka jatkaa joka aamuisia punttitreenejään ja aamuhölkkiä koiran kanssa. Liikun aivan kuin ennen ja hellitän vasta raskauden loppupuolella. 26.12.2013 oli se päivä... kun olin ”valmis” ja niin myös mieheni, yritys voi siis alkaa. Jatkoin liikkumista aivan kuin ennenkin.. tietysti. Vähän reilun viikon kuluttua ihmettelin voimattomuutta, enkä vain jaksanut tehdä treeniä loppuun.. vatsaa nippaili ja vihloi, menkat siis vissiin alkamassa... niitä siinä sitten odottelin kunnes tein testin. Olin aivan haltioissani kun raskaustesti näytti plussaa. Olin varma, että lapsen saanti kestää ikuisuuden ja kuuluisin siihen joukkoon, jotka ei ehkä edes saa lapsia. Kun saatiin kuulla lapsia olevan kaksi, saimme myös tietää niiden saaneen alkunsa 26.12.2013... jokseenkin uskomatonta! Voin vain kuvitella, miltä tuntuu yrittää ja yritää... se on varmasti todella rankkaa ja lähetän hurjan paljon voimia kaikille, jotka yrittävät kovasti tai eivät voi omia lapsia saada. Silti en halua pitää omaa onneani piilossa.\nEnnen tietoa kahdesta lapsesta, pidin itseäni aivan onnettomana odottajana... Toiset urheilee minkä ehtivät ja energiaa tuntuisi olevan vaikka muille jakaa. Itse makaan sängynpohjalla ja teen välillä tuttavuutta ystävääni vessanpönttöön, ruoka ei maistu, liikkua ei jaksa, hieman reippaampi kävely saa sykkeen kohoamaan liikaa, paikallaan seisominen pyörryttää, vatsaa vihloo jne.. Mikä mussa on vikana, mietin usein. Syy tähän kaikkeen selvisi, sisälläni kasvaakin kaksi uutta elämää. Tieto oli samaan aikaan ihana, helpottava, mutta myös pelottava ja todella hämmentävä.\nToki raskaudet ja ihmiset ovat erilaisia. On yhden lapsen odottajia sekä monikko odottajia, jotka eivät raskauden aikana kärsi juuri mistään vaivoista ja sitten on ne odottajat, jotka yhdestä tai useammasta lapsesta riippumatta oksentavat koko raskaus ajan. Lääkäri kuitenkin sanoi, että kahden lapsen odottaminen vie paljon enemmän voimia fyysisesti kuin yhden ja elimistö käy läpi myös huomattavasti suuremman myllerryksen. Monikkoraskaudessa täytyy olla myös varovaisempi, ei siis mitään raskasta nostelua yms (toki yhdenkin lapsen kanssa varovaisuus ja oman kehon kuunteleminen on enemmän kuin tärkeää). Liikuntaan saadut ohjeet katsotaan aina odottavalle äidille sopiviksi. Itse olen tosi pieni ja hentorakenteinen, joten mun täytyy olla kuulemma hyvin varovainen, etten rasita itseäni liikaa ja aseta pähkinöitä vaaraan. Myönnettäköön, että ei näillä voinneilla mitään kovin suurta jaksa tehdäkkään. Mutta tosiaan kaikista näistä vaivoista huolimatta olen super onnellinen tuleva mamma, innolla jään odottamaan millaiset voinnit seuraavaksi :D\nJepskukkuu, jos nyt vaik menis vähän lisää nukkuu!\nps. sori tää postaus ilman yhtään kuvaa... en jaksanu alkaa nyt räpsimään :)\nTänään on 9.1.2014. Kirjoitan, koska viimeiset kaksi viikkoa elämästäni ovat tuntuneet ikuisuudelta... Päivät etenevät kuin etana paahtavassa auringonpaisteessa. Odotan.. odotan.. odotan, mutta mitään ei tapahdu. Päässä on meneillään miljoonan kysymyksen kilpajuoksu. Monta kertaa päivässä tulee tunne ”NYT alkaa”, mutta joka kerta tunne osoittautuu vääräksi, vastaus on EI... Se on yleensä tylsä vastaus, siihen liittyy monesti pieni pettymys. Viimeisen kahden viikon aikana se on kuitenkin ollut vastaus, joka toisaalta helpottaa, sitä toivoo, mutta se tekee olon silti levottomaksi. Sitä ajattelee, että vastaus KYLLÄ ehtii tulla vielä moneen kertaan... Kumpikin vastaus käy, mikäli muotoilen kysymyksen toisin. Toiseen ei ja toiseen kyllä.\nEn tiedä olenko koskaan ennen pohtinut näin paljon omaa elämääni, sitä minne se on menossa ja millaisia muutoksia, suuria ja pieniä, se tuo tullessaan. Olen miettinyt liikuntaa, ruokavaliota ja vitamiineja... fyysistä ja psyykkistä terveyttä. Mitä jos musta tuleekin täysi hirviö? Mitä jos tunnen oloni jatkuvasti huonoksi, mitä jos en jaksa kannatella itseäni tai pääse ylös sängystä? Hirveästi pelkoja, kysymyksiä mitä jos?\nToisinaan saan päähäni ihanat vaaleanpunaiset sydämenmuotoiset lasit. Mikään ei voi mennä huonosti. Leijun pumpulipilvellä ja nautin olostani. Tuntuu hullulta, mutta kuitenkin luotan ajatusteni olevan edes jollain tasolla normaaleja. Tänään sanon itselleni: MITÄ JOS lakkaisit murehtimasta. Elämä tuo mukanaan kaikkea, iloa, surua, kipua, rauhaa, hellyyttä, vihaa, rakkautta. Miljoona sateenkaarellista erilaisia asioita ja tuntemuksia. Nyt hengitän syvään, ravistan muutaman viikon pölyt hartioiltani ja annan ajan kulkea kulkuaan.\nEilen kävin ostoksilla. Ostin itselleni ihan uden ihmeellisen vekottimen... ikinä ennen en ole sellaista omistanut. Kotona lueskelin käyttöohjeita, en halunnut minkään menevän pieleen. Päädyin kuitenkin nukkumaan yön yli ennen laitteen käyttöön ottoa.. ihmettelen sitten aamulla virkeänä lisää. Yöllä näin unia tästä vempeleestä, se ei toiminut.. jouduin vaihtamaan sen uuteen. Uusi laite toimi, siinä oli jopa varaosia mukana, mutta jouduin silti pettymään. Aamulla herätessäni olin varma ettei laite toimi niinkuin toivon ja melkeimpä turhaa on edes kokeilla. Tein aamutoimia ja hieman ennen töihin lähtöä päätin kuitenkin testata. Kyllähän se hyvin toimi! Ja nopeammin kuin edes osasin odottaa, näyttöön pamahti ensimmäinen teksti. En ehtinyt itse reagoida siihen ennen kuin mieheni jo iloitsi. RASKAANA! Siis mitä! Ihan oikeastikko??? Enkö mä olekkaan kuvitellut näitä kaikkia tuntemuksia? MAHTAVAA!!! Hyvää syntymäpäivää rakas! Meille tulee VAUVA!!! <3 Olo on siunattu, muuta sanaa en juuri nyt keksi.... tai no onnellinen ja hämmentynyt myös :D\nTöissä olisin halunnut kiljua onneni työparilleni, mutta hillitsin itseni. Alussahan tässä vasta ollaan ja mitä vain voi vielä tapahtua. Neuvolaan kuitenkin on soitettava, sanoin siis työparilleni soittavani hammaslääkäriin. Neuvolatäti kuullosti oiken mukavalta ja sanoi minun olevan laskelmien mukaan viikolla 5+1. Naurattaa meinasi kun neuvolatäti kysyi, olenko asioinut heillä viimeksi lapsena kun pituudeksi on kirjattu vain 150cm :D Selittelin sitten, että ihan nykyinen pituus se on, olen vain tosi pieni.\nNyt on ensimmäinen neuvola aikakin varattu, joskin hieman tavallista aikaisemmin meidän thaimaan matkan vuoksi. Juuri ennen matkaa jutustelemaan neuvolaan ja Thaimaasta suomeen palattuamme kiireesti labraan.\nÄllömöllötystä ja monta viikkoa kestävät menkkakivut\nTämä viikko sairaslomaa pahoinvoinnin takia.. jotenki tuntuu tyhmältä kun eihän raskaus ole sairaus, mutta toisaalta onnetonta olla töissäkin kun oksettaa, viluttaa ja väsyttää niin, että voisi nukahtaa vaikka seisaaltaan. Lasten äänet ja vilinä ympärillä saa olon vaan huononemaan, yritä siinä sitten näyttää siltä niinkuin kaikki olisi kunnossa ja pitää huolta toisten rakkaista kullan-nupuista. Ja tuskimpa mua palkintokaan odottaa jos töissä kituutan.\nHuomaa, että hajut voimistuu ja ällöttää.. Koiran ruuan laitto on jotain aivan kamalaa! Raakaa jauhelihaa, kalanappulaa ja lohiöljyä.. ei muutenkaan erityisen herkullisen tuoksunen yhdistelmä, mutta voin sanoa, että näin raskauden alkumetreillä se haju on aivan kuvottava!!! Yökkäilin antaessani koiralle ruokaa, eikä Olavi meinannut sitten itsekkään syödä sitä. Kuvitteli varmaan siinä olevan jotain vikaa. Samoin kaupassa käynti on painajainen! Siellä tulee aivan hirveä olo... luulin, että se johtuu siitä, että ruoka ällöttää ja syöminen on vaikeeta, mutta vaatekauppa saa aikaan täysin saman reaktion. Eli se on varmaan se tavaran paljous ja kirkkaat värit ja valot, jotka saa kammottavan oksetus olon.\nTänään on viikko Thaimaan matkaan.. toivottavasti olo ei kauheesti huononis ja jaksais edes ihan pikkasen tehdä reissussa... muutakin kun maata hotellihuoneessa. Toisaalta kyllä aivan ihana ajatus päästä lämpimään rentoutumaan <3 Tulee varmaan erillainen loma raskauden vuoksi, ei sukellusta tai mitään fyysisesti kovin rankaa ja oman voinnin mukaan menemistä. Mutta ehkä kerrankin osaa ottaa vain rennosti. Sen näkee sitten. Tosin syömisen ja hygieenian kanssa tarvii olla nyt erityisen tarkka. Tää väsymys olis kyllä iso plussa lennolla, sais nukuttua varmasti suurimman osan matkasta :D\nJeps, mutta nyt vaan kuuntelen omaa kehoani ja toimin sen mukaan, eiköhän se energiapiikkikin sieltä saavu jossain vaiheessa.\nTänään oli eka neuvola.. neuvolatäti oli mukava ja kiva tietää, että sama ihminen hoitaa lapsenkin asiat syntymän jälkeen :) Paljon saatiin luettavaa matkaan ja myös yks DVD.. pitää kattoa mitä sieltä löytyy\nOon oppinu jo vähän pahoinvoinnin välttelyäkin. Pitää vaan syödä ennen kun tulee nälkä ja juoda runsaasti. Nälkäsenä syöminen on kamalaa öllötystä ja vaivalloisen hidasta. Eli tiuhaan vaan ruokaa suuhun pieniä määriä kerralla. Raitis ilma tekee myös hetkellisesti hyvän olon, onneks on koira, jonka kanssa on raahauduttava tuonne kylmään ja pimeään. Ongelma on lähinnä nukkuminen, se lievittää pahaa oloa ja unta tarvitsee paljon. Kun nukkuu tunnin tai pari, on nälkä herätessä kova, eli myös ällömöllö on palannut. Yöt on pahimmat kun tarttis olla tosi monta tuntia ilman ruokaa. Heräilen nälkään useaan kertaan yössä ja kerran oon tainnu käydä jääkaapilla unissaankin (herätessä suussa maistu jogurtti). Viinirypäleet, kurkku ja mandariinit on nyt parhaita, ne uppoaa aina ja tietysti vesi. Lämmin kunnon ateria on vaikeempi syödä, mutta tarviin ravintoa, siispä syön vaikka väkisin.\nHuono olo jatkuu\nSyöminen on edelleen vaikeaa ja olo aika kökkö. Käytiin olemassa muutama viikko thaimaassa. Loma oli ihana, mutta syöminen tuotti suuria haasteita. Vihannekset ja hedelmät maistuis kyllä, mutta thaimaassa en listeria riskin vuoksi saanut syödä muuta kuin itse kuorittuja hedelmiä ja kuumaa ruokaa. Loma meni aika pitkälti lepäillessä, mutta päästiin onneksi vähän katselemaan paikkojakin :) Mikko hommas sukellusluvan ja mä tyydyin snorklailemaan. Näin silti vaikka mitä, mm. leobardihaita! Laittelen seuraavaan postaukseen matkakuvia ja kuulumisia :)\nReissun jälkeen pitikin käydä heti labrassa antamassa verta, jotta voidaan selvittää sikiön ja mun kuntoa. Eilinen päivä oli olon puolesta kamala kun sitä verta napattiin melkosen paljon mun kokoon nähden. Unirytmi oli täysin sekasin, mutta se alkaa onneks vähitellen palautumaan. Noh, mutta reilun viikon kuluttua on ultra ja saadaan nähdä miltä meidän pähkinä näyttää.\nOn ollut hurja viikko ja vielähän tätäkin viikkoa on melkein kaksi päivää jäljellä. Tiistaina oli ultra ja mua jännitti kovasti.. Oksentelin aamulla kaikki eväät pihalle ja suuntasin Mikon kanssa kohti Hyvinkään sairaalaa (ällömöllö siis jatkuu edelleen, mutta onneksi on hieman jo helpottanut). Matkalla mietin ja pelkäsin, mitä jos ne sanookin, että siellä on tyhjä muna? Onneksi ultrassa näkyi heti selvästi pikkuinen sikiö <3 Lääkäri kysyi: ”No niin, mitäs te siellä näette?” Katsoin onnessani vilkuttelevaa pienokaista ja mietin vain, että en kyllä yhtään tiedä mitä muuta kuvassa nään, ikinä kun en ole moista ennen nähnyt. Ajattelin kysyä ultraajalta mikä sikiön vieressä oleva pallo on, mutta nainen ehtikin jo sanoa kuvassa näkyvän kaksi sikiötä. Siis MITÄ!?!?!?! KAKSI!!!!!!!!! Itkuhan siinä pääsi...\nMoista uutista ei osattu odottaa, vaikka neuvolatäti olikin jo ensimmäisellä neuvolakerralla kysynyt ollaanko ajateltu, että lapsia saattaisikin olla kaksi. Mikolla on kaksoisveli, mutta yleensä kaksoset periytyy kuulemma äidin kautta ja muutenkin hyppäävät sukupolven yli. Mutta vahvistetaan nyt näitä Savion tilastoja (Saviolla syntyy kuulemma tilastollisesti eniten kaksosia koko suomessa)\nTämä viikko on mennyt ihmetellessä ja jossain iheme onnellisuus huuruissa. Jännittää ja vähän pelottaakin, mutta kyllä tää onnen tunne vie voiton aivan täysin! Ja mikä parasta, nyt ei tarvitse enään salailla.. tai eihän tätä olis missää vaiheessa tarvinnut salassa pitää, mutta halusin tietää kaiken olevan kunnossa ennen asiasta enempää muille puhumista.\nNyt totuttelen ajatukseen, että mun sisällä kasvaa kaksi pientä ihmisen alkua, joilla on asiat hyvin. Raskaus on monokoriaalinen/ diamniaalinen, eli sikiöt ovat ängenneet samaan munasoluun, niillä on yhteinen sikiökalvo ja istukka, mutta omat vesipussit. Ovat siis tietojeni mukaan samaa sukupuolta ja 99,5% todennäköisyydellä identtiset. Riskejä tälaisessa raskaudessa on paljon, mutta turha niitä on alkaa murehtimaan. Tottakai toivon, että kaikki menee loppuun saakka hyvin. Nyt pääsee näkemään pikku vekkuleita ultraan muutaman viikon välein, jotta varmistutaan niiden olevan kunnossa ja kasvavan suht tasaisesti toisiinsa nähden.\nVatsakin on kasvanut jonkin verran, mutta tosi pieni olen edelleen. Itse oman kasvunsa toki huomaa, vaikka muut eivät sitä vielä näekkään. Olo on kylläkin huomattavasti turvonneempi ja tukalampi kuin ulospäin voisi kuvitella!\nOtin itsestäni kuvia joka suunnasta heinäkuussa 2013 kun päätin aloittaa joka aamuisen lihastreenin. Tarkoitus oli pitää kuvat itsellä, jotta huomaisi tapahtuvan muutoksen... Noh tässä on muutos, pienestä vähän isommaksi ja tästä tämä kasvu nyt sitten vaan lisääntyy :D\nIsoksihan mua ei voi vieläkään sanoa,\nmutta jotenkin mulla on sellanen tunne,\nettä ens kesän rantalookki on maitovalas!\nTunnisteet: kirjoitukset, lapset, monikkoraskaus, unelmat


Kristiina Laakso.: Takaisin arkeen\nHeippa! Tänään on mun viimeinen sairaslomapäivä, mikä tarkoittaa sitä että huomenna palaan takaisin koulunpenkille ja työharjoitteluun. Kaksi viikkoa meni nopeasti, mutta uskon että kuluneilla päivillä oli sitäkin suurempi merkitys. Nyt kun olen saanut levätä, ei nimittäin ole enää ollenkaan niin uupunut ja toivoton olo, vaan innoissani palaan takaisin arkeen. Toki vähän jännittää kuinka koulu ja työt lähtee rullaamaan pienen paussin jälkeen, mutta luotan siihen että asiat kyllä järjestyy.\nEnsimmäinen lomaviikko meni vielä aika kurjissa tunnelmissa, mutta on ollut ihanaa huomata kuinka tällä viikolla olen taas ollut jotenkin enemmän oma itseni. Oon pitkään vetäytynyt omiin oloihini enkä ole jaksanut pitää yhteyttä ihmisiin, mutta nyt viime päivinä olenkin sitten nähnyt kavereita senkin edestä! Oltiin mm. valokuvaamassa, Cubuksen avajaisissa sekä tupareissa. Ensimmäistä kertaa varmaan vuoteen lähdin vielä illalla ulos tyttöporukalla ja meillä oli ihan älyttömän hauskaa. Uusien lääkkeiden ja stressin vähenemisen myötä olen nukkunut taas hyvin mikä on kyllä suoraan yhteydessä parempaan fiilikseen! Ei ihminen vaan jaksa nukkumatta.\nViikonlopun vietin tuttuun tapaan vanhempieni luona, kun olo on parempi osaa yhteisestä ajasta rakkaimpien kanssakin nauttia ihan toisella tavalla. Takaisin kotiin kissojen luo palasin päivällä. Mä oon aina ollut enemmän tunne,-kuin järki-ihminen, olen iloinen ja surullinen ihan täysillä ja teen päätökset usein hyvin tunnepohjalta. Kun tuntuu pahalta vaivun helposti syvälle suruun ja ahdistukseen ja silloin mun on vaikeaa nähdä elämässäni mitään hyvää. Mutta toisaalta, heti kun tunnen että asiat alkavat järjestyä, vetää positiiviset tunteet mut ylös kuopasta ja lopulta - kuten nyt - olen tosi onnellinen kun huomaan että voin paremmin, vaikka olo tuntui välillä kuinka toivottomalta. Jokaisesta aallonpohjasta oppii jotakin ja sieltä nousee ylös taas hieman vahvempana. Katsotaan mitä arkeen palaaminen tuo tullessaan, aurinkoista alkavaa viikkoa! ♥\nTags: Mielenterveys, Unelma Itsestä\n☆ namehisa☆ 19. lokakuuta 2015 klo 1.08\nTosi kauniita kuvia! *0* <3\nKristiina 19. lokakuuta 2015 klo 4.04\nVoi kiitos paljon, kiva kuulla että tykkäät! :)\nSini 19. lokakuuta 2015 klo 3.35\nVoi kuinka kaunis olet! :)\nKiitos hirmuisesti, mukavaa maanantaipäivää sulle! :)\nPinja Hakli 20. lokakuuta 2015 klo 0.09\nKristiina 22. lokakuuta 2015 klo 1.41\nKiva kuulla, kiitos paljon! :)\nMattis ü 22. lokakuuta 2015 klo 0.38\nAnonyymi 22. lokakuuta 2015 klo 11.27\nOotpas kyllä tosi kaunis!\nParempi itsetunto? - 6 helppoa vinkkiä\nLihaton Lokakuu - Ruokavalio remonttiin?


Tekstitykset "Timi nornarinnar" Episode #1.1 - tekstitykset suomi 1CD srt (fin)\nTimi nornarinnar tekstitykset Suomi S01E01\n"Timi nornarinnar" Episode #1.1 S01E01 Suomi tekstitykset (2011) 1CD srt\nTími nornarinnar S01E01.srt (45465tavua) näytä esikatselu\nTími nornarinnar S01E01\nSimplyTheBOSS @ 14.07.2013 . 23x ( 20.09.2017 ) . Lisää suosikkeihin . Ilmoita virheellisestä tekstityksestä


Uutiset | WTF SummerCamp | Annual Summercamp For Wing Tsun Finland | Sivu 2\nRyhmäkilpailun 2014 tulokset ja oikeita vastauksia\n2014/07/28 2014Jarno Oksanen Jätä kommentti\nRyhmäkilpailussa oli tänä vuonna neljä rastia, joiden tehtävät olivat seuraavat:\nListaa kaikki WTF:n kesäleirien pitopaikat ja opettajat, sekä tee mahdollisimman korkea ihmispyramidi\nRiisu aseistettu hyökkääjä\nTee näytöskoreografia taistelusta, jossa on useampi vastustaja\nLyö mahdollisimman monta osumaa longpolella palloon kahden minuutin sisällä\nYhden rastin maksimipistemäärä oli 6,0 ja eri ryhmät keräsivät pisteitä näin (kunkin rastin voittajapisteet on lihavoitu):\nRyhmä nro Rasti 1 Rasti 2 Rasti 3 Rasti 4 YHT\n1 4,3 4,2 4,7 3,4 16,6\n2 2,7 3,6 3,7 0,0 10,0\n3 2,5 3,6 3,0 4,1 13,2\n4 4,6 4,2 3,7 3,8 16,3\n5 4,2 3,6 4,0 2,3 14,1\n6 2,0 3,6 4,0 6,0 15,6\n7 5,8 3,0 2,7 4,1 15,6\n8 1,8 2,4 3,3 4,5 12,0\nYkkösrastilla kysyttiin Wing Tsun Finlandin kesäleirien pitopaikkoja. Tässä on oikeat vastaukset:\nOpettajat Pitopaikka Vuosi\nDai-sifu Allan ja master Lars Kruusila, Ystävyyden Majatalo 2014\nDai-sifu Allan ja master Lars Kruusila, Ystävyyden Majatalo 2013\nDai-sifu Allan ja master Lars Kruusila, Ystävyyden Majatalo 2012\nDai-sifu Allan ja master Lars Kruusila, Ystävyyden Majatalo 2011\nDai-sifu Allan ja master Lars Kruusila, Ystävyyden Majatalo 2010\nSifu Riis ja master Lars Hanko, Evangelica 2009\nSifu Riis ja Chris Williamson Hanko, Evangelica 2008\nSifu Gangsta ja master Lars Hanko, Evangelica 2007\nSifu Morten ja Arne Holtz Hanko, Villa Silja 2006\nVain yksi ryhmä osasi kuvailla Evangelican leiripaikan, mutta ei muistanut sen nimeä, sekä tiesi 2006 leirin olleen eri paikassa. Tätä aikaisemmat leirit eivät olleet Wing Tsun Finlandin vaan Helsinki Wing Tsunin kesäleirejä. Kilpailun paras pyramidi oli 384 cm korkea ja se syntyi olkapäillä seisseen miehen ojentuneista käsistä. Myös toisella ryhmällä oli sama yhdistelmä, mutta korkeus jäi matalammaksi.\nKakkosrastilla pistehajonta oli pienintä. Ykkössijan jakoi kaksi ja kakkossijan jopa neljä ryhmää. Rastilla saikin onnistuneesti soveltaa noin tunti aikaisemmin käydyn aseriisunnan teematunnin sisältöä.\nKaikki kolmosrastin näytökset videoitiin ja toivottavasti saamme niistä pian kokoelman katsottavaksi. Olimme kaikki todella yllättyneitä näytösten laadusta ja keksiläisyydestä. Kaikki näytökset menivät samaan kestoluokkaan ja myös salaiset sisältövaatimukset (potkupuolustus, asehyökkäys, kuristuspuolustus, otehyökkäys, maastapakeneminen) täyttyivät eri ryhmillä tasaisesti. Näytöksen showmaisuus arvosteltiin erikseen ison raadin pöydässä ja ero jäi voimaan myös loppupisteissä.\nNelosrastilla kattoon asti kimpoavasta osumasta sai kaksinkertaisen osumamäärän. Yhdessä yhden ylimääräisen longpolen kanssa se synnytti erilaisia strategioita ryhmien välille. Ryhmät 5 ja 6 tekivät noin 27 lyöntiyritystä ja lopullisessa osumamäärässä on kymmenen pisteen ero (8 ja 18). Sifu Antin, rastipäällikkö Kallen, Jarnon ja Katin try-out-ryhmä pääsi 27 lyöntiyrityksellä 14 osumamäärään. Sanottakoon että sifu Antti ei osunut palloon kertaakaan.\nKaikkiaan ryhmäkilpailu onnistui yli odotusten. On realistista myöntää, että loistavalla leirisäällä oli oma osuutensa asiassa. Pari ryhmää vähän oikoi rastijärjestyksessä välttääkseen jonotusta. Mikäli kilpailu järjestetään ensi vuonna, yritämme saada 1-2 rastia lisää jonottamisen välttämiseksi. On myös mietitty ennakkoon muodostettavien ryhmien mahdollisuutta.\nKiitoksia kaikille osallistujille, toimitsijoille ja rastipäälliköille.\nOnnea Ville ja Antti\n2014/07/27 2014Jarno Oksanen Jätä kommentti\nVielä kerran onnittelut Ville Kulmalalle ensimmäisestä teknikkoasteesta (1.TG) sekä Antti Ijäkselle Kunst des Fechtensin (KDF) Chapter Master -nimityksestä.\nLeirin tulorituaalit – check in\n2014/07/25 2014Jarno Oksanen Jätä kommentti\nlmoita itsesi tulleeksi\nota paitasi jos olet tilannut sellaisen\nilmoittaudu graduointiin, jos et vielä ole ilmoittautunut\nmaksa mahdollisesti puuttuvat leiri-, paita- ja graduointimaksut\nTalon varsinaiselta väeltä saa lakanoita viiden euron lisähinnalla. Maksa sekin Nooralle.\nMikä hiton ryhmäkilpailu?\n2014/07/24 2014Jarno Oksanen Jätä kommentti\nKilpailussa ryhmät kiertävät toimintarasteja, joilla tehdyt tehtävät arvostellaan. Jokaiselta rastilta on mahdollisuus saada yhtä monta pistettä. Eniten pisteitä kerännyt kilparyhmä voittaa kilpailun, ja jokainen voittajaryhmän jäsen saa palkinnon. Ryhmässä on 3-6 jäsentä riippuen vähän kilpailijoiden määrästä. Tänä vuonna ryhmät laaditaan vasta kilpailun alla.\nRastien tehtävät liittyvät jollakin tavalla joko yleisesti kamppailuun, meihin itseemme tai erityisesti päälajeihimme wingtsuniin ja escrimaan. Rastien suunnittelijoina ja toteuttajina ovat koulujohtajat ja ohjaajakokelaat.\nYhden rastin tehtävä voisi olla vaikkapa seuraava:\nRyhmä saa kasan vasemman jalan kenkiä, joista kukin kuuluu jollekin WTF:n teknikolle. Ryhmän tehtävänä on yhdistää kenkä esteradan päässä olevaan omistajansa kuvaan. Kenkiä saa liikuttaa vain yhtä kerrallaan ja jonkun ryhmäläisen punnertaessa. Punnerruksen keskeytyessä myös kengänliikuttajan on pysähdyttävä.\nOikea kenkä-teknikko-pari 0,5 pistettä\n– 0-30 sekuntia 2 pistettä\n– 31-60 sekuntia 1 piste\nRyhmäkilpailut käydään lauantaina.\nOta omat lakanat mukaan\n2014/07/23 2014Jarno Oksanen Jätä kommentti\nViime vuosien tapaan talo tarjoaa peitot ja tyynyt, mutta jokaisen leiriläisen tulisi ottaa mukaan omat lakanat. Myös makuupussissa nukkuvat tarvitsevat aluslakanan.\nTalosta kyllä saa lakanat käyttöön 5e hintaan.\nKesäleirin 2014 lukujärjestyksen 9 treenikertaa\n2014/07/11 2014Jarno Oksanen Jätä kommentti\nTaulukossa (pdf, 40kb) on viikonlopun yhdeksän treenikertaa, niiden sisältö ja vastuuohjaajat. Ennen ensimmäistä treeniä on tarjolla taas pientä purtavaa sekä lounas viimeisen treenikerran päälle.\nTeematunneille on tällä hetkellä suunnitteilla seuraavat ryhmät:\naseeton vs aseistettu\nTeematunneille ilmoittaudutaan leirillä.\nUpdate: lukujärjestystä täsmennetty 15.7. ja korjattu typoja 23.7.