Download "Toimialan onnettomuudet 2008"\n1 Tukes-julkaisu 2/2009 Toimialan onnettomuudet 2008 Vaarallisten kemikaalien käsittely ja varastointi, nestekaasu, maakaasu, kaivokset, räjähteet ja ilotulitteet, vaarallisten aineiden kuljetus, painelaitteet, sähkölaitteet ja -laitteistot, hissit TUKES (TURVATEKNIIKAN KESKUS) Helsinki\n2 Turvatekniikan keskus Julkaisija Turvatekniikan keskus Julkaisuaika 6/2009 Tekijät Mariana Mattila Julkaisun nimi Toimialan onnettomuudet 2008 Tiivistelmä Julkaisu on yhteenveto Tukesin tietoon tulleista, toimialalla sattuneista onnettomuuksista. Vuonna 2008 onnettomuuksia rekisteröitiin yhteensä 331 ja vaaratilanteita 107. Suurin onnettomuusryhmä oli kemikaalionnettomuudet, joita rekisteröitiin 137. Näistä Tukesin valvontakohteissa sattuneita onnettomuuksia kirjattiin 35. Nestekaasuonnettomuuksia kirjattiin 14. Ilotulitteiden aiheuttamia loukkaantumisia tai tulipaloja oli 48, räjähdeonnettomuuksia 2. Painelaite oli osallisena 17 onnettomuudessa, joista 8 on mukana yllämainitussa kemikaalionnettomuuksien määrässä ja 2 nestekaasuonnettomuuksien määrässä. Sähkötapaturmia kirjattiin 66. Lisäksi kirjattiin 4 hissitapaturmaa. Kaivosten työtapaturmia kirjattiin 28. Tukesin tietoon tulleissa, toimialalla sattuneissa onnettomuuksissa kuoli 20 henkilöä. Näistä 17 menehtyi sähköpaloissa, 3 vaarallisten aineiden käsittelyn yhteydessä. Onnettomuuksissa loukkaantui yhteensä 152 henkilöä. Loukkaantuneiden määrittelytavoissa on eroja toimialojen välillä, määrittelyt on esitetty luvussa 3.1. Tämän julkaisun pääasiallisena tietolähteenä on käytetty Tukesin ylläpitämää vaurio- ja onnettomuusrekisteri VAROa. Täydentäviä tietoja on saatu pelastustoimen resurssi- ja onnettomuustietojärjestelmästä (Pronto) /2/, Tapaturmavakuutuslaitosten liiton Tapaturmapakista sekä tilastokeskuksesta. Asiasanat Julkaisusarjan nimi ja numero Rahoittaja/ toimeksiantaja Julkaisun kustantaja kemikaalionnettomuus, nestekaasuonnettomuus, maakaasuonnettomuus, painelaiteonnettomuus, sähkötapaturma, ilotuliteonnettomuus, räjähdeonnettomuus, hissitapaturma, kaivosonnettomuus, sähköpalo Tukes-julkaisu 2/2009 ISBN (nettiversio pdf) Turvatekniikan keskus Turvatekniikan keskus Julkaisuaika Turvatekniikan keskus, kesäkuu\n3 1 Johdanto Tiedonkeruun tavoitteet Tiedonkeruu ja tietojen luotettavuus Onnettomuustutkintaan johtaneet tapaukset Indikaattoreita turvallisuustilanteen arvioimiseksi Onnettomuudet ja vaaratilanteet vuonna Onnettomuusmäärät ja henkilövahingot Onnettomuuspaikat ja -tyypit Teollisuuden onnettomuudet Kotitalouksien onnettomuudet Prosessiteollisuudessa sattuneet onnettomuudet Tukesin toimialalla Vaaralliset kemikaalit Vaarallisten kemikaalien käsittely ja varastointi Onnettomuuksien määrä Vakavat kemikaalionnettomuudet Tukesin valvontakohteissa sattuneet onnettomuudet Kemikaalionnettomuudet eri teollisuudenaloilla Valvontakohteiden onnettomuustyypit Valvontakohteiden kemikaalionnettomuudet eri toiminnoissa ja työvaiheissa Valvontakohteiden kemikaalionnettomuudet eri laiteryhmissä ja laitteissa Valvontakohteissa sattuneisiin kemikaalionnettomuuksiin vaikuttaneita tekijöitä Kemikaalionnettomuudet toimialan muissa kohteissa Nestekaasu Nestekaasun yksityiskäyttö Nestekaasun ammattikäyttö Maakaasu Räjähteet ja ilotulitteet Räjähdeonnettomuudet Ilotulitteiden ja omatekoisten räjähteiden aiheuttamat onnettomuudet Ilotulitteiden aiheuttamat tulipalot Painelaitteet Onnettomuuksien määrä Painelaiteonnettomuuksien tyypit, laiteryhmät ja onnettomuuksien tapahtumapaikat Painelaiteonnettomuuksiin vaikuttaneita tekijöitä Sähkö ja hissit Sähköpalot ja sähköpalokuolemat Sähköpalojen ja sähköpalokuolemien lukumäärät Kuolemaan johtaneet sähköpalot Sähkötapaturmat Sähkötapaturmatiedot Kuolemaan johtaneet sähkötapaturmat Sähkötapaturmien määrä Sähkötapaturmien uhrit sähkölajin ja jännitteen suhteen Sähkötapaturmien seuraukset\n4 7.2.6 Tapaturmapaikat ja laitteistot Syytekijöitä Hissitapaturmat Vaarallisten aineiden kuljetus Kaivokset LIITTEET LIITE 1 Onnettomuuskriteerit LIITE 2 Kuvauksia Tukesin tietoon tulleista onnettomuuksista LIITE 3 Tukesin tietoon tulleet onnettomuudet ja vaaratilanteet\n5 TIIVISTELMÄ Tämä julkaisu on yhteenveto Tukesin tietoon tulleista, toimialalla sattuneista onnettomuuksista. Pääasiallisena tietolähteenä on käytetty Tukesin ylläpitämää vaurio- ja onnettomuusrekisteriä (VARO). Täydentäviä tietoja on saatu pelastustoimen resurssi- ja onnettomuustietojärjestelmästä (Pronto) /2/, Tapaturmavakuutuslaitosten liiton Tapaturmapakista ja tilastokeskuksesta. Vuonna 2008 rekisteröitiin 331 onnettomuutta ja 107 vaaratilannetta. Onnettomuuksissa kuoli 20 henkilöä. Näistä 17 kuoli sähkön aiheuttamissa tulipaloissa, kolme vaarallisten aineiden käsittelyn yhteydessä. Loukkaantuneiden määrä oli 152, suurin osa niistä oli sähkötapaturmia, vuodenvaihteen ilotulitevammautumisia ja kaivostyötapaturmia. Vaarallisen aineen onnettomuuksista 3 oli saanut syövyttävää ainetta päälleen. Hissionnettomuuksissa loukkaantuneiksi kirjattiin 4 henkilöä. Vuonna 2008 suurin onnettomuusryhmä oli kemikaalionnettomuudet, joita kirjattiin 137. Tukesin luvalla toimivissa valvontakohteissa tapahtui 35 kemikaalionnettomuutta ja muissa kohteissa 102. Onnettomuuksista 11 luokiteltiin vakaviksi, niissä kuoli 2 henkilöä. Molemmat kuolemantapaukset sattuivat kemikaalien pienkäytössä. Suuria kemikaalivuotoja kirjattiin 3 ja suuria aineellisia vahinkoja aiheuttaneita tapauksia 5. Nestekaasuonnettomuuksia rekisteröitiin 14, ja niissä loukkaantui 3 henkilöä: kaksi nestekaasun yksityiskäytön yhteydessä sattuneissa räjähdyksissä ja yksi nestekaasun aiheuttamassa tulipalossa teollisuuslaitoksella. Yksi kuolemantapaus sattui kun mies kuoli häkään mökillä. Maakaasuun liittyviä onnettomuuksia ei vuonna 2008 kirjattu yhtään, pienempiä maakaasuvuotoja kirjattiin vaaratilanteina. Räjähdeonnettomuuksia kirjattiin 2. Ilotulitteiden ja omatekoisten pommien aiheuttamia onnettomuuksia rekisteröitiin 48, joista 46 oli ilotulitteiden ja omatekoisten pommien aiheuttamia loukkaantumisia ja 2 ilotulitteista syttyneitä suuria tulipaloja. Pienempiä ilotulitepaloja ei kirjata VARO-rekisteriin, mutta tiedetään, että vuodenvaihteen ilotulitepalojen määrä on erittäin suuri. Painelaiteonnettomuuksien määrä oli 7. Yksi henkilö loukkaantui kun hän kattilan seisokkihuollon yhteydessä sai kuumasta vedestä palovammoja jalkaansa. Painelaitteisiin liittyviä vaaratilanteita kirjataan vuosittain moninkertainen määrä, suuri osa niistä ns. takatulitapauksia. Tukesille ilmoitettujen sähkötapaturmien määrä oli 66. Kuolemaan johtaneita sähkötapaturmia ei tullut Tukesin tietoon. Tukes saa parhaiten tietoa työelämässä sattuneista sähkötapaturmista, vapaa-ajan tapaturmista vain satunnaisesti. Sähköpaloissa kuoli 17 henkilöä. Hissitapaturmissa loukkaantui 4 henkilöä. Vaarallisten aineiden kuljetussäiliöissä (VAK) sattuneita onnettomuuksia kirjattiin 3. Toimialan ulkopuolisina kirjattujen VAK-kuljetusten liikenneonnettomuuksien määrä oli 10. Kaivostapaturmien seurauksena 28 henkilölle aiheutui yli 3 työkyvyttömyyspäivää. Luku on pienempi kuin edellisvuonna. 5\n6 RESUMÉ Denna publikation är en sammanfattning av olyckorna inom verksamhetsområdet som kommit Tukes till kännedom. Under år 2008 registrerades sammanlagt 331 olyckor och 107 tillbud. Den största olycksgruppen var kemikalieolyckor som registrerades 137. Av dessa inträffade 35 vid Tukes övervakningsobjekt. Antalet registrerade flytgasolyckor var 14. Personskador eller eldsvådor förorsakade av fyrverkeripjäser gick upp till 48, medan antalet olyckorna med explosiva varor var 2. Tryckbärande anordningar var delaktiga i 17 olyckor, av vilka 8 ingår i ovan nämnda antalet kemikalieolyckor och 2 i antalet flytgasolyckor. Det registrerades 66 elolyckor och 4 hissolyckor. Antalet registrerade arbetsolyckor i gruvor var 28. I olyckorna inom verksamhetsområdet som kommit Tukes till kännedom omkom 20 personer. Av dem avled 17 i elbränder och 3 vid hantering av farliga ämnen. Sammanlagt 152 personer skadades i olyckorna. De skadade definieras på olika sätt inom olika verksamhetsområden; definitionerna framställs i kapitel 3.1. Som huvudsaklig informationskälla till denna publikation har använts Tukes olycks- och skaderegister VARO. Kompletterande uppgifter har inhämtats från räddningsväsendets resurs- och olycksstatistiksystem (Pronto) /2/, Olycksfallsförsäkringsanstalternas förbund och Statistikcentralen. 6\n7 SUMMARY This publication summarises the accidents reported to Tukes in its field of operations. In 2008, we recorded a total of 331 accidents and 107 near-misses. The largest accident category was chemical accidents with 137 recorded cases. Of them 35 occurred at sites supervised by Tukes. There were 14 reported LPG accidents. Firework items caused 48 injuries or fires, while there were 2 cases of accidents with explosives. Pressure equipment was involved in 17 accidents, of which 8 are included in the abovementioned total amount of chemical accidents and 2 in that of LPG accidents. There were 66 recorded cases of electrical accidents and 4 elevator accidents. The recorded total number of work accidents in mining was 28. The accidents reported to Tukes in its field of operations left 20 persons dead. Of them 17 lost their lives in electrical fires and 3 when handling dangerous goods. The accidents left a total of 152 persons injured. The injured are determined in different ways in various fields; the related definitions are presented in chapter 3.1. The main data source of this publication was the VARO Accident and Damage Database maintained by Tukes, completed by information compiled from the Finnish Rescue Services Accident Statistics System (Pronto), the Federation of Accident Insurance Institutions in Finland, and Statistics Finland. 7\n8 1 JOHDANTO Tämä julkaisu on yhteenveto Tukesin (Turvatekniikan keskus) tietoon tulleista, toimialalla vuonna 2008 sattuneista onnettomuuksista. Julkaisussa esitetään onnettomuuksien lukumäärät ja seurataan onnettomuusmäärien vaihtelua viiden vuoden ajalta. 1.1 Tiedonkeruun tavoitteet Tukes toimii Suomessa teknisen turvallisuuden ja luotettavuuden valvojana, kehittäjänä ja asiantuntijana seuraavilla toimialoilla: sähkölaitteet ja -laitteistot, pelastustoimen laitteet ja laitteistot, kaasulaitteet, hissit, painelaitteet, vaarallisten kemikaalien teollinen käsittely ja varastointi, vaarallisten aineiden kuljetuspakkaukset ja säiliöt, CE-merkityt rakennustuotteet, räjähteet, kaivokset, yleisessä kaupankäynnissä käytettävät mittauslaitteet ja jalometallituotteet. Toiminnan tarkoituksena on suojella ihmisiä, ympäristöä ja omaisuutta turvallisuusriskeiltä, sekä edistää teknistä luotettavuutta. Osana valvontatoimintaa Tukes kerää tietoja ja tutkii toimialallaan sattuneita onnettomuuksia. Tiedot tallennetaan vaurio- ja onnettomuusrekisteriin (VARO). Tavoitteena on koota aineistoa yksittäisistä onnettomuuksista valvontaa, koulutusta ja viestintää varten. Tilastoaineiston kautta voidaan seurata teknisen turvallisuuden toteutumista ja kehittymistä ja sitä käytetään hyväksi Tukesin toiminnan suunnittelussa, toiminnassa ja vaikuttavuuden seuraamisessa. Tiedon keruun, tallentamisen, jalostamisen ja seuraamisen tavoitteena on muun muassa tukea yksittäisten valvonta- tai tarkastuskäyntien suunnittelua tuottamalla tietoa kyseessä olevassa tai vastaavissa kohteissa tapahtuneista onnettomuuksista ja vaaratilanteista tukea onnettomuustutkijoita tuottamalla tietoa vastaavista onnettomuuksista tukea valvontatoiminnan suunnittelua ja resurssien kohdentamista (tuottaa tietoa ongelma-alueista) tukea tiedottamisen suunnittelua sekä tiedotteiden ja oppaiden tuottamista tukea tutkimustoiminnan suunnittelua ja toteutusta tutkimusaineistona tukea sisäistä ja ulkoista koulutusta tapausesimerkkien avulla tuottaa sellaista tietoa, että sen perusteella pystytään arvioimaan turvallisuustasoa ja sen muutoksia tukea yrityksiä niiden omassa turvallisuustyössä mm. julkaisemalla internetissä tietoja onnettomuuksista (Varoweb) Tiedon käyttötarve ohjaa tietojen keräämistä, tallentamista ja jalostamista (kuva 1). Tietojen keräämisen, tallentamisen ja jalostamisen kehittämisessä tehdään yhteistyötä tiedon käyttäjien kanssa. 8\n9 Kuva 1 Onnettomuustiedon hallinta Tukesissa. 1.2 Tiedonkeruu ja tietojen luotettavuus Tukes saa onnettomuus- ja vaaratilannetietoja eri lähteistä. Ilmoitusvelvollisuus sisältyy mm. kemikaali-, painelaite-, räjähde-, kaivos- ja sähköturvallisuuslainsäädäntöön /1/. Tukes saa onnettomuustietoja myös muilta viranomaisilta, yrityksiltä ja muilta sidosryhmiltä. Tukes kerää myös aktiivisesti onnettomuustietoja mediaseurannalla. Vuodesta 2001 alkaen onnettomuustietojen keräämistä on tehostettu hyödyntämällä pelastustoimen resurssi- ja onnettomuustietojärjestelmää (Pronto). Tämä on parantanut tietojen saatavuutta erityisesti niistä kemikaalionnettomuuksista, jotka ovat tapahtuneet muissa kuin Tukesin valvontakohteissa, sekä ilotulitepaloista ja sähköstä aiheutuneista tulipaloista. Vuodesta 2003 alkaen on hyödynnetty Tapaturmavakuutuslaitosten liiton onnettomuustietoja sähkötapaturmatilastoissa. Tiedot sähkötapaturmissa kuolleista on tarkistettu tilastokeskuksen kuolinsyyaineiston pohjalta. VAROon on kerätty tietoja vaarallisten kemikaalien valmistus-, käsittely-, varastointi- ja kuljetusonnettomuuksista sekä painelaite- ja räjähdeonnettomuuksista vuodesta 1978 lähtien. Kaivosonnettomuuksista on tehty yhteenvetokuvauksia vuodesta 1972 lähtien. Kuolemaan johtaneet sähkötapaturmat on VAROssa vuodesta 1980 lähtien ja vuodesta 1996 siihen on lisätty kaikki tietoon tulleet sähkötapaturmat ja hissionnettomuudet. Vuodesta 2001 alkaen on VAROon kirjattu ilotulitteiden aiheuttamia paloja (seurauksena kuolema tai omaisuusvahingot arvioitu yli suuruiseksi, vuodesta 2007 alkaen yli ) /2/. Sähköpalokuolemat on kirjattu VAROon vuodesta Tallennettujen tapausten määrä oli vuoden 2008 lopussa VARO-rekisteriä päivitetään jatkuvasti. Myös aiempien vuosien onnettomuuksia voidaan jälkikäteen lisätä tietokantaan. VARO-rekisterin internetversio (Varoweb) on käytettävissä Tukesin kotisivulta Ilmoitusvelvollisuudesta ja aktiivisesta seurannasta huolimatta kaikki toimialalla sattuneet onnettomuudet eivät tule Tukesin tietoon. Tukes saa yleensä tiedot toimialaan sisältyvistä kuolemaan johtaneista ja muista vakavista onnettomuuksista. Vähemmän vakavista onnettomuuksista sekä vaaratilanteista ei välttämättä tule ilmoitusta eikä niistä aina saada tietoa muutakaan kautta. Nämä seikat tulee ottaa huomioon, kun tarkastellaan raportissa esitettyjä onnettomuuslukumääriä. 9\n10 1.3 Onnettomuustutkintaan johtaneet tapaukset Vuonna 2008 Tukesissa aloitettiin kahden onnettomuuden tutkinta: Leppävirralla kesämökillä tapahtuneen kuolemaan johtaneen nestekaasuonnettomuuden sekä räjähdetehtaalla sattuneen tulipalon tutkinta. Vuoden aikana valmistui kaksi edellisvuonna aloitettua tutkintaa. Toinen koski Hangossa sattunutta, kuolemaan johtanutta kattilaräjähdystä, minkä tutkinnan johdosta Tukesin kotisivuilla julkaistiin kaksi tiedotetta. Toinen tutkinta koski pintakäsittelylaitoksella sattunutta onnettomuutta, jossa useat henkilöt altistuivat vaaralliselle kaasulle. Onnettomuustutkintaraportit löytyvät kokonaisuudessaan Tukesin kotisivuilta Tukes tutkii harkintansa mukaan toimialalla sattuneita onnettomuuksia, mikäli niissä on sattunut vakavia henkilövahinkoja, vahinkokustannukset ovat olleet merkittäviä tai mikäli vaaralliseksi luokiteltua kemikaalia on päässyt ympäristöön huomattava määrä. Lisäksi Tukes tutkii onnettomuuksia, joiden syyn selvittäminen katsotaan laitoksen teknisen turvallisuuden tai onnettomuuksien ehkäisemisen kannalta tarpeelliseksi. Tutkinnan avulla pyritään saamaan tietoa onnettomuuden tapahtumiseen vaikuttaneista syistä vastaavien onnettomuuksien ehkäisemiseksi ja valvonnan, viestinnän ja tutkimuksen kohdentamiseksi. Tukesin onnettomuustutkinnan tavoitteet ja toimintaperiaatteet on linjattu Onnettomuustutkinnan käsikirjassa /3/. Tukesin tekemä onnettomuustutkinta on julkista eli osa viranomaisen tekemää onnettomuustutkintaa. Onnettomuuksien tutkinta on osa teknisen turvallisuuden ja luotettavuuden valvontaa, edistämistä, seuraamista, arvioimista ja niihin liittyvää tiedottamista. Onnettomuuksien tutkinnasta on säädetty erikseen useimmissa Tukesin toimialan säädöksissä. 10\n11 2 INDIKAATTOREITA TURVALLISUUSTILANTEEN ARVIOIMISEKSI Toiminnan vaikuttavuuden arviointia ja mittaamista varten Tukes kehitti vuonna 2005 yhteistyössä kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa teknisen turvallisuuden indikaattorijärjestelmän. Indikaattoreilla pyritään seuraamaan turvallisuuden tason muutosta ja hyödyntämään saatua tietoa toiminnan suunnittelussa ja kohdentamisessa. Tukes seuraa turvallisuuden tason muutoksia paitsi onnettomuuksien ja teknisen vaatimustenmukaisuuden ja turvallisuuden kautta, myös yritysten turvallisuustoimintaa, kansalaisten toiminnan turvallisuutta sekä ohjausjärjestelmän toimivuutta kuvaavien tunnuslukujen avulla /4/. Uusien indikaattoreiden kehitystyö jatkuu Tukesissa usealla toimialalla. Yritysten turvallisuustoiminnan kokonaisvaltaisempaa seurantaa varten Tukes on ottanut käyttöön kemikaalituotantolaitosten ja räjähdetehtaiden valvonnassa arviointimallin, jossa käytännön turvallisuustyön eri ulottuvuuksia arvioidaan viisiportaisella asteikolla. Arviointimallin avulla pyritään saamaan syvällisempää tietoa yritysten turvallisuustoiminnasta ja -asenteista. Arvioitavia osa-alueita ovat: vaatimusten tunnistaminen, päätösten teko ja riskinarviointi, johdon ja henkilöstön sitoutuminen, poikkeama- ja vaaratilanteiden hallinta, osaaminen ja koulutus, tekninen toteutus ja toimintakunto sekä toiminnan ohjeistus. Mallia käytetään soveltaen myös muilla osa-alueilla. Onnettomuustietoihin perustuvat turvallisuusindikaattorit tavoitearvoineen on esitetty alla. Taulukko 1 Onnettomuustietoihin perustuvat indikaattorit tavoite 2012 Toimialalla kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien (pl. sähköpalokuolemat) lukumäärien 10 vuoden keskiarvo 9,2 1 8,8 8,5 7,9 7,3 8,3 Sähköpalokuoleminen lukumäärä < 17 Vakavien kemikaalivuotojen (tutkintaluokka ) lukumäärä Tukesin valvontakohteis- 2 2 ja 3 3 sa (kemikaalien laajamittainen teollinen käsittely) (yksittäinen vuosiarvo) < 17 Prosessiteollisuuden onnettomuuksien 4 vuosittainen lukumäärä vähenee selkeästi vuosien keskimääräisestä tasosta (44) (yksittäinen vuosiarvo) < 44 Toimialueen sähköstä aiheutuvat tulipalot vähenevät samassa suhteessa kuin muut tulipalot (yksittäinen vuosiarvo) < Kemikaalien pienkäytössä sattui kolme kuolemaan johtanutta onnettomuutta: nestekaasulaitteen aiheuttama häkäkaasukuolema, menehtyminen räjähdyksessä auton bensiinitankin tyhjennyksen yhteydessä ja menehtyminen tärpätin kuljetussäiliön pesun yhteydessä. Sähkötapaturmista johtuvia kuoleman- 1 Vv toteumatiedot ovat muuttuneet vuoden 2007 raportissa ilmoitetuista luvuista. Luvut on korjattu tilastokeskukselta v saadun sähkötapaturmakuolemia koskevan uuden tiedon mukaiseksi. Vuoden 2012 tavoiteluku on laskettu uusien tietojen mukaan. 2 Tutkintaluokka 2: toimialalla sattunut vakava onnettomuus, josta on aiheutunut merkittäviä vahinkoja 3 Tutkintaluokka 3: Tukesin valvontakohteessa sattunut onnettomuus, jonka syy on usein tiedossa ilman erillistä tutkintaa 4 Onnettomuudet, jotka ovat sattuneet seuraavissa Tukesin valvontakohteissa: vaarallisten kemikaalien ja nestekaasun käsittely ja varastointi sekä kaikki painelaitteet Tukesin luvilla toimivissa kohteissa, kaikki rekisteröidyt painelaitteet myös muissa kohteissa, maakaasun käyttö Tukesin valvontakohteissa sekä räjähteiden valmistus ja varastointi räjähdetehtaissa 5 Vuonna 2007 saatiin uutta tietoa sähköstä aiheutuneiden tulipalojen määrästä. Vuoden 2012 tavoiteluku on laskettu uusien tietojen mukaan. 11\n12 tapauksia ei Tukesin tietoon saatettu vuonna 2008 yhtäkään. Tiedot voidaan varmistaa vasta myöhemmin tilastokeskuksesta. Sähköpaloissa kuoli 17 ihmistä. Tavoitteena on päästä alle 17 kuolemantapauksen. Sähköpalojen kokonaismäärä ylittää tavoitetason 890, sillä palojen määrä oli Prosessiteollisuuden onnettomuudet alittavat tavoitteen (< 44), mutta määrä on ollut kasvava. Vakavien kemikaalivuotojen määrä oli viime vuonna selvästi yli tavoitteen (< 17). Taulukko 2 Yritysten ja kansalaisten turvallisten toimintatapojen arviointiin perustuvat indikaattorit. Kemikaali- ja räjähdetuotantolaitokset tavoite 2012 Toimintatavoiltaan merkittävästi puutteellisten (tasolla 0-1 asteikolla 0-5) tuotantolaitosten osuus kaikista ko. valvontakohteista vähenee (%-osuus) 10 10,5 6,3 1,4 4 < 10 Tuotantolaitosten, joissa riskienhallinta on hyväksyttävällä tasolla (vähintään 3 asteikolla 0-5), osuus kasvaa (%-osuus) 40 45,1 60,4 55,6 53 > 40 Painelaitekohteet Rekisteröityjen painelaitteiden määräaikaistarkastusten kattavuus paranee (%-osuus) > 90 Yritysten ja kansalaisten toimintatapojen kehitystä kuvaavat indikaattorit osoittavat myönteistä kehitystä. Toimintatavoiltaan merkittävästi puutteellisiksi arvioitujen tuotantolaitosten osuus kemikaali- ja räjähdekohteista oli 4 %, mikä täyttää tavoitteen (<10 %). Tuotantolaitoksien, joissa riskienhallinta on hyväksyttävällä tasolla, osuus arvioiduista laitoksista oli 53 % ja täytti tavoitteen (> 40 %). Rekisteröityjen painesäiliöiden ja kuljetettavien painelaitteiden määräaikaistarkastusten kattavuus parani. Taulukko 3 Tuotteiden, laitteistojen ja laitosten tekniseen turvallisuuteen ja luotettavuuteen perustuvat indikaattorit tavoite 2012 Markkinoilla olevien vakavasti puutteellisten sähkötuotteiden (taso 0-1 asteikolla 0-5) 5 vuoden keskiarvo vähenee alle 40 kpl/vuosi ,2 43,6 57 < 40 Sähkölaitteistojen vakavien teknisten puutteiden (taso 0-1, asteikolla 0-3) säilyy matalana. (%-osuus). Mittari otettiin käyttöön vuonna ,4 % - - Sähkölaitteistojen teknistä turvallisuutta kuvaava mittari täsmennettiin ja tietojen keräys aloitettiin. Vuoden 2008 tieto on vielä vahvistamatta. Tavoitetta ei ole vielä voitu asettaa, kehitystä seurataan muutama vuosi. 12\n13 3 ONNETTOMUUDET JA VAARATILANTEET VUONNA 2008 Tukes kerää tietoja toimialan onnettomuuksista ja vaaratilanteista. VARO-rekisteriin kirjataan onnettomuudet seuraavilta Tukesin toimialoilta: hissit, kaivokset, painelaitteet, räjähteet, sähkölaitteet ja laitteistot, vaarallisten aineiden kuljetukset, kuljetuspakkaukset ja säiliöt sekä vaarallisten kemikaalien teollinen käsittely ja varastointi. Onnettomuuksien kriteerit löytyvät liitteestä Onnettomuusmäärät ja henkilövahingot Vuonna 2008 Tukesin tietoon tuli 331 toimialalla tapahtunutta onnettomuutta. Vaaratilanteina kirjattiin 107 tapausta. Vuosina Tukesin toimialalla tapahtuneiden onnettomuuksien lukumäärät on esitetty taulukossa 4. Taulukko 4 Tukesin toimialalla sattuneet onnettomuudet. Onnettomuusryhmä Vaaralliset kemikaalit, Tukesin valvontakohteet Vaaralliset kemikaalit, muut toimialan kohteet Nestekaasu Maakaasu Räjähteet Ilotulitteet, omatekoiset pommit ja räjähteet Painelaitteet Aerosolit Sähköpalokuolemat Sähkölaitteet ja -laitteistot Hissit Kaivokset Muut kaivoksissa sattuneet onnettomuudet Vaarallisten aineiden kuljetus Yhteensä Onnettomuuksissa kuoli 20 henkilöä. Näistä sähköpaloissa kuoli 17 henkilöä. Vaarallisten kemikaalien pienkäytössä sattui kolme kuolemaan johtanutta onnettomuutta: nestekaasulaitteen aiheuttama häkäkaasukuolema, menehtyminen räjähdyksessä auton bensiinitankin tyhjennyksen yhteydessä ja menehtyminen tärpätin kuljetussäiliön pesun yhteydessä. Onnettomuuksissa loukkaantui 152 henkilöä. Taulukko 5 Tukesin toimialalla sattuneissa onnettomuuksissa kuolleet ja loukkaantuneet Kuolleet (pl. sähköpalot) Sähköpaloissa kuolleet Loukkaantuneet Yhteensä Tapaturmasta on aiheutunut yli kolme työkyvyttömyyspäivää, kuolemaan johtaneet onnettomuudet eivät ole mukana näissä lukumäärissä 7 Muut kuin työtapaturmat (esim. tulipalot), luvussa mukana myös kuolemaan johtaneet onnettomuudet 13\n14 Loukkaantuneiden määrittelytavoissa on eroja toimialojen välillä. Kaivostapaturmissa loukkaantumisiksi lasketaan sellaiset tapaturmat, jotka ovat aiheuttaneet yli kolme työkyvyttömyyspäivää. Sähkötapaturmissa puolestaan kaikki, hyvin lievätkin sähköiskun saaneet on laskettu loukkaantuneiden lukumäärään. Hissitapaturmissa loukkaantuneeksi katsotaan henkilö, joka on saanut esim. ruhjeita. Muissa toimialan onnettomuuksissa loukkaantumisiksi on yleensä laskettu tapaukset, joissa henkilö on joutunut menemään vammojen takia hoitoon ja mahdollisesti määrätty sairaslomalle. Tukesin tietoon tulleissa onnettomuuksissa eniten ihmisiä loukkaantui sähkötapaturmissa (66). Sähkötapaturmien ilmoittamistiheys on hiukan noussut viime vuosina. Hissitapaturmia tuli Tukesin tietoon 4. Kaivostapaturmissa loukkaantuneiden määrä oli 28. Ilotulitteet aiheuttivat vammoja 46 henkilölle. Muissa Tukesin toimialoilla sattuneissa onnettomuuksissa aiheutui vahinkoja 8 henkilölle. Kuva 2 esittää Tukesin toimialalla sattuneissa onnettomuuksissa loukkaantuneiden määrät toimialoittain vuosina Kaivostapaturmat Sähkö- ja hissitapaturmat Ilotulitteet Muut onnettomuudet, joissa henkilövahinkoja Kuva 2 Tukesin toimialalla sattuneissa onnettomuuksissa loukkaantuneet toimialoittain Onnettomuuspaikat ja -tyypit Vuonna 2008 eniten onnettomuuksia tapahtui kotitalouksissa ja teollisuudessa, yhteensä yli lähes puolet kaikista kirjatuista onnettomuuksista. Muita yleisiä onnettomuuspaikkoja olivat kaivokset ja julkiset tilat, kuten toimistot, koulut ja sairaalat. Ryhmään muut on kirjattu ne sähkötapaturmat, jotka ovat tapahtuneet ulkoalueilla, esim. avolinjojen läheisyydessä, sekä suurin osa ilotuliteonnettomuuksista. 14\n15 4; 1 % 27; 8 % 65; 20 % 72; 22 % 11; 3 % 36; 11 % 29; 9 % 85; 26 % Teollisuus Kaivokset Liikenne Rakennustyömaat Kotitaloudet Julkiset tilat Muu / ei tiedossa Varastoalueet, jakeluasemat Kuva 3 Tukesin tietoon tulleiden onnettomuuksien jakautuminen onnettomuuspaikoittain Teollisuuden onnettomuudet Teollisuudessa tapahtuneista onnettomuuksista kemikaaleihin liittyviä tapauksia kirjattiin 40, painelaitteisiin 6, räjähteisiin 2 ja nestekaasuun 3 tapausta. Onnettomuuksista 14 oli sähkötapaturmia. Teollisuuden onnettomuuksista suurin osa oli kemikaalivuotoja. Kuvassa 4 on esitetty teollisuuden yleisimpien onnettomuustyyppien määrät vuosina kemikaalivuoto tulipalo räjähdys sähkötapaturma muu Kuva 4 Teollisuuden yleisimpien onnettomuustyyppien määrät vuosina Vuonna 2008 eniten teollisuudessa sattuneita onnettomuuksia kirjattiin petrokemiassa/ öljynjalostuksessa, 10 tapausta. Voimalaitoksissa ja lämpökeskuksissa tapahtui 9 onnettomuutta. Metallurgian teollisuudessa ja puunjalostusteollisuudessa tapahtui kummassakin 6 onnettomuutta. Teollisuudessa tapahtuneissa sähkötapaturmissa ei teollisuuden aloja ole tarkemmin eritelty. 15\n16 Puunjalostus Petrokemia Voimalaitokset Kemikaalien valm. Elintarvikeja öljyjalostus ja lämpökeskukset ja lääketeollisuus teollisuus Kuva 5 Eri teollisuudenaloilla sattuneiden onnettomuuksien määrät Puunjalostusteollisuuden onnettomuuksista 3 oli räjähdyksiä, 2 kemikaalivuotoja ja 1 työtapaturma. Petrokemiassa ja öljynjalostuksessa tyypillisin onnettomuustyyppi oli kemikaali-, useimmiten öljyvuoto (8), tulipaloja kirjattiin 2. Voimalaitoksissa tapahtuneista onnettomuuksista suurin osa oli myös vuotoja (5). Lisäksi tapahtui 2 tulipaloa ja 2 työtapaturmaksi luokiteltavaa onnettomuutta. Kemikaalien valmistuksessa ja lääketeollisuudessa kirjattiin 4 vaarallisen aineen vuotoa ja 1 tulipalo. Elintarviketeollisuudessa kaikki 4 onnettomuutta olivat vaarallisen aineen vuotoja. Kuvassa 6 on esitetty ne työvaiheet, joiden aikana teollisuudessa sattuneet onnettomuudet (51) tapahtuivat. Kuva 6 Teollisuudessa sattuneiden onnettomuuksien työvaiheet vuonna Eniten, 57 %, tapahtui normaalin käytön tai tuotantoprosessin aikana. Toiseksi yleisin tilanne oli lastaus- ja purkutilanne, 18 %. Korjaus-, huolto tai muutostyön aikana tapahtui 14 % onnettomuuksista Kotitalouksien onnettomuudet Suurin osa, 59 %, kotitalouksissa sattuneista ja VARO-rekisteriin kirjatuista onnettomuuksista oli kemikaalivuotoja. Luvussa ovat mukana myös maatiloilla sattuneet tapaukset, esimerkiksi maanpäällisten polttoöljysäiliöiden vuodot. Yhtä lukuun ottamatta kaikki vuodot olivat öljyvuotoja ja alle 5 m 3. Tulipaloja oli 7 %, moni niistä nestekaasun aiheuttama. Yksi kuolemantapaus sattui kun mökkiläinen kuoli nestekaasun aiheuttamaan häkään. 16 % kirjatuista onnettomuuksista oli sähköpalokuolemia\n17 % kotiympäristössä kirjatuista onnettomuuksista oli sähkötapaturmia. Ympäristövahinkoja maaperään ja/tai vesistöön kirjattiin 46 tapauksessa kaikista onnettomuuksista. Kuva 7 Kotitalouksien yleisimpien onnettomuustyyppien määrät vuosina\n18 4 PROSESSITEOLLISUUDESSA SATTUNEET ONNETTOMUUDET TUKESIN TOIMIALALLA Tukes seuraa valvontaansa kuuluvissa laitoksissa tapahtuneiden onnettomuuksien määrää ja vakavuutta. Tässä yhteydessä näistä onnettomuuksista käytetään nimitystä prosessiteollisuuden onnettomuudet. Näitä onnettomuuksia käsitellään vielä erikseen tässä julkaisussa kunkin lainsäädäntöalueen onnettomuuksien yhteydessä.. Prosessiteollisuuden onnettomuuksiin on otettu eri teollisuuden toimialoilla sattuneet onnettomuudet, jotka täyttävät jonkin seuraavista kriteereistä: onnettomuus on tapahtunut vaarallisten kemikaalien käsittelyn tai varastoinnin yhteydessä Tukesin valvontakohteessa onnettomuuteen liittyy paineellinen laite Tukesin valvontakohteessa onnettomuus on tapahtunut nestekaasun käsittelyn tai varastoinnin yhteydessä Tukesin valvontakohteessa onnettomuus on tapahtunut maakaasun käytössä Tukesin valvontakohteessa onnettomuuteen liittyy rekisteröity painelaite onnettomuus on tapahtunut räjähdetehtaalla Vuonna 2008 prosessiteollisuudessa tapahtui 43 onnettomuutta. Näiden lisäksi vaaratilanteina kirjattiin 29 tapausta. Taulukossa 6 on esitetty prosessionnettomuudet toimialoittain jaoteltuna vuosilta Pylväsdiagrammi, kuva 8, kuvaa vuosina sattuneet prosessiteollisuuden onnettomuudet trendiviivoineen. Taulukko 6 Prosessiteollisuuden onnettomuudet toimialoittain jaoteltuna Kemikaali Painelaite Maakaasu Nestekaasu Räjähde Yhteensä Kuva 8 Prosessiteollisuuden onnettomuudet ja kehittymistä kuvaava lineaarinen trendiviiva. 18\n19 Prosessiteollisuuden onnettomuusmäärät ovat yksi Tukesin asettamista, toiminnan vaikuttavuutta kuvaavista indikaattoreista (ks. luku 2). Tavoitteena on, että prosessiteollisuuden onnettomuuksien vuosittainen lukumäärä vähenee selvästi vuosien keskimääräisestä tasosta (44 kpl) vuoteen 2012 mennessä. Kuluneen vuoden aikana sattunut onnettomuusmäärä täytti tämän tavoitteen niukasti. Suurin osa vuoden 2008 prosessiteollisuuden onnettomuuksista tapahtui vaarallisten kemikaalien käsittelyn ja varastoinnin yhteydessä. Prosessiteollisuudessa tapahtuneista onnettomuuksista noin 58 % oli vuotoja. Tapaturmia onnettomuuksista oli 17 %, tulipaloja 16 % ja räjähdyksiä 9 %. Vuotojen osuus tietoon tulleista vaaratilanteista oli 43 %. Taulukossa 7 nähdään, miten prosessiteollisuudessa tapahtuneet onnettomuudet ovat jakautuneet onnettomuustyypin ja onnettomuuden vakavuusluokan mukaan. Vakavuusluokittelu noudattaa seuraavia ehtoja: Vakavuusluokka A Vakavuusluokka B Vakavuusluokka C Vakavuusluokka D toimialalla sattunut erittäin vakava onnettomuus, jonka seurauksena on kuolema, loukkaantuneita (yli 24 h sairaalahoitoa) on 3 tai enemmän tai omaisuusvahingot ovat vähintään 1 M toimialalla sattunut vakava onnettomuus, jossa loukkaantuneiden (yli 24 h sairaalahoitoa) määrä on 1-2, omaisuusvahingot ovat vähintään tai vaarallisten aineiden päästöjen määrät ylittävät liitteessä 1 ilmoitetut vakavuusluokan B raja-arvot laajamittaista kemikaalien käsittelyä ja varastointia harjoittavalle yritykselle tai muussa kuin valvontakohteessa rekisteröidylle painelaitteelle sattunut onnettomuus, jonka seurauksena on vakavuusluokkaa A ja B lievempi henkilövahinko, aineelliset vahingot ovat vähintään tai vaarallisten aineiden päästöjen määrät ylittävät liitteessä 1 ilmoitetut raja-arvot Vaaratilanne, joka ei ole aiheuttanut henkilövahinkoja ja siitä aiheutunut aineellinen vahinko tai kemikaalipäästö on vähäinen Taulukko 7 Prosessiteollisuuden onnettomuustyypit vakavuusluokittain. Vuoto Tulipalo Räjähdys Tapaturma Laitevaurio Muu Yhteensä Vakavuusluokka A Vakavuusluokka B Vakavuusluokka C Vakavuusluokka D (vaaratilanne) Yhteensä Vuonna 2008 prosessiteollisuuden onnettomuuksia tapahtui eniten petrokemiassa (10). Näistä 8 oli kemikaalivuotoja ja 2 tulipaloa. Puunjalostusteollisuudessa tapahtui 6 onnettomuutta, joista 3 oli räjähdyksiä, 2 vuotoja ja 1 tapaturma. Metallurgian teollisuudessa tapahtui niin ikään 6 onnettomuutta. Kemikaalien valmistuksessa ja lääketehtaissa sattuneista 5 tapauksesta vaarallisen aineen vuotoja oli 4. Kuva 9 esitetään onnettomuudet eri teollisuuden aloilla. 29 ilmoitetusta vaaratilanteesta 11 sattui puunjalostustehtailla. Vaaratilanteista ilmoittaminen on sattumanvaraista, joten on vaikea arvioida kuvaako suuri määrä ilmoituksia alhaista turvallisuustasoa vai hyvää ilmoitusaktiivisuutta. 19\n20 Kuva 9 Prosessiteollisuuden onnettomuudet eri teollisuuden aloilla\n21 5 VAARALLISET KEMIKAALIT 5.1 Vaarallisten kemikaalien käsittely ja varastointi Tässä luvussa käsitellään onnettomuuksia, joissa on ollut mukana vaaralliseksi luokiteltua kemikaalia pois lukien nestekaasu, maakaasu ja räjähteet, joihin liittyvät onnettomuudet on käsitelty omissa luvuissaan 5.2, 5.3 ja 5.4. Osaa on käsitelty myös prosessiteollisuuden onnettomuuksia koskevassa luvussa. Vaarallisten kemikaalien ja räjähteiden käsittelyn turvallisuudesta annetun lain (390/2005) mukaan teollinen käsittely ja varastointi yrityksessä voi olla vaarallisten kemikaalien määrän ja vaarallisuuden perusteella joko laajamittaista tai vähäistä. Tukes myöntää laajamittaista toimintaa harjoittaville yrityksille (jäljempänä Tukesin valvontakohteet) luvat kemikaalin käsittelylle ja varastoinnille sekä valvoo yritysten toimintaa. Vähäistä kemikaalien teollista käsittelyä ja varastointia (jäljempänä toimialan muut kohteet) valvovat pelastuslaitokset. Tässä luvussa käsitellään myös pienkohteissa sekä kotitalouksissa sattuneita tapauksia. Huomattava osa kemikaalionnettomuuksista ja kaikki kuolemantapaukset ovat sattuneet pienkäytössä. Myös ilotulitteiden käytössä sattuu edelleen onnettomuuksia. Kuluttajien toimintatapoihin vaikuttaminen ja kemikaalien pienkäyttäjien ohjaus onkin keskeistä. Onnettomuuksiksi on määritelty vaarallisten kemikaalien käytössä ja varastoinnissa tapahtuneet onnettomuudet, joista on aiheuttanut henkilövahinkoja, aineellisia vahinkoja yli edestä tai siitä on aiheutunut ympäristölle haittaa. Kemikaalimäärien raja-arvot on määritelty liitteessä Onnettomuuksien määrä Vuonna 2008 Tukesin tietoon tuli 35 valvontakohteissa tapahtunutta kemikaalionnettomuutta. Toimialan muissa kohteissa kemikaalionnettomuuksia kirjattiin 102. Onnettomuuksissa menehtyi 2 henkilöä ja loukkaantui 4 henkilöä. Vaaratilanteita kirjattiin 38, joista 26 tapahtui valvontakohteissa ja 12 toimialan muissa kohteissa. Taulukossa 8 on esitetty vuosina sattuneet kemikaalionnettomuudet Tukesin valvontakohteissa sekä toimialan muissa kohteissa. Taulukko 8 Kemikaalionnettomuudet Tukesin valvontakohde Muu toimialan kohde Yhteensä Vakavat kemikaalionnettomuudet Vuonna 2008 tapahtuneista kemikaalionnettomuuksista 11 luokiteltiin vakaviksi. Näistä 6 tapahtui Tukesin valvontakohteessa ja 5 toimialan muissa kohteissa. Luokittelu vakavaksi onnettomuudeksi (vakavuusluokat A ja B, ks. liite 1) on tehty seuraavin perustein: onnettomuus on aiheuttanut kuoleman tai loukkaantumisen (yli 24 h sairaalassa) tai onnettomuuden aiheuttamat omaisuusvahingot ovat olleet yli tai onnettomuudessa mukana olleen vaaralliseksi luokitellun kemikaalin määrä ylittää liitteessä 1 olevat, vakavuusluokan B kriteerit 21\n22 Taulukko 9 Vakavat kemikaalionnettomuudet Tukesin valvontakohde Muu toimialan kohde Yhteensä Vuonna 2008 vaarallisiin kemikaaleihin liittyvissä vakavissa onnettomuuksissa kuoli 2 ja loukkaantui 4 henkilöä. Toinen kuolemantapaus sattui, kun säiliöajoneuvon kuljettaja oli omatoimisesti ryhtynyt puhdistamaan säiliötä huoltohallissa. Kuljettaja löydettiin tajuttomana säiliön päältä eikä häntä saatu elvytettyä. Toinen kuolemantapaus sattui bensatankin tyhjentäjälle bensiinin syttyessä palamaan. Loukkaantuneista 3 oli saanut syövyttävää ainetta päälleen. Onnettomuuksia, joissa suuri määrä vaarallista kemikaalia pääsi maastoon tai vesistöön kirjattiin 3. Onnettomuuksia, joiden aineelliset vahingot ylittivät , kirjattiin 5, joista Tukesin valvontakohteissa tapahtui Tukesin valvontakohteissa sattuneet onnettomuudet Tukes myöntää laajamittaista toimintaa harjoittaville yrityksille luvat kemikaalin käsittelylle ja varastoinnille sekä valvoo yritysten toimintaa. Käytettävien kemikaalimäärien ja luokitusten perusteella laajamittaisen toiminnan yritykset jaetaan lupalaitoksiin 8, toimintaperiaateasiakirjalaitoksiin 9 (MAPP) sekä turvallisuusselvityslaitoksiin 10 (TS). Vuonna 2008 Tukes valvoi 714 yrityksen toimintaa. Näistä 130 oli TS-laitoksia, 134 MAPP-laitoksia ja 450 on lupalaitoksia ( kuva 10 a). Näissä laitoksissa sattuneita onnettomuuksia tuli Tukesin tietoon 35. Niistä TS-laitoksissa tapahtui 24, MAPP-laitoksissa 5 ja lupalaitoksissa 6 onnettomuutta (kuva 10 b). TSlaitokset 18 % MAPPlaitokset 19 % Lupalaitokset 63 % TSlaitokset 69 % Lupalaitokset 17 % MAPPlaitokset 14 % a) Valvontakohteiden määrät b) Kemikaalionnettomuuksien määrät Kuva 10 Valvontakohteet (a) ja kemikaalionnettomuudet (b) vuonna Kuvassa 11 on esitetty onnettomuuksien lukumäärät viimeisen viiden vuoden aikana. Vuonna 2006 TS-laitoksia oli 44 enemmän kuin edellisenä vuonna, mikä johtui kesällä 2005 voimaan tulleesta kemikaaliturvallisuuslaista. MAPP-laitosten määrässä ei ole ollut mainittavaa muutosta. 8 Tuotantolaitoksen kemikaalimäärien perusteella laskettu suhdeluku (asetus 59/1999, liite 1) ylittää laajamittaisen toiminnan rajan. Tuotantolaitoksen määräaikaistarkastus on tehtävä viiden vuoden välein. 9 (MAPP Major Accident Prevention Policy) Tuotantolaitoksen kemikaalimäärien perusteella laskettu suhdeluku ylittää toimintaperiaateasiakirjalaitoksen toiminnan rajat. Laitoksen tulee laatia toimintaperiaatteet suuronnettomuuksien ehkäisemiseksi. Määräaikaistarkastukset tehdään kerran kolmessa vuodessa. 10 Tuotantolaitoksen kemikaalimäärien perusteella laskettu suhdeluku ylittää turvallisuusselvityslaitoksen toiminnan rajat. Tuotantolaitoksen on tehtävä turvallisuusselvitys. Määräaikaistarkastukset tehdään kerran vuodessa. 22\n23 Kuva 11 Valvontakohteiden onnettomuusmäärät vuosina Taulukossa 10 on esitetty Tukesin valvontakohteissa sattuneissa kemikaalionnettomuuksissa kuolleet ja loukkaantuneet vuosina Taulukko 10 Tukesin valvontakohteissa kuolleet ja loukkaantuneet Onnettomuudet Kuolleet Loukkaantuneet Kemikaalionnettomuudet eri teollisuudenaloilla Kuva 12 esittää Tukesin valvontakohteissa sattuneita kemikaalionnettomuuksia teollisuudenaloittain vuonna Onnettomuudet on jaoteltu onnettomuustyypin mukaan. 23\n24 Petrokemia ja öljynjalostus Puunjalostus Kemikaalien valmistus ja lääketehtaat Elintarviketeollisuus Metallurginen teollisuus Voimalaitos, lämpökeskus Pintakäsittelylaitokset Kemikaalien varastointi Kumi- ja muoviteollisuus Rakennusaine- ja tarviketeollisuus Teknokemia muu Vuoto Tulipalo Räjähdys Laitevaurio Tapaturma Kuva 12 Valvontakohteiden kemikaalionnettomuudet teollisuudenaloittain. Valvontakohteiden kemikaalionnettomuuksia tapahtui vuonna 2008 eniten petrokemiassa ja öljyn jalostuksessa (7), metallurgisessa teollisuudessa (6), puunjalostuksessa (5) sekä kemikaalien valmistuksessa tai lääketehtaissa (5). Näillä samoilla teollisuudenaloilla on yleensä sattunut eniten onnettomuuksia myös aikaisempina vuosina Valvontakohteiden onnettomuustyypit Taulukossa 11 esitetään Tukesin valvomissa kohteissa sattuneiden kemikaalionnettomuuksien jakautuminen erityyppisiin onnettomuuksiin. Taulukko 11 Valvontakohteiden onnettomuustyypit Vuoto Tulipalo Räjähdys Tapaturma Laitevaurio Yhteensä\n25 Taulukko 12 Onnettomuustyypit toiminnan laajuuden mukaan Taulukossa 12 on esitetty, kuinka eri onnettomuustyypit ovat jakautuneet toiminnan laajuuden mukaan. Vuoto Tulipalo Räjähdys Tapaturma Laitevaurio Yhteensä TS-laitos MAPP-laitos Lupalaitos Yhteensä Yleisin onnettomuustyyppi oli kemikaalivuoto, joita sattui viime vuonna tapauksessa kyseessä oli nestevuoto, 4 tapauksessa kaasuvuoto. Suuri osa vuodoista oli erityyppisten öljytuotteiden vuotoja (8) sekä lipeän ja muiden syövyttävien aineiden vuotoja (7). Raskaan polttoöljyn vuotoja oli 2, rikkidioksidia vuoti 2 tapauksessa. Vetykaasua vuoti 3 tilanteessa. Kuvassa 13 on esitetty kemikaalivuotojen määrät vuosina Kemikaalivuotojen määrä on yksi Tukesin turvallisuusindikaattoreista. Siinä tavoitetilaksi on määritetty alle 17 vuotoa/vuosi vuoteen 2012 mennessä. Tämä tavoite ei vuonna 2008 toteutunut Vertailutaso 3 vuoden liukuva keskiarvo Kuva 13 Kemikaalivuotojen määrä valvontakohteissa vuosina\n26 Muiden onnettomuustyyppien määrien vaihtelut vuosina on esitetty kuvassa 14. Kuva 14 Tapaturmien, tulipalojen ja räjähdyksien määrät valvontakohteissa vuosina Tapaturmaksi on luokiteltu loukkaantumisen aiheuttaneet onnettomuudet, joissa kemikaalilla on ollut vaikutusta tapaturman syntyyn. Vuonna 2008 valvontakohteissa tapaturmiksi luokiteltiin 5 tapausta. Näissä kukaan ei joutunut sairaalahoitoon yli 24 tunniksi. Tulipaloja oli 4 ja räjähdyksiä 2. Kemikaalin käsittelyn yhteydessä sattuneiden onnettomuuksien lisäksi valvontakohteissa tapahtui 3 paineellisiin järjestelmiin, 3 nestekaasuun, 2 räjähteiden käsittelyyn ja 1 vaarallisten aineiden kuljetukseen liittyvää onnettomuutta sekä 5 sähkötapaturmaa Valvontakohteiden kemikaalionnettomuudet eri toiminnoissa ja työvaiheissa Tukesin valvontakohteissa tapahtuneiden kemikaalionnettomuuksien jakautuminen toiminnoittain ja työvaiheittain on esitetty kuvassa 15. Eniten onnettomuuksia sattui jatkuvassa prosessissa (12). Myös kemikaalien varastoinnissa (6) ja muussa käsittelyssä (7) tapahtui muita toimintoja enemmän onnettomuuksia. Kemikaalin muulla käsittelyllä tarkoitetaan kemikaalin siirtoa putkistossa, kemikaalin annostelua astiasta toiseen sekä kemikaalien laimennusta ja näytteenottoa säiliöstä. 26\n27 6 % 9 % 3 % 34 % 31 % 43 % 11 % 17 % 20 % Jatkuva prosessi Kemikaalin muu käsittely Kemikaalien varastointi Lastaus- ja purku Pintakäsittely Muu prosessi Muu toiminta 6 % 6 % 14 % Normaalikäyttö Korjaus-, huolto- ja purkutyö Prosessin ylösajo ja koekäyttö Prosessihäiriö Lastaus ja purku a) Onnettomuudet toiminnoittain b) Onnettomuudet työvaiheittain Kuva 15 Tukesin valvontakohteissa sattuneet kemikaalionnettomuudet toiminnoittain (a) ja työ-vaiheittain (b). Tietoon tulleista onnettomuuksista eniten onnettomuuksia sattui normaalin käytön tai normaalin tuotantoprosessin aikana. Tällaisia tapauksia oli 43 %. Lastaus-, purku-, astian täyttö tai tyhjennystyön yhteydessä sattui 29 % onnettomuuksista. Taulukoissa 13 ja 14 on esitetty kemikaalionnettomuudet eri toiminnoissa ja työvaiheissa. Taulukoissa olevan keskiarvosarakkeen luku kertoo onnettomuuksien määrän eri toiminnoissa ja työvaiheissa vuosina Kaikkiaan valvontakohteissa tapahtui kemikaalionnettomuuksia vuosina keskimäärin 32. Taulukko 13 Tukesin valvontakohteissa tapahtuneet onnettomuudet toiminnoittain. Vuoto Tulipalo Räjähdys Tapaturma Laitevaurio Yhteensä Keskiarvo Jatkuva prosessi ,4 Kemikaalin muu käsittely ,8 Kemikaalien varastointi ,6 Kemikaalin lastaus/ purku, kuljetus/siirto ,4 Pintakäsittely Muu prosessi ,2 Muu toiminto ,6 Yhteensä\n28 Taulukko 14 Tukesin valvontakohteissa tapahtuneet onnettomuudet työvaiheittain. Laitevaurio Räjähdys Tapaturma Yhteensä Keskiarvo Vuoto Tulipalo Normaali käyttö/ tuotantoprosessi/ työvaihe ,2 Lastaus, purku, astian täyttö, tyhjennys ,6 Korjaus, huolto, asennus, muutostyö, pesu Prosessin ylösajo, koekäyttö, koneen käynnistys ,2 Prosessihäiriö, häiriön poisto Muu Yhteensä Valvontakohteiden kemikaalionnettomuudet eri laiteryhmissä ja laitteissa Vuonna 2008 kemikaalionnettomuuksia tapahtui eniten (21) erilaisten säiliöiden yhteydessä, lähes kaikki olivat vuotoja. Prosessilaitteistoissa ja niiden oheislaitteissa sattui 8 ja putkistoissa 9 onnettomuutta. Kemikaalionnettomuuksiin liittyvät laiteryhmät on esitetty taulukossa 15. Yksittäisistä laitteista yleisimmin onnettomuuksien yhteydessä esiintyi putki, letku tai venttiili. Taulukko 15 Kemikaalionnettomuudet valvontakohteissa laiteryhmittäin. Laitevaurio Räjähdys Tapaturma Yhteensä Keskiarvo Laiteryhmä Vuoto Tulipalo Säiliöt paineeton varastosäiliö, allas ,2 paineellinen varastosäiliö ,2 kuljetettava säiliö ,0 Prosessilaitteisto ,2 Putkisto ,2 Kattilalaitoksen laitekokonaisuus ,8 Ei laiteryhmää/muu ,4 Yhteensä Valvontakohteissa sattuneisiin kemikaalionnettomuuksiin vaikuttaneita tekijöitä Valvontakohteissa sattuneissa 35 kemikaalionnettomuudessa jokin tekninen vika todettiin yhdeksi syytekijäksi 26 tapauksessa. Teknisistä vioista yleisin oli laitevaurio (7). Valvontakohteissa tapahtuneiden onnettomuuksien tekniset syyt on esitetty taulukossa\n29 Taulukko 16 Kemikaalionnettomuuksien tekniset syyt. Tekniset syyt Lukumäärä Keskiarvo Laitevaurio 7 6,8 Rakenne- tai varusteluvirhe 4 5,2 Murtuminen 2 2,0 Odottamaton reaktio 1 2,2 Korroosio 2 2,8 Turvallisuus- tai ohjauslaitteen vika 2 2,2 Tukkeutuminen 3 1,0 Muu 7 2,4 Laitevauriossa laitteen rakenne sen tai osa pettää mekaanisesti. Yleensä se on tapahtuman välitön syy, jonka taustalla on muita tekijöitä. Syttymissyitä löydettiin 6 tapaukselle, joista 4 tapauksessa syttymisen oli aiheuttanut kuuma pinta tai korkea lämpötila. Työympäristöllä ja olosuhdetekijöillä oli vaikutusta 6 tapauksessa. Onnettomuuden syntyyn vaikuttaneita olosuhdetekijöitä olivat mm. koneiden käyttäjäepäystävällisyys sekä käyttöhyödykkeiden saanti. Ihmisen toiminta vaikutti suoraan tai välillisesti onnettomuuden syntyyn 12 tapauksessa. Erehdys oli onnettomuuden aiheuttaja 8 tapauksessa. Muita syitä olivat normaali, totuttu käytäntö sekä työntekijän vähäinen kokemus. Puutteita organisaation toiminta- ja menettelytavoissa löydettiin onnettomuuden syntyyn 18 tapauksessa. Taulukossa 17 on esitetty kemikaalionnettomuuksien yhteydessä esiintyneitä puutteita organisaation toiminnassa ja menettelytavoissa. Taulukko 17 Kemikaalionnettomuuksissa esiintyneitä puutteita organisaation toiminta- ja menettelytavoissa. Puutteet organisaation toiminta- ja menettelytavoissa Lukumäärä Keskiarvo Puutteet lähtötason riskinarvioinnissa 6 8,8 Puutteet tiedonkulussa 3 2,4 Puutteet huollossa ja kunnossapidossa 3 6,8 Puutteet suunnittelussa 1 6,2 Puutteet koulutuksessa / perehdytyksessä - 2,8 Puutteelliset käyttö- ja työohjeet 3 4,6 Puutteellinen muutosriskiarviointi 4 2,2 Puutteellinen toiminta tai menettely onnettomuustilanteessa 1 1,8 Puutteet testauksessa/tarkastuksessa 3 2,6 Epäselvät vastuukysymykset - 0,8 Puutteet asennuksissa/merkinnöissä 3 1,4 Puutteet järjestelmien eristämisessä - 0,6 Määräysten laiminlyönti 1 0,6 Organisatorisia syitä löydettiin usein enemmän kuin yksi. Organisatoristen tekijöiden havaitsemiseen vaikuttaa se, kuinka perusteellisesti onnettomuutta tutkitaan. Onnettomuuden syntyyn vaikuttavat useat eri tekijät. Taulukossa 18 nähdään, miten eri syytekijät ovat esiintyneet toistensa kanssa pareittain. Teknisten syiden ja inhimillisten syiden taustalta löytyy usein puutteita organisaation toiminnasta. 29\n30 Taulukko 18 Eri syytekijöiden esiintyminen pareittain. Tekninen syy Syttyminen Olosuhdetekijä Ihmisen toiminta Organisaation toiminta Tekninen syy Syttyminen * Olosuhdetekijä * * Ihmisen toiminta * * * 12 7 Organisaation toiminta * * * * Kemikaalionnettomuudet toimialan muissa kohteissa Tässä kappaleessa käsitellään onnettomuuksia, jotka ovat sattuneet kohteissa, joissa vaarallisten kemikaalien käsittely tai varastointi on vähäistä. Näitä toimialan muita kohteita ovat yritykset, teollisuuslaitokset, varastoalueet ja maatilat, jotka eivät kuulu Tukesin oman valvonnan piiriin, vaan niitä valvoo pelastusviranomainen. Tukes ohjaa ja yhtenäistää pelastusviranomaisten toimintaa vaarallisten kemikaalien käsittelyssä. Tässä osiossa käsitellään myös kotitaloudessa sattuneita tapauksia. Vuonna 2008 näissä kohteissa tapahtuneita kemikaalionnettomuuksia tuli Tukes tietoon 102. Onnettomuuksissa menehtyi 2 henkilöä. Koska huomattava osa kaikista kemikaalionnettomuuksista sattuu pienkäytössä, on kuluttajien toimintatapoihin vaikuttaminen ja pienkäyttäjien ohjaus keskeistä. Taulukossa 19 on esitetty toimialan muissa kohteissa sattuneissa onnettomuuksissa kuolleet ja loukkaantuneet Taulukko 19 Toimialan muissa kohteissa kuolleet ja loukkaantuneet Onnettomuudet Kuolleet Loukkaantuneet Kuolemaan johtaneet onnettomuudet olivat miehen menehtyminen räjähdyksessä auton bensiinitankin tyhjennyksen yhteydessä ja tuupertuminen tärpätin kuljetussäiliön pesun yhteydessä. Vakavia kemikaalivuotoja toimialan muissa kohteissa tapahtui 2. Molemmat olivat suurehkoja raskaan polttoöljyn vuotoja; toinen sattui voimalaitoksella kun putki rikkoontui, toinen kasvihuoneella pumpun tiivisteen vaurioiduttua. Suuria aineellisia vahinkoja aiheutti ongelmajätelaitoksessa syttynyt tulipalo, joka sai alkunsa pienestä räjähdyksestä kiinteän öljy- ja maalijätteen käsittelyasemalla. Taulukossa 20 on esitetty Tukesin tietoon tulleiden toimialan muissa kohteissa tapahtuneiden kemikaalionnettomuuksien tyypit vuosina Taulukko 20 Kemikaalionnettomuuksien määrät toimialan muissa kohteissa Vuoto Tulipalo Räjähdys Tapaturma Laitevaurio Yhteensä\nRäty & Länsivuori: Vaarallisten aineiden tiekuljetusonnettomuudet\nRäty & Länsivuori: Vaarallisten aineiden tiekuljetusonnettomuudet 2004-2013 Liikenneonnettomuuksien tutkijalautakuntien tutkimat onnettomuudet 2004-2013 Yhteenveto lähes 100 VAK-ajoneuvon tieliikenneonnettomuudesta.


Nyeri hostelliluettelo - Nyeri hostellit Hostels.comissa\nHome World Hostellit Afrikka Hostellit Kenia Hostellit Nyeri Hostellit\nHostellit in Nyeri, Kenia\nOther Hostels in KeniaLamu from $12.00Mombasa from $5.69Nairobi from $14.00\nHostels.com tarjoaa parhaan valikoiman Nyeri hostelleita. Tällä sivulla näkyvät KAIKKI Nyeri hostellit, riippumatta siitä, onko niissä tilaa. Saat tietoa Nyeri hostellien hinnoista ja vapaasta tilasta käyttämällä vasemmalla olevaa paneelia. Suositellut Nyeri hostellit on lueteltu sivun yläosassa.Hostellit kohteessa Nyeri\nKaribu at the Shamba Bed&Breakfast in the green hills of the Central Higlands, afoot the Mount Kenia- and Lisätietoja..»\nTop / Nyeri Hostellit !!LIST!!


Suomalainen Kirjakauppa • Kokemuksia ja tietoa\n2.5 62 5 1\nNopeat 2-5 päivän toimitukset\nMonipuoliset toimitustavat: Posti ja nouto\nIlmainen toimitus kanta-asiakkaille postiin (liittyminen ilmaista)\nKattavat maksutavat: luottokortit, verkkopankit sekä osamaksu ja lasku Klarnan kautta tai Suomalaisen Kirjakaupan kanta-asiakasluotolla\nSuomalainen kirjakauppa on Suomen suurin kirjakauppaketju, jolla on 57 myymälää 42 paikkakunnalla Suomessa Helsingistä Rovaniemelle ja kolme Readers’pokkarimyymälää Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Suomalainen.com on Suomalaisen kirjakaupan verkkokauppa, josta voit tilata yli 100.000 suomalaisen ja 10 miljoonan ulkomaisen kirjan lisäksi äänikirjoja, e-kirjoja, toimistotarvikkeita, kalentereita ja askartelutarvikkeita. Suomalainen kirjakauppa on perustettu jo vuonna 1912, Suomen suurimmaksi kirjakauppaketjuksi se kasvoi 1990-luvulla ja verkkokauppakin perustettiin jo vuonna 1999.\nYrittäjille ja yrityksille löytyy Suomalainen.com-verkkokaupasta laaja valikoima erilaista tarpeellista tavaraa. Vaikka paperittomasta toimistosta on puhuttu jo jonkin aikaa, vaatii edelleen ainakin antamaan kuitin. Niinpä Suomalainen.com tarjoaa paitsi kuittivihkoja, myös tulostuspaperia ja muita yritystoiminnassa välttämättömiä tavaroita. Monet haluavat edelleen käyttää myös muistikirjoja ja paperikalentereita: näitäkin löytyy Suomalaisen kirjakaupan valikoimista runsaasti, sekä koti- että yrityskäyttöön.\nSuomalainen.com myy myös erilaisia ja erisuuruisia lahjakortteja, jotka käyvät maksuvälineinä sekä myymälöissä että verkkokaupoissa. Nämä ovat hyvä ratkaisu silloin, kun yllä mainituista verkkokaupan hakutoiminnoista huolimatta ei sopivaa lahjaa tahdo löytyä. Kortti voidaan toimittaa halutun teeman mukaisilla terveisillä suoraan haluttuun osoitteeseen. Kortti on voimassa 2 vuotta latauksesta. Ladattuun korttiin voi ladata lisää arvoa myymälöissä. Ladattua lahjakorttia ei voi palauttaa.\nKirjojen ja muiden tuotteiden tilaaminen Suomalaisen kirjakaupan verkkokaupasta on helppoa ja nopeaa. Valitset haluamasi tuotteet ja lisäät ne ostoskoriin. Ostoskori-kuvaketta klikkaamalla voit tarkastella ostoskorisi sisältöä, muuttaa tilausmääriä tai poistaa tuotteita. Lopuksi voit vielä tarkistaa ostoskorisi sisällön ja jatkaa kassalle. Täytä sitten tilaajan tiedot ja hyväksy tilaus. Siirry maksamaan tilaus käyttäen valitsemaasi maksutapaa. Voit maksaa tilauksesi suomalaisten pankkien verkkopankeissa, Visa, Eurocard tai Mastercard luottokorteilla sekä Visa Electronilla ja debit -korteilla. Suomalaisen kirjakaupan verkkokauppatilauksen voit maksaa myös Klarna laskulla tai Klarna tilillä. Klarna laskulla saat aina 14 päivää korotonta maksuaikaa ja voit tutustua tilaamiisi tuotteisiin ennen niiden maksamista. Klarna laskun laskutuslisä on 3,95 €. Tarkemmat tiedot eri maksutavoista löytyy verkkokaupan tilaus- ja toimitusehdoista.\nSuomalaisen kirjakaupan verkkokauppa tarjoaa kirjoja ja muita tuotteita monille eri asiakasryhmille.\nSuomalaisen verkkokaupan toimitusaika on keskimäärin 2 – 5 arkipäivää, tilaustuotteilla 1 – 2 viikkoa.\nNettikaupan tilauksen voi noutaa Suomalaisen kirjakaupan myymälästä tai postista.\nHyväksyttäviä maksutapoja ovat verkkopankit, maksu- ja luottokortit sekä Klarna lasku ja tili.\nMyymälästä nouto on maksuton sekä kanta-asiakkaille toimitetaan ostokset postitse myös ilman toimituskuluja, muille asiakkaille toimitukset maksavat alkaen 2,70 €.\nTämä on jo toinen vuosi peräkkäin kun erehdyin luottamaan Suomalaisen Kirjakaupan verkkokauppaan. Vuonna 2020 katosi Aarikan enkeli teille tietymättömille ja myymälänhoitaja sitten etsi minulle jostain samanlaisen. Tänä vuonna tilasin ysätävälleni lahjaksi kirjan, jonka piti olla noudettavissa 13.12.2021-17.12.2021, mutta eipä ole vielä tänään 21.12. mitään tietoa siitä tuleeko kirja vai ei. Kirjakaupan henkilökunta joutuu toistelemaan itseään ja pyytelemään anteeksi kun joululahjat jää antamatta. Suomalaisen kirjakaupan verkkokauppa on ylimileinen toimija, joka toimii juuri kuten monopoliasemassa oleva kauppa toimii: mitä väliä ehtiikö tuote ajoissa perille! Surullista, että ei ole enää muita kirjakauppoja (paitsi verkossa Adlibris ja Akateeminen). Sanoin äsken soittaessani taas paikalliseen Suomalaiseen, että tämä on viimeinen kerta kun käytän heidän verkkokauppansa palveluita. Yrityksemmekin tilaa toimistotarvikkeet muualta. Ette voi syyttää koronaa kaikesta ja joulun kiireajatkin tunnette jo varmasti!\nSuomalaisen verkkokaupassa on jotakin pahasti vialla. Tein (ja maksoin) tilauksen 3.3.2021. Heti sen jälkeen huomasin, että olisin saanut saman kirjan toisesta verkkokaupasta selvästi halvemmalla, joten laitoin saman tien peruutuksen s-postitse Suomalaisen asiakaspalveluun. Tätä ennen tarkistin toimitusehdoista, että tilauksen voi peruuttaa, jos se ei ole edennyt vielä keräilyvaiheeseen. Sain s-postitse automaattivastauksia, että asiakaspalvelu on ruuhkautunut. Noin viikkoa myöhemmin sain s-postitse tiedon, että tilaukseni on lähetetty. Laitoin jälleen s-postia asiakaspalveluun, että olen peruuttanut tilauksen, älkää lähettäkö mitään, jos lähetätte niin palautan lähetyksen avaamatta. Nyt paketti odottaa noutoa lähipostissani, käyn palauttamassa sen tänään. En ole saanut vielä yhtäkään "oikeaa" viestiä Suomalaisen asiakaspalvelusta, vain automaattiviestejä, joissa kerrotaan ruuhkautuneesta asiakaspalvelusta. Tilaamani kirja on kallis oppikirja, hinta lähes 80 euroa. Saa nähdä, milloin saan rahani takaisin. :-( Odotan vielä muutaman päivän ja sitten otan yhteyttä kuluttajaviranomaisiin.\n4.1.21 tehtiin tilaus verkkokaupassa ja maksettiin tuote. 25.1.21 tuli ilmoitus noudettavissa olevasta lähetyksestä. Haimme paketin, josta paljastui aivan väärä kirja, mukana olleessa lähetteessä oli tilatun kirjan tiedot. Käsittämättömän huonoa asiakaspalvelua.\nVoi, kun olisin lukenut nämä kommentit ennenkuin tilasin verkkokaupasta palapelimaton. 3.1. (neljä viikkoa sitten) tein tilauksen, jonka maksoin heti tilatessa. Tilausvahvistus tuli nopeasti, mutta sen jälkeen ei mitään. Laitoin asiasta sähköpostia asiakaspalveluun, mutta sieltä tuli vaan automaattinen vastaus: asiakaspalvelumme on ruuhkautunut jne. Enpä kyllä tilaa Suomalaisesta kirjakaupasta enää mitään.\nKenellä verkkokaupalla on varaa kertoa tuoteiden olevan heti saatavilla ja todellisuudessa lähettää tuote tuoteen perään jälkitoimituksena. Kaikkia tuotteita ei pysty toimittamaan, eikä tästäkään ilmoita asiakkaalle. Toinen tilaus menossa ja sama kuvio. Ei kolmatta kertaa. Ikävä, että Suomalainen ryssii aspan.\nTilasin Suomalaisen Kirjakaupan verkkosivuilta tuotteen joululahjaksi 3.12. Sitten 8.12. sain seurantakoodin lähetykselle ja oletin kaiken olevan kunnossa. Kului yli viikko lähetystunnuksen vastaanottamisesta, ja seurannassa luki edelleen "lähetys ei ole vielä saapunut Postille, odotathan". Tässä kohtaa päätin ottaa yhteyttä asiakaspalveluun ja varmistaa, että onhan tilaus varmasti postitettu ja ehtiikö se jouluksi. Asiakaspalvelu ei koskaan vastannut viestiini, ja nyt 20 päivää lähetysseurannan vastaanottamisen jälkeen lähetyksen tila on edelleen "lähetys ei ole vielä saapunut Postille". Postilta asiaa on turha kysyä, kun eivät ole edes saaneet lähetystä kuljetettavaksi. Kuvittelin olevani hyvissä ajoin liikkeellä. Ymmärrän toki joulun ajan kiireet verkkokaupoilla, mutta yhdelläkään toisella kotimaisella verkkokaupalla ei ole ollut minkäänlaisia ongelmia tuotteiden lähettämisessä jouluksi. Olen lukenut, että muilla on ollut samanlaisia ongelmia ja jopa sellaisina aikoina, joilloin ei tilausruuhkaa pitäisi olla. Mielestäni tämä on todella välinpitämätöntä asiakaspalvelua. Suomalaisen Kirjakaupan liikkeissä on aina ollut hyvä palvelu, mutta verkkokaupasta en tule enää koskaan ostamaan mitään tämän jälkeen.\nOlisi tosiaan pitänyt lukea nämä kommentit ennen joululahjatilausta. Jos luvataan lähettää 2-4 arkipäivän sisällä, niin luulisi että joulukuun alussa tehty tilaus ehtii jouluksi perille, mutta ei ole 16. päivään mennessä lähetetty, eikä kyselyihin vastata. "Vastaamme pian, ethän laita asiasta useampaa viestiä!" En laita kun ei niihinkään vastausta taitaisi tulla!\nOstin lukion oppikirjan yliopiston pääsykokeita varten. Kysyn kirjan valinnassa apua myyjältäja hän neuvoi minua kirjan ostamisessa. Myöhemmin kuitenkin osoittautui, että ostamani kirja ei ollutkaan oikea, ja siksi päätin, että palautan kirjan. En kuitenkaan pystynyt palauttamaan kirjaa liikkeeseen, koska myyjä väitti, että kirja ei ole enään myynti kunnossa, koska siinä on "naarmuja". Nämä "naarmut" olivat kuitenkin jo kirjassa ennen kuin ostin sen, eikä palautuksen hylkäämiselle ollut mitään syytä. Myyjä myös käyttäytyi epäystävällisesti reklemaatio prosessin aikana. Kusetusta koko paikka, kannattaa mieluummin asioida kilpailevien yritysten liikkeissä niin ainakin aion itse tehdä.\nNettikauppa on surkea. Kuukausi tilauksen jälkeen ilmoitetaan ettei tilattua kirjaa olekaan saatavilla.\nVerkkokauppa on surkea. Yli kuukausi menee eikä mitään kuulu, sitten ilmoitetaan että tilattu kirja onkin loppu. Sähköposteihin vastataan pitkällä viiveellä tai ei ollenkaan.\nTyly ja välinpitämätön asiakaspalvelu. Eivät toimita tuotteitaan, eivätkä ilmoita viivästyksistä. Heillä asiakas ei ole oikeassa, mutta rahat kelpaa.\nOlisi tosiaan pitänyt lukea nämä kommentit ensin. Tilasin äitienpäivälahjaksi kirjan, liikumisrajoitusten aikaan kätevästi suoraan saajalle toimitettuna. Mainoksissa luvattiin että kun tilaat 5.5 mennessä niin ehtii äitienpäiväksi perille. Nyt äitienpäivän jälkeisenä perjantaina sain ilmoituksen että kirja on KERÄTTY ja ODOTTAA kuljetusta. Ja äitini odottaa edelleen äitienpäivälahjaa...\nOlin Hgin Aleksin myymälässä 4.11 ostamassa akvarellipaperia. Heti kun tulin yläkertaan myyjä kyseli mitä etsin. Paperia ei löytynyt vaan pyydettiin kyselemään alakerran eräältä myyjältä ja hän selvitti asian. Juuri nyt paperia ei ollut. Tosi hyvää palvelua. Kiitos siitä.\nTilasimme verkkokaupasta 3 postitusputkea, joiden toimitusaika oli sivuilla 1-3 päivää. 2 viikkoa myöhemmin lähetimme ensimmäisen kyselyn,missä tilaus viipyy. Siitä viikkoa myöhemmin vastattiin,että 2 on lähetetty myymälään ja kolmannen toimitusta odotetaan. Nyt kuukausi tilauksesta noudimme YHDEN postitusputken, 2 on vieläkin saamatta. Harmi,että emme lukeneet arvosteluja ennen tilausta. Tämä oli ensimmäinen ja viimeinen tilaus,jonka tulemme tekemään. Huonoin verkkokauppa,josta olemme koskaan ostaneet.\nKannattaa välttää verkkokauppaa. Tilasin yhden kirjan toimitusaika 1-2 päivää. Seuraavana päivänä kuittaus lähetyksestä ja seurantakoodi. Vielä viikon päästä lähetysten seurannan mukaan \_"lähetys ei ole saapunut postille\_". Asiakaspalvelu ei vastaa sähköpostilla eikä puhelimella ja Facebookista vastataan vain että kysy asiakaspalvelusta sähköpostilla tai puhelimitse.\nMyyjät tokikaan, eivät voi vaikuttaa toimitsijoiden hitauteen, vika on ahneus päällystössä. Tulosta on saatava ja käppyrät taivaissa, mutta onneksi on tullut runsaasti valinnanvaraa. Ehkäpä kilpailu saa miettimään uudelleen, kannattaako kusettaa asiakkaita ja pitää lupauksesta kiinni niin toimitusajoissa kuin saatavuudessa.\nÄlkää tilatko Suomalaisen nettikaupasta mitään. Ensinnäkin sivuilla lukee, että käyttävät Klarnaa. Se ei kuitenkaan pidä paikkaansa vaan rahastuksen hoitaa Digital River, jolta on mahdotonta saada rahojaan takaisin. Toimitusajat ovat myös täysin virheellistä tietoa. Yksikään tilaus ei tule 1-2 arkipäivässä, vaikka niin luvataan. Tuosta syystä moni menee ja tilaa vaikka toimituksia saa sitten odotella viikkotolkulla. Myymälöissä pidetään tavaraa, mutta nettiasiakkailta otetaan samanaikaisesti rahat, mutta toimituksia ei toimiteta kohtuu ajassa.\nMinä olen tilannut myymälästä monen monituiset kerrat kirjoja ja aina on tullut nopsaan, parhaimmillaan jopa seuraavana päivänä. Myyjät ovat todella asiantuntevia ja avuliaita ja hymyä löytyy!\nTilasin lukiokirjoja jakson alussa, maksimissaan markkinoitiin parin viikon toimitusaikaa. Isoin osa luvattiin toimittaa 7 päivän sisällä. Kuitenkin joitakin kirjoja toimitetaan yli kuukauden jo reilusti, varmaan 5-6 viikkoa. Mikään kirja ei tullut luvatun ajan sisällä. Olisin ymmärtänyt, jos tulee iso paketti kaikilla kirjoilla koko tilauksen korkeimman toimitusajan sisällä, mutta ei. Sieltä tulee kirja - pari kerrallaan. Ei tälläin ole yksinkertaisesti mahdollista oppia eikä lukiolaisella ole aina 6 viikkoa etukäteen rahoja että voisi tilata siitä vaan kirjoja kun toimitukseen menee 3 x enemmän aikaa kuin luvataan. Jouduin tilaamaan Jameralta samat kirjat kun sieltä ainakin lähetetään ne. Kolmessa päivässä tuli kirjat ja pystyn opiskelemaan. Suomalainen kirjakauppa saa ylimääräiset kirjat takaisin, toivottavasti rahojen palautus ei kestä 6 viikkoa...\nTilasin kirjan kuusi viikkoa sitten ei ole vieläkään tullut vaikka sanottiin että tulee 7-14 päivässä\nVerkosta ei kannata tilata, itse tilasin kuusi kirjaa syyskuun alussa ja viimeiset neljä sain nyt sitten lokakuun puolivälissä eli 1,5kk niiden tilaamisesta vaikka sivuilla luvattiin toimitusajaksi 7-14 päivää, tuossa ajassa minulle saapui yksi kirja. Seuraavat 5 kirjaa luvattiin kahdessa viikossa, jossa saapui 1 kirja. Tämän jälkeen ei kuulunut heidän puolestaan mitään joten kyselin itse, mitään siellä ei tiedetty, eikä mitään muuta voitu tehdä kun kysellä varastolta. Lopulta jotain alkoi tapahtua kun otin suoraan yhteyttä myyni- ja markkinointijohtajaan, tämän jälkeen kirjat saapuivat sitten seuraaana maanantaina. Nistä tuli sitten puhelinsoitto, jossa vain todettiin että heidän oma systeemi oli ollut sekaisin ja kirjat olleet kyllä varastolla mutta eivät lähteneet minulle. Ihme touhua, en tilaa enää ikinä mitään, enkä käytä muutenkaan, koska jos palvelu ja toimintavalmiudet ovat tuota luokkaa eivät he selkeästi minua asiakkaakseen myöskään halua. Ja ei mitään hyvitystä ei tarjottu enkä saanut.\nKiitos Hyvinkään Suomalaiselle kirjakaupalla. Uuden opetussuunnitelman lukion kirjahankinnoissa jokaiselle jaksolle ei tulisi mitään ilman teidän hienoa asiakaslähtöistä ja ammattitaitoista palvelua. Kiitos!\nVerkkokaupalla laaja valikoima, mutta mitä iloa siitä on jos eivät sieltä tilatut kirjat koskaan tule perille? Kerran tilasin yhden lukion ruotsin oppikirjan, kuvitellen että kyllähän niitä sentään niillä jossain varastossa on, joten tuskin kestää kauan tulla. Mutta mitä, kesti kokonainen kuukausi ennen kuin se vihdoin ja viimein ilmestyi postilaatikkoon. Olin jo ehtinyt ostaa kirjan muualta, koska vaikea koulua on käydä ilman kirjaa. Nyt on toinen kirja taas tilauksessa (ei omasta tahdostani, en olisi itse ikinä valinnut suomalaista uudestaan) ja kohta kaksi viikkoa takana eikä minkäänlaista tietoa siitä, että he edes yrittäisivät saada sitä minulle. Sivuilla lukee että \_"maksu hyväksytty\_" mutta ei mitään muuta. Kyllä näkee mikä on heille tärkeää! Ensin viedään rahat, kirja lähetetään perässä sitten kun jaksaa ja ehtii.\nÄlkää tilatko!! Tilattiin 9 kirjaa ja kaikki näytti olevan ok. Saatiin 2 kpl. Saatiin 1kpl. Sitten tuli viikon päästä ilmoitus, että 4 kirjaa myöhästyy viikon. Sitten tuli ilmoitus, että 2 kirjaa myöhästyy. Sitten tuli ilmoitus, että neljää ensin myöhässä tulevaksi ilmoitettua ei tulekaan. Tässä vaiheessa oli kulunut yli 2 viikkoa. Annoin palautetta. Cooli vastaus, että näin ne meillä menee. Huh. Emme tilaa koskaan enään Suomalaisesta.\nLiian kiihkeästi on myyjät asiakkaan kimpussa. Aika myyntisuuntainen asiakaspalvelu. Eikö kauppa käy?\nKirjaa ei ollut vaikka piti olla, ei myös osattu sanoa muuta että toimitus pitkistyy. asiakaspalvelu ei vastaa viikkoon viesteihin. surkeaa toimintaa näin isolta firmalta\nTykkään, joskin nettikaupasta en osaa sanoa, koska sieltä en ole tilannut. Samoin tuotteiden palauttamiseen en myöskään mitään sano, sillä sitä en ole joutunut vielä tekemään. Ainoa syy miksi käyn siellä kerran pari vuodessa (enkä silloinkaan mitään osta. Satunnaisesti jonkun lehden tai koulutarvikkeita) on se, että siellä on törkeän kallista! muuten olisin ostanut noita maailman paras hevonen kirjoja jopa kaksi kappaletta, mutta nehän maksavat melkein kolmekymppiä! Että että.. jää sekin luultavasti ostamatta tai sitten tilaan jostain muualta senkin..\nTörkeän kallis. Tuotteen saa palauttaa tarkoittaakin , että tuotteen saa vaihtaa lahjakortiin.rahojaan ei siis takaisin saa. Palvelu usein todella hidasta ja tylyä.


Tremayne, S. K. | Hakutulokset | Finna.fi\nTremayne, S. K. | Hakutulokset\nThe fire child Näytä tarkat tiedot\nTremayne, S. K., kirjoittaja\nMuut tekijät: “...Tremayne, S. K....”\nHelle-kirjastot Helmet-kirjastot Kyyti-kirjastot Lapin kirjasto Pietarsaari Satakirjastot Vaski-kirjastot\nJääkaksoset Näytä tarkat tiedot\nThe ice twins, suomi\nTremayne, S. K., kirjoittaja ; Nyström, Oona, kääntäjä\nEepos-kirjastot Helmet-kirjastot Keski-kirjastot PIKI-kirjastot Ratamo-kirjastot\nIstvillingar Näytä tarkat tiedot\nThe ice twins, svenska\nTremayne, S. K., författare ; Mitchell, Cajsa, översättare\nHelle-kirjastot Kristiinankaupunki Lapin kirjasto Pietarsaari\nAnders-kirjastot Blanka-kirjastot Eepos-kirjastot Heili-kirjastot Helle-kirjastot Helmet-kirjastot Joki-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kainet-kirjastot Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Kirkes-kirjastot Kristiinankaupunki Kruunupyy Kuopion kaupunginkirjasto Kyyti-kirjastot Lapin kirjasto Lastu-kirjastot Leppävirran kirjasto Louna-kirjastot Lukki-kirjastot LUMME-kirjastot Mustasaari Närpiö OUTI-kirjastot Pietarsaari PIKI-kirjastot Ratamo-kirjastot Rutakko-kirjastot Satakirjastot Siilinjärven kunnankirjasto Someron kaupunginkirjasto Sotkamon kirjasto Turun yliopisto Uusikaarlepyy Vaara-kirjastot Vaasan kaupunginkirjasto Varastokirjasto Vaski-kirjastot Vöyri Åbo Akademin kirjasto\nEepos-kirjastot Heili-kirjastot Helmet-kirjastot Keski-kirjastot Kirkes-kirjastot Kyyti-kirjastot PIKI-kirjastot Ratamo-kirjastot\nMuut tekijät: “...Tremayne, S.K...”\nThe ice twins Näytä tarkat tiedot\nAnders-kirjastot Blanka-kirjastot Helle-kirjastot Helmet-kirjastot Kristiinankaupunki Kruunupyy Luoto Maalahti Mustasaari Närpiö Pedersöre Pietarsaari Uusikaarlepyy Vaasan kaupunginkirjasto Vaski-kirjastot Vöyri\nTulilapsi Näytä tarkat tiedot\nThe fire child, suomi\nTremayne, S. K., kirjoittaja ; Iso-Markku, Jaana, kääntäjä\nAnders-kirjastot Blanka-kirjastot Eepos-kirjastot Heili-kirjastot Helle-kirjastot Helmet-kirjastot Joki-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kainet-kirjastot Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Kirkes-kirjastot Kristiinankaupunki Kruunupyy Kuopion kaupunginkirjasto Kyyti-kirjastot Lapin kirjasto Lastu-kirjastot Leppävirran kirjasto Louna-kirjastot Lukki-kirjastot LUMME-kirjastot Luoto Mustasaari Närpiö OUTI-kirjastot Pietarsaari PIKI-kirjastot Ratamo-kirjastot Rutakko-kirjastot Satakirjastot Siilinjärven kunnankirjasto Someron kaupunginkirjasto Sotkamon kirjasto Turun yliopisto Vaara-kirjastot Vaasan kaupunginkirjasto Varastokirjasto Vaski-kirjastot Vöyri\nHeili-kirjastot Helmet-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kansalliskirjasto Kirkes-kirjastot Kuopion kaupunginkirjasto Kyyti-kirjastot Louna-kirjastot Lukki-kirjastot OUTI-kirjastot Pietarsaari PIKI-kirjastot Rutakko-kirjastot Satakirjastot Turun yliopisto Varastokirjasto Vaski-kirjastot\nEepos-kirjastot Helmet-kirjastot Joki-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Kuopion kaupunginkirjasto LUMME-kirjastot OUTI-kirjastot PIKI-kirjastot Ratamo-kirjastot Rutakko-kirjastot Satakirjastot Siilinjärven kunnankirjasto Turun yliopisto Vaara-kirjastot Varastokirjasto Vaski-kirjastot\nTulilapsi : Celia äänikirja vain lukuesteisille Näytä tarkat tiedot\nTremayne. S. K.\nMuut tekijät: “...Tremayne. S. K....”\nJust innan jag dog Näytä tarkat tiedot\nJust before I died, svenska\nTremayne, S. K., författare ; Jansson, Katarina, översättare\nAnders-kirjastot Blanka-kirjastot Helle-kirjastot Helmet-kirjastot Keski-kirjastot Kruunupyy Luoto Maalahti Mustasaari Närpiö Pedersöre Pietarsaari Uusikaarlepyy Vaasan kaupunginkirjasto Vaski-kirjastot Vöyri\nEnnen kuolemaani Näytä tarkat tiedot\nJust before I died, suomi\nTremayne, S. K., kirjoittaja ; Autio, Antti (kääntäjä), kääntäjä ; Autio, Antti, kääntäjä\nAnders-kirjastot Blanka-kirjastot Eepos-kirjastot Heili-kirjastot Helle-kirjastot Helmet-kirjastot Joki-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kainet-kirjastot Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Kirkes-kirjastot Kristiinankaupunki Kruunupyy Kuopion kaupunginkirjasto Kyyti-kirjastot Lapin kirjasto Lastu-kirjastot Leppävirran kirjasto Louna-kirjastot Lukki-kirjastot LUMME-kirjastot Mustasaari Närpiö OUTI-kirjastot Pietarsaari PIKI-kirjastot Ratamo-kirjastot Rutakko-kirjastot Satakirjastot Siilinjärven kunnankirjasto Someron kaupunginkirjasto Turun yliopisto Vaara-kirjastot Vaasan kaupunginkirjasto Varastokirjasto Vaski-kirjastot Vöyri Åbo Akademin kirjasto\nAnders-kirjastot Heili-kirjastot Helmet-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kansalliskirjasto Kirkes-kirjastot Kuopion kaupunginkirjasto Kyyti-kirjastot Lapin kirjasto Lukki-kirjastot OUTI-kirjastot PIKI-kirjastot Ratamo-kirjastot Rutakko-kirjastot Turun yliopisto Varastokirjasto Vaski-kirjastot Åbo Akademin kirjasto\nThe assistant, suomi\nTremayne, S. K., kirjoittaja ; Rekiaro, Ilkka, kääntäjä\nHeili-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kansalliskirjasto Kirkes-kirjastot Kyyti-kirjastot Rutakko-kirjastot Vaski-kirjastot\nEldpojken Näytä tarkat tiedot\nThe fire child, svenska\nTremayne, S. K., författare ; Mörk, Ylva, översättare


Heinäkuu kuumensi asuntomarkkinat – käytetyn asunnon kauppa pyörii hyvin : KVKL\nHeinäkuu kuumensi asuntomarkkinat – käytetyn asunnon kauppa pyörii hyvin\nVanhat asunnot käyvät nyt kaupaksi ja niiden imussa koko asuntokaupan määrä on tänä vuonna ollut kaksi prosenttia edellisvuotta edellä, kertovat Kiinteistönvälitysalan Keskusliiton tuoreet tilastot. Omakotitalojen suosio on ollut kasvussa vuoden ensimmäisellä puoliskolla. Etelän suurten kaupunkien ohella kauppa on kasvanut Porvoossa, Kuopiossa, Seinäjoella ja Joensuussa, ja mökkikauppa on ollut kasvu-uralla jo neljättä vuotta.\nKiinteistönvälitysalan Keskusliiton toimitusjohtajan Maria-Elena Ehrnroothin mukaan tammi-kesäkuun myynti on prosentin edellä viime vuotta ja jos toteumaan lasketaan myös poikkeuksellisen vilkas heinäkuu, ollaan jo kahden prosentin vauhdissa. Kaupan lukuja kasvattaa käytettyjen asuntojen kysyntä, uusien asuntojen kauppa on hiljentynyt samalla kun uudistuotannon tarjonta on ennätysluvuissa. Tilastoasiantuntija Ilkka Lehtisen mukaan uusien osakeasuntojen rakentamisessa normaalitasolle palataan vuonna 2021.\nKiinteistönvälitysalan Keskusliiton hallituksen puheenjohtaja Jussi Mannerberg iloitsee heinäkuun korkeista kauppaluvuista. Heinäkuussa vanhoja asuntoja myytiin jopa 9,5 % enemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Perheasunnoista oli kesällä selkeästi kysyntää, omakotitalojen kauppa kasvoi heinäkuussa viime vuodesta 13,6 %, rivitalojen 9,6 % ja kerrostalojen 7,4 %.\nViime vuoden tammi-kesäkuuhun verrattuna asuntoja myytiin erityisen hyvin Turussa 8,2 %, Helsingissä 6,5 % ja Espoossa 6,4 %. Kasvukeskusten lisäksi asuntokauppaa käytiin keskiarvoa paremmin Seinäjoella 5,7 %, Joensuussa 5,3 % ja Porvoossa, jossa kauppamäärä kasvoi jopa 13 %.\nPääkaupunkiseudulla vanhojen kerrostaloasuntojen hintataso on pysynyt samana touko-kesäkuussa. Muissa Suomen isoimmissa kaupungeissa hinnat nousivat toukokuuhun nähden prosentilla. Pääkaupunkiseudulla hinnat ovat nousseet vuodessa 2,5 % ja muualla Suomessa 1,2 %. Tampereella hinnat ovat nousseet vuodessa 3,2 %, Turussa 3 % ja Oulussa hinnat ovat pysyneet samana.\n”Asuntojen hinnat ovat kehittyneet maltillisesti, eikä Suomen asuntomarkkinoilla ole merkkejä asuntokuplasta”, Ehrnrooth kuvailee.\nVanhojen kerrostaloasuntojen hinnat nousivat tammi-kesäkuussa useissa kaupungeissa viime vuoden viimeiseen neljännekseen nähden. Eniten hinnat nousivat Oulussa 7,2 %, Tampereella 3,7 %, Vaasassa 2,3 %, Helsingissä 2,2 %, Kuopiossa 2,2 % ja Vantaalla 2,1 %. Vuoden 2019 toinen kvartaali nosti Oulun ja Tampereen kovimpien neljän nousijan joukkoon Helsingin ja Turun oheen.\nPääkaupunkiseudulla käytetyn kerrostaloasunnon keskimääräinen neliöhinta oli kesäkuussa 4784 euroa, ja muissa Suomen 10 suurimmassa kaupungissa 2444 euroa. Tampereella vanhan kerrostaloasunnon keskimääräinen neliöhinta oli kesäkuussa 3000 euroa, Turussa 2696 euroa ja Oulussa 2194 euroa.\nHelsinki ja Espoo ovat selvästi kalleimmat kaupungit. Hintojen nousun myötä Tampere on kallistunut Vantaan ohi ja Turussakin lähestytään Vantaan hintoja. Helsingissä käytetyn kerrostaloasunnon keskimääräinen neliöhinta oli tämän vuoden toisella vuosineljänneksellä 5396 euroa Espoossa 3712 euroa ja Vantaalla 2708 euroa. Tampereella käytetty kerrostaloasunto maksoi keskimäärin 2933 euroa ja Turussa 2609 euroa.\nKesä vilkastutti omakotitalojen kauppaa sekä pääkaupunkiseudulla että erityisesti muualla Suomessa. Vanhan omakotitalon keskimääräinen myyntiaika pääkaupunkiseudulla laski kesäkuussa neljällä päivällä 103 päivään ja muualla Suomessa 14 päivällä 114 päivään. Kerrostaloasuntojen myyntiajat pysyivät samoina kuin toukokuussa. Vanhan kerrostaloasunnon keskimääräinen myyntiaika oli kesäkuussa pääkaupunkiseudulla 61 päivää ja muualla Suomessa 87 päivää.\nLoma-asuntojen kauppa on vilkastunut viimeiset kolme vuotta, viime vuonna välittäjät myivät ennätykselliset 3452 loma-asuntoa. Vuoden 2019 heinäkuun loppuun mennessä̈ oli myyty 1945 loma-asuntoa, mikä̈ oli hieman enemmän kuin edellisenä̈ vuonna vastaavana ajanjaksona. Vapaa-ajan kohteiden kauppa vilkastuu toukokuussa ja paras myyntisesonki ajoittuu kesä̈-elokuulle. Loma-asuntojen hinnat olivat huipussaan vuosina 2011-2013. Vuodesta 2016 hinnat ovat olleet varsin vakaat ja hintataso on kymmenisen prosenttia huippuvuotta 2012 alempana. Arvokkaimmat kohteet myydään toukokuussa.\nKiinteistönvälittäjät odottavat vilkasta asuntokauppasyksyä. Tilastokeskuksen kesäkuussa julkaistun Kuluttajabarometrin mukaan 13 prosenttia kotitalouksista suunnittelee uuden asunnon ostoa 12 kuukauden sisällä. Aika asunnon ostolle onkin suotuisa myös matalan korkotason ansiosta ja todennäköisesti suomalaiset saavat nauttia alhaisesta korkotasosta vielä pitkään, viitteitä korkojen noususta ole tiedossa.\nSuuret taloyhtiölainat ja velkaantumisen hillitseminen ovat olleet tapetilla ja hallitus pohtii mahdollisuutta rajoittaa oikeutta vähentää yhtiölainan lyhennyksen osuus vuokratuotosta. Tämä saattaa aiheuttaa epävarmuutta erityisesti asuntosijoittajien keskuudessa.\nEhrnrooth toivoo uudelta hallitukselta toimia muuttotiheyden kasvattamiseksi. Liitto ajaa osakeasuntojen ja asuinkiinteistöjen varainsiirtoverokantojen yhtenäistämistä kahteen prosenttiin.\n”Asunto-omaisuuden kohtelu tulisi olla verotuksellisesti yhdenvertaista. Varainsiirtoveron alennus toisi myös piristysruiskeen asuntokauppaan ja lisäisi työvoiman liikkuvuutta”, toteaa Ehrnrooth.\nHallituksen puheenjohtaja, LKV\nPuh. 050 3396 214


Karkaavatko avauksesi metsään? – syy voi olla liian pitkässä draiverin varressa - Golfpiste.com\nKarkaavatko avauksesi metsään? – syy voi olla liian pitkässä draiverin varressa\nTeksti Marko Kuivasaari Lauantaina 5. tammikuuta 2019\nOikean pituinen varsi löytyy vain testaamalla. Liian moni harrastaja uhraa avauksistaan tarkkuuden haikaillessaan lisämetrejä, joita ylipitkä varsi ei välttämättä edes tuo.\nTuttu ajatus? Lyöntisi toimii varsin moitteettomasti pienemmillä mailoilla, kenties hybridillä ja väyläpuillakin. Mutta kun tartut settisi pisimpään mailaan, draiveriin, tilanne on toinen. Avauksia on vaikeuksia pitää väylillä, ja tuloskorttiin tulee isoja lukuja.\nSyitä kehnoihin avauksiin voi olla monia, mutta yksi turhan pienelle huomiolle jäävä – joskaan ei vähäisin – syy liittyy liian pitkään draiverin varteen.\nYleisesti ajatellaan, että mitä pidempi varsi draiverissa on sitä suurempi mailanpään nopeus sillä on mahdollisuus saavuttaa. Tätä ajatusta tukee se tosiseikka, että pituuslyönnin kaksinkertainen maailmanmestari Joe Miller käyttää draiverissaan 50-tuumaista vartta.\nToisin sanoen, jos pitkä varsi yhdistetään pitkään lyöntiin, eikö kaikkien kannattaisi käyttää kilpailuissa sallittua maksimipituista 48-tuumaista versiota? Asia ei ole kuitenkaan niin yksiselitteinen.\nDraivereiden varsien keskimitta ammattilaiskiertueilla on 44,5 tuumaa, kun kauppojen hyllyissä olevissa draivereissa se on jopa tuuman verran enemmän. Jokaiselle pelaajalle on joka tapauksessa löydettävissä oma optimaalinen draiverin varren pituus, jolla hän saa aikaan maksimaalisen mailanpään nopeuden.\nKaupoissa olevien draivereiden valmistajakohtaisesti toisistaan poikkeavat varren pituudet vain korostavat custom fit -mailansovituspalvelun tärkeyttä.\nMutta toistuvien kärki- ja/tai kantaosumien vuoksi sama pelaaja ei pystykään muuntamaan lisääntynyttä svinginopeutta pallon lähtönopeudeksi saavuttaakseen enemmän pituutta.\nMuun muassa Tiger Woods pelasi vuosikausia 43,5-tuumaisella varrella, ja maailman huipulta löytyy monia muitakin lyhyen tai lyhyehkön draiverin varren käyttäjiä. Kyseisillä ammattilaisilla on keskitasoa suurempi svinginopeus, minkä vuoksi he eivät muutenkin pitkälyöntisinä haikaile varreltaan ylimääräisiä tuumia. Nämä pelaajat priorisoivat tarkkuutta ja kontrollia valitessaan draiveri-asetuksiaan.\nEi ole epäilystä, etteikö 45,5-tuumainen varsi lisäisi suurimman osan kohdalla mailanpään nopeutta verrattuna 44,5-tuumaiseen versioon. Mutta tarkkuutta ei ole järkevää uhrata pituuden ehdoilla. Jokainen puoli tuumaa osumapinnan keskikohdan ulkopuolelle suuntautunut osuma verottaa lyöntipituutta viitisen prosenttia.\nJoe Millerin pituuslyöntikisoissa käyttämä 50-tuumainen draiverin varsi ei käytännössä toimisi pelitilanteessa kenelläkään. Kauppojen hyllyissäkin olevat draiverit tapaavat olla tämän tästä turhan pitkiä. Kuva: Getty Images\nToisin sanoen, jos draiverin varsi on kontrollin kannalta liian pitkä, seuraa sen käytöstä herkemmin myös epätarkkoja osumia. Näin ollen pelaaja voi menettää avauksissaan samanaikaisesti sekä pituutta että tarkkuutta.\nOptimaalisen pituuden saavuttamiseksi pelaajan on hyödyllisintä osua lavan keskikohtaan. Hän voi ottaa käyttöönsä 47-tuumaisen varren, mikä kenties lisää svinginopeutta viisi mailia tunnissa. Mutta toistuvien kärki- ja/tai kantaosumien vuoksi sama pelaaja ei pystykään muuntamaan lisääntynyttä svinginopeutta pallon lähtönopeudeksi saavuttaakseen enemmän pituutta.\nLaunch monitor eli lyöntitutka on ainoa aukoton tapa selvittää omaan peliin parhaiten sopiva varsi. Laite kertoo mailan- ja pallonnopeuden lisäksi lyönnin mitan ja hajonnan eripituisilla varsilla. Jos svinginopeus lisääntyy pidemmällä varrella, mutta pallonnopeus säilyy muuttumattomana, on ylimääräinen mailanpäännopeus hyödytön. Tässä tapauksessa pelaaja tekee itselleen karhunpalveluksen ja uhraa tarkkuuttaan aiheetta.\nJokainen pelaaja on yksilö. Nopeasti svingaavat todennäköisimmin nauttivat lyhyemmän varren tarjoamasta kontrollista, kun taas korkeammalla tasoituksella pelaavat hitaammat svingaajat saavat kaipaamaansa pituushyötyä pidemmästä varresta.\nAjatuksia ja tavoitteita on aiheetonta valaa samaan muottiin, koska golfarit priorisoivat pelin osa-alueita vaihtelevalla tavalla. Pelaajan kannattaa miettiä omia vahvuuksia ja heikkouksia, ja kokeilla – mieluiten custom fit -asiantuntijan luona – eripituisia varsia ennen lopullista valintaa. Pituuden ja tarkkuuden välistä suhdetta on silti aina aiheellista pohtia. Lopputulema kallistuu tyypillisimmin jälkimmäisen suuntaan.\nPuukolmonen on hyvä draiverin korvike – etenkin jos pituus riittää…\nPuukolmosta voidaan tänä päivänä kutsua toimivaksi ”varadraiveriksi” tai ainakin sen rinnakkaiseksi vaihtoehdoksi.\nAmmattilaiskiertueilla puukolmosen käyttäminen avauksissa on arkipäivää, mutta toisin on tavallisten harrastajien kohdalla. Draiveri kun tunnutaan kaivavan bägistä kerta toisensa jälkeen esille, vaikka sen hallittavuus ei olisi ihan parhaalla mallilla.\nGolf Digest teki muutama vuosi sitten testin, jossa haettiin vastausta siihen, kuinka paljon sekä nopeammin (yli 105 mailia tunnissa) että hitaammin (alle 95 mailia tunnissa) svingaavat häviävät pituutta käyttäessään draiverin sijaan puukolmosta.\nNopeammin svingaavat menettivät pituutta 25,2 metriä (draiveri 237,8/puukolmonen 212,60), mutta hitaammin svingaavien pituuden menetys oli vain 13,12 metriä (draiveri 200,50/puukolmonen 187,40).\nEro selittyy sillä, että hitaammat svingaajat hyötyvät puukolmosen suuremman nostokulman tarjoamasta kantavuudesta, kun taas nopeammin lyövien kohdalla puukolmonen tuottaa liikaa pituutta vähentävää spinniä.\nOn myös muistettava, että nykyteknologia on tehnyt väyläpuiden lyöntipinnoista yhä kimmoisampia, tuottaen monen golfarin haaveilemia lisämetrejä. Puukolmonen on siis mitä mainioin draiverin sijainen, jos pitkä maila ei syystä tai toisesta ole kaikkein tottelevaisimmillaan. Vaativimpien harrastajien joukossa silti tuskin ollaan – ainakaan pidemmillä par-nelosilla – tyytyväisiä 187 metrin avauksiin.\nSe korostaa entisestään – varsinkin hitaammin svingaavien kohdalla – oikean pituisen draiverin varren valintaa.\nPituus myy enemmän kuin tarkkuus\nLopun kaiken herää kysymys, mikä on välinevalmistajien vastuu varreltaan turhan pitkien draivereiden hyllyversioiden toimittamisesta golfkauppoihn? Pitkälle lyöminen on tunnetusti yksi harrastajan suurimmista kliimakseista, ja tätä hinkua mailayhtiöt eivät vapaaehtoisesti halua lyhemmillä standardivarsilla tyrehdyttää.\nKun edelleen iso osa draiveri-kaupoista tehdään ilman custom fit -palvelun tarjoamaa hyötyä, voidaan vain arvailla, kuinka paljon miljoonien golfareiden bägeistä löytyy epäsopivia draivereita. Tarkkuus on lajin tärkein pelillinen elementti, mutta avausmailan liian pitkä varsi syö monen kohdalla pelinautintoa ilman omaa syytä.


Yksin Baariin | Suomi Uutiset\nValtakunnansyyttäjä Sarjaliput Vr vr veturi tarjoukset Koiratutka Liittymä Tracker SIM Liittymä Telia/DNA (0). Ultracom Avius Koiratutka, Avius on uudenlainen metsästystutka – sen avulla tiedät koirasi sijainnin vaikka olisit GSM-verkon ulkopuolella. Et tarvitse GSM-verkkoa myöskään käytön aikana, koska voit käyttää laitetta kotona esiladattujen karttojen avulla. Koiratutka-paketti sisältää kaikki mitä tarvitset jahtikautta varten . Uusi Ultracom R10 on\nLohi Sarjaliput Vr vr veturi tarjoukset Koiratutka Liittymä Tracker SIM Liittymä Telia/DNA (0). Ultracom Avius Koiratutka, Avius on uudenlainen metsästystutka – sen avulla tiedät koirasi sijainnin vaikka olisit GSM-verkon ulkopuolella. Et tarvitse GSM-verkkoa myöskään käytön aikana, koska voit käyttää laitetta kotona esiladattujen karttojen avulla. Koiratutka-paketti sisältää kaikki mitä tarvitset jahtikautta varten . Uusi Ultracom R10 on\nZizzy Hyvää Vappua Ruotsiksi Hyvää vappua kaikille! Lähettänyt Omppu Martin/ Reader, why did I marry him? klo. Blogistanian palkintoehdokkaani 2019 – Vuonna 2019 luin monta hyvää kirjaa, mutta blogini oli enemmän tai vähemmän tauolla, erityisesti. Ruotsiksi on onneksi ehditty kääntää myös tämä. Kir. Miksi muuten hyvää vappua toivotetaan usein ruotsiksi? Seo Heinävaara Autotalli Ratsukellari Helsingin Ratsutarvike\nPaavo Tynell Valaisin Mistä Tunnistaa lastenistuin pyörään painoraja nopean lähtömme, ja tarpeeksi pitkän linkkumatkan jälkeen olin onnellinen että olin ylipäätään helsingissä turvallisesti. tankattuamme itsemme terveellisellä(?) aterialla, lähdimme käpöttelemään nosturia kohti noin puoli kymmenen aikoihin. paikanpäällä odotti jonkin asteinen järkytys, jono ovelle oli piiiitkä. siinä rauhallisesti. Zizzy Hyvää Vappua Ruotsiksi Hyvää vappua kaikille! Lähettänyt Omppu Martin/ Reader, why did I marry\nKaksi vuotta työn alla ollut ja lähes kahden miljardin dollarin rahoituksen kerännyt Quibi (siirryt toiseen palveluun).\nLinnamäki Valtakunnansyyttäjä Sarjaliput Vr vr veturi tarjoukset Koiratutka Liittymä Tracker SIM Liittymä Telia/DNA (0). Ultracom Avius Koiratutka, Avius on uudenlainen metsästystutka – sen avulla tiedät koirasi sijainnin vaikka olisit GSM-verkon ulkopuolella. Et tarvitse GSM-verkkoa myöskään käytön aikana, koska voit käyttää laitetta kotona esiladattujen karttojen avulla. Koiratutka-paketti sisältää kaikki mitä tarvitset jahtikautta varten . Uusi Ultracom R10\nEm 2020 Tulokset Taloustutkimuksen toteuttaman tutkimuksen mukaan jalkapallo on tällä hetkellä Suomen toiseksi arvostetuin urheilulaji. SM-tulokset (25.8.2019) SM-sarja on päätetty perua kauden 2020 osalta. Myöskään EM-kisoja ei järjestetä Suomessa tänä vuonna. Monien osallistujamaiden mestaruussarjat sekä Eurocup ja Eurochallenge ovat niin ikään peruttu, joten kilpailijoita ei viivalla juuri nähtäisi. Suomalaisurheilijat tilittävät tuntojaan EM-kisojen. on Apr 23, 2020 at 10:45pm\nSuoratoistopalvelu Quibi tarjoaa katseltavaa hetkiin.\n– Kaksi vuotta työn alla ollut ja lähes kahden miljardin dollarin rahoituksen kerännyt Quibi (siirryt toiseen palveluun).