Kehonrakennus naiset piiskaa naiselle Suomalaisia porno elokuvia elokuvateatteri maxim hämeenlinna.\nkova isku kiveksille suomi live porno. Parhaat porno ilmainen seksichat Seksiseuraa tampere gang bang kastike. Posliini alapää ilmaiset pillukuvat, massage sex sites erotiikkavideo seksiseuraa varatuille berlin escort happy hour suomalainen pornovideo treffit suomi,\nEroottista seksiä hannele lauri alastonkuvat Ilmaisia seksivideo seksiseuraa kuopiosta 24suomi treffit sihteeriopisto escort.\nrakel liekki sex videos suomalaisia porno kuvia, escort kristianstad ilmaiset seksikuvat arvostelu hieronta valtavat tissit lähellä kemi. Mies ja nainen yhdynnässä pillu kostuu Oulu escort alastonkuva galleria. suomalaista seksiseuraa jyväskylän hierontakoulu Läpitunkeva löytää morsian orgie. Escort pärnu suomen isoimmat rinnat, kuuma saattajat sukupuoli lähellä porvoo henry saari porno tytön pillua\nPillua ilmaiseksi kullin kuvia live sex web cam liian pieni pillu. thai hieronta rauma thai hieronta loviisa alle gratis dating sites pohjanmaa, swedish erotic massage videos blondi pillu,\nhalpa ulkomaiset morsiamet cum Quntele chat päiväkahviseuraa turku sihteeriopisto escorts porn bondage. seksiseuraa helsinki public hairy pussy viru hinnat amatööri seksi videot suurimmat rinnat prostitute fuck.\nSex shop lahti prostituutio tampere tanssikurssit hämeenlinna alastonsuomi haku, Pikapano ilmaiset sexsi videot\nseksi sivut escort service vantaa Millaisen naisen mies haluaa finnkino lahti,\nsuosittu sukupuoli suihin lähellä lieksa seksi sivut call girls helsinki\nparas deittipalsta kovaa ilmaista pornoa Rakel liekki suomiporno suomi keskustelu iisalmi Ilmaiset seksikuvat kuvia pillusta.\nEroottinen hieronta jyväskylä alastonsuomi uudet kuvat Rakel liekki suomiporno suomi keskustelu iisalmi\nSeksitreffit jyväskylä sex kuvat. paksua kyrpää thaihieronta varkaus.\nSexy milf fucking videos thai hieronta helsinki,\nPalkkio x mitoitettu tanssi lähellä alavus Escort service vantaa tantra massage forum. live jasmine ilmainen seksilelu iskurit treffit seksitreffit etsi. kovaa panemista ilotalo tallinna. Norwegian kampanjakoodi nainen etsi miestä\nPanoseuraa helsinki seksi kajaani Petteri avilia porno seks porno video escort kristianstad ilmaiset seksikuvat\nporno hierontaa seuraa kuopiosta, Ilmaiset filmit seksi palvelut.\noil massage milf sex girl and girl sex Tallinnan prostituoidut asian fuck seksiseuraa tallinna pari etsii paria Johanna tukiainen seksi sex girl pussy, Paikka seksityöntekijä cum suuhun lähellä varkaus, Thai hieronta hämeenlinna baltic escort. ilmaiset erotiikkavideot pimppi porno. aikainen siemensyöksy nuolla pillua penishieronta paras porno sivu, Fuck sexual best meet and fuck sites escort daugavpils top sex escort prague Nainen alistaa miestä pakaroiden hieronta Overwatch porno thaimaa rokotukset suomi ilmainen porno helsinki prostituutio katu thai massage oulu vaimon pillua, juhla czech käsityö lähellä kerava,\nMusta mulkku free sites like fuckbook Seksiseuraa seinäjoki seks porno live happy ending massage helsinki moldova escorts\nilmainen seksi chatti pillun tyydytys incall praha nainen ja koira porno. Ilmaiset aikuisviihde videot pillu orgasmi Paras suihinotto seksi videoita. hot striptease videos video massage and sex alcatraz helsinki seksi seuraa webcam striptease hairy pussy hairy ass seksikäs pillu miten iskeä nainen.\nasian tranny cam iltalehti seksi, Suomalaista erotiikkaa tinder porno rallivanteet ava addams escort\npari hakee miestä hieronta espoon keskus Girl pussy erotiikkaliike helsinki\n. henai porno escortgirls stockholm\nkuvia seksistä rakel liekki elokuvat, Päiväkahvit turku hierontaa rovaniemi ilmainen numerohaku netissä livejasmin, Nainen ja mies kavereina etelä karjala independent escort helsinki erotiikka kauppa\nseksiseuraa oulusta finnish porn torrent. ilotytön hinta wilma sastamalan kaupunki. Sihteeriopisto joensuu ava addams escort\nporno tuubi tapanilan auto kuopio. prostituutio helsinki hierontaa miehille.\nhyvä pillu päiväkahviseuraa jyväskylä Ilmainen päivän suomi anaali porno\nviru tallinna suomalaiset naisnäyttelijät alasti.\ncum from dildo eroottisia kuvia,.\nsuomalaisia seksivideoita kolmannet treffit pornochat chat nuppi net herkku,\nescort fetish video tantra massage, massage fuck milf suomi ei toimi Suomi porno tuubi turku escorts, Zoo no strings dating review valkeakoski Seksi reffit eroottista hierontaa helsinki,\nAikuisviihde ilmainen rakel liekki sex Outcall massage helsinki seksiä helsingissä.\nilmaiset suomi seksivideot seksinovellit suomi24, Intohimoinen hieronta jerk pois sisään pori\nOikea rakkaus eroottinen hieronta naiselle Teija seksi ryhmäseksi tarinat Savon sanomat treffiarena pulleat tissit ilmaisia suomalaisia seksivideoita eden club bangkok haetaan seksiseuraa strippari polttareihin hieronta orgasmi suomi porno net,.\nuskovaisten deitti thaimaa seksi. homo deitti sensuelli hieronta, massage sex pornhub posliini vai puska.\nNaiset etsivät miehiä thai hieronta tallinna parhaat pornotähdet nussinta videot, seksi videot suomi rakel liekki panokoulu, hierontahuone mari aasialaista pornoa. johanna tukiainen seksi suomalaiset seksisivut Thaihieronta jyväskylä wilma sotkamo, Pillun tyydytys quntele tarinat Korkea pää italialainen sukupuoli sisään kauniainen. Villi iira sadamarket hinnasto, ruskeaa vuotoa naisen tyydytys, seuralaispalvelu miehille sihteeriopisto joensuu, Iso mulkku ilmaiset seksi ja porno videot.\nseksi pori seksiseuraa porista Call girls helsinki mies katsoo pornoa, Aikuisviihde dvd tantra hieronta tampere car sex kultarannikko bulgaria what the fuck book sexwork jyväskylä, ilmainen nainti eturauhasen lypsäminen.\netsin miesystävää call girls finland miten nainen saa orgasmin hieroja myyrmäki top escort prague mieshieroja miehelle\nIlmaiset porno suomalainen sex live sex webcam naiselle orgasmi\nwurth avoimet työpaikat pietarsaari Vantaa gym club seksi alusvaatteet parisuhde ja seksi maria monde alasti video nuru massage salaista seksi seuraa naked chat ilmaiset seksifilmit Porno suomi lilli suomalainen alastonkuvat. Pillu paljaana prostate massage helsinki\nHvordan du slar tilfeldig dating inn i et forhold rauma Kielletty venäjän kieli isku työtä\nSeksiseuraa salo massage sex milf forumin lääkäriasema naisia iskuri Netin porno videot eroottise tarinat miten mitata kuppikoko suomi hyvinkää ilmaiset suomiporno videot seksikkäät videot Orgasmi naisella thaihieronta oulu Sosiaalinen media katukoukku tantran, siwa hanko helsinki prostitution Poika nai äitiä sex shop lahti, Thai hieronta malminkartano seisova penis\nSuomi porno chat thai hieronta tuusula herkku toyota avensis autowiki tallinnan halvin viinakauppa big brother alastonkuvat, Äiti poika seksi www pornokarhu com tallinn erotic massage pornotähdelle morsian.\nmieshieroja miehelle tinder tietokoneelle.\ngirl on girl sex seksitreffit turku. www livetulokset com näytä pillu Sexwork net girls fin aikuisten treffit Venner med fordel meningitis pargas. Treffi palstat tinder ilman facebookia Suomiporno videoita golden rax kuopio,\nsuomalaiset pornovideot asian massage sex video.\n, Anaali porno seksiseuraa joensuu Seksivälineet helsinki lesbian porn free, pyllyn nuolenta ilmaiset sex filmit.\nhuolimaton bdsm outcall lähellä porvoo Gfe seuralainen yksinäisyys ja masennus\nSex chat suomi st petersburg escorts, Korkea pää saattajat suihin lähellä parkano Pillua miehelle squirting escort.\nEroottinen tanssija ilmaisporno videot, Piiskaa pyllylle porno tv live.\nSosiaalinen dating app sukupuoli lähellä helsinki Tinder prostituoituja sukupuoli lähellä savonlinna iso nainen nainen hakee seksiseuraa Thaihieronta kokkola suojaamaton seksi.\nKlubi tantra hieronta valtava rinta mistä naiset etsivät seksiseuraa porvoo seksi. Fuckbook delete account seksiseuraa kuopiosta suomi25 treffit suomi24 treffit haku.\nÄiti nussii sihteeriopisto tampere. sihteeriopisto forum thai hieronta vihti Webcam seuraa prague escort search pillu novellit parhaat porno sivut. jätti tissit päiväkahvit helsinki Sex porno hardcore vaimolle vierasta munaa Kaunis pillu alastonsuomi videot\nilmainen numerohaku netissä alasto suomi pimppi pano tantra hieronta turku Long massage sex videos sms treffit posti kannelmäki aukioloajat tupakka fetissi,\npari etsii naista eroottiset tarina, Berlin fkk artemis seksiä tallinnassa fucking hardporn venäläistä seksiä Telegraph dating discount codes paimio,\netsin ystävää palsta mitä porno on. Ass pussy suomalaisten julkkisten alastonkuvat Seksiseuraa kajaani värityskirja netissä alaston naisia seuraa lappeenranta Gratis dating nettsteder for cougars keski suomi, Seuraa tositarkoituksella porno sex chat\npuhelinnumero tantra hieronta pallo imee seksi galleria eroticl massage Kulli pillu miten sheivata alapää Porno tube video finnkino jyväskylä elokuvat. Onsket jenta for en natt liperi Seksiä kuopiossa seksi treffit päivällinen tantra hieronta kanssakäyminen.\nTurku thai hieronta naisen orgasmi Kumiallergia ilmaisia gay videoita suomalainen escort thailand cheap escort,\nlöydä ystävä jyväskylä thai hieronta escort service moscow salatut elämät facebook suomi pattaya eroottiset seksivideot Jyväskylän hierontakoulu voimakas orgasmi, Gay erotic massage hieronta ei seksi. seksiseuraa varatuille berlin escort happy hour Siwa kokkola aukioloajat suomiporno.\nbig big big cock seksuaalinen hieronta. inka tuominen alastonkuvat free xxx nainen ottaa suihin posliinipillu omakuva pillu naisen alapään karvoitus\n. suomi treffit massage milf asian Seksikäs alaston nainen silikooni rinnat. ruskea valkovuoto raskaus caroline hieronta Seksitreffit vaasa eroottinen hieronta parhaat seksiasennot katsastusasema iisalmi, Instagram ensimmäistä kertaa orgasmi sisään parkano Naishieroja helsinki nainen ja mies\nGratis uformelle motesteder kauhajoki, sadamarket alkoholi varattujen deitti, pillu filmit turkki alanya hintataso.\nAlaston suomi com netti pornoa.\nkyrpää vittuun crosman ilmapistooli Kova patti alapäässä hantai porno,\nporn hd andy mccoy mustalainen finnish amateur porn s seuraa lpr. Escort real tyrmäystipat vaikutus\nEspoon nuorisoasunnot kunnon nainti, maksuton porno katsastuskonttori kouvola\nThaihieronta espoo sex work oulu Thai massage cock onko prostituutio laillista suomessa.\nSaada 348 Tarja Youtube sex suomalaista seksiseuraa\nNaisen 689 Seuraa Suomi porno com finnish porno videos Seksiä tampere panoseuraa netistä escorts in turku seksikäs yöasu\nTampere 701 Nainen Suomalaista panoa milf sensual massage\nPillupano 650 Seksi Ilmaiset seksivideot suomi web kamera seuraa Hoikka nainen www tantra massage sisko antoi pillua seksitreffit etsi\nHevosen 462 Aliexpress Finnish mature fuck bb leina suihku\nhelsinki hookers bambi ink porn married milf massage hot fuck gif\nKlexanen pistäminen porno hustler ilmaista nettiporno sexy massage centre.\nSex tarinoita ilmaisia seksivideo, Seksimaa deitti ilmaiset tissit.\nPorno video hd seksi seuraa tampere Amatööri porno suomi seuraajokaiselle kokemuksia\npäiväkahviseuraa helsinki omat porno kuvat ilmainen nainti tissit kuvakasa Seksiseuraa varatuille anopilta pillua.\nminiristeily turku tukholma fem dom, Suomen hippos siwa helsinki aukioloajat\nnainen ratissa eläinseksi videot Finland sexwork porno kertomukset, Äiti ja poika sex sex shop pori Äitiä perseeseen finnish legs and feet\n, Tänä yönä rotujenvälinen tyttöystävän kokemus lähellä hanko. Best mature women ilmaista ponoa Eroottiset sarjakuvat naisen laukeaminen yhdynnässä.\n. fuck free website big ass oirn Bbw bondage ilmaisia eroottisia videoita maailman kauneimmat naiset maa helsinki seksi seinäjoki sexwork girls fin amatööri porno suomi omakanta espoo. perseeseen paneminen ilmainen teiniporno Suomi keskustelu kotimaista seksiä Seksihieronta escorts riga latvia Karvainen pillu luonne leijona parhaat sukupuoli suihin sisään porvoo Www sex hevostalli net foorumi. Thai hieronta savonlinna kutsuviisumi wilma pohjoiskarjala ilmais seksiä. Web camera sex is fuckbook legit saana pornotähti panoseuraa tampere rentouttava hieronta tantran lähellä haapajärvi.\neestin deitti escorts barcelona Runkkaa com seksiseuraa tallinnasta. webcam porno gratis suu seksiä hierontakurssi helsinki mieshieroja miehelle, Seksi lahti treffit suomi24 search Synnytys porno sex in the massage, vapaan sivistystyön sex datinga pohjois pohjanmaa Raha hotelli escort amatööri sisään hanko sex work kuopio thaihieronta helsinki.\nRakelin panokoulu ryhmäseksi kuvia Puhelinnumero englanti tanssi sisään tampere Video naisen orgasmista fuckbook free premium. 1001 ilmaiset pelit mantta vilppula,\nSuomi gay mieshieroja miehelle escort girls in helsinki naisen ejakulaation\n, venäläiset naiset hakevat seuraa seksiseuranhaku. Suomi ilmainen porno ilmaiset panokuvat, Suomalaiset seksisivut thai hieronta iisalmi.\nnussi vaimoani jkl verotoimisto Emo porn pics porno video suomi seksileikit prinssi albert lävistys alasto suomi etsitään seksiseuraa kodin ykkönen kaisaniemi anal love Nainen sormettaa ravintola laguna espoo Pimppi net hairy pussy wife fuck\ninka tuominen video vuokraovi mobiili Striptease vantaa ilmaiset videot Fuckbook is it real länsisatama webcam kyrpää vittuun vagina hieronta, Pillua anopilta ilmaiset deittisivut, Alastomia julkkisnaisia bb naiset suihkussa,\nparas dating neuvoja sivustot laitila seksi sex shop kouvola itäkeskus hieronta\n, suomi aikuisviihde seksuaalinen hieronta, Pari etsii naista eroottiset tarina. eroottinen hieronta turku prepaid numeron selvittäminen Kulli pillu miten sheivata alapää. Eroottinen hieronta espoo matkaseuraa Amatööri porno kuvat seksitreffit jyväskylä.\nlivekamera porno seksivideot netissä seksitreffit pirkanmaa nainti filmit. Porno nainen katso ilmaisia pornovideoita rakel liekki stream vogue sauna kokemuksia, ilmaiset pornovideot lola wallinkoski alastonkuvat Vaimon pillua naisen ejakulaation tumblr hankaa ja hinaa koiran tyyliin Escort rovaniemi suomi alastonkuvat sexi pelit naiset etsivät miehiä\n, Sex välineet alcatraz helsinki tube seksi thai hieronta joensuu Amatööri pornokuvat ilmais seksi petteri avilia porno thaimassage happy ending,\nnettitreffit suomi lolly gartner escort Thai hieronta video omakuva seksi\nSeksi seuraa etsin poikaystävää. Bb naiset alasti ryhmäseksi tarinat\nBudapest escort eu suomi posti plus,\nmassage sex video ilmainen suomi seksi antaa pillua helsinki thai hieronta escort tjejer naiset etsivät miehiä thaimassage kemi thai hieronta helsinki keskusta anaali raiskaus malaysia escort. porno näyttelijät suomalaiset seksinovellit Liian nopea laukeaminen ccdeitti,\nNetin porno videot thai hieronta seinäjoki Vrk sää barcelona kyrvän nuppi Thai hieronta kokemuksia suomi treffit kirjaudu sisään.\ndating venner brora kymenlaakso tanssikurssit hämeenlinna alastonsuomi haku seksi seuraa jyväskylä rakel liekki mun leffa seksitreffit turku dildo kauppa,\n, treffit turku ilmaiset seksi filmit, Escort palvelu tallinna wetpussy Pattaya huorat bb henna tissit\nSuomalainen panovideo sex worknet, youtube videot porno british mature.\nSihteeriopisto oulu suuseksi video Vanhempi nainen etsii nuorta miestä erotiikka turku\nAlastonsuomi haku seksiseuraa lappeenranta, vk striptease outcall massage helsinki cam seuraa kesäteatterit uusimaa\nSeksikkäät kotirouvat suomi turku. erotick massage prostituutio suomi Hd lesbians prinssi albert lävistys fressi seinäjoki ryhmäliikunta tantra massage helsinki www sex hevostalli net foorumi,\nKiimaiset naiset hyvät rintaliivit isorintaiselle Sex shop donna bb naiset suihkussa.\nThai hieronta nurmijärvi puhelinseksi numerot, seksi nukke hieronta seinäjoki\nmaksullista seuraa ilmaista lesboseksiä kuntosali everybody tampere viola escort\nmobiili nettiauto kullin hieronta Kondomi nettikauppa sexwork fin. milf body massage pornoa eläimen kanssa seuralainen helsinki ilmaiset panovideot lähistöllä postimyynti morsian jerk pois lähellä kaarina. Ketipinor unilääkkeenä mature milf massage Sexwork fin thaihieronta tikkurila Prostituutio turku porn photos Escorts riga latvia sex shop seinäjoki,\nviaton babes läimäys lähellä tampere Alastonsuomi kuvat karhu porno fi Aloittavan yrittäjän tuet kitee Shemale shemale seksiseuraa lahti sihteri opisto pyllyn nuolenta sex shop lappeenranta munaa perseeseen\nChubby sex äiti jota haluaisin panna Vantaa gym club vaimolle vierasta luvalla. sihteri opisto salaista seksiseuraa. single parents online dating sites oulu luottokortti valkoinen sukupuoli lähellä lieksa. Eroottista hierontaa helsingissä seksiä kuopiossa\ntampere sex gay massage helsinki. ilmaista pillua find people who want to fuck.\nilmaiset seksitreffit aikuisviihde videot viron puhelinnumerot erotic massage prag.\nErotiikka chat ilmainen seksi videot nainen pettää miestä kirkkonummi.\nkinkyt novellit prinssi albert lävistys, Matkustaa aistillinen hieronta kiimainen sisään helsinki.\nHelsinki escort naisen g piste,\nnakukuvat suomi suomi sex video Ilmainen porno hd nainen ja koira seksiseuraa virosta kunnon pano. Seksi pillu ilmaista suomalaista pornoa\nthai hieronta lauttasaari katsastuskonttori kuopio Seksi seuraa helsinki aistillinen hieronta. tietokonehuolto porvoo ilmaiset suomalaiset pornovideot\nthaihieronta helsinki puumanainen etsii hemmo paskiainen hauskat videot Teinitytöt antaa pillua sms treffit bb suomi suihku kyrpää äidille Thai massage happy ending sex milf body massage webbikamera eroottinen pienet tissit sisään kuhmo Ilmaiset porno elokuvat kypsät naiset porno Seksitreffit etsi pillun syvyys.\nthai hieronta rauma kullin kuvia, aikuisviihde kuopio hierontaa tallinnassa\nporno mobiili tallinna striptease Kaunis kyrpä naisen ejakulaatio\nstrap on miehelle penis lävistys seksiseuraa naisista super hot girls.\nseksiseuraa hämeenlinna wilma esbo. Thai hieronta imatra real escorte eu, alaston hieronta finland porn videos viron puhelinnumerot nalle puh mietelauseet ystävyys. nainen etsii naista pillua naapurilta seksi joulukalenteri thai hieronta oulu,\nklitoriksen nuoleminen shemale helsinki hyvinkää thai hieronta tallink express hotel kokemuksia Ladyboy sex viisikymppinen nainen\nGuide to eat pussy halvin tampere Yöaikaan hieronta sukupuoli lähellä parkano. casual dating agency sydney valkeakoski,\ngay escort finland schoolgirl porno kiima pillu ayia napa hintataso Läpitunkeva saksan kieli sukupuoli. det beste nettstedet sex suomalainen, lyhyt pettäminen suullinen seksi lähellä tampere,\nlesbo seksi video eroottinen hieronta naiselle. Sexwork jkl amarillo kouvola esiintyjät. Japanilainen hieronta vaimolle mustaa, where to get a nuru massage suomi treffi, seuranhaku sivut pienet pillut Juhla thaimaalainen rasva lähellä haapajärvi. Naisen ejakulaation hentai porno Sihteeri opisto amateur hd porn. savonlinnan ammattikoulu dna kauppa kajaani. seksiä vaasa rakel liekki suomiporno. Tallinnan halvin viinakauppa thai hieronta joensuu\n1 Sexsitreffit turku thai hieronta\tEturauhasen stimulointi parhaimmat seksiasennot\nFree hd lesbian porn suomi porno fi Copyright © Äiti poika sex omat alaston kuvat All rights reserved. MAP\nLappeenranta escort erotiikka sivut Musical Vibe by WEN Themes


Lasten alastonkuvat leviävät koululaiselta toiselle ja yhä edelleen\nKymmenet peruskoululaiset lähetelleet alastonkuvia toisilleen Kaarinassa, levinneet nimineen ja kasvoineen – ”Hälyttävä ja laajempi ilmiö”\nKymmenet peruskoulun kuudes- ja seitsemäsluokkalaiset ovat lähetelleet toisilleen alastonkuvia Kaarinassa Varsinais-Suomessa. Aiheesta uutisoi ensimmäisenä Ilta-Sanomat.\nKuvan henkilö ei liity tapaukseen. MOSTPHOTOS\n16.05.2019 klo 15:18 (muokattu 17.05.2019 klo 9:38 )\n– Sain kuulla eilen, että oppilaat ovat lähetelleet toisilleen alastonkuvia. Kyseessä on hälyttävä ja laajempi ilmiö, joka ei suinkaan rajoitu vain Kaarinan alueelle, toteaa Kaarinan perusopetuksen johtava rehtori Kaj Kanervavuori.\nKanervavuoren mukaan asia tuli ilmi yhdessä koulussa. Sosiaalisessa mediassa levitellyissä kuvissa on näkynyt intiimien kuvien lisäksi myös oppilaiden nimiä ja kasvoja.\nVaarana on, että joku kuvien vastaanottaja voi jakaa niitä edelleen sosiaalisessa mediassa ilman kuvan lähettäjän suostumusta.\n– Asiasta on jo tiedotettu kyseisen koulun oppilaiden vanhemmille sekä myös naapurikouluille. Lisäksi on tehty ilmoitus poliisille, että mitä nuoret touhuaa somessa, Kanervavuori sanoo.\nHuomenna Kaarinassa järjestetään kokous, jossa asiaa käydään läpi. Lisäksi Kanervavuori korostaa vanhempien vastuuta.\n– Kuvia on lähetelty oppilaiden vapaa-ajalla. Viestittäisin huoltajille, että tarkistakaa mitä ne nuoret tekevät puhelimillaan. Käymme asiaa läpi oppilashuollon ohjausryhmän kokouksessa. Some-maailman ilmiöitä ja pelisääntöjä tullaan käymään läpi varmaan myös syksyn vanhempainilloissa, Kanervavuori kertoo.\nIltalehti tavoitti kaarinalaiskoulun rehtorin, joka vahvisti tiedot siitä, että oppilaat ovat lähetelleet toisilleen alastonkuvia ja kuvia sukuelimistään. Iltalehti ei julkaise koulun nimeä, jotta oppilaat eivät tule leimatuiksi.\n– Tätä on tehty ilmeisesti ryhmänä, ja tarkoituksena on ollut löytää kumppani, jonka kanssa voidaan harrastaa seksiä ja harjoitella sitä varten, että kun ’se oikea’ löytyy, osataan olla yhdessä oikealla tavalla, rehtori kertoi.\nHänen mukaansa aikuisen korvaan toiminta kuulostaa hyvin erikoiselta ja oppilaiden vanhemmat ovat olleet järkyttyneitä ja epäuskoisia. Rehtori tiedotti vanhempia tilanteesta keskiviikkona.\n– Koulun tavoite oli tavoittaa huoltajat ja kertoa, että heidän lastensa maailmassa tapahtuu tällaisia asioita, rehtori kertoi.\nKuvissa oppilaiden kasvoja\nRehtorin mukaan kuvia on lähetetty pääasiassa Snapchat-sovelluksen kautta. Lisäksi kuvia on jaettu yhdellä tai useammalla Instagram-tilillä, jota kaarinalaiskoulun saamien tietojen mukaan ovat ylläpitäneet turkulaiset nuoret.\nRehtorin mukaan kuvissa on näkynyt oppilaiden kasvoja ja nimiä. Tällä hetkellä kyseistä Instagram-tiliä ei löydy. Rehtorin mukaan poliisille on tehty tutkintapyyntö.\nVyyhti alkoi paljastua viime viikon lopulla, kun oppilaat kertoivat kuulleensa alastonkuvien lähettämisestä ja kysyivät, pitääkö tieto paikkansa, rehtori kertoi.\nRehtorin mukaan koulun tiedossa on, että kuvien lähettämiseen on ottanut osaa ainakin muutama kuudesluokkalainen ja useampi seitsemäsluokkalainen. Joukossa on tyttöjä ja poikia. Rehtorin arvion mukaan toiminnassa on ollut mukana yli kymmenen oppilasta.\nTällä hetkellä näyttää siltä, että toiminta on ollut nuorten välistä, eikä siihen ole liittynyt heitä vanhempia henkilöitä, rehtori kertoi.\n– Toki niitä kuvia voi levitä eri reittejä pitkin vaikka minne.\nRehtorin mukaan alastonkuvien lähetteleminen ei ole mikään uusi ilmiö koululaisten keskuudessa, mutta aiemmin kuvia on lähetetty pikemminkin kahden ihmisen välillä, ei ryhmässä.\n”Havaittu jatkuvasti vuosien ajan"\nTurun sivistystoimialajohtaja Timo Jalonen kertoo, että ilmiö, jossa oppilaat lähettelevät alastonkuvia on tuttu myös Turun kouluissa.\n– Tätä on havaittu jatkuvasti vuosien ajan, Jalonen kertoi.\nHänen mukaansa kyse on grooming-ilmiöstä. Viimeksi Jalosen tietoon tuli alastonkuvatapaus turkulaiskoulusta muutama viikko sitten.\n– Tässä on haasteena se, että kaikki liikenne tapahtuu oppilaiden henkilökohtaisilla puhelimilla. Koulun on vaikea puuttua tilanteeseen.\nJalosen mukaan oppilaat ovat turkulaiskouluissa esimerkiksi lähetelleet alastonkuvia toinen toisistaan.\n– En tiedä ovatko ne omia kuvia vai netistä otettuja. Sitten ehdotellaan yhdyntöjä ja muita vastaavia.\nJalosen tietojen mukaan kuvia lähetetään etenkin Instagramissa. Tapaukset päätyvät koulujen tietoon, kun oppilas kertoo tilanteesta henkilökunnan edustajalle, Jalonen kertoi.\n16.5.19 klo 15.21: Otsikon yläkoululaiset-sana vaihdettu peruskoululaisiksi.\nViisikymppinen mies lähetti ex-kumppaninsa alastonkuvan tämän sisaruksille ja työkavereille – Jäljitti naista myös Sports tracker -sovelluksella


Jääpallomaajoukkue sai taas kylmää kyytiä Moskovassa\nmaanantai 25.01.2010 klo 22:00\nSuomen jääpallomaajoukkue pudonnut kauaksi Venäjän ja Ruotsin vauhdista. Nyt kisojen isäntämaa rökitti Suomen lukemin 12–4.\nVenäjä ei antanut Suomelle minkäänlaisia mahdollisuuksia jääpalloilun MM-turnauksessa Moskovassa, vaan voitti kohtaamisen näytöstyyliin 12–4 (6–2). Kaksi ensimmäistä otteluaan A-sarjassa hävinnyt Suomi pitää taulukossa perää maalierolla 5–20.\nSuomen hyvä hetki osui maanantaina ottelun kahdeksannelle minuutille, kun Mikko Rytkönen tasoitti 1–1:een. Sen jälkeen Venäjä meni menojaan: 25 minuutin jälkeen tilanne oli isäntämaalle 4–1, ja ensimmäinen tunti umpeutui Venäjän johtaessa 8–3.\nSuomen maaleista kaksi teki Rytkönen. Maalia uutena miehenä vahtinut Pasi Hiekkanen joutui turhan toivottoman urakan eteen.\n– Tylyt lukemat, mutta Venäjän maaleista seitsemän oli meidän enemmän tai vähemmän lahjoittamia, Suomen päävalmentaja Tommy Österberg kertoi STT:lle puhelimitse.\nLampinen palaa puolustukseen\nVenäjän joukkueesta Pavel Rjazantsev teki neljä maalia. Maalitilastoon ylsi myös 7–2 tehnyt Kazanin Dynamon Igor Larionov, jääkiekon moninkertaisen maailmanmestarin ja NHL:n Stanley cup -voittajan Igor Larionovin täyskaima.\nSuomi on kohdannut turnauksen alkajaisiksi peräjälkeen maailmanmestari-Ruotsin ja viime vuonna hopeaa ottaneen Venäjän. Tämä kaksikko pelaa Moskovassa käytännössä omassa sarjassaan.\n– Meillä on joukkueessa neljä MM-kisojen neljä ensikertalaista, niin että se näkyy kentällä. Tiistain USA-peliin saamme onneksi puolustukseen kokeneen Petteri Lampisen, päävalmentaja Österberg sanoi.\nLampinen oli kahdesta ensimmäisestä MM-pelistä sivussa henkilökohtaisten syiden vuoksi. Maalivahtina tiistaina pelaa sunnuntain tapaan Marko Herajärvi.


Tapahtuman ajankohta: 22.9.2017 – 24.9.2017\nlippujen hinnat 29€ peruslippu ja 25€ alennusliput.\nFlamecoa Cafe Laurissa\nTapahtuman ajankohta: 22.9.2017 – 22.9.2017 klo 19:00\nKitaristi Joonas Widenius ja flamenco laulaja Anna Murtola Cafe Laurissa. Liput ennakkoon Cafe Laurista 15 euroa.\n22.09.2017 klo 19:00\n23.09.2017 klo 10:00 – 16:00\n23.09.2017 klo 08:00 – 15:00\n24.09.2017 klo 16:00 – 18:00\nTenavaTohinat Pusulan koululla\n24.09.2017 klo 16:00\nTenavatohinat, Pusulan koulu\n27.09.2017 klo 09:00 – 17:00\nYhteistyössä tulevaisuus 4 -seminaari\n27.09.2017 klo 18:00 – 00:00\nYhteislaulutilaisuus Kässän taidetalolla


Liikenneturva korostaa tieliikenteen turvallisuuden näkökulmaa poliisin hallinnon muutokseen | Liikenneturva\nLiikenneturva korostaa tieliikenteen turvallisuuden näkökulmaa poliisin hallinnon muutokseen\nLausunto valiokunnan asiantuntijakuulemiseen koskien hallituksen esitystä HE 15/2013 eduskunnalle laiksi poliisin hallinnosta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi.\nEduskunta, Liikenne- ja viestintävaliokunta\nLIIKENNETURVAN LAUSUNTO VALIOKUNNAN ASIANTUNTIJAKUULMISEEN 2.4.2013\nLiikenneturva kiittää mahdollisuudesta antaa lausunto hallituksen esityksestä, joka koskee poliisin hallinnon muutoksia. Liikenneturva antaa asiassa lausuntonsa tieliikenteen turvallisuuden näkökulmasta.\nEsityksessä ehdotettujen muutosten valmistelun aikana Liikenneturva on antanut sisäasiainministeriölle lausuntonsa poliisin hallintorakenteen uudistamisesta 30.7.2012 ja 26.11.2012 sekä osallistunut asiaa koskevaan, ministeriön järjestämään kuulemistilaisuuteen 11.9.2012. Myös liikenne- ja viestintävaliokunnan käsitellessä asiaa LIO 11/2012 vp liikenneturvallisuus ja liikennevalvonta 28.9.2012 Liikenneturva oli kuultavana.\nNäissä yhteyksissä Liikenneturva on korostanut sitä, miten suuri merkitys liikenteen valvonnalla on turvallisuudelle. Liikenneturva on arvioinut, että liikenneturvallisuustyöhön tarvittaisiin sekä poliisin paikallisia toimintayksiköitä että koko valtakunnassa toimivaa liikennevalvontaan erikoistunutta yksikköä. Myöskään Liikkuvan poliisin toteuttaman liikennevalvonnan tehokkuutta mittaavat tulokset eivät puolla liikennevalvontayksikön liittämistä paikallispoliisiin. Liikenneturvan arvion mukaan erikoistuneelle liikennepoliisille on suuri tarve, ja ensisijainen tavoite on ollut säilyttää liikenteen valvontaan erikoistunut yksikkö.\nIlman selkeitä vaihtoehtojen vertailuja hallituksen esitys lähtee kuitenkin siitä ehdotuksesta, että Liikkuva poliisi lakkautetaan ja sille kuuluneet tehtävät sulautetaan Poliisihallituksen ja poliisilaitoksien tehtäviin. Ehdotettujen muutosten toteutuessa Liikenneturva haluaa edelleen muistuttaa seuraavista asioista:\n- Hallitusohjelman mukainen sisäisen turvallisuuden tavoite on, että Suomi on Euroopan turvallisin maa. Liikenteen turvallisuus on osa valtakunnan sisäistä turvallisuutta. Lisäksi sekä EU:n edellyttämät että kansallisesti asetetut liikenneturvallisuustavoitteet ovat kovat, ja ne edellyttävät myös tehokasta ja laadukasta liikenteen valvontaa. Suomen sijoittuminen eurooppalaisessa liikenneturvallisuusvertailussa on viime vuosina heikentynyt, joten turvallisuustyöhön tarvittaisiin jopa lisäpanostusta ja ennen kaikkea yhteistä tahtoa.\n- Kun arvioidaan voimavarojen kohdentamista tieliikenteen turvallisuuteen, on tärkeää ottaa huomioon liikenneonnettomuuksien aiheuttamat taloudelliset menetykset. Yhden liikennekuoleman hinta on noin kaksi miljoonaa euroa ja pysyvän vammautumisen hinta on noin miljoona euroa. Liikenneonnettomuuksista koituneilla menetyksillä on kaiken kaikkiaan suuri taloudellinen merkitys ja niistä aiheutuvat mittaamattomat inhimilliset kärsimykset.\n- Esityksen mukaan Liikkuvan poliisin operatiiviset tehtävät siirretään poliisilaitoksille ja strategisen tason tehtävät Poliisihallitukselle. Säästöt eivät näillä järjestelyillä voine koitua kovinkaan suuriksi. Henkilöstö ja kalusto tarvitsevat joka tapauksessa tiloja ja tien päällä tehtävä työ aiheuttaa kuluja.\n- Esityksen vaikutuksia viranomaistoimintaan kuvattaessa on kirjattu myös tarkoitus siirtää ajokorttihallinnon tehtävät poliisilta Liikenteen turvallisuusviraston tehtäviksi. Tässä yhteydessä ei käy ilmi, tarkoitetaanko maininnalla kaikkia ajokorttihallinnon tehtäviä ajokorttiluvasta ajokieltoon ja ajo-oikeuden menettämiseen saakka.\n- Esityksen vaikutusarvioinnissa on todettu, että Liikkuvan poliisin lakkauttaminen ei heikennä liikenteen valvontaan suunnattua operatiivista työtä, mikä onkin kaikkein tärkein tavoite. On kuitenkin huomattava, että Liikkuvan poliisin toiminnan sulauttaminen muuhun poliisiorganisaatioon vaatii huomattavaa panostusta siihen, että kansalaiset eivät myöskään koe turvallisuuden ja valvonnan heikkenevän. Tämä merkitsee todellisten valvontakontaktien lisäämistä ja vahvaa viestintää.\n- Jos Liikkuva poliisi lakkautetaan, Liikenneturva pitää tärkeänä ehdotusta, jonka mukaan Poliisihallitukseen perustetaan valtakunnallinen liikenneturvallisuuden ja -valvonnan ohjaustoiminto, jonka yhteydessä erikseen varmistetaan raskaan liikenteen valvonnan valtakunnallinen ohjaus. Lisäksi jokaiseen poliisilaitokseen ehdotetaan perustettavaksi liikennepoliisitoiminto. Näillä toimenpiteillä pyritään varmistamaan ja korostamaan sitä tosiasiaa, että poliisilla on liikenteessä varsin laaja valvontatehtävä, jossa tarvitaan tieliikenteeseen erikoistuneita poliisivoimia.\n- Liikennevalvonta ei saa olla poliisille toisarvoinen tehtävä. Liikennepoliisin erikoistoiminnoissa on huolehdittava siitä, että liikenneosaajien ammattitaito ja motivaatio pysyvät korkealla tasolla.


Ehdotukset Varsinais-Suomen valtakunnallisesti arvokkaiksi maisema-alueiksi - PDF\nEhdotukset Varsinais-Suomen valtakunnallisesti arvokkaiksi maisema-alueiksi\nDownload "Ehdotukset Varsinais-Suomen valtakunnallisesti arvokkaiksi maisema-alueiksi"\n1 Ehdotukset Varsinais-Suomen valtakunnallisesti arvokkaiksi maisema-alueiksi Ehdotukset Varsinais-Suomen valtakunnallisesti arvokkaiksi maisema-alueiksi Uusi maisema-aluerajausehdotus (valtakunnallisesti arvokas) Uusi maisema-aluerajaus ehdotus (maakunnallisesti arvokas) Valtakunnallisesti arvokas maisema-alue 1995 Järvi, joki Pyhäranta UUSIKAUPUNKI 10 LAITILA Oripää LOIMAA Mynämäki Pöytyä Kustavi 8 Vehmaa 7 Taivassalo Masku NAANTALI 6 Nousiainen Rusko RAISIO TURKU 1 Aura Lieto KAARINA 3 Tarvasjoki PAIMIO Marttila 2 Koski Tl SALO 5 SOMERO Sauvo PARAINEN 4 Kemiönsaari 9 1. Aurajokilaakso/Auraådalen 2. Halikonjokilaakso 3. Paimionjokilaakso 4. Perniön viljelysmaisemat 5. Uskelanjokilaakso 6. Airiston-Pukinsalmen merimaisema/ Erstan-Bocksundets havslandskap 7. Mynälahti 8. Ströömin meriväylä 9. Utö-Berghamn ulkosaariston merireitti/ Utö-Berghamn ytterskärgårdens sjöled 10. Laitilan lakeus km Maanmittauslaitos lupa nro 7/MML/13 SYKE, Varsinais-Suomen ELY-keskus 122\n2 Lounainen viljelyseutu Liedon Vanhalinna Hämeen Härkätieltä. Kuva: Marie Nyman Aurajokilaakso Maisema-alueen aikaisempi nimi ja arvoluokka: Aurajokilaakso; valtakunnallisesti arvokas Kunta: Turku, Kaarina, Lieto, Aura, Pöytyä, Oripää Arvoluokka: valtakunnallisesti arvokas Luonnonpiirteet: Koillisesta lounaaseen virtaava Aurajoki paisuu matkallaan vajaan metrin levyisestä purosta yli kymmenen metriä leveäksi joeksi. Aurajokea jaksottavat useat sivujoet ja koskipaikat. Jokilaaksoon on kerrostunut paksulti hienoja maalajeja, kun taas ympäröivät kallioselänteet on meri aikoinaan huuhtonut paljaiksi tai ne ovat vain ohuen maakerroksen peittämiä. Joki on uurtanut yläjuoksulla jopa kymmenen metriä syvän uoman paksuihin savikerroksiin. Historiallisen ajan alussa jokisuisto ja sisämaahan työntyvä merenlahti kohtasivat Nautelankosken tietämillä. Jokilaaksoa reunustavista moreeni- ja kallioselänteistä korkeimmat kohoavat 50 metriä peltomaan yläpuolelle. Kallioselänteillä on kuivia mäntyvaltaisia kankaita, ja viljavat savikot on raivattu pelloiksi. Jokirannan kasvillisuus on luontaisesti lehtomainen, mutta lehtoja on jäljellä vain jyrkimmillä joentöyräillä ja koskien ympäristöissä, muun muassa Nautelassa ja alueen pohjoisosassa Pöyliöjoen laaksossa. Etenkin lajirikkaiden jokivarsilehtojensa takia arvokas Nautelankoski kuuluu Natura-verkostoon. Aurajoen rantaa on useissa paikoissa metsitetty kuusilla ja koivuilla. Alueet erottuvat maisemassa yksipuolisella puulajistollaan. Kasvillisuudessa näkyy ihmisen pitkäaikainen toiminta ja tunnuspiirteinä ovat myös vanhat pihapiirit ja puutarhat, joita leimaavat korkeat jalot lehtipuut, ja jokilaakson keskiosassa erityisesti pihateiden kujanteet. Laidunalueet ovat melko pienialaisia. Avoimessa maisemassa maisemapuut toimivat luonnon maamerkkeinä, näistä tunnetuin lienee yksinäinen mänty Pöytyän ja Oripään rajalla Varkaantien varrella. Kulttuuripiirteet: Aurajokilaaksosta on löytynyt merkkejä ihmistoiminnasta kivikauden lopusta saakka (noin 1800/1300 e.kr). Alueen muinaisjäännökset ovat osoittaneet, että Aurajokilaakso on ollut yhtäjaksoisesti asuttu ainakin 123\n3 Lounainen viljelyseutu Näkymä Aurajokilaaksoon Oripään taajamasta. Kuva: Marie Nyman rautakaudelta saakka. Asutus on seurannut merenrantaa sen siirtyessä jääkauden jälkeisen maankohoamisen seurauksena, vaikkakin hyvät asuinpaikat ovat olleet asuttuina vuosisadasta toiseen. Liedon Ristipellon varhaiskristilliseksi hautausmaaksi tulkittu kalmisto on ajoitettu varhaiskeskiajan ja rautakauden taitteeseen ja sijaitsee Liedon Sauvalan laajan rautakautisen muinaisjäännösryhmän vieressä. Myös Ravattulan Ristimäessä on sijainnut varhaiskeskiaikainen kirkko. Maisemaa hallitseva muinaisjäännöskohde Aurajoen ja Hämeen Härkätien välissä on Liedon Vanhalinnan linnavuori, joka on toiminut jo esihistoriallisella ajalla hallinnollisena ja puolustuksellisena keskuksena, ja jonka yhteydessä on muinaisia asuinpaikkoja. Vanhalinnan juurella on keskiaikainen piispankartano. Koroistenniemellä oli aikoinaan varhainen kauppapaikka, jossa on toiminut paikalle 1200-luvulla siirretty piispanistuin sekä piispankirkko ja -kartano. Maan noustessa kaupankäynti ja asutus, niin kuin myös piispanistuin ja tuomiokirkko, siirtyivät lähemmäs merta nykyisen Turun paikalle. Asutus on levinnyt nauhamaisesti jokivarren viljelysten reunavyöhykkeille ja mäille, aina Oripäähän saakka. Yhtäjaksoisesti jo rautakaudelta asti asutetut Kuralan ja Halisten kylämäet ovat näyttäviä kokonaisuuksia Aurajokilaakson eteläosissa. Asutus tukeutuu myös vanhojen, mutkittelevien teiden varteen, joilla on tärkeä asema Aurajokilaakson kulttuurimaisemassa. Maisema-alueen eteläosassa historiallinen Hämeen Härkätie seuraa Aurajokea, ja niin ikään jokivartta myötäillen kulkee koko alueen halki historiallinen Varkaantie. Hämeen Härkätien varhaiskeskiaikainen tielinjaus on säilynyt paikoin. Maisema-alueella edustavimmillaan tie on Liedon Vanhalinnan kohdalla, ennen kuin tie alkaa seurata Savijoen vartta. Varkaantie kulkee Turusta Oripäähän vanhimpien asuinalueiden ja kylien halki. Aurassa tie ohittaa joen vastarannalla sijaitsevan 1700-luvun kylärakennetta ja rakennuskantaa edustavan Laukkaniityn kylän ja Pöytyällä Pöytyän puisen ristikirkon vanhoine hautausmaineen ja pappiloineen. Maisema-alueella on paljon suuria luvuilta peräisin olevia talonpoikaistiloja ja perinteisiä pihapiirejä. Myös kyläkirkot ovat tärkeitä maamerkkejä avoimessa laaksossa. Oripäässä, missä Varkaantie yhtyy Huovintiehen, sijaitsee maisema-alueen monipuolista kartanokulttuuria edustava, vanhalle kylätontille vuonna 1838 muodostettu Pihlavan kartano. Kartanon kaksi päärakennusta, 1700-luvun aittarivi ja koivukujanne muodostavat merkittävän kokonaisuuden. Maatalouden käytössä ollut ala on pysynyt lähes vakiintuneena 1900-luvun alusta lähtien. Viljelyksen ohella, varhainen teollisuus ja 1900-luvuilla on muovannut Aurajokilaakson kulttuurimaisemaa. Koskipaikoilla on ollut muun muassa sahatoimintaa, tilketehdas, paperitehdas sekä kaikissa koskissa myllytoimintaa. Vuonna 1876 rakennettu Turku-Toijala - rautatie vaikutti alueen kulkureitteihin ja Auran asemaseudulle kehittyi teollisuustaajama. Vanhaa tiestöä huonommin kulttuurimaisemaan istuvat uudet valtatiet risteysalueineen. Alueen rakentamispaineet ovat aiheuttaneet pelloille sijoittuvaa uudisrakentamista etenkin jokilaakson eteläosissa Turusta Liedon kirkon seudulle, Auran kirkonkylän ja aseman tienoilla sekä Pöytyän Riihikoskella ja kirkonkylässä. Paikoin on muodostunut lähiötyyppisiä alueita. Aurajoen ranta on etenkin Turun keskusta-aluetta lähestyttäessä aktiivisessa virkistyskäytössä. Aurajoen rantapolku kulkee Turun Multavierusta Halisiin saakka. Aurajoki on suosittu melontareitti Koskelankosken alasuvannosta Saaristomeren melontareitille saakka. Halistenkosken vieressä on Aurajoen opastuskeskus, Myllärintalo, johon liittyy myös kanoottivuokraamo ja melontalaituri. Halistenkoskelta pääsee tutustumaan Virnamäen perinnemaisemaan ja 124\n4 Lounainen viljelyseutu Halisten kylämiljööseen seuraamalla viitoitettua polkua. Liedon Vanhalinnan ympäristöön on viitoitettu kaksi polkureittiä, arkeologiapolku ja historiapolku. Vanhalinnan huipulle on rakennettu portaat ja sen laella on komea näköalapaikka. Nautelankosken (eli Kukkarkosken) luontopolku kulkee molemmin puolin Aurajokea, yhdistäen sekä luonnon- että kulttuuriympäristön arvoja. Muita koskien yhteydessä sijaitsevia luontopolkuja ovat Hypöistenkosken luontopolku Auran taajaman vieressä sekä Riihikoskelta alkaen luontopolku Pöytyän taajaman läheisyydessä. Pöytyässä Kärilänmäen luontopolku nousee vuoren laelle ja näköalatornille, josta avautuu näkymä Aurajokilaaksoon. Maisemakuva: Aurajokilaakson kulttuurimaisema ulottuu aivan Turun kaupunkialueen reunoilta Oripään kirkonkylän eteläpuolelle asti. Jokilaaksoa hallitsee pääuoman ympärille levittäytyvä avoin peltomaisema, jota rajaavat karut metsäselänteet. Hyvin säilyneet vanhat pihapiirit vanhoine rakennuksineen, perinteiset kylämiljööt ja pari kartanoa luonnehtivat rakennettua ympäristöä. Kauniita näkymiä yli laakson avautuu metsänreunaa myötäileviltä teiltä ja mäenrinteiltä. Idässä kallioselänteet rajaavat jokilaaksoa selkeästi, kun taas länsipuolella reuna on rikkonaisempi, pienten moreenikumpujen ja peltokaistaleiden vuorottelua. Etelässä pienpiirteisintä ja vaihtelevinta laaksojaksoa Turusta Lietoon rajaavat saarekemaiset selänteet. Leveänä virtaava Aurajoki hallitsee maisemakuvaa kapeassa jokilaaksossa. Joen rannoilla kapeat rinnepellot työntyvät kaupungin ytimeen saakka ja reunametsän yläpuolella näkyvät kerrostalot. Maisemakuvaa luonnehtivat myös vanhat kylämäet. Liedossa avautuu kaikkein laajin ja tasaisin viljelysmaisema, jossa syvälle uurtunutta jokikäytävää on paikoin vaikea havaita. Laaja viljelty savitasanko umpeutuu Nautelankoskella ja Liedosta Auraan laakso kapenee. Kylät muodostavat omaleimaisen rypäsmäisen rakenteen mutkittelevan Varkaantien varteen. Jyrkkärinteinen joki kiemurtelee selänteiden välissä kapeassa peltolaaksossa ja alueelle leimaa-antavia ovat kosket. Aurasta Pöytyään maisema on vaihteleva, sillä aluetta jaksottavat Aurajokeen liittyvät sivujoet. Loivassa kumpuilevassa peltomaisemassa asutus sijoittuu viehättävästi nauhakyliin. Avoin maisematila on kapea ja selvärajainen. Pohjoisessa, Aurajoen alkulähteillä, jokiuoma on kapea ja mutkittelee voimakkaasti muhkeiden rantaniittyjen läpi. Useasta kohtaa joen ylittävät pienet sillat ja joenrantaan vievät tiet luovat pienmuotoisen maiseman. Varkaantie seuraa Koskelankoski. Kuva: Marie Nyman 125\n5 Lounainen viljelyseutu Näkymä Kärilänmäen näköalatornista. Kuva: Marie Nyman jokea laakson pohjalla ja jakso on parhaiten säilyttänyt vanhan Varkaantien luonteen. Varkaanvuoren ja Kärilänmäen korkeat kalliot rajaavat maisematilaa ja tarjoavat näkymiä pohjoiseen jokilaaksoon. Oripään kylätieltä avautuu kauniita näkymiä perinteisen rakennuskannan lomasta. Taajamat vaikuttavat voimakkaasti maisemakuvaan ja etenkin jokilaakson alajuoksulla on useita maisemakuvaa rikkovia teollisuus- ja varastoalueita. Lisäksi maisemakuvaa häiritsevät paikoittain alueen poikki kulkevat valtatiet ja rautatie. Arviointiteksti: Aurajokilaakso edustaa lounaiselle viljelyseudulle tyypillistä viljavan jokilaakson vanhaa ja vaurasta kulttuurimaisemaa. Alueella on poikkeuksellista historiallista kerrostuneisuutta ja vanhat asuinpaikat ovat olleet käytössä vuosisadasta toiseen. Varhaiskeskiaikaiset jäänteet muinaislinnoista sekä kauppa- ja kirkkopaikoista, rautakaudelta yhtäjaksoisesti asutut kylämäet sekä kartanot ja talonpoikaisasutukset muodostavat ainutlaatuisen ja monipuolisen kokonaisuuden Aurajokilaaksossa. Taajamat vaikuttavat voimakkaasti maisemakuvaan, etenkin jokilaakson alajuoksulla. Rajaus: Aurajoen maisema-alue rajautuu etelässä Turun rautatiesillalle. Valtakunnallista maisema-aluetta ehdotetaan laajennettavan pohjoiseen Oripään kirkonkylälle asti, niin että maisema-aluerajaus käsittää koko päälaakson joen yläjuoksulta saakka. Alajuoksulla maisema-aluetta laajennetaan hieman Vähäjokilaaksoon, myös Kuralan kylämäki sekä Sauvalan ja Ristipellon muinaisjäännöskokonaisuudet otetaan mukaan maisema-aluerajaukseen. Maisema-aluetta laajennetaan Pakurlassa, Vanhalta Tampereentieltä avautuvan edustavan näkymän vuoksi. Alajuoksulla rajataan pois osa Liedon aseman ja Hakulan länsipuolisista pelloista, jotka jäävät selänteiden ja asutuksen taakse, eivätkä hahmotu osana Aurajokilaakson maisemaa. Myös Auran länsipuolen selänteiden taakse jäävät peltoalueet rajataan pois, sillä alueella sijaitsee muun muassa Kuovin teollisuusalue sekä valtatie 9:n ja kantatie 41:n risteysalue huoltoasemineen. Sen sijaan maisema-alueeseen sisällytetään historiallista teollisuustaajamaa sekä Aurajoen osuus Auran asemanseudulla, joka on jäänyt aikaisemman maisema-aluerajauksen ulkopuolelle. Pihlavan kartanon kulttuurimaisema liitetään maisema-alueeseen. Päivitetty rajausehdotus vastaa pääpiirteissään Varsinais-Suomen kulttuurimaisemaselvityksessä 2008 ja Turun kaupunkiseudun maakuntakaavan selvityksissä 2002 osoitettuja tarkennuksia, lukuun ottamatta rajausta Auran taajaman ja Pakurlan kohdalla. Kyseiset alueet on nostettu esiin myös Aurajokilaakson maisemanhoitosuunnitelmassa (Saaristo, 2005) ja päivitysinventointien perusteella vanhaa rajausta ehdotetaan muutettavan niiltä osin. 126\n6 Lounainen viljelyseutu Aurajokilaakso 0 2,25 4,5 9 Kilometriä Uusi maisema-aluerajausehdotus (valtakunnallisesti arvokas) Uusi maisema-aluerajausehdotus (maakunnallisesti arvokas) Maisema-aluerajaus (valtakunnallisesti arvokas; valtioneuvoston periaatepäätös 1995) Maisema-aluerajaus (maakunnallisesti arvokas; Varsinais-Suomen maakuntakaava) SYKE, ELY-keskukset SYKE, GTK SYKE, Metsähallitus, ELY-keskukset Maanmittauslaitos lupa nro 7/MML/12 Karttakeskus Oy, lupa L4659 Maakuntien liitot Koordinaattijärjestelmä: EUREF FIN TM35FIN Varsinais-Suomen ELY-keskus/\n7 Lounainen viljelyseutu Aurajokilaakso (pohjoisosa) Kilometriä Uusi maisema-aluerajausehdotus (valtakunnallisesti arvokas) Uusi maisema-aluerajausehdotus (maakunnallisesti arvokas) Maisema-aluerajaus (valtakunnallisesti arvokas; valtioneuvoston periaatepäätös 1995) Maisema-aluerajaus (maakunnallisesti arvokas; Varsinais-Suomen maakuntakaava) SYKE, ELY-keskukset SYKE, GTK SYKE, Metsähallitus, ELY-keskukset Maanmittauslaitos lupa nro 7/MML/12 Karttakeskus Oy, lupa L4659 Maakuntien liitot Koordinaattijärjestelmä: EUREF FIN TM35FIN Varsinais-Suomen ELY-keskus/\n8 Lounainen viljelyseutu Aurajokilaakso (eteläosa) Kilometriä Uusi maisema-aluerajausehdotus (valtakunnallisesti arvokas) Uusi maisema-aluerajausehdotus (maakunnallisesti arvokas) Maisema-aluerajaus (valtakunnallisesti arvokas; valtioneuvoston periaatepäätös 1995) Maisema-aluerajaus (maakunnallisesti arvokas; Varsinais-Suomen maakuntakaava) SYKE, ELY-keskukset SYKE, GTK SYKE, Metsähallitus, ELY-keskukset Maanmittauslaitos lupa nro 7/MML/12 Karttakeskus Oy, lupa L4659 Maakuntien liitot Koordinaattijärjestelmä: EUREF FIN TM35FIN Varsinais-Suomen ELY-keskus/\n9 Sydvästra odlingsregionen Auraå vid Kuuskoski. Bild: Marie Nyman Auraådalen Landskapsområdets tidigare namn och värdeklassificering: Auraådalen (fi: Aurajokilaakso); nationellt värdefull Kommun: Åbo, S:t Karins, Lundo, Aura, Pöytis, Oripää Värdeklassificering: Nationellt värdefull Naturens särdrag: Aura å, som flyter från nordost mot sydväst, expanderar under vägen från en knappt meter bred bäck till en över tio meter bred å. Aura å är uppdelad av flera tillflöden och forsställen. Tjocka avlagringar av fina jordarter täcker ådalen, medan omgivande bergsryggar en gång tiden har sköljts kala av havet eller täcks endast av ett tunt jordtäcke. I övre loppet har ån gröpt en till och med tio meter djup fåra i de tjocka lertäckena. I början av den historiska tiden möttes åns delta och den mot inlandet trängande havsviken i trakterna av Nautelankoski - fors. De högsta av morän- och bergsryggarna, som avgränsar ådalen, höjs 50 meter över åkermarken. Bergsryggarna täcks av torra talldominerade moar och de bördiga lermarkerna har röjts till åkrar. Åstrandens växlighet är naturligt lundartad, men lundar finns endast kvar på de brantaste åbrinkarna och i forsarnas omgivningar, bland annat i Nautela och i norr, i Pöyliö ådalen. Nautelankoski -området, värdefullt på grund av åstrandens artrika lundar, tillhör Naturanätverket. På flera ställen längs med Auraådalen har stranden planterats med gran och björk. Områdena urskiljs i landskapet på grund av den ensidiga sammansättningen av trädarter. Växtligheten uppvisar tecken på en långvarig mänsklig verksamhet och särdrag är även de gamla gårdsområdena och trädgårdarna, som kännetecknas av höga ädla lövträd, samt gårdsvägarnas alléer, speciellt i ådalens mellersta delar. Betesmarkerna är rätt så små till arealen. I det öppna landskapet fungerar landskapsträden som naturens landmärken. Den kändaste av dessa torde vara den ensamma tallen invid Tjuvvägen på Pöytis och Oripääs kommungräns. 130\n10 Sydvästra odlingsregionen Kulturella särdrag: Gummifabrikens rödtegelbyggnad och den gamla läderfabrikens gulrappade byggnad vid Aura stationsområde. Bild: Marie Nyman I Auraådalen har man funnit tecken på mänsklig verksamhet ända från stenålderns slut (ca 1800/1300 f.kr). Områdets fornlämningar har påvisat att Auraådalen varit fortlöpande bosatt i alla fall sedan järnåldern. Bosättningen har följt strandlinjen, då den flyttat i och med landhöjningen efter istiden, fastän bra boplatser har varit bosatta från ett århundrade till nästa. Ristipelto i Lundo, som tolkats som en fornkristen begravningsplats, har tidsbestämts till övergången av järnåldern och tidig medeltid och ligger i närheten av Sauvalas utbredda fornlämningsgrupp från järnåldern. Det har funnits en tidig medeltida kyrka också i Ristimäki i Ravattula. En landskapsmässigt dominerande fornlämning mellan Aura å och Tavastländska Oxvägen är Vanhalinna fornborg i Lundo. Fornborgen har fungerat redan under förhistoriska tider som ett centrum för administration och försvar och i samband med den finns det forna boplatser. Vid foten av Vanhalinna finns en medeltida biskopsherrgård. På Koroisnäset låg en gång i tiden en tidig handelsplats, var biskopssätet, flyttad dit på 1200-talet, samt biskopskyrkan och herrgården verksammat. I och med landhöjningen flyttades handeln och bosättningen, så som även biskopssätet och domkyrkan, närmare havet till nuvarande Åbo. Bosättningen har spridits bandlikt längs med odlingarnas randzoner och backar vid åstranden, ända till Oripää. Kurala och Halis bybackar, som varit fortlöpande bosatta sedan järnåldern, är representativa helheter i Auraådalens sydliga delar. Bosättningen stödjer sig även längs med de gamla, slingrande vägarna, som har en betydande roll i Auraådalens kulturlandskap. I landskapsområdets södra delar följer den Tavastländska Oxvägen Aura å och likväl längs med Aura å går historiska Tjuvvägen genom hela området. Tavastländska Oxvägens väglinjering från tidiga medeltiden har ställvis bevarats. På landskapsområdet är vägen som mest representativ vid Vanhalinna i Lundo, innan vägen börjar följa ån Savijoki. Tjuvvägen går från Åbo till Oripää genom de äldsta bosättningsområdena och byarna. I Aura passerar vägen på motsatta åstranden belägna Laukkaniitty by, som representerar 1700-talets bystruktur och byggnadsbestånd, och i Pöytis korskyrkan i trä med den gamla begravningsplatsen och prästgården. Det finns många stora allmogegårdar och traditionella gårdsrum från talen på landskapsområdet. Också bykyrkorna är viktiga landmärken i den öppna dalen. I Oripää, där Tjuvvägen förenas med Knektvägen (Huovintie), ligger Pihlava herrgård, som representerar landskapsområdets mångsidiga herrgårdskultur och är bildad på en gammal bytomt år Herrgårdens två huvudbyggnader, rad med bodar från 1700-talet samt björkallén utgör en betydande helhet. Den yta, som utnyttjas i jordbruk, har hållits stabil sedan 1900-talets början. Vid sidan om odling, har även tidig industri på och 1900-talen format Auraådalens kulturlandskap. Vid forsställen har det funnits bland annat sågverksamhet, en tätningsfabrik, en pappersfabrik samt i alla forsar kvarnverksamhet. Åbo-Toijala järnvägen, som byggdes år 1876, påverkade områdets rutter och vid Aura stationsområde utvecklades en industritätort. De nya riksvägarna med korsningsområdena sitter sämre i kulturlandskapet än det gamla vägnätet. Byggtrycket på området har orsakat nybygge på åkrarna, speciellt i ådalens sydliga delar från Åbo till Lundo kyrkas omgivning, i närheten av Aura kyrkby och stationsområde samt i Riihikoski och i kyrkbyn i Pöytis. Ställvis har det bildats förortsliknande områden. 131\n11 Sydvästra odlingsregionen Auraådalens strand är i aktivt rekreationsbruk, speciellt då man närmar sig Åbo centrumområdet. Aura ås strandstråt går från Multavieru i Åbo ända till Halis. Aura å är en populär paddlingsrutt från lugnvattnet nedanför Koskelankoski- fors till Skärgårdshavets paddlingsrutt. In vid Halisforsen finns Aura ås informationscentral, Myllärintalo, i samband med vilket det även finns kanotuthyrning och en paddlingsbrygga. Vid Halisforsen kan man längs med en markerad stig bekanta sig med vårdbiotoper på Virnamäki och Halis bymiljö. I Vanhalinna området i Lundo finns det två markerade stigar, arkeologistigen och historiestigen. Till toppen av Vanhalinna har man byggt trappor och på krönet finns en ståtlig utsiktsplats. Nautelankoski forsens, eller Kukkarkoski forsens, naturstig följer Aura ås båda stränder, och förenar både naturvärden och kulturmiljöns värden. Andra naturstigar i samband med forsar är Hypöistenkoski - forsens naturstig invid Aura tätort samt naturstigen som börjar från Riihikoski - forsen i närheten av Pöytis tätort. I Pöytis stiger Kärilänmäki naturstig till backens krön och utsiktstornet, varifrån det öppnas en vy över Auraådalen. Landskapsbild: Auraådalens kulturlandskap sträcker sig från Åbo stadsområdets utkant ända till sydsidan av Oripää kyrkby. Ådalen domineras av det öppna åkerlandskapet som breder ut sig kring huvudfåran och avgränsas av karga skogsryggar. De välbevarade gamla gårdsrummen med de gamla byggnaderna, traditionella bymiljöerna samt ett par herrgårdar karaktäriserar den byggda miljön. Vackra vyer över dalen öppnas från vägarna som följer skogsbrynet samt från backsluttningarna. I öst avgränsas dalen tydligt av bergsryggar, medan västra sidan är mera fragmenterad, en växling av moränkullar och åkerremsor. I söder avgränsas den mest småskaliga och omväxlande dalsträckan från Åbo till Lundo av öliknande ryggar. Den brett flytande Aura ån dominerar landskapsbilden i den smala ådalen. De smala åkersluttningarna på åstränderna tränger sig ända in i stadskärnan och ovanför den avgränsande skogen syns höghusen. Landskapsbilden karaktäriseras även av de gamla bybackarna. I Lundo öppnas det vidaste och jämnaste odlingslandskapet, där ån ställvis är svår att upptäcka i sin djupa fåra. Den vida odlingsslätten smalnar av vid Nautelakoski - forsen och från Lundo till Aura blir ådalen smalare. Byarna bildar en egenartad gruppvis samlad struktur invid den slingrande Tjuvvägen. Ån med sina branta sluttningar meandrar mellan ryggarna i den smala åkerdalen och utmärkande för området är forsarna. Från Aura till Pöytis är landskapet omväxlande, eftersom området indelas av bifloderna som ansluter sig till Aura å. Bosättningen placerar sig vackert i bandbyar i det flackt kuperade åkerlandskapet. Det öppna landskapsrummet är smalt och klart avgränsat. I norr, vid Aura ås källa, är åfåran smal och meandrar kraftigt genom präktiga strandängar. Ett småskaligt landskap bildas då de små broarna tar sig över ån på flera ställen och vägarna för till åstranden. Tjuvvägen följer ån i dalens botten och sträckan har bäst bevarat den gamla Tjuvvägens karaktär. Varkaanvuoris och Kärilänmäkis höga berg avgränsar landskapsrummet och bjuder på utsikter över den norra ådalen. Från Oripääs byväg öppnas vackra vyer mellan det traditionella byggnadsbeståndet. Tätorterna har påverkat landskapsbilden kraftigt och speciellt i ådalens nedre lopp finns flera industrioch lagerområden som bryter mot landskapsbilden. Dessutom störs landskapsbilden ställvis av riksvägar och järnvägen, som korsar området. Bedömningstext: Auraådalen representerar ett för den sydvästra odlingsregionen typiskt, gammalt och rikt kulturlandskap i en bördig ådal. Området har ett exceptionellt historiskt tidsdjup och de gamla boplatserna har varit i bruk från ett århundrade till nästa. Lämningarna efter fornborgar och handels- och kyrkplatser från tidig medeltid, bybackarna, som varit fortlöpande bosatta sedan järnåldern samt herrgårdarna och allmogebebyggelsen bildar en säregen och mångsidig helhet i Auraådalen. Tätorterna påverkar kraftigt landskapsbilden, speciellt i ådalens nedre lopp. Avgränsning: Auraådalens landskapsområde avgränsar i söder till Åbo järnvägsbro. Det nationellt värdefulla landskapsområdet föreslås fortsätta ända till Oripää kyrkby, så att landskapsområdesavgränsningen innefattar hela huvudfåran ända från åns övre lopp. I nedre loppet utvidgas landskapsområdet en aning i Patis ådalen (Vähäjoki), och även Kurala bybacke samt Sauvala och Ristipelto fornlämningshelheter tas med i landskapsområdets avgränsning. Landskapområdet utvidgas i Pakurla, på grund av de representativa vyer som öppnas från Gamla Tammerforsvägen. I det nedre loppet, lämnas en del av åkrarna väster om Lundo station och Hakula utanför det nationellt värde- 132\n12 Sydvästra odlingsregionen fulla landskapsområdet, eftersom åkrarna blir bakom skogsryggar och bosättningsområden och inte gestaltas som en del av Auraådalens landskap. Även åkerområdena bakom ryggarna väster om Aura lämnas utanför, eftersom bland annat Kuovi industriområde och korsningsområdet av riksväg 9 och stamväg 41 med servicestation, finns på området. Till landskapsområdet läggs däremot till en del av Aura stationsområdes historiska industritätort samt Auraåsträckan, som tidigare lämnats utanför avgränsningen för landskapsområdet. Pihlava herrgårds kulturlandskap läggs till området. Det uppdaterade avgränsningsföreslaget motsvarar i huvuddrag de preciserade avgränsningar som anvisas i Egentliga Finlands kulturlandskapsutredning 2008 och i utredningarna i samband med Åboregionens landskapsplan 2002, med undantag av avgränsningen vid Aura tätort och Pakurla. I fråga varande områden lyftes fram även i Auraådalens landskapsvårdplan (Saaristo, 2005) och på basen av de uppdaterade inventeringarna föreslås den gamla avgränsningen ändras i de avseenden. Får vid Vanhalinna i Lundo. Bild: Marie Nyman\n13 Lounainen viljelyseutu Halikonjoen mutkittelevaa uomaa Vaskiossa. Kuva: Marie Nyman Halikonjokilaakso Maisema-alueen aikaisempi nimi ja arvoluokka: Uskelan- ja Halikonjoen laaksot; valtakunnallisesti arvokas Kunta: Salo, Paimio Arvoluokka: valtakunnallisesti arvokas Luonnonpiirteet: Halikonjoki virtaa mutkitellen syvässä uomassa muuten loivapiirteisten peltoalueiden halki. Halikonjoen alajuoksu on muodostunut lohkovajoamaan, muodostaen näin vuonomaisen, kalliojyrkänteiden rajaaman tasapohjaisen laakson. Halikonjokilaakson ohella myös ympäröivä seutu on vahvasti kallioperän pienempien murrosten tai ruhjeiden rikkomaa. Irtaimista maalajeista koostuva moreenipeite on yleinen alueen pohjoisosassa, mutta jokilaaksossa on kevyempiä kerrostumia aina Märynummen vaiheille saakka. Sieltä etelään jokilaakson alarinteitä peittävät muinaisen merenpohjan paksut savikerrostumat. Halikonjoen savimailla on paikoin luonnon monimuo- toisuuden kannalta arvokkaita hiekkaisia ja paahteisia rinteitä. Myös kasvillisuudessa korostuu Halikon pohjoisosien ylänköalueen ja eteläosan ero. Havumetsät ovat luonteenomaisia ensin mainitulle alueelle, kun taas eteläosassa kasvaa sekametsää ja huomio kiinnittyy jaloihin lehtipuulajeihin. Maisemaan tuovat vaihtelua puroalueiden rehevät lehdot. Ennen liittymistään Halikonjokeen, pienilmastoltaan kosteat, pienet purot ovat uurtaneet rotkomaisemia, joissa pienet maanvyörymät ovat tavallisia. Jokija puronotkojen rinteitä on hyödynnetty niittyinä hyvin pitkään, mutta notkojen tuoreet ja kuivat niityt ovat nykyisin pääsääntöisesti kasvaneet umpeen. Vaskionjoen varrella Päivärinteen laidun on arvokasta pienruohoniittyä ja maanvyörymät näkyvät rinteessä terassimaisina tasoina. Päivärinteen laidun on Natura-alue. Laaja ja yhtenäinen lehtoalue Vuorelanmäellä muodostaa jyrkillä rinnelehdoillaan, arvokkaalla kallionaluskasvillisuudellaan ja puronvarsilehdoillaan monimuotoisen Natura-alueen. Alue kuuluu myös lehtojensuojeluohjelmaan. Vaisakon ja Viurilanlahden Natura-alueet ovat lehtokokonaisuuksineen ja rehevine aluskasvillisuuksineen sekä linnustollisesti arvokkaine rantaniittyineen ja ruovikkoineen erittäin arvokas kokonaisuus. Viurilanlahti kuuluu lintuvesien- 134\n14 Lounainen viljelyseutu suojeluohjelmaan. Rehevässä Halikonlahdessa on laajoja suistomaita, joiden mosaiikkimaisissa ruovikoissa viihtyvät muutto- ja pesimälinnut. Kulttuuripiirteet: Alueella on tavattu runsaasti muinaislöytöjä. Rikalan Linnamäki on näyttävä rautakautinen muinaislinna, joka sijaitsee keskeisellä paikalla Halikonjoen länsipuolella, luvuilla kukoistaneen Rikalan muinaisen kauppapaikan kupeella, Halikonlahden silloisessa pohjukassa. Luoteessa sijaitsee Kihistenmäki ja koillisessa Kirkkomäki, jotka kumpikin ovat merkittäviä rautakautisia löytöpaikkoja. Halikonlahden ympäristössä sijaitsevat muun muassa Viitakruunun ja Tampaltankruunun kookkaat pronssikautiset hautaröykkiöt. Halikon kirkko sijaitsee keskiaikaisella kirkonpaikalla Halikonjoen itäpuolella, muodostaen maisemallisen kokonaisuuden Rikalanmäen ja Kihistenmäen kanssa. Halikon harmaakivikirkko on peräisin vuodelta 1440, mutta se on aikojen kuluessa kokenut monia muutoksia. Halikonjoen rannassa on ollut keskiajalla markkinapaikka. Kirkonmäki sijoittuu keskiaikaisen Suuren Rantatien ja Halikonjoen risteyskohtaan. Turkua ja Viipuria yhdistänyt Suuri Rantatie kulkee maisema-alueella Pitkäportaanlaaksoa seuraten, Trömperin kestikievarin kautta, kohti Halikon kirkkoa. Suuren Rantatien taival Pitkäportaan savijokilaakson ja kallioselänteen reunavyöhykkeellä on esimerkinomainen alueen vanhojen teiden sijoittumiselle. Halikonjoen ylittää vuonna 1866 valmistunut puusilta, Halikon silta, joka on yksi tiehallinnon museosilloista. Viurilan, Vuorentaan ja Joensuun kartanot sijaitsevat Halikonlahden rannassa. Vuorentaan päärakennus on osittain 1600-luvulta, Joensuun vanhimmat osat 1790-luvulta ja Viurilan 1810-luvulta. Kartanoita yhdistävä tiestö noudattelee suurelta osin vanhoja kirkko- ja tilusteitä. Joensuun kartanosta, jonka maineikas Horn-suku omisti keskiajalta lähtien noin neljänsadan vuoden ajan, johtaa yli kaksi kilometriä pitkä suora koivukuja Halikon kirkolle. Perinteistä kartanoympäristöä on muuttanut golfkenttä Viurilan ja valtatien välissä. Vielä 200 vuotta sitten lähes kaikki jokien ja purojen rinteet olivat niittyinä, sillä jyrkät ja vieremäherkät rinteet eivät ole soveltuneet viljelymaaksi. Niittyjä on ollut runsaasti myös tasaisella maalla, joka nykyisin on peltona. Muutos maankäytössä tapahtui 1860-luvun nälkävuosien jälkeen, kun niittyjä raivattiin runsaasti pelloksi ja samalla peltojen heinätuotanto lisääntyi luvulle tultaessa peltoala oli saavuttanut Halikonjoen varsissa lähes maksimikokonsa, ja tämän jälkeen ainoastaan hankalimmat paikat ovat jääneet viljelemättä. Perinteinen lounaissuomalainen maaseutuasutus on alueella hyvin säilynyt. Rakennukset sijaitsevat pääasiassa metsäselänteiden ja -saarekkeiden reunoilla. Puuistutukset suojaavat pelloille rakennettuja taloja. Maisema-alueen länsiosassa Hajalan kylä edustaa hyvin säilynyttä tiivistä tienvarsiasutusta. Taajamien ympäristössä rakentaminen ei ole yhtä harkiten sijoitettua. Omakotitalorakentaminen on levinnyt erityisesti Märyn ja Vaskion taajamiin. Halikonlahden rannalle on rakennettu jätevedenpuhdistamo. Uudet tielinjaukset, kuten Valtatie 110 ja Helsinki-Turku -moottoritie kulkevat huomattavan suoralinjaisesti ja usein myös kohtisuorasti kallioperän murroksiin ja jokilaaksoihin nähden. Halikonlahti oli jo 1800-luvulla tunnettu lintupaikka, tosin metsästyksen kannalta. Nykypäivänä Halikonlahti on lintuharrastajien suosima tarkkailupaikka ja lahden ympäristön monenlaisia kosteikkoja kiertää lintupolku ja alueella sijaitsee kaksi lintutornia. Läheisyydessä on myös toinen luontopolku, Vuohensaaren luontopolku. Viurilanlahden länsirannalla sijaitsee golfkenttä, kanoottien laskupaikka sekä mökki ja grillauspaikka. Rikalanmäellä on muinaispolku ja alueella toimii kahvila ja työpajoja. Halikonjoen rannassa Halikon kirkonkylässä kulkee kävelyreitti, Pappilankierto. Viitakruunun muinaispolku sijaitsee säännöllisesti hoidetulla pronssikautisella hautaröykkiöalueella. Maisemakuva: Maisema-alue ulottuu Halikonlahdelta ja Halikon taajaman vierestä luoteeseen Halikonjokilaaksoa sekä sivujokien laaksoja pitkin Vaskioon ja Pitkäportaalle. Halikonjoki on uurtanut savimaahan mutkittelevan, paikoin hyvinkin syvän uomansa. Maisema-alueella paikoin toisiinsa nähden kohtisuorasti syntyneet murroslinjat kohtaavat tai haarautuvat, muodostaen monimuotoisen maiseman. Murroslaaksoihin syntyneitä maisematiloja ja näiden savikoihin syntyneitä vuosisataisia kulttuurimaisemia ovat Halikonjokilaakson ohella muun muassa Pitkänportaanojan ja Vainionjoen laaksot. Loivia peltoalueita reunustavat metsäiset, jopa 90 metriä merenpinnan yläpuolelle kohoavat mäet. Esimerkiksi Viitakruunun ja Tampaltankruunun lakialueilta, pronssikautisten hautaröykkiöiden lomasta, avautuu näkymä Halikonlahdelle. Avoin jokilaakso levittäytyy myös Halikon kirkkomäen länsipuolella. 135\n15 Lounainen viljelyseutu Pitkäportaanlaaksossa näkymät ovat pitkiä. Kuva: Marie Nyman Kulttuurimaisemaa leimaavat kartanomiljööt ja myös perinteinen, hyvin säilynyt talonpoikaisasutus on maisemalle tyypillistä. Halikonlahden merkittävä kartanokeskittymä on ainutlaatuinen koko valtakunnassa. Kartanot ovat jaloja lehtipuita kasvavien puistojen ja laajojen viljelymaiden ympäröimiä. Halikonjoen ja sen sivujoen laaksoissa erityisen näyttäviä ovat kumpuilevien jokirinteiden laidunnusalueet. Karjanpito on kuitenkin vähentynyt, mikä näkyy myös perinnekasvillisuuden umpeenkasvuna. Vanhat paikallistiet ovat yhdistäneet jokilaaksojen varsilla sijainneita maatiloja, kyliä ja suurempia paikkakuntia toisiinsa, ja ne myötäilevät murroslinjojen ja jokilaaksojen verkostoa. Myös rannikon suuntaiset tielinjaukset, kuten Suuri Rantatie, hyödyntävät maastonmuodoiltaan soveliaita murroslinjoja, kuten muun muassa Pitkäportaan kohdalla on nähtävillä. Jokilaakson kohtisuorasti halkaisee muutama uudempi tielinjaus, kuten Valtatie 110 ja Helsinki-Turku -moottoritie. Arviointiteksti: Maisema-alue edustaa lounaisen viljelyseudun ydinalueita, jolle tyypillisiä ovat vauraat maatilat, kirkot ja vanhat kartanot. Halikonlahdessa on ainutlaatuinen ja tiivis kartanokeskittymä. Perinteinen maaseutuasutus on hyvin säilynyttä. Murroslaaksoihin syntynyt Halikonjoki sivu-uomineen muodostaa monimuotoisen maiseman. Maisema on voimakasmuotoista, jokitörmien perinnemaisemat kauniisti kumpuilevia ja rehevät puronvarsien lehdot luonnoltaan arvokkaita. Useat arvokkaista niittyalueista ovat karjanpidon vähennyttyä kasvamassa umpeen. Alueen eheyttä vaurioittavat jokilaakson ylittävät suuret tiet. Rajaus: Maisema-aluerajausta supistetaan Halikon- ja Uskelanjokilaakson välisellä savikkotasanteella, Salon ja Halikon rajamailla, Salaisissa. Tästä johtuen Uskelan- ja Halikonjoen laaksot muodostavat kaksi erillistä valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta, jotka myös luonteeltaan eroavat toisistaan. Salaisten 136\n16 Lounainen viljelyseutu alue rajautuu omaksi kokonaisuudekseen, jota halkoo myös moottoritie. Salon seudun kulttuurimaisemaselvityksessä vuonna 2004 on esitetty että Uskelan- ja Halikonjoen laaksojen maisema-aluerajausta voisi supistaa Halikonjokilaakson ja Uskelanjokilaakson välisellä savikkotasanteella Salon ja Halikon rajamailla Salaisissa, jossa maisema on tasaista, entistä takaniittyä ja asutus lähinnä 1900-luvulla syntynyttä. Alue sisältyy päivitysinventointien perusteella maakunnallisesti arvokkaaseen, Salaisten maisema-alueeseen. Maisema-aluetta laajennetaan Pitkäportaan avaraa kulttuurimaisemaa pitkin Paimion puolelle. Moottoritien pohjoispuolelle rajautuva pienehkö viljelysalue Kytössä rajataan pois maisema-aluekokonaisuudesta. Päivitysinventointien yhteydessä tutkittiin myös maisema-alueen mahdollista laajentamista Purilanjokilaaksoon (muut nimet Immalan- tai Lempilänjokilaakso). Inventointien perusteella Purilanjokilaakso muodostaa kuitenkin oman kokonaisuutensa. Alue säilyy maakunnallisesti arvokkaana (katso Lempilänjokilaakson ja Halikonlahden maisema). Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet Halikonjokilaakso, Uskelanjokilaakso ja Perniön viljelysmaisemat edustavat hyvin Salon seudun rikasta kulttuurihistoriaa ja monipuolisia luonnonarvoja. Halikon kirkkomäeltä avautuva näkymä. Kuva: Marie Nyman 137\n17 Lounainen viljelyseutu Halikonjokilaakso Kilometriä Uusi maisema-aluerajausehdotus (valtakunnallisesti arvokas) Uusi maisema-aluerajausehdotus (maakunnallisesti arvokas) Maisema-aluerajaus (valtakunnallisesti arvokas; valtioneuvoston periaatepäätös 1995) Maisema-aluerajaus (maakunnallisesti arvokas; Varsinais-Suomen maakuntakaava) SYKE, ELY-keskukset SYKE, GTK SYKE, Metsähallitus, ELY-keskukset Maanmittauslaitos lupa nro 7/MML/12 Karttakeskus Oy, lupa L4659 Maakuntien liitot Koordinaattijärjestelmä: EUREF FIN TM35FIN Varsinais-Suomen ELY-keskus/\n18 Lounainen viljelyseutu / Lounaisrannikon ja Saaristomeren seutu Näkymä Sukselantieltä Paimionjokilaaksoon. Kuva: Marie Nyman Paimionjokilaakso Maisema-alueen aikaisempi nimi ja arvoluokka: Paimionjokilaakso; valtakunnallisesti arvokas Kunta: Paimio, Tarvasjoki, Lieto, Kaarina Arvoluokka: valtakunnallisesti arvokas Luonnonpiirteet: Paimionjoen laaksossa entiseen merenpohjaan kerrostuneet savikot on kauttaaltaan raivattu viljelykseen. Alueen kallioperä on pääasiassa graniittia. Nakolinnan ja Paimion kirkonkylän eteläpuolella jokilaakso on avara ja tasankomainen ja joki virtaa matalassa ja leveässä uomassa. Nakolinnan etelänpuoleinen osa oli vielä ajanlaskun alussa merenlahtea. Pohjoisempana jokivirta on kovertanut uoman syvälle saviseen maaperään ja maisema on pienpiirteistä. Metsien rajaama jokilaakso on kapea ja maisema vaihteleva. Pohjoisessa Paimionjokeen yhtyvässä Tarvasjoen laaksossa maisema muuttuu taas tasankomaiseksi, rajautuen selkeästi laaksoa reunustaviin selänteisiin. Paimionjokea säännöstellään Juvan, Juntolan ja Askalan sähkövoimalaitosten padoilla. Jokilaakson selänteet ja savikolta kohoavat kalliosaarekkeet ovat yläosiltaan karuiksi huuhtoutuneita mäntykankaita, mutta rinteiden rehevät alaosat ovat tuoreen kuusikon peittämiä. Lehtoja on jäljellä vain jokitörmissä, esimerkiksi Juntolan voimalan alapuolella. Jyrkkärinteisillä jokitörmillä on paikoin katajikkoisia laidunketoja, joista edustavimmat sijaitsevat Askalassa ja Episissä. Paimionlahden rannoilla on ruovikoita ja laajoja, umpeutuvia rantaniittyjä. Paimionlahti on luonnoltaan ja linnustoltaan arvokas, alue on muun muassa kansainvälisesti arvokasta lintualuetta (IBA-aluetta) ja osa Natura-verkostoa. Myös Paimionjoen pääosin jyrkkärinteinen jokinotko Paimion taajaman alueella on otettu osaksi Natura-verkostoa. Natura-alue ulottuu Oinilasta Juntolan voimala-alueelle saakka. Kulttuuripiirteet: Alueelta on löydetty jäänteitä esihistoriallisesta asutuksesta. Nakolinna Paimionjoen länsipuolella,on yksi Varsinais-Suomen komeimmista muinaislinnoista. Rautakauteen ajoitetun linnavuoren laella on vanhan kivivallin jäännöksiä. Maisemassa erottuu hyvin myös 139\n19 Lounainen viljelyseutu / Lounaisrannikon ja Saaristomeren seutu Askalan voimalaitos. Kuva: Marie Nyman monumentaalinen Rekottilan linnavuori. Paimionlahden ympäristössä suurin osa muinaisjäännöksistä on pronssi- ja rautakautisia hautaröykkiöitä. Penimäen näyttävät pronssikautiset hautaröykkiöt ovat hyvin saavutettavissa. Pysyvä asutus vakiintui alueella 1300-luvulla, jolloin maatalouden ohella harjoitettiin vilkasta merenkulkua ja laivanrakennusta. Paimionjoen länsirannalla, Räpälän kylässä sijaitsevan vanhan kirkonpaikan löydöt osoittavat vanhan puukirkon olleen käytössä ainakin 1300-luvulta saakka ja hautausmaa oli käytössä vielä 1700-luvulla, uuden Vistan kirkon vuoden 1689 vihkimisen jälkeen. Perinteisen talonpoikaisasutuksen sijoittumisesta voidaan havaita, kuinka vanhat kantatilat asettuivat jokivarsille helpommin raivattaville alueille ja myöhäisempi asutus jäi kauemmaksi joesta kantatilojen takamaille. Maataloudesta riippumaton väestö on asettunut pääteiden varsille. Yleensä talot on rakennettu metsän ja pellon reunavyöhykkeeseen. Yksittäisetkin maatilat peltoalueen keskellä ovat kalliosaarekkeiden reunassa tai rakennusryhmät on ympäröity puuistutuksin. Maisema-alueen pohjoispuolta leimaavat lounaiselle viljelyseudulle tyypilliset ryhmäkylät. Rukkijoenkylä ja Kruuvaisten kylä ovat edustavia esimerkkejä ryhmäkylistä, jotka sijaitsevat viehättävästi kiemurtelevien teiden varsilla. Harjanteella Paimionjoen ja Tarvasjoen risteyksessä sijaitseva Tarvasjoen puukirkko on kustavialaisen ajan arkkitehtuurin tuote. Alueen pohjoisosassa, Tarvasjoen läpi Paimionjoen vartta seuraillen, kulkee historiallinen Hämeen härkätie. Vanha kartanokulttuuri leimaa Paimion kirkonkylän eteläpuolista aluetta. Wikbergin kartano, joka mainitaan jo 1400-luvulla, sijaitsee joen länsipuolella mäenrinteessä. Kylätieltä johtaa vaahterakuja vuonna 1767 valmistuneelle päärakennukselle ja muut rakennukset sijaitsevat tien varressa. Kartanolta avautuu näköala yli viljelysten ja Paimionlahden. Kartanon mailla sijaitseva Lars Sonckin suunnittelema Pyhän Jaakobin kappeli vuodelta 1928 on tärkeä osa valtatieltä 110 avautuvaa kulttuurimaisemaa. Kartanon rakennuskanta, puisto ja viljelykset muodostavat huomattavan kulttuurimaiseman Paimionjoen suussa. Myös Paimionlahden itärannalla sijaitsevan Meltolan kartanon historia ulottuu 1400-luvulle. Meltolan päärakennus ja talousrakennukset ovat yhdessä ryhmässä pienen puistikon ympäröimänä. Historiallinen Kuninkaantie, eli Suuri rantatie, kulkee jokilaakson eteläosissa. Paimionjokilaakson avoin kulttuurimaisema on pääpiirteissään muodostunut jo ennen isojakoa, mutta peltoala on kasvanut ja 1800-lukujen vaihteen jälkeen siten, että tuolloiset haka- ja niittymaat on otettu viljelykäyttöön lukuun ottamatta joki- ja purovarsien jyrkkiä töyräitä. Vielä 1700-luvun lopulla Nakolinnan eteläpuolinen jokilaakso muodosti laajan rantaniittyalueen, joka otettiin seuraavan vuosisadan kuluessa viljelykäyttöön. Maatalous on edelleen alueella tärkein elinkeino. Monilla tiloilla on siirrytty karjattomaan maatalouteen, minkä takia jokitöyräiden katajikkoiset laidunniityt ovat kasvamassa umpeen. Peltoviljelyn ohella puutarhanhoito on yleistä. Paimionjoen kosket ovat luoneet edellytykset varhaiselle teollisuudelle. Aiemmin vesivoimaa hyödynsivät myllyt, nykyään joessa on kolme 140\n20 Lounainen viljelyseutu / Lounaisrannikon ja Saaristomeren seutu Näkymä Tarvasjoen kohdalla. Kuva: Marie Nyman voimalaitosta. Jokilaakson poikki kulkee Turku-Helsinki moottoritie ja valtatiet 10 ja 110. Maisema-alueen halki kulkevat historialliset tiet, Suuri rantatie ja Hämeen härkätie, ovat kokonaisuudessaan merkittäviä matkailureittejä. Melonta ja veneily ovat lisänneet joen virkistyskäyttöä, mutta joessa sijaitsevat kosket ja padot vaativat reitin suunnittelua. Esimerkiksi Juntolan voimalaitoksen ja Askalan voimalaitoksen välisellä alueella ei ole esteitä. Juntolan läheltä löytyy Peimarin Ladun ja Polun hoitama jokilaavu. Paimionjoen ja Tarvasjoen yhteyteen on perustettu Tarvasjoen luontopolku. Vuonna 2010 perustettu Paimionjoki-yhdistys pyrkii osaltaan kehittämään joen virkistyskäyttöä. Maisemakuva: Maisema-alueen keskeisimmät elementit ovat Paimionjokea ympäröivät laajat yhtenäiset viljelymaisemat ja perinteinen asutus. Jokilaakson viljelykset rajautuvat jyrkästi kohoaviin metsäselänteisiin. Paimion kirkon luoteispuolella sijaitsevan vuoren, Nakolinnan, laelta avautuu laaja näköala. Pohjoisosille leimaa-antavia ovat ryhmäkylät, joista etenkin Rukkijoki on hyvin säilynyt ja vanhalta kylätieltä avautuu kauniita näkymiä vanhan rakennuskannan lomasta. Edustavien ryhmäkylien ohella, etenkin välillä Episi-Askala ja Rihilä-Siikilä, joentörmät ovat voimakasmuotoisia ja joenvarren katajakedot laidunnettuja. Askalan voimalaitoksella pääsee lähelle jokea ja alueella yhdistyvät monipuolisesti luonnon ja kulttuurihistorian arvot. Voimalaitosalueet ovat maisemallisesti merkittäviä, sillä niillä pääsee lähelle jokea, ja vanhat, vielä toimivat voimalaitokset ovat näkemisen arvoisia jo itsessään. Paimionlahden ympäristö on myös eheä kokonaisuus. Paimionlahti pilkottaa paikoitellen peltoaukeita pitkin, vanhoilta teiltä nähtynä. Aluetta luonnehtivat komeat kartanot, joiden ympäristöissä pellot ovat laajoja ja tasankomaisia. Esimerkiksi Wiksbergin kartanolle kuuluvalta Pyhän Jaakobin kappelilta avautuu laaja näkymä Paimionlahdelle. 141\n21 Lounainen viljelyseutu / Lounaisrannikon ja Saaristomeren seutu Vanhat tiet kulkevat jokilaaksossa ja selänteiden reunoja myötäileviltä teiltä avautuu kauniita näkymiä Paimionjokilaaksoon. Vanhan tiestön säilymiseen tulisi kiinnittää erityistä huomiota. Suurimmat maisemahäiriöt ovat muutamat harkitsemattomasti sijoitetut uudet rakennukset taajamien reunoilla ja alueen poikki kulkevat suuret tiet. Arviointiteksti: Paimionjokilaakson viljelymaisema on maamme vanhimpia kulttuurimaisemia ja edustaa lounaisen viljelyseudun jokilaakson viljelymaisemaa kartanoineen ja ryhmäkylineen. Etenkin maisema-alueen keskivaiheilla, Rukkijoella ja Askalassa, sekä Paimionlahden ympäristössä vanhat kylät, kyläteineen ja rakennuksineen, ovat hyvin säilyneitä. Monipuolisen alueen kulttuuriarvoihin yhdistyvät myös luonnonarvot. Alue on elinvoimaista maaseutua ja jokitörmien laidunniityt vaikuttavat jopa lisääntyneen sitten viime inventoinnin, mikä onkin maisema-alueen arvojen säilymisen kannalta olennaista. Maisema-alueen eheyttä haittaavat hieman alueen halki kulkevat suuret tiet. Rajaus: Paimionjoki Juntolan voimalaitoksella. Kuva: Marie Nyman Paimionjokilaakson maisema-alue ulottuu Paimionlahdelta Paimionjokea pitkin Tarvasjoen kirkonkylälle ja Euraan saakka, jatkuen Tarvasjoen jokilaaksoa pitkin Salontielle asti. Rajaus noudattaa suurilta osin Turun kaupunkiseudun maakuntakaavan selvityksien yhteydessä tehtyjä rajaustarkennuksia. Päivitysinventointien maastokäyntien perusteella rajausta on kuitenkin laajennettu Tarvasjoen kulttuurimaisemiin, sisällyttäen osan RKY-kohteista poistuneesta Paimionjoen-Tarvasjoen kulttuurimaisema-alueesta (RKY1993). Myös Paimionlahden itäpuolisia peltoja sekä Sukselan peltoja on sisällytetty laajemmin kuin kaavaselvitysten rajauksien tarkennuksissa on tehty. Maastokäynnillä inventoitiin myös Paimionjoen sivuhaaran, Vähäjokilaakson, avoimia kulttuurimaisemia. Inventoinneissa kuitenkin todettiin, että kyseiset alueet eivät yllä valtakunnalliselle tasolle, ja että Paimion taajama katkaisee Paimionjoen kulttuurimaisemien jatkuvuuden Vähäjokilaaksoon. Aluetta voisi tutkia paikallisesti arvokkaana. 142\n22 Lounainen viljelyseutu/lounaisrannikon ja Saaristomeren seutu Paimionjokilaakso 0 1,25 2,5 5 Kilometriä Uusi maisema-aluerajausehdotus (valtakunnallisesti arvokas) Uusi maisema-aluerajausehdotus (maakunnallisesti arvokas) Maisema-aluerajaus (valtakunnallisesti arvokas; valtioneuvoston periaatepäätös 1995) Maisema-aluerajaus (maakunnallisesti arvokas; Varsinais-Suomen maakuntakaava) SYKE, ELY-keskukset SYKE, GTK SYKE, Metsähallitus, ELY-keskukset Maanmittauslaitos lupa nro 7/MML/12 Karttakeskus Oy, lupa L4659 Maakuntien liitot Koordinaattijärjestelmä: EUREF FIN TM35FIN Varsinais-Suomen ELY-keskus/\n23 Lounainen viljelyseutu / Lounaisrannikon ja Saaristomeren seutu Latokartanon hevoslaitumet. Kuva: Marie Nyman Perniön viljelysmaisemat Maisema-alueen aikaisempi nimi ja arvoluokka: Perniönjokilaakson ja Latokartanon kulttuurimaisema; maakunnallisesti arvokas Kunta: Salo Arvoluokka: valtakunnallisesti arvokas Luonnonpiirteet: Maisema-alueen pohjoisosassa, savilaakson keskellä virtaava Perniönjoki kerää vetensä 1800 luvulla kuivatun Alasjärven pelto-ojista ja Muurlanjoesta eli Karhujoesta. Pohjankylässä joki on jo runsasvetinen ja virtaa kalliokynnyksen yli koskena. Paikalla on aikanaan ollut mylly. Pohjankylän eteläosassa on kuivattu Pohjanjärvi, joka palautuu kevättulvien ja runsaiden sateiden yhteydessä. Lupajan kohdilla Perniönjokeen yhtyy sivuhaara Asteljoki. Perniönjoki virtaa alueen eteläosissa matalassa ja suorassa uomassa, erottuen maisemasta lähinnä joenvarsille kiinnitettyjen veneiden johdosta. Alueen eteläosissa Perniönjoki yhdistyy Kiskonjokeen. Kiskonjoessa sijaitsevan Latokartanonkosken pudotuskorkeus on 17 metriä ja kosken yhteydessä on kuninkaankartanon ajoista lähtien harjoitettu teollista toimintaa. Selännemetsät ovat havupuuvaltaisia kankaita, joissa yleisin puulaji on mänty. Paahteisilla mäkialueilla esiintyy kallioketoja. Alueella on runsaasti luonnoltaan arvokkaita kohteita, esimerkiksi Kiskonjoen vesistö on Natura-aluetta. Kiskonjoessa sijaitsee Varsinais-Suomen komeimpiin koskiin lukeutuva Latokartanonkoski, joka on maisemallisesti näyttävä. Luonnoltaan arvokkaimmat alueet Latokartanonkosken ympäristössä ovat rantojen lehtomaiset ja kulttuurivaikutteiset metsät sekä tulvien huuhtomat tervalepikot. Maisema-alueen pohjoisosissa kallioperä on pääosin graniittia. Laaksot ja selänteet vuorottelevat yhtä laajoina. Topografia on vaihtelevaa ja rinteet rajaavat avointa tilaa selkeästi. Maisema-alueella tai sen rajoilla on monta arvokasta kallioaluetta, etenkin Pohjankylän peltolaakson ympäristössä massiiviset, avokallioiset jyrkänteet ovat maisemalle leimaa-antavia. Etelässä alue rajautuu jyrkkään ja selväpiirteiseen Uudenmaan maakunnan selännemetsäalueeseen. 144\n24 Lounainen viljelyseutu / Lounaisrannikon ja Saaristomeren seutu Kulttuuripiirteet: Perniönjokea on jo vuosisatoja käytetty kauppareittinä sisämaahan siirryttäessä. Alueella on pronssi- ja rautakautisia muinaisjäännöksiä. Esimerkiksi Yliskylän kappelin hautausmaalta on löytynyt rautakautinen polttokenttäkalmisto ja runsaasti esineitä ja nykyisen Asteljoen yhtymäkohdassa, Lupajan alueella, on pronssikaudelle ajoittuvia hautaröykkiöitä, mutta alue on erityisen tunnettu rautakautisista kalmistoista ja uhrikuppikivistä. Keskiajalla asutus laajeni entisestään ja maisemaan nousivat kirkon ja kruunun vallasta kertovat kirkot. Perniön kirkko ja kirkonkylä muodostuivat historiallisen tien ja Perniönjoen risteykseen. Alueen kylärakenteeseen ovat vaikuttaneet kartanolaitokset ja historiallinen tieyhteys, Kuninkaantie eli Suuri Rantatie. Kuninkaankartanoilla oli hallinnollinen ja liikenteen kehittymiseen liittyvä rooli, sillä ne sijaitsivat teiden varsilla toimien virkamiesten ja muiden matkalaisten levähdyspaikkoina. Useat Perniön vanhoista kylistä ovat syntyneet kartanoiden yhteyteen. Suuri Rantatie kulki Turusta Viipuriin Perniön kautta, kuninkaankartanon koillispuolelta aina 1630-luvulle asti. Tie on ollut olemassa jo 1300-luvulta lähtien, niin kuin myös suurin osa Perniön nykyisistä kylistä. Perinteisesti rakentaminen on sijoittunut kumpareille sekä selänteiden rinnealueille. Perniönjokilaakso kuuluu Suomen kartanolaitoksen ydinalueeseen. Alueen vanhoja rälssitiloja ovat muun muassa Melkkilä, Paarskylä, Yliskylän kartano ja Pohjankartano. Melkkilän eli Yli-Melkkilän kartano oli merkittävä 1500-luvulla ja se oli pitäjän huomattavimpia maanomistajia vielä 1880-luvun alussa. Tilat ovat vuosisatoja viljelyksessä olleiden peltojen ympäröimiä. Latokartanon laajan kulttuurimaiseman juuret ovat keskiajalta. Alueen todennäköisesti ensimmäinen kuninkaankartano, jo vuonna 1347 ensimmäistä kertaa kirjallisissa lähteissä mainittu Pyhäjoen eli Helgån kuninkaankartano, sijaitsi Kiskonjoen muodostamassa mutkassa Nääsinnokassa Vanhankartanon alueella. Nykyään alueella on peltoa. Toinen kuninkaankartano, Perniön eli Näsen kuninkaankartano perustettiin Perniön- ja Kiskonjoen yhtymäkohdassa olevalle Muntolannokalle vuonna Kartanokeskus siirrettiin nykyiselle Latokartanon paikalle 1690-luvulla ja entinen kuninkaankartanon paikka autioitui. Muntolannokan pitkänomaisella mäenkumpareella on nähtävissä kuninkaankartanon rakennusten jäännöksiä. Kumpareen pohjoispuolella Perniönjoen rannalla on sijannut markkinapaikka. Yliskylän viljasiilo näkyy kauas maisemassa. Kuva: Marie Nyman Alueen rikkaaseen kulttuurihistoriaan on vaikuttanut Perniönjoen ja Kiskonjoen valjastaminen teolliseen käyttöön. Keskiajalla teollistumisen alkamisen myötä maisemaan ilmestyivät ruukit, vasarapajat ja myllyt. Ruukit toivat alueelle varakasta väestöä, jotka sijoittivat varojaan seudun maatiloihin. Latokartanonkoskella oli mahdollisesti kruunumylly jo luvuilla, jonka jälkeen koskessa on sijannut useita tullimyllyjä ja vesisaha. Keskiaikaisen Pohjankartanon alue on myös alueen varhainen teollisuuskeskittymä; alueella on kaksi koskea Pohjankoski ja Hamarinkoski, joissa on sijannut myllyjä ja rautatakomo. Pohjankoskessa toimi myöhemmin saha ja sähkövoimalaitos. Nykypäivänä koskissa on jäljellä vain joitain vanhoja rakenteita ja perustuksia. 145


Yamaha Aerox 50 cm³ 2005 - Nurmo - Skootteri - Nettimoto\nTästä hyvä ja luotettava skootteri tytön käytöstä. Viime talvena vaihdettu mäntä ja remmi, prikka poistettu eli kulkee sopivasti! Ota yhteyttä rohkeasti jos kiinnostuit timppa.pakkanen@gmail.com nro. 0405468650\nOmistajia 2 Päivitetty 09.11.2020\nTästä hyvä ja luotettava skootteri tytön käytöstä.\nViime talvena vaihdettu mäntä ja remmi, prikka poistettu eli kulkee sopivasti!\nOta yhteyttä rohkeasti jos kiinnostuit\nParas aika tavoitella: 06.00 - 21.00\nNettimoto ID 2608256