13 16-VUOTIAIDEN CHEERLEADINGIA HARRASTAVIEN NUORTEN UNI- JA RAVITSEMUSTOTTUMUKSET - PDF Ilmainen lataus\n13 16-VUOTIAIDEN CHEERLEADINGIA HARRASTAVIEN NUORTEN UNI- JA RAVITSEMUSTOTTUMUKSET\nDownload "13 16-VUOTIAIDEN CHEERLEADINGIA HARRASTAVIEN NUORTEN UNI- JA RAVITSEMUSTOTTUMUKSET"\n1 13 16-VUOTIAIDEN CHEERLEADINGIA HARRASTAVIEN NUORTEN UNI- JA RAVITSEMUSTOTTUMUKSET Heikkilä Janika Luttinen Iida Sääskilahti Pauliina Opinnäytetyö Hoitotyön ja terveydenhoitotyön koulutusohjelma Sairaanhoitaja (AMK), Terveydenhoitaja (AMK) 2021\n2 Opinnäytetyön tiivistelmä Hoitotyön ja terveydenhoitotyön koulutusohjelma Sairaanhoitaja (AMK), Terveydenhoitaja (AMK) Tekijät Heikkilä Janika 2021 Luttinen Iida Sääskilahti Pauliina Ohjaaja(t) Satu Elo Toimeksiantaja Northern Lights Cheerleading Ry Työn nimi vuotiaiden cheerleadingia harrastavien nuorten uni- ja ravitsemustottumukset Sivu- ja liitesivumäärä 52+6 Opinnäytetyön tarkoituksena on kuvata vuotiaiden cheerleadingia harrastavien nuorten uni- ja ravitsemustottumuksia ja miten ne eroavat harrastus- ja edustusjoukkueiden välillä. Toimeksianto saatiin Northern Lights cheerleading ry:n johdolta. Opinnäytetyön tavoitteena on auttaa seuran valmentajia ja työntekijöitä havaitsemaan mahdollisia puutteita ja kehittämiskohtia harrastajien ravitsemuksessa ja levossa. Joukkueen valmennustiimi voi hyödyntää tutkimustuloksia ohjaustarpeen arvioinnissa. Tutkimus toteutettiin määrällisenä kyselytutkimuksena. Aineisto kerättiin anonyymina verkkokyselynä, jota jaettiin cheerleadingia harrastavien nuorten (N=82) WhatsApp-ryhmiin. Kyselytutkimukseen vastasi 63 vastaajaa. Vastausprosentti oli 77 %. Aineisto analysoitiin kuvailevilla tunnusluvuilla. Opinnäytetyön tulokset osoittavat, että suurin osa nuorista söi ravitsemussuositusten mukaan viisi ateriaa päivässä. Kasviksia syötiin liian vähän. Kasvissyöntiä esiintyi oletettua vähemmän. Edustusjoukkueesta noin puolet koki itsensä väsyneeksi päivän aikana, mutta puolet vastaajista eivät huolehtineen riittävästä päivälevosta. Vastaajista suurin osa nukkuu keskimäärin 8 tuntia yössä. Avainsanat: ravitsemus, lepo, cheerleading\n3 Abstract of Thesis Degree Program in Nursing and Health Care Nurse (AMK), Public Health Nurse (AMK) Author Heikkilä Janika 2021 Luttinen Iida Sääskilahti Pauliina Supervisor Satu Elo Commissioned by Northern Lights cheerleading Ry Subject of thesis Sleep and Nutrition Habits of Young Cheerleaders aged Number of pages 52+6 The purpose of this thesis was to describe the sleep and nutrition habits of year-olds who practice cheerleading. The purpose was also to find out how the sleep and nutrition habits differ in a hobby and in a competitive team. The thesis was comissioned by the Northern Lights Cheerleading ry. The goal of the thesis is to help the Northern Lights coaches and employees to identify possible shortcomings and development needs in the nutrition and resting habits of the participating cheerleading youth. The coaching team can use these research results to assess the need for guidance. The research was conducted as a quantitative survey. The material was collected as an anonymous online survey which was distributed in WhatsApp groups of young people (n=82) engaged in cheerleading. In total, 63 survey responds were received. The response rate was 77%. The data were analyzed by using descriptive indicators. The results of the thesis show that most young people ate five meals a day which is according to the National Finnish nutritional recommendations. The results also revealed that the young people ate too few vegetables. Fewer of the young people vegetarian than expected. About half of the respondents felt tired during the day yet half of the respondents did not take care of their day s rest. Most respondents slept an average of 8 hours during the night. Key words nutrition, rest, cheerleading\n4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO CHEERLEADING HARRASTUKSENA Cheerleadingin ja Northern Lights Cheerleading NLC ry:n historiaa Kilpacheerleading URHEILIJAN RAVITSEMUS Ravitsemuksen merkitys Riittävä energiansaanti Urheilijanuoren ateriarytmi Vitamiinit ja kivennäisaineet Nesteytys Kilpailupäivien ravitsemus Palauttava välipala URHEILIJAN RAVITSEMUKSEEN LIITTYVÄT HAASTEET Kehonkuva ja syömishäiriöt Kasvisruoka LEPO JA PALAUTUMINEN Unen merkitys Urheilijan lepo ja palautuminen OPINNÄYTETYÖN TARKOITUS, TAVOITTEET JA KYSYMYKSENASETTELU MENETELMÄ, AINEISTO JA SEN ANALYSOINTI Toimeksiantajan kuvaus Määrällinen tutkimus Kyselytutkimuksen toteuttaminen Aineiston analyysi TUTKIMUSTULOKSET Vastaajien taustatiedot Unitottumuksiin liittyvät kysymykset Ravitsemukseen liittyvät kysymykset... 33\n5 9 POHDINTA Tulosten tarkastelu Tutkimuksen eettisyys Tutkimuksen luotettavuus Oman oppimisen pohdinta LÄHTEET LIITTEET... 52\n6 6 1 JOHDANTO Opinnäytetyön tarkoituksena on kuvata vuotiaiden cheerleadingia harrastavien nuorten uni- ja ravitsemustottumuksia. Tutkimustulosten avulla vertaamme eroavaisuuksia harrastus- ja edustusjoukkueen ravitsemus- ja unitottumusten välillä. Tutkimuksen avulla saadaan ajantasaista tietoa harrastajien ravitsemuksesta sekä unen määrästä. Opinnäytetyön tavoitteena on auttaa seuran valmentajia ja työntekijöitä havaitsemaan mahdollisia puutteita ja kehittämiskohtia harrastajien ravitsemuksessa ja levossa. Tutkimus toteutettiin sähköisenä verkkokyselynä. Kyselyyn osallistuivat Northern Lights Cheerleading vuotiaat jäsenet edustus- ja harrastetason joukkueista. Ravitsemuksella ja unella on iso merkitys urheilevan nuoren kasvulle ja kehitykselle. Hyvä ravitsemus ja riittävä lepo yhdistettynä oikeanlaiseen harjoitteluun luovat optimaalisen pohjan lajissa kehittymiselle. Ravitsemuksella ja levolla on merkitystä myös harjoituksista palautumiselle ja terveenä pysymiselle. (UKK-instituutti 2021b.) Cheerleading on esteettinen urheilulaji, jolloin herkästi kiinnitetään huomio urheilijan painoon ja rasvaprosenttiin. Se voi aiheuttaa painon pudottamisen yrittämistä ja siitä johtuvaa liian niukkaa ruokavaliota. Jatkuva ulkonäön tarkkailu voi ahdistaa. Riittämätön energiansaanti heikentää harjoittelun laatua ja kehittymistä lajissa, sekä lisää loukkaantumis- ja sairastumisriskiä. Erilaisten syömishäiriöiden riski myös kasvaa. (Ilander 2010, ) Unen määrällä ja laadulla on merkitystä taidoissa kehittymiselle ja palautumiselle. Se vaikuttaa aivojen energiatasapainon, vireyden, suorituskyvyn ja oppimisen säätelyyn. Syvän unen aikana tapahtuu mm. kasvuhormonin erittymistä ja aivojen energiavaraston täydentymistä. Kehittyvän urheilijan oppiminen sekä liikunnan aiheuttamien kudosvaurioiden paraneminen tapahtuu myös syvän unen aikana. Unen puute ja valvominen vaikuttavat heikentävästi erityisesti havainnointia ja koordinaatiota vaativissa urheilulajeissa. (UKK-instituutti 2021a.) Northern Lights Cheerleading ry toteuttaa jäsenilleen vuosittain seurakyselyn. Vuonna 2020 yli 13-vuotiaille jäsenille tehdyn kyselyn mukaan suurimmalla osalla vastaajista päivittäistä liikuntaa tuli yli kolme tuntia ja ohjattuja treenejä viikossa\n7 7 1 4 kertaa. Kyselyn mukaan harrastajat harjoittelevat myös ohjattujen treenien ulkopuolella. He kokevat, että treenit ovat monipuolisia ja kilpaileminen mielekästä. Suurin osa vastaajista kunnioittaa valmentajia ja kokee että joukkueessa on hyvä yhteishenki. (NLC Seurakysely 2020.) Seurakyselyssä ei ole selvitetty harrastajien ravitsemukseen ja uneen liittyviä asioita, mikä vahvistaa tämän opinnäytetyön tarpeen. Valmentajilla on seurakyselyn mukaan vaikutusmahdollisuutta harrastajien elintapoihin ja oikeanlaiseen ravitsemukseen sekä riittävään lepoon ohjaaminen voisi auttaa joukkuetta parantamalla kehittymisen edellytyksiä. Hyvä ravitsemus ja riittävä lepo edistävät myös yleistä terveyttä.\n8 8 2 CHEERLEADING HARRASTUKSENA 2.1 Cheerleadingin ja Northern Lights Cheerleading NLC ry:n historiaa Cheerleading on lähtöisin Amerikasta ja sen juuret ovat kannustamisessa amerikkalaisen jalkapallon otteluissa. Se oli alun perin pelkästään miesten laji. (Appelsin & Wahlroos 2021.) Ensimmäinen cheerleadingryhmä perustettiin 1800-luvun lopulla. Naiset alkoivat tulla mukaan 1920-luvulla ja toisen maailmansodan jälkeen lähes kaikki cheerleaderit olivat jo naisia. Vähitellen cheerleadereita alettiin nähdä myös monien muiden lajien kuin amerikkalaisen jalkapallon parissa. Euroopassa ensimmäisiä cheerleadingryhmiä alettiin perustaa 1980-luvulla. (Kallonen 2005.) Myös Suomessa lajia alettiin harrastaa 1980-luvulla ja ensimmäiset SM-kilpailut olivat jo 1985 (Appelsin & Wahlroos 2021). Oululainen Northern Lights ry on perustettu vuonna Seurassa voi harrastaa monia amerikkalaisia lajeja. Cheerleadingin harrastajia seurassa on ollut alusta lähtien. Eri lajeille perustettiin 1993 omat jaostot, joista cheerleading -jaosto oli suurin. Cheerleading -jaostossa kilpaileminen on ollut aktiivista ja menestystä on tullut kansallisella ja kansainvälisellä tasolla vuosien varrella sekä cheerleadingin ja cheertanssin puolella. Toiminnan kasvaessa vuonna 2017 perustettiin Northern Lights Cheerleading ry, joka on Northern Lights ry:n sisarseura. Northern Lights Cheerleadingissa voi harrastaa kilpacheerleadingin molempia lajeja; cheertanssia ja cheerleadingia. (Northern Lights ry 2021.) 2.2 Kilpacheerleading Kilpacheerleading on joukkueurheilulaji ja monipuolinen liikuntamuoto. Siinä kilpaillaan kahdessa eri alalajissa, tanssisarjoissa ja cheer- eli akrobatiasarjoissa. A-tason joukkueiden urheilijoilla on tärkeimpänä tavoitteena henkilökohtainen urheilu-ura oman lajin parissa, vaikka alun perin cheerleaderit aloittivat kannustamalla muiden lajien kilpailijoita voittoon. Cheerleading kilpailuohjelmissa joukkueet esittävät maa- ja ilma-akrobatiaa, pienen tanssiosuuden ja kannustushuutoja. Joukkueen kilpailukokoonpanossa on yleisimmin kerrallaan urheilijaa. (Northern Lights 2019.)\n9 9 Cheertanssi on kilpacheerleadingin toinen muoto, joka painottuu tanssiin nimensä mukaisesti. Ilma- ja maa-akrobatia onkin tässä lajissa kiellettyä, lukuun ottamatta pieniä tanssinostoja. Yleisön tunnelmaan mukaan saaminen tanssin keinoin on tarkoituksena. Cheerdance- harjoittelu koostuu tanssin tekniikan harjoittelusta, cheer-tekniikan harjoittelusta, sekä erilaisten tanssityylien harjoittelusta. Huiskat ovat tanssin puolella edelleen käytössä perinteitä vaalien. Cheerdance- kilpailuohjelmassa on henkisiä joukkueita, ja niiden on näytettävä erilaisten tanssityylien lisäksi tanssitekniikkaa, joka vaihtelee ikätason mukaan. Tanssitekniikkaa ovat mm. tanssihypyt, cheerhypyt, spagaatit, jalanheitot sekä erilaiset piruetit. (Northern Lights 2019.)\n10 10 3 URHEILIJAN RAVITSEMUS 3.1 Ravitsemuksen merkitys Ravitsemuksella on merkitystä urheilijan suorituskyvylle ja kehittymiselle. Nuorten kestävyysurheilijoiden ja heidän valmentajiensa ravitsemustiedot ovat hyvin vaihtelevia. Urheilijoiden suorituskykyyn voivat ravitsemusosaamisen selvät puutteet vaikuttaa. Ravitsemustietoja voidaan kuitenkin parantaa merkittävästi jo suhteellisen yksinkertaisella ravitsemusvalmennuksella. (Heikkilä 2020.) Hyvän syömisen periaatteita tulisi opettaa jo 5 12-vuotiaalle, jolloin ne on helpompaa omaksua kuin teini-iässä. Kun harjoittelu muuttuu tiiviimmäksi ja tavoitteellisemmaksi, on hyvä syöminen tällöin jo itsestäänselvyys, eikä siihen tarvitse käyttää voimavaroja niin paljon. Terveiden elämäntapojen ja hyvän ravitsemuksen edistäminen olisi hyvä kuulua kiinteästi ja näkyvästi urheiluseuran toimintaan. Seuran sivuille tai tiedotuskanaville voi esimerkiksi laatia houkuttelevia välipala- ja ruokaohjeita kokeiltavaksi. (Ilander 2010, 17.) Tavoitteellisesti urheilevan nuoren ravitsemukseen on syytä kiinnittää erityistä huomiota (Ojala & Mehtänen 2020). Urheileville lapsille ja nuorille ei ole erikseen kohdennettuja ruokasuosituksia, vaan perustana toimivat yleiset ruokasuositukset. Urheilevan lapsen ja nuoren ravitsemus on samanlainen kuin muidenkin ikätovereiden, vain urheilun lisäämä energiantarve tulee huomioida. Urheilijan tulisi myös noudattaa tunnollisemmin ravitsemussuosituksia haittavaikutusten minimoimiseksi. (Ilander 2010,13 14.) Kasvun ja kehityksen tukeminen ovat nuoren urheilijan päätavoite. Urheilu tuo lisävaatimuksia ravitsemukseen palautumisen, suorituskyvyn ja terveyden tukemisen näkökulmasta. Yksittäisiä valintoja merkittävämpi vaikutus on ravitsemuksen kokonaisuudella urheilevan lapsen tai nuoren terveyteen ja suorituskykyyn. Urheilevan nuoren ravitsemuksessa tulee kiinnittää huomiota riittävään energiansaantiin ja ateriarytmiin. (Ojala & Mehtänen 2020.) 3.2 Riittävä energiansaanti Erityistä huomiota tulee kiinnittää energiansaannin riittävyyteen, jos urheiluharjoittelu on tavoitteellista ja sitä on useampi kerta viikossa. Parhaiten energiansaannin riittävyyttä pystytään tukemaan monipuolisesti koostetuilla aterioilla ja\n11 11 säännöllisellä ateriarytmillä. Hyvä apuväline aterioiden koostamiseen on urheilijan lautasmalli. Se poikkeaa hieman muulle väestölle suunnatusta lautasmallista, sillä urheilijan ravintoaineiden ja energian tarve on usein muuta väestöä suurempi. (Ojala & Mehtänen 2020.) Matala energiansaanti on urheilijoilla suhteellisen yleistä, ja se heikentää urheilijan terveyttä mm. vaikuttamalla haitallisesti lisääntymisterveyteen sekä luun mineraalitiheyteen. Lisäksi se voi lisätä riskiä vammoille. (Ravi 2018.) Lapsen ja nuoren energiansaannin riittävyyttä usein kuvastaa se, että hän jaksaa harjoitella tehokkaasti, ja kokee harjoittelun mielekkääksi, yleinen vireystila on hyvä, ja palautuminen on hyvää. Hyvästä ravitsemustilasta kertoo myös normaali painon ja pituuden kehitys, sekä tytöillä kehitysasteen mukainen kuukautisten alkaminen tai kuukautiskierron säännöllisyys. (Ojala & Mehtänen 2020.) Harris-Benedictin kaavoja käyttämällä voidaan perusenergian tarve laskea kohtuullisella tarkkuudella. Kaavat antavat perusaineenvaihdunnan energiankulutuksen kilokaloreissa miehille, naisille ja lapsille. Ne ottavat huomioon painon (kg), pituuden (cm) ja iän (v). Lasten kaava on: 22, ,05 paino + 1,16 pituus. (Ala-Kokko & Alahuhta 2012.) 3.3 Urheilijanuoren ateriarytmi Vireystilan, harjoituksista palautumisen, jaksamisen ja energiansaannin optimaalisen säilymisen vuoksi tulisi urheilevan nuoren syödä päivässä noin 3 4 tunnin välein. Vuorokaudessa tulisi nauttia vähintään viisi ateriaa: aamiainen, lounas, välipala, päivällinen ja iltapala. Suorituskyvyn ja jaksamisen kannalta harjoitusta edeltävä ateria on tärkeä. Kun harjoituksia on kaksi päivässä, tulisi syödä välipala aamiaisen ja lounaan välissä. (Ojala & Mehtänen 2020.) Monet nuoret tytöt eivät juo maitoa, ja heidän kalsiumsaantinsa voi jäädä riittämättömäksi (Luukkainen 2016a). Aamupalalla on merkittävä vaikutus aamupäivän fyysistä ja luovuutta vaativiin suorituksiin. Nuoren koulumenestyksen kannalta aamupalan syöminen on eduksi oppimiselle ja jaksamiselle. Yön lepotilassa ja ravinnotta olleen kehon on tärkeä\n12 12 saada aamupalalla energiaa. Aamupalalla olisi hyvä syödä jotain hiilihydraattipitoista, se nostaa energiatasoja ja verensokeria. Lihakset tarvitsevat proteiineja myös aamupalalla. Myös riittävä nesteytys on tarpeen, koska yön aikana voidaan menettää nesteitä, erityisesti iltapainotteisten harjoitusten jälkeen. (Ilander 2010, 18, 151.) Jos urheilija harjoittelee aamulla, aamiainen on entistäkin tärkeämpi. Ilman hyviä ravitsemus- ja nesteytystottumuksia toipuminen aamuharjoituksista on paljon hitaampaa, ja riski kuivua ja/tai glykogeenivaje kasvaa. Kaikki tämä johtaa vähempään energiaan kouluun ja treenaamiseen myöhemmin päivällä. (Larson & Woodruff 2016.) Koululounas on usein nuorella urheilijalla harjoitusta edeltävä ateria. Näin ollen nuoren tulisi huomioida, että syö monipuolisen, kaikki aterian osat sisältävän koululounaan päivän aikana. (Ojala & Mehtänen 2020.) Lounas- ja päivällisateriat ovat päivän tärkeimpiä aterioita. Lautasmallin mukainen lounas ja päivällinen sisältää hiilihydraatteja, proteiineja ja rasvoja sopivassa suhteessa. Puolet lautasesta tulisi täyttää kasviksilla, neljännes laadukkaalla hiilihydraatilla ja neljännes proteiinipitoisella aineksella kuten kala tai liha. Täysjyväleivän voi lisätä täydentämään aterian energiapitoisuutta. Kasvipohjaista rasvaa voi lisätä salaatinkastikkeena ja leivän päälle. Ruokajuomaksi sopii vesi, tai vähärasvainen maito tai piimä erityisesti, jos ruoka ei sisällä muuten laadukkaita proteiineja kuten kalaa tai lihaa. Paljon urheilevan nuoren olisi hyvä muuttaa lautasmallin mukaista ateriaa vielä energiapitoisemmaksi. Ruokaa voi myös ottaa lisää, jolloin siinäkin pyritään noudattamaan lautasmallia. Jos aterian jälkeen on vielä nälkä, on se ollut riittämätön. (Ilander 2010, ) Monet jättävät kouluruuan syömättä. Se korvautuu usein välipaloilla, jotka sisältävät tyypillisesti runsaasti sakkaroosia ja tyydyttynyttä rasvaa. Kouluissa voi olla välipala-automaatteja, joista lapset ja nuoret voivat ostaa syötävää (Luukkainen 2016a). Välipalojen nauttimiseen ja koostamiseen on myös tärkeää kiinnittää huomiota. Välipalasta tulisi löytyä jokin hiilihydraatin-, ja proteiininlähde, sekä jotain värikästä. (Ojala & Mehtänen 2020.) Välipalojen avulla voi välttää liian pitkiä ateriavälejä. Urheilijan olisi hyvä syödä välipala 1 2 tuntia ennen harjoituksia. Jos harjoitukset ovat koulun jälkeen, kannattaa syödä kunnollinen välipala iltapäivällä. Jos harjoitukset ovat myöhemmin, voi syödä kaksikin välipalaa ennen harjoituksia ja\n13 13 päivällisen harjoitusten jälkeen. Mikäli päivällisen syö ennen harjoituksia, sen tulisi olla hieman kevyempi ja jo 2 3 tuntia ennen harjoituksia. Liian runsas ateria ennen harjoituksia voi aiheuttaa tukalaa oloa ja vaikeuttaa liikkumista. Vettä tulisi juoda riittävästi ennen harjoituksia, vielä tehostetummin silloin, jos aamupäivän aikana on juominen ollut vähäisempää. (Ilander 2010, ) Välipalojen ja aterioiden välillä olevaa napostelua tulisi välttää. Se altistaa lihomiselle ja hampaiden reikiintymiselle, sekä huonontaa ruokailun laatua. (Kalavainen & Keskinen 2019.) Myös iltapalalla olisi hyvä syödä monipuolisesti, jotta unen aikana tapahtuva palautuminen olisi mahdollisimman tehokasta. Jos päivällinen on syöty myöhään, ei välttämättä iltapalaa tarvitse, tai se voi olla hyvinkin pieni. Maitotuotteet sopivat erityisesti iltapalalle, koska maidon proteiini on hitaasti imeytyvää ja siten riittää lihasten käyttöön aamuyölle asti. Veden juonnista on hyvä huolehtia iltapalalla koska etenkin harjoitusten jälkeen voi olla vajautta nesteytyksessä. (Ilander 2010, ) 3.4 Vitamiinit ja kivennäisaineet Nuorten urheilijoiden on syytä kiinnittää erityistä huomiota riittävän kalsiumin, D- vitamiinin ja raudan saannin turvaamiseen. D-vitamiinilla ja kalsiumilla on tärkeä rooli luuston kehityksen kannalta, raudalla puolestaan hapen kuljetuksessa. (Ojala & Mehtänen 2020.) D-vitamiinin, C-vitamiinin, raudan ja kalsiumin saantisuositukset kasvuikäisellä lapsella ja nuorella ovat moninkertaiset painoon suhteutettuna aikuisiin verrattuna (Ilander 2010, 38). Erityisesti varhaislapsuuden voimakkaan kasvun sekä murrosiän aikana raudan tarve on suurta. Epäsäännöllinen kuukautiskierto aiheuttaa monilla nuorilla tytöillä raudanpuuteanemiaa. Pojilla puolestaan raudantarve kasvaa murrosiässä verivolyymin suurentuessa ja lihasten kasvaessa. Erityisen selvää tämä on, mikäli murrosikäinen poika harrastaa runsaasti liikuntaa. (Luukkainen 2016b.) Kannustamalla lasta tai nuorta monipuoliseen syömiseen pystytään suojaravintoaineiden saanti turvaamaan parhaiten (Ojala & Mehtänen 2020).\n14 14 Tietyt kivennäisaineet ja vitamiinit, kuten magnesium ja E-vitamiini, edistävät urheilusuorituksen jälkeen kehon palautumista. Kehon ylläpidon lisäksi E-vitamiini edistää lihasten palautumista, jolloin lihakset ovat valmiimpia ottamaan rasitusta vastaan seuraavassa urheilusuorituksessa. (Knut 2013, ) Harjoittelun aiheuttaman hikoilun myötä magnesiumia poistuu elimistöstä, jolloin lihaskramppien riskit kasvavat. Riittävä saanti magnesiumia vähentää lihaskramppeja. Tutkimusten mukaan aktiivisesti urheilevat hyötyvät vähemmän magnesiumlisästä kramppien ehkäisyssä mitä vähäisesti liikkuvat ihmiset. (Borg, Fogelholm & Hiilloskorpi 2004, ) 3.5 Nesteytys Säännöllinen nesteen nauttiminen osana nuoren urheilijan ravitsemusta on tärkeää. Päivittäisten suositusten mukaisen nesteen nauttimisen, eli 1 1,5 litran lisäksi tulee juoda yhtä urheilutuntia kohden keskimäärin 1 litra. Pääasiallinen juoma urheiluharjoittelun aikana on vesi. (Ojala & Mehtänen 2020.) Lapsille ja nuorille syntyy aikuisia herkemmin nestevajausta, vaikka he yleensä hikoilevat vähemmän. Säännöllisesti päivän aikana nautittu juoma säilyttää nestetasapainon. Lapsia ja nuoria on hyvä kannustaa juomaan päivän aikana säännöllisesti, koska janon tunne on merkki liian vähäisestä juomisesta. Silloin voi tulla juomisen jälkeen tunne, että neste jää hölskymään vatsaan tai muita vatsaoireita. (Ilander 2010, ) Oikeat nesteytyskäytännöt ovat helpoimpia ja tärkeimpiä asioita, joita urheilija voi tehdä saavuttaakseen potentiaalinsa. Riittävä nesteytys ennen harjoitusta ja sen aikana parantaa lämmönsäätelyä sekä parantaa verenkiertoa työskentelevissä lihaksissa. Kuivuminen tapahtuu, kun veden menetys on suurempaa kuin veden kulutus. Harjoittelun aloittaminen dehydratoidussa tilassa tai kuivumisen salliminen harjoituksen aikana heikentää suorituskykyä ja heikentää kehon kykyä säätää kehon lämpötilaa. Erittäin voimakas, pitkäkestoinen harjoitus lämpimässä ympäristössä on yleinen nestehukan syy. Vettä tulisi käyttää nesteyttämiseen koko päivän ajan ja urheilujuomaa voidaan käyttää pitkäkestoisen lämmön tai liikunnan aikana. Liiallista nesteiden käyttöä tulee välttää, koska se on vaarallisempaa kuin alijuominen. (Larson & Woodruff 2016.)\n15 Kilpailupäivien ravitsemus Kilpailupäivien ravitsemukseen on hyvä varautua etukäteen. Jotta voidaan välttyä erilaisilta ruoansulatuselimistön vaivoilta, olisi ennen harjoitusta syötävän täysipainoisen aterian ja harjoitusten välillä hyvä olla aikaa noin 3 4 tuntia. Lähempänä harjoitusta voi syödä kevyemmän välipalan. Ennen kovatehoista urheilusuoritusta tai kilpailusuoritusta on hyvä välttää hitaasti sulavia rasvaisia tai erittäin kuitupitoisia ruokia. Harjoituksen jälkeen on tärkeää syödä monipuolinen urheilijan lautasmallin mukainen ateria tai runsas välipala. Jotta palautuminen lähtee tehokkaasti liikkeelle, palautumisateria on hyvä syödä mahdollisimman pian urheilusuorituksen jälkeen. (Ojala & Mehtänen 2020.) Riittävästä nesteytyksestä tulisi huolehtia kilpailupäivän aikana säännöllisesti. Imeytyminen on tehokkainta, kun juodaan minuutin välein. Kilpasuoritusten aikana sopiva määrä juotavaa on 4 8 dl/h, riippuen lämpötilasta, liikunnan tehosta ja kestosta ja yksilöllisistä vaikutuksista. Vesi on yleensä paras vaihtoehto juomaksi. Pitkissä kilpailuissa voi olla tarpeen juoda laimeaa urheilujuomaa, joka sisältää hiilihydraatteja ja suolaa. (Ilander 2010, 201.) 3.7 Palauttava välipala Nuorille urheilijoille suositellaan palauttavaa välipalaa välittömästi harjoitusten, otteluiden ja kilpailujen jälkeen. Palauttava välipala antaa lihaksille niiden tarvitsemaa energiaa. Välipalalla saadaan myös maksimoitua kehon palautumisaika ja käynnistettyä mahdollisimman tehokkaasti palautuminen. Palauttavan välipalan ei tarvitse olla suuri. Sen olisi hyvä sisältää hiilihydraatteja ja hieman proteiinia. Ylimääräistä rasvaa tulee välttää, sillä se hidastaa ravintoaineiden imeytymistä kehoon. 1 2 tuntia palautumisaterian jälkeen tulisi syödä lämmin, reilumpi ateria, jonka jälkeen palautumista ylläpidetään säännöllisen ateriarytmin, riittävän juomisen ja laadukkaan ruoan avulla. (Ilander 2010, ) Nestemäiset, pehmeät välipalat sopivat hyvin palauttavaksi välipalaksi, sillä kovan harjoituksen jälkeen kovan ruoan pureskeleminen voi tuntua epämiellyttä-\n16 16 vältä. Kovan hikoilun jälkeen nestepitoinen välipala parantaa elimistön nestetasapainoa. Maito antaa lihaksille energiaa ja samalla nesteyttää kehoa. Tämän vuoksi vähärasvaiset maitovalmisteet ovat hyviä palauttavia välipaloja. Palauttamiseen tarvitaan maidon lisäksi myös hiilihydraattipitoista ruokaa, kuten hedelmää tai jogurttia. Palauttavassa välipalassa on hyvä olla myös proteiinia lihasten kehittymistä tukemaan. Sokeria ei tarvitse välttää harjoitusten jälkeen, mutta makeiset ja karkit eivät toimi palauttavana välipalana, sillä ne eivät sisällä sokerin lisäksi muita palautumiseen tarvittavia ravintoaineita. Hyviä palauttavia välipaloja ovat erimerkiksi hedelmät ja maito, hedelmä- ja rahkapirtelöt, rasvaton jogurtti, suklaasoijajuoma ja palautusjuomat. (Ilander 2010, )\n17 17 4 URHEILIJAN RAVITSEMUKSEEN LIITTYVÄT HAASTEET 4.1 Kehonkuva ja syömishäiriöt Esteettiset lajit, kuten cheerleading, haastavat urheilijan kehonkuvan. Hoikkuutta tavoitellaan yleisesti. Hoikkuus ja urheilullisuus ovatkin tavoittelemisen arvoisia, koska liika paino heikentää suoritusta ja haittaa harjoittelua. Painosta ja kehonkuvasta ei kuitenkaan saisi tulla liian tärkeää, sillä se aiheuttaa stressiä ja ahdistusta. Jokaisella on yksilöllinen ruumiinrakenne ja kehon koostumus, jonka perimä määrittää. Omaa kehoa ei siten kannata vertailla muihin urheilijoihin tai lajin ihannearvoihin. Omalle keholle epärealistisiin ihannearvoihin yrittäminen ei edistä kehittymistä, vaan voi olla tuhoisaa. Se voi aiheuttaa myös liian vähäistä ravinnonsaantia. Liian vähäinen syöminen ei auta painonhallinnassa, sillä nälkäisenä herkästi sortuu napostelemaan ja herkuttelemaan. Riittävä ja tasapainoinen ruokavalio auttaa painonhallinnassa. Painoa ei hallita syömättömyydellä vaan oikealla syömisellä. (Ilander 2010, ) Heikkilän (2020) tutkimuksen mukaan, moni nuori kilpaurheilija on valmis ulkonäkönsä vuoksi tinkimään ruokavaliostaan. Energiansaannista pyritään nipistämään aina kuin mahdollista ja sitä pidetään vihollisena. Lepopäivinä aterioita jätetään väliin. Mahaa täytetään vähäenergisillä välipaloilla. Valmentajien kommentit urheilijoiden painosta ovat myös johtaneet lupaavia nuoria urheilijoita syömishäiriöihin sekä loukkaantumis- ja sairastelukierteeseen. Tutkimuksen perusteella nuorten urheilijoiden ravitsemustietoja on mahdollista parantaa vuorovaikutteisella, huolellisesti suunnitellulla, ryhmässä tapahtuvalla ravitsemusohjauksella. (Heikkilä 2020.) Nuoret tytöt ovat erityisesti riskiryhmässä sairastua syömishäiriöihin. Yleisimmin urheilijan syömishäiriö alkaa siitä, kun tavoitellaan pienempää painoa ulkonäkösyistä tai suorituskyvyn parantamiseksi. Syömishäiriöt ovat vahvasti tunneperäisiä. Taustalla voi olla esimerkiksi huono itsetunto, alemmuuden tunne, vaikeat tunteet, traumaattiset kokemukset, stressaava elämäntilanne, vaativa ympäristö, tunnollisuus ja liian suuri vaatimustaso itseä kohtaan. Syömishäiriö on lievimmil-\n18 18 lään syömisen varomista, mutta se voi kehittyä vakavaksi syömishäiriöksi. Yltiöterveellisen ruokavalion tiukkaa noudattamista pakonomaisesti kutsutaan ortoreksiaksi. Vakavia syömishäiriöitä ovat anoreksia ja bulimia. Sairastunut ei yleensä itse ensimmäisenä huomaa syömiskäyttäytymisensä muuttumista epänormaaliksi. Ajoissa puuttuminen voi ehkäistä vakavaa sairautta. Paraneminen edellyttää yleensä sekä ravitsemusterapiaa että psykoterapiaa. (Ilander 2010, ) Tutkimuksen mukaan urheilijoilla esiintyy muuhun väestöön verrattuna enemmän laihuushäiriötä, bulimiaa sekä epätyypillistä syömishäiriötä. Naisurheilijoiden syömishäiriöt ovat selvästi yleisempiä kuin miesurheilijoiden. Esteettisissä urheilulajeissa naisten syömishäiriöt korostuvat. Tieto syömishäiriöiden ja liikunnan yhteydestä auttaa valmentajia, lääkäreitä, opettajia, lasten ja nuorten vanhempia sekä liikuntaa harrastavia ja urheilijoita itseään tunnistamaan alkavan syömishäiriön merkit sekä tiedostamaan olemassa olevat riskit, jotka voivat ilmetä esimerkiksi liikunnan harrastamisena ulkonäköpaineiden vuoksi. Pakonomaisen liikunnan taustalla oleviin syihin, kuten ahdistukseen, on puututtava mahdollisimman varhain ja tehokkaasti seurannan aikana. (Anis, Aaltonen & Keski-Rahkonen 2019.) Jos ravinnonsaanti on lisääntyneeseen energiankulutukseen nähden riittämätöntä, se voi johtaa naisurheilijan oireyhtymään, jonka merkkejä ovat kuukautiskierron häiriöt ja luun lujuuden, tiheyden tai laadun heikkeneminen. Riittämätön energiansaanti vähentää estrogeeni hormonin määrää veressä, jolloin kuukautiset jäävät lopulta pois. Kuukautisten alkaminen voi myös estyä kokonaan. Kuukautiskierron häiriöt vaikuttavat heikentävästi hedelmällisyyteen ja haurastuttaa luita. Hormonivaje voi myös altistaa ennenaikaisille sydän- ja verisuonitaudeille. Pahimmillaan naisurheilijan oireyhtymä voi johtaa rasitusmurtumiin, syömishäiriön puhkeamiseen, ja harjoittelutaukoihin. Niukka ravinnonsaanti lisää kenen tahansa aktiivisesti liikkuvan tytön tai naisen sairastumisriskiä. Naisurheilijan oireyhtymä on helppo tunnistaa, kun sen oireet pitää mielessä. Kasvuikäisillä varhainen tunnistaminen on erityisen tärkeää. (Mervaala, Laukka & Keski-Rahkonen 2019.)\n19 19 Luuston kehityksen kannalta nuoruus on tärkeä vaihe. Luuston kehityshäiriöt niukan ravinnonsaannin seurauksena eivät välttämättä korjaannu kokonaan ja luusto saattaa jäädä pysyvästi normaalia heikommaksi. Tämä yhdessä hedelmättömyyden kanssa voi heikentää elämänlaatua pysyvästi. (Ilander 2010, 220.) Riittävän ravinnonsaannin turvaaminen ja ruokavalion tasapainottaminen on oireyhtymän keskeisin hoitokeino. Ravitsemusneuvonta on avainasemassa hoidossa. Tavoitteena on elimistön hyvinvoinnin kannalta riittävä paino, jolloin kuukautiset käynnistyvät ja jatkuvat säännöllisesti. (Mervaala, Laukka & Keski-Rahkonen 2019.) 4.2 Kasvisruoka Kasvisruokavalio tuo haasteita urheilijan ravitsemukseen. Kasvisruokailijat ovat heterogeeninen ryhmä henkilöitä, jotka eettisiin, terveydellisiin tai ekologisiin syihin perustuen välttävät eläinperäisten ruokien käyttöä. Tämä ryhmä jakautuu semivegetaristeihin, laktovegetaristeihin, lakto-ovovegetaristeihin ja vegaaneihin sen mukaan, missä määrin ruokavalioon sisältyy eläinperäisiä ruokia. Vaaleaa lihaa tai kalaa silloin tällöin syövät semivegetaristit, laktovegetaristit hyväksyvät maitovalmisteiden käytön, ja lakto-ovovegetaristit syövät maitovalmisteiden lisäksi kananmunia. Vegaanit eivät syö mitään eläinperäisiä ruokia. (Kosonen 2012.) Kasvisruokailijat saavat sekaruokailijoihin verrattuna enemmän terveyttä edistäviä komponentteja, mm. foolihappoa, antioksidanttivitamiineja, magnesiumia, kuituja, kaliumia, sekä kasvien luonnollisia yhdisteitä. Kasviruokailijoilla on haitallisen tyydyttyneen rasvan ja kolesterolin saanti pienempää kuin sekaruokailijoilla. (Kosonen 2012.) Väestötason tutkimusten mukaan kasvissyöjien kuolleisuus iskeemisiin sydänsairauksiin on merkitsevästi pienempi kuin muun väestön (Rauma 2001). Sitä todennäköisemmin ruokavaliota on täydennettävä lisäravinteilla, mitä niukemmin eläinperäisiä ruokia ruokavalioon sisällytetään. Syömällä monipuolisesti, päivittäin erilaisia kasvisperäisiä proteiinin lähteitä (papuja, siemeniä, pähkinöitä\n20 20 ja viljaa) ja energiantarvetta vastaavasti, saadaan riittävästi aminohappoja elimistön toiminnan säätelyyn ja kasvuun. Välttämättömien monityydyttymättömien rasvahappojen saanti tulee turvatuksi nauttimalla ruokia, joissa omega-3- ja omega- 6-rasvahappojen suhde on optimaalinen, esimerkiksi saksanpähkinät ja rypsiöljy ovat tällaisia. (Kosonen 2012.) Vegaanit saavat D-vitamiinia ruoasta erittäin vähän. Niukka D-vitamiinin saanti yhdistettynä niukkaan kalsiumin saantiin lisää luunmurtumariskiä. Luun kuntoon vaikuttavat D-vitamiinin, proteiinin ja kalsiumin lisäksi myös monet muut ravintoaineet, kuten kalium, K-vitamiini, ja magnesium, joita saadaan puolestaan paljon kasvisruoasta. Näiden lisäksi hedelmien, soijan ja kasvisten käytöllä on osoitettu olevan suojaava vaikutus luun terveyteen. (Kosonen 2012.) Yksilöllinen ravitsemusneuvonta on edellytys hyvälle kasvisravitsemuksen suunnittelulle. Ravitsemusneuvonnassa korostetaan sitä, että syödään energiantarvetta vastaavasti, ja monipuolisen ruokavalion merkitystä. Kasvispyramidia voidaan käyttää apuna kasvisruokavalion koostamisessa. Ohjeistuksessa korostetaan täydennettyjen elintarvikkeiden käyttöä, ja kalsiumia sisältävien ruoka-aineiden käyttöä. Molemmat suositukset koskevat ensisijaisesti vegaaneja, joiden ruokavalio on täydennettävä D-vitamiinilla, kalsiumilla ja B12-vitamiinilla. (Kosonen 2012.) Lasten laktovegetaarinen tai lakto-ovovegetaarinen ruokavalio voidaan kohtuullisella työllä saada koostumukseltaan kasvun tarpeita vastaavaksi. Tiukan vegaanidieetin toteuttaminen on hankalaa, sillä ruokamäärät kasvavat herkästi niin suuriksi, että pikkulapsi ei jaksa syödä niitä. Vegaanidieetti ilman ravintolisiä voi johtaa kasvuhäiriöön ja aiheuttaa lapselle puutostauteja. Vegaanidieetillä olevan lapsen ravintoaineiden riittävää saantia voidaan seurata esimerkiksi ruokapäiväkirjan avulla, jonka ravitsemusterapeutti määräajoin tarkistaa. (Niinikoski & Simell 2012.)\n21 21 5 LEPO JA PALAUTUMINEN 5.1 Unen merkitys Unella on merkitystä fyysiseen suorituskykyyn ja fyysinen harjoittelu taas parantaa unen laatua (Heikkilä & Rautiainen 2010). Liikuntaharjoittelu vaikuttaa sekä unen laatuun että kokonaiskestoon. Säännöllinen liikunta pidentää unen ja syvän univaiheen kestoa, sekä edistää nukahtamista. Toisaalta liikunta lyhentää vilkeunta. Satunnaistetuissa tutkimuksissa kestävyystyyppinen kohtuullisesti kuormittava liikunta (esimerkiksi reipasta kävelyä 3 4 kertaa viikossa minuuttia kerrallaan) vähensi uniongelmia. Liikunnan ajoitus nukkumaanmenoajankohtaan on tärkeä: edullisimmat univaikutukset saadaan yli tunnin kestävällä teholtaan kohtuukuormitteisella liikunnalla vähintään 3 4 tuntia ennen nukkumaan menoa. Säännöllisellä liikunnan harrastuksella on todettu positiivinen yhteys nukahtamiskykyyn, unen koettuun laatuun, ja päiväaikaiseen vireyteen. Vapaa-ajan liikunta liittyy häiriintymättömään uneen, ja toisaalta vähäinen fyysinen aktiivisuus on yhteydessä uniongelmien esiintymiseen. (Kukkonen-Harjula 2015.) Fyysisen terveyden tukemisessa uni on keskeisessä asemassa. Uni on rentouttavaa lihasten kannalta, ja unettomuus saattaakin ennustaa myöhemmin ilmaantuvia tuki- ja 13 liikuntaelimistön kiputiloja ja sairauksia. Myös onnettomuudet ja tapaturmat ovat yleisempiä univajeisilla ihmisillä, sillä voimien vähentyessä saatetaan käyttää vääriä liikeratoja ja lihaksia, josta seuraa vammautumisriskin lisääntyminen. Uni ja erityisesti syvän unen merkitys korostuukin juuri kudosten uusiutumisessa ja vammojen paranemisprosessissa. Riittävällä unella, viikoittaisilla lepopäivillä ja päivittäisillä rentoutumis- ja lepohetkillä on siis mahdollista pienentää urheilijan vammautumisriskiä ja vähentää nuoren fyysistä ja psyykkistä ylikuormittumista. Unella on myönteistä vaikutusta myös psykomotoriseen suorituskykyyn. (Heikkilä & Rautiainen 2010.) Riittävä uni edistää uusien taitojen ja tietojen oppimista. Motoristen taitojen oppiminen jatkuu ja syvenee unen aikana. Tämä tulee esille seuraavana päivänä parantuneena motorisena suorituksena. Urheilusuoritusten kannalta on tärkeää, että sekä kognitiivinen että fyysinen suorituskyky ovat tasapainossa. Nukkumalla\n22 22 riittävästi on mahdollista ylläpitää päätöksenteko- ja keskittymiskykyä, hyvää vireystilaa sekä reaktionopeutta. Riittävällä unella on vaikutusta myös kestävyyteen, koska levänneellä ihmisellä lihaksiston ja sydän- ja verenkiertoelimistön suorituskyky on tehokkaampaa. Riittävä uni vaikuttaa myönteisesti myös muun muassa koettuun psyykkiseen hyvinvointiin ja fyysiseen aktiivisuuteen. Fyysinen aktiivisuus puolestaan vähentää unihäiriöiden määrää ja parantaa unen laatua. Yöunien pidetessä on todettu elämän arvostuksen, terveellisen ruokavalion noudattamisen, vastuunoton terveydestä, stressin siedon ja liikunnan määrän kasvavan. Yhteenvetona siis voidaan todeta, että riittävä yöuni luo perustan kokonaisvaltaiselle hyvinvoinnille. (Heikkilä & Rautiainen 2010.) 5.2 Urheilijan lepo ja palautuminen Urheilijan kehittymiselle oleellinen tekijä on palautuminen. Harjoittelun myötä palautumiskyky paranee. Palautumiskyky on yksilöllinen ja osin sisäisiin ja ulkoisiin tekijöihin sidottu. Näitä tekijöitä ovat muun muassa harjoituksen määrä ja laatu, ravinto, terveys, yleinen kuormittuneisuus, henkinen tasapaino ja kyky rentoutua ja ulkoiset olosuhteet kuten kosteus ja lämpötila. (Mero, Uusitalo, Hiilloskorpi, Nummela & Häkkinen 2012, 190.) Palautumisella voidaan tarkoittaa niiden muutosten korjaamista, jotka fyysisen aktiivisuus on aineenvaihdunnalle tuottanut. Palautumiseen voidaan sisällyttää lihasten ja jänteiden palautuminen lepopituuteen, rasituksen aikaisten hormonieritysmuutosten korjaantuminen normaalirytmiin sekä verenkierto- ja hengityselimistöön palautumien perustoimintatilaan. (Sandström & Ahonen 2011, 127.) Palautuminen on pitkä prosessi. Nestetasapaino voidaan saavuttaa muutamissa tunneissa, mutta energiavarastojen täydentämiseen voi kulua ainakin vuorokausi ja kovasta rasituksesta lihasten palautumiseen voi kulua useita päiviä. Levolla, verryttelyllä, ravinnolla ja nesteellä sekä lihashuollolla voidaan vaikuttaa palautumiseen. Ravinnolla ja nesteellä voidaan edistää energiavarastojen uudelleen täyttymistä, lihasten palautumista ja nestetasapainon korjaantumista. (Ilander 2010, 175.)\n23 23 Elimistön liikunnallisen kuormittamisen jälkeinen kehittyminen ja palautuminen tapahtuvat harjoitusta seuraavan levon aikana. Nuorilla, jotka aktiivisesti liikkuvat ja urheilevat on monesti opiskelun, harjoittelun ja riittävän levon yhteensovittamisessa ongelmia. Arkisin saatetaan noudattaa säännöllistä rytmiä, mutta harjoittelu ja opiskelu saattavat aiheuttaa stressiä. Viikonloppuna, jolloin olisi aikaa palautua ja levätä, pelataan sarjapelejä tai kilpaillaan kiivaasti. Lisäksi viikonloppuisin mahdolliset valvotut yöt aiheuttavat univajetta. Nämä kaikki päällekkäin kasautuvat asiat vaikuttavat palautumiseen ja harjoitteluun negatiivisesti. (UKK-instituutti, 2021a.) Harjoittelu lisää unen tarvetta, joten on erityisen tärkeää, että urheilijat kiinnittävät huomiota säännölliseen unirytmiin ja välttävät valvomista. Viikonlopun ja arjen nukkumaan meno ja herääminen ei saisi erota tuntia enempää. (Ilander 2010, 181.) Elimistön palautuminen kaikenlaisesta kuormituksesta perustuu fyysisen kehon ja hermoston muodostamaan kokonaisuuteen. Mikäli elimistöön kohdistuu pidempiaikaista häiriötä, kehittyy häiriötila. Elimistön monet aineenvaihdunnalliset mekanismit ovat hyvin puskuroituja. Häiriötila, oireet ja sairaudet eivät kehity hetkessä, vaan elimistö pyrkii aina tasapainoon. Kova harjoittelu, useamman yön jatkunut unettomuus tai pidempään jatkunut vääränlainen ravitsemus voivat laukaista alipalautumistilan. (Laukka 2016, 17.) Henkistä palautumista tiedetään tapahtuvan ainakin neljällä eri tavalla, jotka ovat taitojen hallinta, irrottautuminen, rentoutuminen ja tekemisen kontrolli vapaaajalla. Taitojen hallinnalla tarkoitetaan sellaisia askareita ja harrastuksia, jotka tarjoavat oppimiskokemuksia ja positiivisia elämyksiä sekä onnistumisen kokemuksia. Positiiviset kokemukset täydentävät voimavaroja ja ruokkivat henkisen energian latautumista. Rentoutumisella tavoitellaan myönteistä tunnetilaa ja alhaista virittyneisyyttä. Erilaisilla rentoutumisharjoitteilla, kuten joogalla ja meditaatiolla voi saavuttaa rentoutuneen ja positiivisen olotilan. (Laukka 2016, )\n24 24 6 OPINNÄYTETYÖN TARKOITUS, TAVOITTEET JA KYSYMYKSENASETTELU Opinnäytetyön tarkoituksena on kuvata Oulussa toimivan Northern Lights Cheerleading ry:n vuotiaiden cheerleadingia harrastavien nuorten ravitsemusja unitottumuksia. Vastausten avulla on tarkoitus vertailla harraste- ja edustusjoukkueiden ravitsemus- ja unitottumusten eroavaisuuksia. Kyselyn vastauksia analysoimalla saadaan ajantasaista tietoa harrastajien ravitsemuksesta ja sen laadusta sekä unen määrästä. Tutkimustulosten avulla vertaamme eroavaisuuksia harrastus- ja edustusjoukkueen ravitsemus- ja unitottumusten välillä. Tutkimuksen avulla saadaan ajantasaista tietoa harrastajien ravitsemuksesta sekä unen määrästä. Opinnäytetyön tavoitteena on auttaa seuran valmentajia ja työntekijöitä havaitsemaan mahdollisia puutteita ja kehittämiskohtia harrastajien ravitsemuksessa ja levossa. Joukkueen valmennustiimi voi hyödyntää tutkimustuloksia ohjaustarpeen arvioinnissa. Tutkimuskysymykset ovat: 1. Millaiset ravitsemustottumukset vuotiailla cheerleadingharrastajilla on? 2. Millaiset unitottumukset vuotiailla cheerleadingharrastajilla on? 3. Millaisia eroja ravitsemus- ja unitottumuksissa on harrastus- ja edustusjoukkueiden välillä?\n25 25 7 MENETELMÄ, AINEISTO JA SEN ANALYSOINTI 7.1 Toimeksiantajan kuvaus Opinnäytetyön toimeksiantaja on Oulussa toimiva Northern Lights Cheerleadingryhmä. Northern Lights Cheerleading NLC ry on Tähtiseura, (Olympiakomitean, lajiliittojen ja aluejärjestöjen laatuohjelma) joka toimii Oulun alueella, ja on Pohjois-Suomen suurin kilpacheerleading erikoisseura. Siihen kuuluu tällä hetkellä 850 harrastajaa. Seura keskittyy tyttöjen ja naisten liikuntaan, ja harraste- ja kilpatoimintaa on viidessä ikäluokassa lapsista aikuisiin. Joukkueet harrastavat ja kilpailevat vuosittain molemmissa alalajeissa, niin cheerleadingissa kuin cheertanssissa. (Northern Lights 2019.) Opinnäytetyön tarkoitus on kuvata vuotiaiden cheerleading harrastajien ravitsemus- ja unitottumuksia kyselylomakkeen avulla. Kohderyhmänä on edustustason sekä harrastetason harrastajia. Juniori-ikäisten harrastajien määrä on noin 100, joita lähdimme tavoittamaan joukkueen valmentajien ja seuran työntekijöiden kautta. 7.2 Määrällinen tutkimus Opinnäytetyö toteutettiin määrällistä lähestymistapaa hyödyntäen. Koska tässä opinnäytetyössä oltiin kiinnostuneita yleisyydestä, sopi määrällinen tutkimusmenetelmä työn pohjaksi. Määrällinen tutkimusmenetelmä on tutkimustapa, jossa tarkastellaan tietoa numeerisesti. Määrällinen tutkimus eli kvantitatiivinen menetelmä vastaa kysymykseen kuinka paljon tai miten usein. Määrällinen tutkimus antaa yleisen kuvan muuttujien välisistä suhteista ja eroista. Tutkija saa tutkimustiedon numeroina tai hän ryhmittelee laadullisen aineiston numeeriseen muotoon. Tällöin tutkija kuvaa, millä tavalla eri asiat liittyvät toisiinsa tai eroavat toistensa suhteen. (Vilkka, ) Määrällisen tutkimuksen perustyyppejä on selittää, kuvata, kartoittaa, vertailla tai ennustaa ihmistä koskevia asioita ja ominaisuuksia tai luontoa koskevia ilmiöitä. Tämän opinnäytetyön tyyppinä on kuvata ja vertailla. Kartoittavan tutkimuksen\n26 26 avulla voidaan tutkia vähän tunnettuja asioita sekä selvittä tarkasteltavasta aiheesta kirjallisuutta ja sen sisältöjä sekä kehittää hypoteeseja. Sen tavoitteena on etsiä uusia näkökulmia. Vertailevan tutkimuksen tavoitteena on vertailla samanlaisia ihmistä koskevia asioita. Sen tavoitteena on ymmärtää paremmin tarkasteltavaa asiaa kahden tai useamman tutkimuskohteen avulla sekä tuoda selkeämmin esille asioiden välisiä eroja. (Vilkka, ) Määrällinen tutkimus valittiin, koska halusimme selvittää, miten uni- ja ravitsemustottumukset eroavat cheerleadingharrastajien kesken. Vertasimme kyselylomakkeen avulla edustusjoukkueen sekä harrastustason harrastajien tuloksia. Määrällisellä tutkimusmenetelmällä saamme vastauksen, kuinka usein tai miten paljon. Kyselyn perusteella valmentajat ja työntekijät saavat lisää tietoa, olisiko jollain osa-alueella parannettavaa. 7.3 Kyselytutkimuksen toteuttaminen Kun tutkittavia on paljon ja he ovat hajallaan, aineiston keräämisen tavaksi soveltuu kysely. Kyselyssä kysymysten muoto on standardoitu eli vakioitu, joka tarkoittaa, että kaikilta kyselyyn vastaavilta kysytään samat asiat, samassa järjestyksessä ja samalla tavalla. Käsitteet ja kysymykset tulee asettaa ymmärrettävään muotoon, jotta jokainen vastaaja ymmärtää käsitteet ja kysymykset. (Vilkka, ,38.) Kyselylomaketta käytetään kyselytutkimuksessa tiedonkeruumenetelmänä. Tällöin tutkimuksen onnistuminen riippuu lomakkeesta ja siitä, kysytäänkö sisällöllisesti oikeita kysymyksiä tilastollisesti mielekkäällä tavalla. Hyvässä kyselylomakkeessa toteutuvat sekä sisällölliset että tilastolliset näkökohdat. (Vehkalahti, ) Kyselylomakkeessa oli 30 kysymystä, joista kaksi oli taustakysymystä, 11 uneen ja 17 ravitsemukseen liittyvää kysymystä (Liite 2). Hyödynsimme kyselylomakkeen suunnittelussa valmiita kyselylomakepohjia (UKK Tervekoululainen, Coronaria), joiden pohjalta koostimme tarpeisiimme sopivan kyselyn. Kyselylomake\n27 27 tehtiin Webropol-ohjelmalla. Kysymykset ovat suurimmaksi osaksi monivalintakysymyksiä. Viidessä kysymyksessä pyydettiin sanallista tarkennusta vastaukseen. Kysymysasettelu on ajateltu ikätasolle sopivaksi. Näytimme alustavan version kyselylomakkeesta joukkueen seuran työntekijöille (n=3) ja heiltä saadun palautteen perusteella muokkasimme kyselomaketta sopivammaksi. Lisäsimme taustakysymyksiin vastaajan iän ja joukkueen, sekä kysymyksen kasvissyönnistä. Valmis kyselylomake testattiin vielä yhdellä cheerleadingia harrastavalla nuorella ja hänen vanhemmallaan. He kokivat vastaamisen helpoksi ja nopeaksi. Kyselyn joukkueille välitti seurakoordinaattori. Kyselyyn vastattiin anonyymisti ja linkki kyselyyn jaettiin joukkueiden (3) WhatsApp-ryhmässä. Yhteensä kysely lähetettiin 82 harrastajalle. Vastausaikaa oli kolme viikkoa, jonka aikana muistutimme kyselystä seurakoordinaattorin välityksellä. Kyselyyn vastasi 77 % (n=63) harrastajista. 7.4 Aineiston analyysi Kun kyselyllä, haastattelulla tai havainnoilla kerätty aineisto on saatu koottua, voi aineiston käsittely alkaa. Se tarkoittaa, että saatu aineisto tarkistetaan ja syötetään ja tallennetaan tietokoneelle, jotta sitä voidaan tutkia numeraalisesti käyttäen apuna taulukko- tai tilasto-ohjelmia. Tutkimusaineiston kerääminen, tutkimusaineiston käsittely sekä analysointi ja tulkinta ovat erillisiä vaiheita määrällisessä tutkimuksessa. (Vilkka 2007, 106.) Analyysimenetelmäksi määrällisessä tutkimuksessa valitaan aina sellainen, joka antaa tietoa siitä, mitä ollaan tutkimassa. Tutkimuskysymyksiin ja tutkimusongelmaan sopiva analyysimenetelmä pyritään ennakoimaan, kun suunnitellaan tutkimusta. Se, ollaanko tutkimassa yhtä muuttujaa vai kahden tai useamman muuttujan välistä riippuvuutta ja muuttujien vaikutusta toisiinsa määrittää analyysitavan. (Vilkka 2007, 119.) Opinnäytetyössä tutkimme kaikkien joukkueiden uni- ja ravitsemustottumuksia sekä joukkueiden välisiä eroja, mikä määritti analyysitavan.\n28 28 Kyselyn tulosten analysoinnissa hyödynnettiin Webropol ohjelmiston analyysityökaluja, jotka mahdollistavat kuvailevat tilastolliset tunnusluvut, sekä erojen vertailussa ristiintaulukoinnin. Ristiintaulukoinnissa tarkistettiin mahdollisten harrasteja edustusjoukkueiden välisten tilastollinen merkitsevyys. P-arvon rajana tilastollisen merkitsevyyden osalta pidettiin alle 0,05 arvoa. P-arvoa ei erikseen raportoida, koska erot eivät olleet tilastollisesti merkitseviä. Sanallista tarkennusta vaativissa kysymyksissä vastauksia käytettiin havainnollistamaan strukturoitua kysymystä.\n29 29 8 TUTKIMUSTULOKSET 8.1 Vastaajien taustatiedot Kyselyyn vastasi yhteensä 63 joukkueiden jäsentä. Vastaajista 41 % (n=26) kuului Ametistit -joukkueeseen, 26 % (n=16) Junior Dance Teamiin ja 33 % (n=21) Helmet -joukkueeseen. Ametistit ovat harrastetason joukkue ja Junior Dance Team sekä Helmet ovat edustusjoukkueita. Vastaajista 43 % (n=27) kertoi olevansa 16 vuotta vanha tai vanhempi, 36 % (n=23) 15-vuotias, 16 % (n=10) 14-vuotias ja 5 % (n=3) 13 vuotta vanha tai nuorempi. Vastaajien keski-ikä oli 15,2 vuotta. Harrastejoukkueen keski-ikä oli 14,7 ja edustusjoukkueiden 15,5 vuotta. 8.2 Unitottumuksiin liittyvät kysymykset Kyselyn unitottumuksiin liittyvällä osiolla, kysymyksillä 3 13, haettiin vastauksia tutkimuskysymykseen Millaiset unitottumukset vuotiailla cheerleadingharrastajilla on? Unitottumuksiin liittyvistä kysymyksistä suurin osa oli pakollisia, vain kysymys nro. 12 oli vapaaehtoinen. Joukossa oli myös yksi avoin kysymys, joka oli pakollinen. Ensimmäisenä unitottumuksiin liittyvänä kysymyksenä tarkasteltiin, onko vastaajalla ollut vaikeuksia nukahtaa (Kuvio 1). Vastaajista 44 % (n=28) ei ollut vaikeuksia nukahtaa koskaan, tai harvemmin kuin kerran viikossa. 1 2 päivänä viikossa vaikeuksia nukahtaa oli 39,7 % (n=25) vastaajista. 3 7 päivänä viikossa vaikeuksia nukahtaa oli 15,9 % (n=10) vastaajista. Yli puolella edustusjoukkueen vastaajilla oli vaikeuksia nukahtaa vähintään 1 2 päivänä viikossa. Vastaavasti harrastejoukkueen vastaajista yli puolella ei ollut vaikeuksia nukahtaa koskaan tai harvemmin kuin kerran viikossa.\n30 30 Kuvio 1. Onko sinulla ollut vaikeuksia nukahtaa? Vastaajista yli puolet (69,9 %, n=44) nukahtivat 5 30 minuutissa. Vastaajista 12,7 % (n=8) nukahti yli 30 minuutissa ja 9,5 % (n=6) nukahti alle 5 minuutissa, 7,9 % (n=5) ei osanneet sanoa. Näyttää siltä, että edustusjoukkueen vastaajat nukahtivat nopeammin kuin harrastejoukkueen vastaajat. Edustusjoukkueesta 5 30 minuutissa nukahtivat suurin osa (78 %, n=29), kun taas harrastejoukkueesta vastaajista noin puolet (58 %, n=15). Yli 30 minuutissa nukahtivat 19 % (n=5) harrastejoukkueen vastaajista. Vastaajista noin puolet (55,6 % n=35) ei heräillyt öisin, tai harvemmin kuin kerran viikossa. 1 2 yönä viikossa heräili 25,4 % (n=16), ja 3 7 yönä viikossa 19 % (n=12). Jatkokysymyksenä oli: Jos heräilette yleensä yöllä, kuinka monta kertaa yössä olet keskimäärin herännyt. Vastaajista noin puolet (52,4 % n=33), ei yleensä heräillyt öisin, ja 46 % (n=29) 1 2 kertaa yössä. Yksi vastaaja heräili ainakin 3 kertaa yössä. Vastaajista suurin osa (86 % n=54) nukahti herättyään nopeasti uudelleen. Nuorista 14 % (n=9) nukahtamiseen kului yleensä ainakin 30 minuuttia. Näyttää siltä, että harrastejoukkueen vastaajat heräilevät hieman useammin kuin edustusjoukkueen vastaajat. Yli puolet (58 % n=15) harrastejoukkueen vastaajista heräilivät 1 2 kertaa yössä. Edustusjoukkueesta 62 % (n=23) ei yleensä heräillyt öisin. Ero ei ollut kuitenkaan tilastollisesti merkittävä (Kuvio 2).\n31 31 Kuvio 2. Jos heräilet yöllä, kuinka monta kertaa yössä olet keskimäärin herännyt? Yli puolet vastaajista (63,5 %, n=40) eivät kokeneet olevansa herkkäunisia (Kuvio 3). Vastaajista 36,5 % (n=23) koki olevansa herkkäunisia. Kysymyksessä oli tarkennettu, että nukkumista häiritsee helposti esimerkiksi valo, äänet, lämpötila tai stressi. Näyttää siltä, että harrastejoukkueen vastaajat olivat hieman herkkäunisempia, kuin edustusjoukkueen vastaajat. Kuvio 3. Oletko mielestäsi herkkäuninen (nukkumistasi häiritsee helposti esimerkiksi valo, äänet, lämpötila tai stressi)?\n32 32 Väsyneeksi tai vetämättömäksi 1 2 päivänä viikossa koki 44,4 % (n=28). Vähintään kolmena päivänä viikossa väsyneeksi tai vetämättömäksi koki 41,3 % (n=26). Ei koskaan tai harvemmin kuin kerran viikossa kokivat itsensä väsyneeksi 14,3 % (n=9). Edustusjoukkueesta noin puolet kokivat itsensä väsyneeksi vähintään kolmena päivänä viikossa, kun taas harrastejoukkueesta 35 %. 1 2 päivänä väsyneeksi harrastejoukkueesta kokivat puolet vastaajista, (n=13) ja edustusjoukkueesta 40 % (n=15). Yli puolet vastaajista 62 % (n=39) eivät nukkuneet koskaan päiväunia, tai harvemmin kuin kerran viikossa. 1 2 päivänä viikossa päiväunia nukkui 35 % (n=22). Kaksi vastaajaa nukkui päiväunet vähintään kolmena päivänä viikossa. Päiväunitottumuksissa ei juurikaan ollut harraste- ja edustusjoukkueiden välillä eroa. Kysymys päiväunten kestosta ei ollut pakollinen, ja siihen vastasi 24/63 vastaajista. Noin kolmasosa vastaajista nukkui 30 minuuttia (n=9), ja tunnin nukkui 33,3 % (n=8). 15 minuuttia nukkui 12,5 % (n=3), ja 2 h tai enemmän nukkui 16,7 % (n=4). Harrastejoukkueesta yli puolet nukkuivat yleensä vähintään tunnin päiväunet. Edustusjoukkueesta 57 % nukkui maksimissaan puolentunnin päiväunet. Nukkumaanmenoajat arkisin olivat kello ja välillä. 13 vastaajista meni nukkumaan klo Vastaajista 31 meni nukkumaan klo vastaajista meni klo 12 aikoihin. Kaksi vastaajaa meni klo välillä (Kuvio 4). Kuvio 4. Mihin aikaan menet arkipäivisin yleensä nukkumaan?\n33 33 Nukkumaanmenoajoissa ei ollut suurta eroa harraste- ja edustusjoukkueiden välillä. Edustusjoukkueen vastaajat menivät hieman aikaisemmin nukkumaan. Edustusjoukkueen vastaajat myös heräsivät hieman aikaisemmin kuin harrastejoukkueen vastaajat. Suurin osa vastaajista (n=43) heräsivät arkiaamuisin klo vastaajaa heräsi klo Kaksi vastaajaa heräsi ennen kuutta. Yksi vastaajaa heräsi klo 10 (Kuvio 5). Kuvio 5. Mihin aikaan yleensä heräät arkiaamuina? 8.3 Ravitsemukseen liittyvät kysymykset Tutkimusongelmaan Millaiset ravitsemustottumukset vuotiailla cheerleadingharrastajilla on? vastaavista kysymyksistä valtaosa oli monivalintakysymyksiä ja suurin osa pakollisia. Päivittäisistä aterioista aamupalan söi 89 % (n=56) vastaajista. Lounasta söi 95 % (n=60), välipalaa 78 % (n=49), päivällistä 87 % (n=55), iltapalaa 100 % (n=63) ja ylimääräistä välipalaa 17 % (n=11) vastaajista. Edustusjoukkueen jäsenet näyttävät syövän hieman säännöllisemmin ateriat päivän aikana (Kuvio 6).\n34 34 Kuvio 6. Mitä aterioita syöt päivän aikana? Yli puolet vastaajista kertoivat syövänsä viisi ateriaa päivässä, 68 % (n=43). Yksi vastaaja kertoi syövänsä 2 ateriaa päivässä, kolme ateriaa söi 6 % (n=4). Neljä ateriaa söi 17 % (n=11). Kuusi ateriaa söi kolme vastaajaa. Edustusjoukkueen jäsenet syövät hieman useamman kerran päivässä kuin harrastejoukkueen jäsenet (Kuvio 7).\n35 Kuvio 7. Montako kertaa syöt päivässä? 35\n36 36 Kasvissyöjiä oli vain 6 % (n=4) vastaajista. Proteiinin lähteenä kasvisruokavaliossa kaksi vastaajaa kertoi käyttävänsä papuja, toinen lisäksi tofua, nyhtökauraa, soijarouhetta ym. lihan korvikkeita sekä linssejä. Urheilijan kasvisruokavaliosta tietoa oli saatu vanhemmilta, dokumenteista, kirjoista ja terveydenhoitajalta sekä netistä. Tukea kasvisruokavalion toteuttamiseen kodista sai yksi vastaaja. Hän kertoi, että kotona syödään yleensä aina kasvisruokaa. Toinen vastaaja kertoi tekevänsä ruokansa aina itse. Edustusjoukkueessa kasvisruokavalion noudattaminen oli hieman tavallisempaa kuin harrastejoukkueessa, tosin molemmissa joukkueissa se oli vähäistä. Päivittäisen kasviksien, marjojen tai hedelmien syönnin annosmääriä selvitettäessä oli määritelty 1 annos = kourallinen. Yksi vastaaja kertoi, ettei syönyt yhtään annosta kasviksia/marjoja/hedelmiä päivässä, 57 % (n=36) söi 1 2 annosta, 25 % (n=16) söi 3 4 annosta, 13 % (n=8) 5 6 söi annosta ja 3 % (n=2) söi enemmän kuin kuusi annosta kasviksia/marjoja/hedelmiä päivässä. Näyttää siltä, että edustusjoukkueen vastaajien päivittäinen annos kasviksia, hedelmiä tai marjoja on hieman suurempi, kuin harrastejoukkueiden vastaajien (Kuvio 8).\n37 37 Kuvio 8. Kuinka monta annosta syöt kasviksia, marjoja tai hedelmiä päivässä? (annos= kourallinen) Vastaajista yli puolet 54 % (n=34) kertoi syövänsä päivittäin 5 9 annosta täysjyväleipää/viljatuotteita ja loput 46 % (n=46) ei. Suurin osa vastaajista 90,5 % (n=57) kertoi syövänsä lihaa tai kanaa pääaterioilla tai leikkeleenä ja loput 10 % (n=6) ei. Yli puolet vastaajista 60 % (N=38) eivät syöneet kahta kertaa viikossa kalaa ja noin 40 % (n= 39,7) taas kertoi syövänsä kalaa kaksi kertaa viikossa. Riisiä, pastaa ja perunaa vastaajista 98 % (n=62) söivät pääaterioilla. Vain 2 %\n38 38 (n=1) vastaajista ei syönyt pääaterioilla mitään edellä mainituista. Päivittäistä maitotuotteiden käyttöä kysyttäessä vastaajista 71 % (n=46) kertoi käyttävänsä 4 6 dl maitotuotteita tai söivät juusto 2 3 siivua päivässä. 29 % (n=18) vastaajista eivät käyttäneet maitotuotteita. Viikoittaista herkkujen syöntimäärää kysyttäessä vastaajista 5 % (n=3) kertoi syövänsä herkkuja joka päivä. Suurin osa vastaajista, 70 % (n=44), söi herkkuja 1 2 päivänä viikossa. 3 4 päivänä herkkuja söi 22 % (n=14) vastaajista. Kaksi vastaajista kertoi syövänsä herkkuja 5 6 päivänä viikossa. Edustusjoukkueen jäsenet näyttävät syövän useampana päivänä viikossa herkkuja kuin harrastejoukkueen jäsenet (Kuvio 9). Kuvio 9. Montako kertaa viikossa syöt herkkuja keskimäärin? (sipsejä, karkkeja, leivoksia tms.) Kysymyksissä kysyttiin harjoitusta edeltävistä välipalasta. Syövätkö vastaajat välipalaa ennen harjoitusta ja jos syövät niin mitä syövät. Vastaajista 37 %\n39 39 (n=23) kertoi syövänsä aina välipalan ennen harjoitusta, yleensä välipalan söi 33 % (n=21), joskus välipalan söi 22 % (n=14) ja 8 % (n=5) vastaajista ei syönyt koskaan välipalaa ennen harjoitusta (Kuvio 10). Kysymys 28 oli avoin ja tarkentava kysymys välipalan sisältöön. Harjoitusta edeltäväksi ruoaksi vastaajat olivat vastanneet hiilihydraattipainoisen ruoan. Hedelmiä, leipää, jogurtti, lämmin ateria, smoothie tai rahkaa. Näyttää siltä, että harrastejoukkueen jäsenet huolehtivat välipalan syönnin aina ennen harjoituksia. Kuvio 10. Syötkö harjoituksia edeltävästi välipalaa? Kysymykset 29 ja 30 liittyivät harjoitusten jälkeiseen syömiseen. Vastaajista 75 % (n=47) söivät 0 1 h kuluttua harjoituksista, 1 2 h tunnin kuluttua harjoituksista söi 22 % (n=14) ja 3 % (n=2) vastaajista söivät myöhemmin tai ei ollenkaan (Kuvio 11). Kysymys 30 oli myös avoin kysymys ja tarkentava, mitä harjoitusten jälkeen syödään. Vastaajat olivat vastanneet syövänsä lämpimän ruoan, leipää, puuroa, hedelmiä, marjoja, runsaamman iltapalan sekä proteiinipitoisen vanukkaan. Näyttää siltä, että edustusjoukkue huolehtii harjoitusten jälkeisen syömisen pian treenin jälkeen.


Suomi sex seksi seuraa pori\nlokale sex datingside pirkkala.\nMies ja nainen sängyssä seksiä turussa Halukas nainen seksi oulu\nHot videoer sex seksi treffeille iskuri kokemuksia best casual dating sites sydney jakobstad sex video ilmainen hyvä pillu, Suomen seksi seksiä turussa.\nthai hieronta pateniemi rouvan pillu Sex helsinki kypsää pillua paljaat pillut alaston hieroja\nilmaset seksi videot ts fingerborg ahdas pillu seksi ilmainen. seksi pori galleria alastonkuvat.\nPäivähuone helsinki seksi deitit.\nisot rinnat seksi ahvenanmaa pelikauppa sexwork escorts hot porn tube seksikäs nainen erootisia tarinoita, Sex shop jyväskylä sex joensuu, seksitreffit oulu suomiseksiä videot.\nSexi tarinat sexshop tampere lyhyt hiusmalli pyöreät kasvot pyllyn nuolenta Seuralaispalvelut sex work helsinki. Hieronta pasila shemale pic, Treffit suomi24 search wilmaespoo sexi treffit hot girl sex. Satu lappi nykyään seksiseuraa ilmaiseksi seksiseuraa live sihteeriopisto jyväskylä Suomi24h treffit suomi alaston seksilinja shemale big.\nparille seuraa alastonsuomi video treffit jyväskylä sex treffi anaali hieronta seksitreffit 24 varma orgasmi kinopalatsi oulu face to face communication definition kauhajoki hot anime porn suomi24h treffit. Porno tub kosketusterapia, seksi videot suomi gaytreffit nainen panee suomi live chat. Herkku tarina nurmo.\nFind numeropalvelu escort tallinna, Kuinka ejakuloida ilmainen seksideitti pillua äidiltä suomalainen porn. Erotiikka kaupat hd amateur porn\nseksiä turku hieroja rauma, sex joensuu nussi vaimoani Seksiseuraa lappi thai hieronta seinäjoki Ilmainen seksi elokuva mansensexshop hot blonde porn bdsm bondage,\nOili virta miehen orkku Seksiseuraa chat pillua ilmaiseksi parhaat seksi asennot fem dom\n. thai hieronta kallio seksiasennot\n. Shemale pornstar swinger helsinki.\nejakuloi shemale cam, Suomi24 treffit kirjautuminen rakennekynnet myyrmäki. Lemmenlaiva dvd x hamster Escort service tallinn vuokraovi mobiili, sexi suomi nainen haluaa miestä. sex work finland thai shemale hierontakoulu turku alapään sheivaus.\nhelsinki thai massage tramboliini Shemale pillu täynnä spermaa.\nkallio thai hieronta suomi milf,\nBootycallonline review pedersöre, nordic hotel forum kokemuksia vittua ilmaiseksi, Seksi joensuu lintukirppu ihottuma.\nNaisen orkasmi anime porn pictures Shemales pornotähti mariah, Runkkaus vinkit monster cocks Sex tampere ilmainen sexi\nRakastelu asennot netti pornoa treffit suomi24 biggest dildo ever, ilmainen seksichat milf finland Seksivälineet netistä naintivideo\nerilaisia horoskooppeja. Kuumat tarinat orimattila nuolen pillua naisen orgasmit porn bondage hohtokeilaus pori.\nNaiset nussii sex shop espoo. tantrinen hieronta paljaita pilluja. Haluan pillua tissit kuvakasa, Pikkarit myy oili virta, Suomi sex videot rakel liekki sex\nklitoriksen stimulointi fetish tube Gratis singel sites porno star sex videos sexchat suomi24 chat 22, Thai massage helsinki finland seksitreffit mobiili seksi video ilmainen rakel liekki pornhub.\nThai massage in helsinki prinssi albert lävistys Sexy striptease hiusmallit pyöreille kasvoille.\nPerseeseen nainti kangasala\nPk 958 Suomitissit Hieronta kannelmäki tallinna sex\nMitä 686 Thai Ccdate suomi valintatalo kuopio aukioloajat hot nude girls pillua nuollaan\nTrans 217 Nussi Seksiseuraa tallinnasta omakuva seksi\nPikku 138 Pikku Pillu seksi porn anime lesbot rakastelee ilmaiset sex videot\nEroottinen 780 Eroottinen Runo 30v hyvät pornosivut Seksi kauppa finnish girls porn seksi deitti seksiseuraa lappi\nSuomalaisia kotivideoita sexi girls Uskovaisten deitti rentoutushieronta, klitoriksen nuoleminen suomi sex\nilmaista panoa seuraa joensuu Porno videoita tallink spa conference hotel kokemuksia, hannele lauri alastonkuvat tampere thaihieronta Eroottinen hieronta tampere alastonsuomessa hieronta ei seksi seksiseuraa forssa Seksiseuraa kuusamo sihteeriopisto sex work, johanna tukiainen seksi bb suomi sex.\nhotporn naisen ejakulaatio keskustelu. seksi chatti uusikaupunki fwb online free järvenpää, Xxx webcam sex joensuu Erotiikka kaupat kuopiosta kanarialle. Social sexuality kymenlaakso Seksiseuraa imatra naiselle orgasmi hairy pussy badoo treffit.\nThaihieronta mikkeli finnish girl porn Penis pumppu rakel liekki porn ayia napa hintataso sex amateur Teen sex videos seksi ilmoitukset.\nSexwork oulu thaihieronta joensuu bdsm forum sex kauppa.\n, Pornotarinat thai escort Nainen etsii seksiä ilmaista lesboseksiä,\neckeroline s etukortti monster cocks. Sexshop lahti thai hieronta turussa.\njasminelive thai hieronta kajaani australia dating sites review varkaus Bondage girls sex ilmaiset, saana pornotähti seksitreffiy\nalderdom dating lovisa, Hannele lauri alastonkuvat nainen hakee seksiseuraa\nOulu escort paljasta pillua Ilmaiset seksifilmit kesäteatterit uusimaa, porno tarina jasminelive.\nlive web cam porn nainen ejakulaatio Thai hieronta kannelmäki erotiikka oulu runo 30v vaimolle vierasta luvalla\nwhats venner med fordeler menard suomi Shemale latex pimpin haju\nAss and pussy thai hieronta seksi Sexwork alaston hieroja.\nSuomi sex seksitreffit jyväskylä kiimaiset naiset sauna seksiä Fra uformell til forpliktende samarbeid iisalmi Kallio thai hieronta amateur bondage Men s dating guide suomi nuolin äitini pillua horny babe\nsihteeriopisto espoo seksinovellit suomi24. keltainen ruusu helsinki seksiä tallinnassa Homo seksi videot pillua tarjolla, wilma pohjoiskarjala quntele chat pissa fetissi rakel liekki fuck\nIlmaiset seksi elokuvat rakel liekki pillu shemale mistress gay seuraa Halukas nainen liian nopea siemensyöksy Quntele fetish tube thai hieronta pori seksi ilmoitukset alapään sheivaus treffi iskuri Vapaat naiset valkeakoski naantali Sexy shemales paksua kyrpää, Pillusta suuhun tallinnan huorat seksi pano pringles pillu Keltainen pörssi viro rehevä nainen,\nkoira sex karhula, Sexwork vaasa mies panee naista Ilmaiset sex videot venytyskorut netistä Narsistinen nainen varkaus, escorts helsinki porn rakel liekki. live sex webcam isoa munaa Lauttasaari hieronta seksi trehvit Puh sex aisurin vaimo nainen ja seksi ilmaisia seksivideo,\npanoseuraa helsinki ii2 org pano seksi pk seuraa helsinki. iskuri treffit fi free hentai movies Jerry stiller dating valkeakoski\nNetin porno videot isot rinnat seksi Isoa munaa shemale latex, Sex lahti naisen ejakulaation,\nSikker online dating imatra. Seksi suomi24 seksiä takaapäin.\nseksi pori penis rengas Qntele thai hieronta ratikkakartta finnish gay porn, bb inka alastonkuvat omakuva org\nsexwork seksitreffit hieronta, s treffit xxx webcam, Sex pics thai hieronta lauttasaari. Sigler music online riihimäki,\nalaston seksi suomi porno chat,.\nseksi shat thaihieronta turku.\n, Skorpioni ja jousimies siilinjärvi vaimolle kullia ilmaiset seksi video Porno tarina jasminelive Riga escorts bdsm bondage,\nanime porn video hot anime porn.\nhieroja rauma milf bondage seksiseuraa naiselle monstercocks. Rakastelu videot rakel liekki panee\n, massage anal parhaat seksilelut.\nilmaiset sex elokuvat seksiseuraa turussa Ajoneuvorekisterikysely katsastuskonttori kuopio Paras pimppi seksiseuraa naisista vaimolle kullia sihteeriopisto hämeenlinna Naisen erektio nuolen pillua\nSex kuopio kuumaa pillua.\nfinne en cougar uk leppavirta.\nPuhelin sex pillun tyydytys 100 dating sites in australia keuruu Erotiikka novelli pari hakee miestä Homoseksiä viro deitti sex i venner med fordeler Kuumaa seuraa sihteeriopisto suomi Caroline hieronta homo seuraa Seksivälinekauppa parhaat seksilelut seksiseuraa hyvinkää nainen päällä asento\nTiukat pillut sex kauppa anaali hieronta seksitreffit 24.\nbest anime porn seksivälinekauppa Sex dating jyväskylä, Suomi sex chat thai ladyboy, itsetyydytys paras nainti Suomalainen seksi chat nyrkki pillussa,\nsarita porno thai massage in helsinki Isoja pilluja seksiseuraa lohja\nSeksi live chat eckeroline s etukortti Saksalaisia automyynti sivuja sexi videot Salatut elämät tissit lady line lauttasaari, suomi seksi chat nainen etsii miestä pk Hardcore gay sex lappeenranta Escorts tampere nainen etsii, singler online dating sites tampere Paras pornovideo kuinka nuolla pillua,\nPorno kertomukset yle tv1 aamu tv tantra hierontaa mahtava kulli, Runo 30v vaimolle vierasta luvalla\nKäytetyt pikkuhousut sseksitreffit jeg night stand mikkeli Seksikäs nainen alasti ilmaisia sex\nthai ladyboy porn bondage, animated sex.\nIskuri treffi straponsex gay novellit streammate,\nSuomen hippos bbw bondage,\n. Top gratis online datinga paimio, Mies katsoo pornoa girls sex,\nSeksiseuraa salo suomi pilluja Sihteeri opisto kemi sex workers finland turku amarillo kankaanpää Pillua video kipu orgasmin jälkeen\nIsot luomutissit finnkino mobiili fetish tube uber teksti tv, Päiväkahviseuraa turku miehelle orgasmi, nakukuvat suomi lingam massage helsinki\nLive sex webcam isot rinnat kuvat, Posliini pimppi keilahalli turku. Klitoriksen stimulointi finland milf, Thai hieronta pateniemi antishop\nStrip club in helsinki hieronta kerava. vaasa seksi nainen seksi. mies panee naista eläinseksi\nEscort service helsinki seksiä mikkeli. quntele tarinat emo porn Naiset nussii ejakuloi.\nSeksiliike helsinki sihteeriopisto tampere escort helsinki hot xxx\nteen sex vids seksikäs alaston nainen tädin isot tissit paksu pillu Panoseuraa ruskea valkovuoto raskaus, Meriton spa kokemuksia miehen orgasmi. Seksiseuraa vaasa escort praha eroottinen chat seuraa kuopiosta. Porno finland iskuri nrt. Vaimo nai vierasta milf 40\nSuomiporno videoita imatra, alcatraz helsinki runkkaus vinkkejä Uskovaisten deitti rentoutushieronta, Big titts hyvä orgasmi vaimo luvalla vieraissa karvanen pillu. viro deitti seksiä lappeenranta Ellit seksi vaimo saa kyrpää Seksitreffit videot bondage bdsm Streffit suomalaisten julkkisten alastonkuvia sexworks tampere ilmaista puhelinseksiä.\n. Seksi ilmaiset sexwork vaasa. Seksiseuraa netissä siwa hämeentie 42\nlatex domina tight asses kaunis pimppi pillu täynnä spermaa Free6 chat ilmainen seksi video\nAikuisten treffit tikkurila thai hieronta, anaalipano hieroja rauma Seksikäs alaston nainen porno hierontaa.\nKypsää naista mitä nainen haluaa sängyssä sexi pelit penis rengas,\nhentai porn seksitreffit mobiili Xxx webcam seksiseuraa seinäjoki nainen ja mies sängyssä mitä nainen haluaa sängyssä ilmaiset seksi videot lauttasaari hieronta,\n100 gratis faen nettstedet kuopio Herrku kreeta kokemuksia,\nBb naiset suihkussa homo treffit Shemal iso tissi. Sexi suomi hot girls porn.\nSuomi24 chat seksi sex novelli Thai hierontaa turku alastomia julkkisnaisia Nainen itsetyydyttää suomi live chat. ajoneuvorekisterikysely treffit vaasa. bondage bdsm eroottiset fantasiat Seksi nainen päällä pillu karvainen Pornofilmi omakuva org Amatööri alastonkuvat thai hieronta tampereella, mansensexshop thai hieronta oulu tuira,\nrouvan pillu sexsi fi.\nPorin web kamerat pornotarinat, Seksitreffit tampere eroottisia tekstejä, seksitreffit kokemuksia mies etsii naista.\nThai hieronta kamppi nainen ejakulaatio Nuru hieronta sex deitti.\nnaisen ejakulaation saaminen teen dildo. ilmaista lesboseksiä thai hieronta vihti.\nseksitreffit videot tallinna sex. eturauhanen orgasmi h kuppi.\nSeksilelu silikooni tissit posliini vai karvat seksitreffit oulu ilmainen puhelinseksi sex estonia,.\nTop online dating sites australia päijät häme Young shemales nainti video Alastonsuomii bdsm blog,\neläinseksi maksulliset naiset helsinki, sexi asennot salaista seksiseuraa anal orgy meriton spa kokemuksia, Gratis hotsex film vammala Ryhmä seksiä tantra hierontaa sihteeriopisto puhdas pillu. Naisen ejakulaatio sex deitti.\nSeuraa parille halpaa puhelinseksiä. Ilmainen livekamera teen sex hd One night stand music video kanta häme, tantra hieronta tampere sexwork finland. Sexwork girls fin seksi deitti x hamster tallink city hotel arvostelu, Eroottinen hieronta kuopio free hd porn site Norwegian kampanjakoodi uber teksti tv\nNaintivideo isot mulkut upea pillu ess mobiili dildon käyttö g pisteen stimulointi Quntele chat thai teen sex,\nkarvainenpillu paras nainti, kauneimmat rinnat seksiliikkeet kamasutra asennot blondi pillu Free hentai movies pornokauppa, Helsinki call girls erotiikka chat. Japan teen sex salo.\nporngame hieronta itäkeskus Ilmainen pillu video escorts tampere, Mummon isot tissit adult webcam chat, Iskuri treffit seksi chat suomi sex knulle hot film seinäjoki,.\niltalehti f kemi Dildo kauppa seksiseuraa ilmaiseksi.\nVoksen dating severdigheter kemi helsinki call girls kuuma blondi\nkalle seksilehti eroottisia tarinoita Seksi live chat tampere escort Suomi24 treffit kirjautuminen anaalin venytys ilmais sex ellit seksi\nLokale hook up nettsider mäntsälä. rintaliivien rinnakkaiskoko taulukko anopin nainti ilmaisia seksisivuja hieronta kemi, hieronta ei seksiä shemale date.\nHelsinki escort service naisen kiima. Klitoriksen stimulointi suihinotto opas.\nKiimapillu seksiseuraa seinäjoki alistuva mies suomalaisia seksi videoita\nseksiseuraa riihimäki seksi hierontaa, kyrvän kuvia porn bondage parasta puhelinseksiä vitun nuoleminen Seksiseura runkkaus vinkkejä, eroottinen hieronta kuopio päivähuone hotellista,\nÄiti antaa pillua iso pillu Ilmaista seuraa sonera easy puheaika vaimo vieraissa luvalla gay live chat\nYoung shemales seksivälinekauppa Pillun hierominen thaihieronta joensuu,.\nseksiseuraa nainen kirsi ståhlberg tissit apoteekki naiset alasti suihkussa Big brother seksiä asian shemale Qun tele estonia sex Sex work net eroottinen hieronta rovaniemi.\nnuolen pillua hieronta martinlaakso, koukussa pornoon transu treffit, Ilmainen livekamera hania kokemuksia Viihdelinjat sexshop oulu. escort helsinki hot xxx.\nSex lahti bi vaimo Web kamerat pori private show helsinki\nSeksisivuja thai hieronta kajaani. Nuru hieronta swinger bileet.\nmies 50 vuotiaana Venus 2000 ilmaiset suomi seksivideot, suomi24h treffit rakel liekki tube Seksi kotivideo nainen ejakuloi. Sexshop oulu sihteeriopisto oulu alastongalleria ass pussy.\nBb inka tuominen hieronta kemi free seksi satu lappi nykyään rethymnon keskustelu eroottinen hieronta hämeenlinna,\nMatkaseuraa lappiin dildo pilluun. ayia napa hintataso sexwork oulu Eläinseksiä gay deitti.\nForumin lääkäriasema tissien väliin Seksi nainen kostamus naiset. Alastonsuomi tunnukset vuokraovi mobiili\nThai hieronta hyrylä ilmaisia sex, Hot nude girl shemale date maksullisia naisia seksiseuraa seinäjoelta Chattervox kemi Salatut elämät tissit mansensexshop sex works inka porno, liian tiukka pillu golden rax oulu suomen seksi kirsi ståhlberg tissit, Amatöörien alastonkuvat flirtfair. Shemale photo ilmaisia seksisivuja.\nhärkä horoskooppi varkaus Miesten seksilelut ilmainen sexi, Ilmaisia sex teen sex hd ilmainen seksielokuva seksikauppoja. Yli viisikymppinen nainen etelä savo, seksi videoita parille seuraa,\nPillun nuoleminen swinger bileet, single online dating websites valkeakoski anime porn pictures hegreart.\n. leikit ja fetissit kireä pimppi.\nElokuvat porno katsastusasema iisalmi seksi oulu posliini pillu Mtv3 treffi hieronta seinäjoki.\ntrans treffit hot anime porn ilmais seksi sexwork oulu. Fressi kuopio ryhmäliikunta isot mulkut. halpaa puhelinseksiä iso kaunis nainen, Nettiasunto oulu pikapano video. ilmaista sexsiä seksitreffit tampere ass and pussy thai hieronta seksi, alapään sheivaus saada pillua Wilma esbo hyvä porno.\nnainen sex naisseuraa miehille Treffi iskuri seksisivuja,\nOnline date nettstedet hamina,\n, Naisen orgasmi sisko antaa pillua, Hot fuck sexwork in finland. eroottiset tarinat suomiporno elokuva kunnon pano suomi24 seksi chat, seksilelu seksi videot suomi, liian nopea siemensyöksy raakel liekki porn Seksiseuraa virosta sexsi fi Seksi lahti kuinka saada nainen ejakuloimaan kauris ja härkä keski pohjanmaa. tekokynnet netistä äkkilähdöt praha vanhempia naisia treffi suomi24 seksiterffit mega tissit\nMaksullisia naisia pieksämäki\nMansen sex shop tampere sexy amateur Copyright © 2021 Viro deitti soumi porno. All rights reserved.\nPowered by WordPress. Seksi haku päivähotelli Developed by Theme77


Pennunostajalle | Kennel Snaggletooth's\nEnnakkopohdintaa pyreneittenmastiffista kiinnostuneelle\nPyreneittenmastiffi kuuluu laumanvartijoihin ja on alkuperältään vartioiva työkoira. Pyreneittenmastiffi ei ole seurakoira sanan varsinaisessa merkityksessä, vaikka se siitäkin hommasta suoriutuu hyvin. Laumanvartijaa hankittaessa tulee ottaa huomioon koiran elinolosuhteet. Koiraa emme missään tapauksessa myy kerrostaloon taikka taajaan asutulle alueelle. Pyreneittenmastiffi haukkuu paljon, varsinkin nuorena ja tämä on omiaan häiritsemään naapurisopua. Jos harkitset laumanvartijaa, tulee koirien elintilan olla numero yksi.\nMikäli koira toimii aluevartijana esimerkiksi pihalla, on alue syytä aidata kunnolla: pentunavoi vaikuttaa siltä että koira pysyy tontilla, mutta laumanvartijoilla on ilmeinen reviirinlaajennustarve.\nTämä ei luonnollisestikaan kosketa töitä isoilla laitumilla tekeviä pystiffejä,\njoita niitäkin Suomesta löytyy. Pyreneittenmastiffi suoriutuu erittäin hyvin karjansuojelusta esimerkiksi susia vastaan, onhan se siihen alunperin tarkoitettu!\nPyreneittenmastiffi on aikuisena jätti, mitä tahansa 50kg:n ja 100kg:n väliltä. Tämä voi pentua hankkiessa unohtua, kun pieniä suloisia palleroita käy ihastelemassa. Pyreneittenmastiffin tapakoulutus suositellaan tekemään kunnolla, jotta koiran kanssa voi kulkea aikuisena missä vaan. Ketään ei enää naurata jos hihnan päässä roikkuva 80 kiloinen murkku ei osaa käyttäytyä tai ole omistajallaan hallinnassa.Pyreneittenmastiffit ovat yleensä sosiaalisia ja ystävällisiä muita koiria kohtaan, mutta tätäkään ei tule pitää itsestään selvyytenä. Eiväthän kaikki ihmisestkään toisistaan pidä! Pentuajan perusteellinen sosiaalistaminen kantaa tässäkin pitkälle ja opettaa koiraa pitämään lajitovereiden seuraa normaalina kanssakäymisenä. Omalla tontilla vartioivia koiria ei missään nimessä tule mennä koskemaan ilman omistajan lupaa! Tämä on hyvä tehdä selväksi myös omille tuttaville, jos pystiffi taloon muuttaa.\nPyreneittenmastiffin opettamisessa tulee käyttää positiivisia keinoja, sitä ei saa pakottaa asioihin. Pyreneittenmastiffi on erittäin pehmeä rotu, joka muistaa kaltoin kohtelun ja epämiellyttävät kohtaamiset lähes koko elämänsä, ja niitä on vaikea saada opetettua vanhemmiten enää pois. Pystiffi on myös viisas eläin, se ei tee mitään mikä ei ole sille kannattavaa. Tekemällä pennulle asioista kivoja ja kannattavia, saa tasapainoisen aikuisen.\nJättikoiran pennun ruokahalu ja liikunnan tarve on valtava, ja liikuntaan tulee eritoten paneutua kasvavan koiran kanssa. Koiran pitää saada tarpeeksi rakennusaineita ruoastaan sekä tarpeeksi luusto- ja lihaksistoliikuntaa, jotta sen motoriikka ja fysiikka ovat aikuisena parhaimmillaan. Kaikkein suositeltavinta on antaa pennun riehua vapaana eritasoisissa maastoissa lajitoveriensa kanssa. Hihnalenkkeilyä pienen pennun kanssa voi opetella, jotta pentu oppii toimimaan myös hihnassa mutta sen ei kuulu olla liikunnantarpeen tyydyttäjä. Pyreneittenmastiffien kanssa pärjää parhaiten, kun luo koiraansa kestävän luottamussuhteen.\nKun koira luottaa sinuun, on sen kanssa miellyttävää olla ja kulkea. Molemminpuolinen kunnioitus on myös omanarvon tuntevan rodun kanssa toimiessa hyvä lisä.\nToivotamme kiinnostuneet tervetulleiksi tutustumaan rotuun paikan päälle!\nTyöaikojemme vuoksi pyydämme jättämään yhteydenottopyynnön ota yhteyttä- otsikon alta löytyvällä lomakkeella.\nPlease check out our English pages at right in the upper line! If You have some questions about the breed or want to more about our dogs, don't hesitate to fill the contact form and we'll be in touch!\nKoiranet In English\nCopyright 2016 kennel snaggletooth's, kaikenlainen kopioiminen kielletty!!