SUOMEN ASEVIENTI PDF\nDownload "SUOMEN ASEVIENTI 2008"\n1 SUOMEN ASEVIENTI 2008 Pienasekauppa globaalin turvallisuusongelman juurilla\n2 esipuhe Suomen asevienti 2008 Pienasekauppa globaalin turvallisuusongelman juurilla Jarmo Pykälä ja Pamela Baarman (toim.) 2011 SaferGlobe Finland 2. painos Valokuvat: Jarmo Pykälä, Jörg Meier (Dilin patruunat), ulkoministeriö (Remove small arms-pelin mainos) Ulkoasu ja taitto: Mikko Branders Raportin kopioiminen on kielletty. Painettua teosta voi tilata SaferGlobe Finlandin toimistosta. Siteerattaessa raporttia on lähde mainittava. Tämä julkaisu on tuotettu SaferGlobe Finlandin omarahoituksella ja lisäksi sen tekemistä ovat tukeneet Suomen Rauhanliitto YK-yhdistys, Amnesty Internationalin Suomen osasto ja Sadankomitea sekä mainoksin Kansalaisjärjestöjen konfliktinehkäisyverkosto että Kirkon ulkomaanavun nuorisoverkosto Changemaker. Voit tukea seuraavan raportin tekemistä lahjoittamalla tai liittymällä Safer- Globe Finlandin kannatusjäseneksi. Lisätietoja verkko-osoitteesta Joka vuosi maailmalla valmistetaan noin 8 miljoonaa pienasetta ja huikeat 12 miljardia ammusta. Aseista noin miljoona varastetaan tai ne päätyvät muuta kautta tahoille, joille ne eivät ole tarkoitettuja. Muilla tahoilla tarkoitan rikollisia, puolisotilaallisia ryhmiä tai ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneitä viranomaisia. Kansainvälisen Control Arms -kampanjan mukaan viime vuosina aseellinen väkivalta on johtanut vuosittain noin ihmisen kuolemaan. Jos lukuun lisätään myös epäsuorasti aseellisen väkivaltaan kuolleet, nousee luku ihmiseen. Tämä tarkoittaa, että ihminen on joutunut esimerkiksi sodan takia pakenemaan ja hänen kuolinsyynsä on pakolaisleirillä saatu jokin tauti. Puhumme siis kirjaimellisesti hengenvaarallisesta tuotannosta ja kaupasta ja siksi Amnesty International on yhdessä muiden järjestöjen kanssa viime vuosina kampanjoinut näkyvästi kansainvälisen asekauppasopimuksen aikaansaamiseksi. Tämän sopimuksen ytimessä olisi niin sanottu varovaisuusperiaate: älä myy, jos on epäilys siitä, että aseet päätyvät ihmisoikeusloukkauksiin. Vaikka sopimusluonnos nyt hiljaa etenee YK:n prosesseissa, niin asekaupan hiljenemisestä ei vielä näy merkkejä. Päinvastoin. Sodan teknologisoituminen on luonut tilanteen, jossa sinänsä viaton väline, kuten säähavaintoasema, teleskooppimasto tai tietokoneen ohjelmisto ovat oleellisia osia uusissa aseissa. Näiden niin kutsuttujen kaksikäyttötuotteiden, joita voidaan käyttää sekä sotimiseen että rauhanomaisiin tarkoituksiin, osien kauppaa ei säädellä ollenkaan samalla tavalla kuin vaikka rynnäkkökiväärien kauppaa. Esimerkiksi valmisteilla oleva Suomen uusi asevientilaki näyttää pitävän EU:n vapaakauppasäädöksiä tärkeämpinä kuin varovaisuusperiaatetta. Koska yhä suurempi osa aseista pitää sisällään näitä ulkoapäin viattomia komponentteja, ja koska ne voivat päätyä aseisiin usean välikäden ja valmistusprosessin kautta, tarvitsemme koko ajan tarkempaa ja tutkitumpaa tietoa asevientiluvista ja todellisista kaupoista. Yksinkertaisessa asekaupassa voi olla mukana lähes 30 tahoa (useita ostajia, myyjiä, välittäjiä, valmistajia, kuljettajia) eri mantereilla. Juuri tästä syystä SaferGlobe Finlandin tekemä perustutkimus Suomen aseviennistä on niin tärkeää. Vain kartoittamalla ja selvittämällä yksittäisiä lupia ja vientipäätöksiä voidaan päästä arveluttavien kauppojen ytimeen. Vaikka Amnesty International ei pysty ottamaan kantaa raportissa esiintyvien yksittäisten kauppojen mahdolliseen yhteyteen ihmisoikeusloukkauksiin, olemme mukana tukemassa SaferGlobe Finlandin tutkimusta. Se tarjoaa niin meille kuin muillekin sitä perustaa, josta voimme ponnistaa eteenpäin paremman asevalvonnan puolesta. Frank Johansson toiminnanjohtaja Amnesty International Suomen osasto ry 3\n3 Sisältö Tiivistelmä Esipuhe... Sisällysluettelo... Tiivistelmä... Maailman asekauppa ja pienaseet Lailliset ja laittomat pienaseet Latinalaisessa Amerikassa Suomen asevienti Miten suomalaiset patruunat päätyivät Diliin ja tehtiinkö niillä mitään?... Aseviennin harmaa lista... Miksi EU:n asevientikielto Kiinaan ei koske suomalaisia patruunoita?... Aseteollisuus... Kuinka minusta tuli asekauppias kahdeksassa päivässä Suomen asevienti taulukko... Selitykset Suomessa vuonna 2008 sotatarvikkeille myönnettiin 240 vientilupaa yhteisarvoltaan 337,28 miljoonaa euroa. Toteutunutta vientiä oli 93,257 miljoonan euron arvosta.suomen sotatarvikevienti kasvoi 32 prosenttia vuosina verrattuna vuosiin Siviilikäyttöön tarkoitetuille aseille myönnettiin yhteensä vientilupaa. Niistä pääosa oli kivääreitä ja suurin osa (85 %) tarkoitettu Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Siviiliaseisiin tarkoitetuille patruunoille myönnettiin vientilupia vuonna 2008 yhteensä 115,38 miljoonalle luodille. Suomi antoi luvan viedä aseita ja ammuksia yhteensä 64 maahan, joista 39 oli EU:n ulkopuolella. Asevienti kohdistui yhteensä 30 sellaiseen niin sanottuun harmaan listan maahan, joita voidaan EU:n aseviennin yhteisen kannan kriteereiden tai Suomen ulkopolitiikan, kuten ihmisoikeuksien ja demokratian sekä rauhan edistämisen näkökulmasta, pitää ongelmallisina. Harmaan listan maista 9 oli sellaisia, joissa oli sota tai konflikti. KIRJOITTAJAT YTM Jarmo Pykälä työskentelee koordinaattorina SaferGlobe Finlandissa ja tekee väitöskirjaa Jyväskylän yliopistoon. Hän on aiemmin kirjoittanut raportin Suomen asevienti (Sadankomitea, Helsinki 2009) sekä asekauppaa käsitteleviä lehtiartikkeleita muun muassa Suomen ja Israelin asekaupasta sekä suomalaisen säähavaintoteknologian käyttämisestä Irakin sodassa. VTK Pamela Baarman on asevalvonnan Nuori asiantuntija SaferGlobe Finlandissa ja opiskelee kansainvälistä oikeutta Åbo Akademissa. Hänen kandidaatin tutkielmansa käsitteli EU:n toimivaltaa säännellä jäsenmaiden asevientiä. Hän on aiemmin ollut harjoittelijana Ruotsin suurimmassa rauhanjärjestössä, Svenska Freds- och Skiljedomsföreningenissä. DI Henri Myrttinen toimii Berliinissä saksalaisen Watch Indonesia -järjestön tutkijana. Hän on erikoistunut sukupuolen ja väkivallan välisiin kysymyksiin ja julkaisi viime vuonna Vanessa Farrin ja Albrecht Schnabelin kanssa kokoelmateoksen Sexed Pistols, the Gendered Impacts of Small Arms & Light Weapons (United Nations University Press, Tokio, 2009). Vuonna 2008 hän työskenteli Latinalaisessa Amerikassa ja Karibianmeren alueella pienaseongelmien parissa. 4 5\n4 1 2 MAAILMAN ASEKAUPPA JA PIENASEET Asekauppa on aihe, joka ei jätä ketään kylmäksi, paitsi kirjaimellisesti tuotteiden tuntemattomat, usein siviiliuhrit. 1 Matti Wuori YLE Uutiset <http://yle.fi/uutiset/muu/2006/04/ lisaa_panoksia_asekaupan_valvontaan_ html> YouTube Mark Thomas s03e01 Arms Fair Part 1 <http://www.youtube.com/watch?v=7a_b9lb8w5k& feature=related> ( ) Brittiläinen toimittaja ja koomikko Mark Thomas perusti PR-yhtiön ja soluttautui sen avulla yhdelle maailman suurimmista asemessuista Kreikassa. He asettivat yrityksensä esittelypisteelle kylttejä, joissa yhdessä luki Are you ready when Amnesty International comes knocking at your door Oletko valmiina, kun Amnesty International tulee sinun ovellesi. He järjestivät tehokursseja eri maiden, kuten esimerkiksi Indonesian armeijan edustajille siitä kuinka voittaa sanasota länsimaisen median ja 2 kansalaisjärjestöjen kanssa. Järjestöjen ja median sanat perustuvat erilaisiin selvityksiin, kun taas viranomaiset tyytyvät yleensä kiistämään niiden sisältämän tiedon. Kyse on tiedon saatavuudesta ja sen uskottavuudesta. Kädessäsi on Suomen ensimmäinen vuosittain asekauppaa seuraava raportti. Sen tarkoituksena on tuoda median, päättäjien ja kansalaisjärjestöjen saataville tietoa siitä, minne Suomi vie aseita. Asevientiraportin taustalla on pohdinta siitä, millaisin keinoin maailman turvallisuuteen voidaan vaikuttaa ja mikä yhteys asekaupalla on ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan sekä ihmisoikeus-, kehitys- ja rauhanrakentamisen politiikkaan. Raportilla on vuosittain vaihteleva teema. Tänä vuonna se on vuoden 2008 Suomen Etyj-puheenjohtajuuskauden teeman 3 mukaisesti pienaseet. Selvitämme muun muassa sitä miten pienaseet ovat aikamme joukkotuhoaseita, miten ne päätyvät rikollisille, terroristeille ja konfliktien aseistautuneille osapuolille sekä laillisista laittomiksi aseiksi. Lisäksi tarkastelemme myös Pekingin olympialaisten hengessä Suomen asekauppaa Kiinaan. Maailman asemarkkinoiden kehitys Maailmanlaajuisessa asekaupassa on ollut nouseva trendi vuodesta 2005 lähtien. Tukholman kansainvälisen rauhantutkimusinstituutin SIPRI:n mukaan asekaupan vuosittainen osuus oli keskimäärin 21 prosenttia korkeampi vuosina kuin edellisellä jaksolla vuosina Viisi suurinta asevientivaltiota olivat Yhdysvallat, Venäjä, Saksa, Ranska ja Yhdistynyt Kuningaskunta. Yhdysvaltojen (31 %) ja Venäjän (25 %) osuus aseviennistä oli omaa luokkaansa. Yhteensä nämä viisi valtiota olivat vastuussa 78 prosentista koko maailman aseviennistä. Kylmän sodan päättymisen jälkeen 3 Pienaseella tarkoitetaan sellaista ampuma-asetta, jota voi kantaa yksi tai kaksi henkilöä. Se voi olla pistooli, konekivääri, sinko tai kevyt kranaatinheitin. Tässä raportissa on käytetty pienasetta tarkoittamaan pistoolia tai pitkäpiippuista asetta (kivääri, haulikko). ne ovat pitäneet jokaisena vuonna hallussaan aseviennin TOP-5 kärkisijoja. Maailman aseviennistä suurin osa suuntautui Itä-Aasiaan, Eurooppaan ja Lähi-itään. Kiina oli suurin yksittäinen aseiden ostaja ja neljä seuraavaksi suurinta olivat Intia, Arabiemiirikunnat, Etelä-Korea ja Kreikka. Merkittävin loikka aseostoissa tehtiin Arabiemiirikunnissa, jonne meni vuosina jopa 34 prosenttia kaikesta Lähi-itään suuntautuneesta aseviennistä. Maa oli maailman 16. suurin aseostaja vielä vuosina , kun nykyisellä tarkastelujaksolla se nousi kolmannelle sijalle. Arabiemiirikunnat oli Suomen kahdeksanneksi suurin asevientimaa. Lähi-idän kasvava myynti veti suomalaista aseteollisuutta alueelle ja esimerkiksi CBRN-laitteita valmistava Environics avasi vuonna 2008 toimiston Arabiemiraatteihin. EU-maista maailman kymmenen suurimman asevientimaan joukkoon mahtuivat Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen Kuningaskunnan lisäksi Espanja, Alankomaat sekä Ruotsi. Suomi oli SIPRI:n listauksessa vuosina sijalla 20. EU:n aseviennin vuosiraportin mukaan unionin yhteenlaskettu asevientilupien arvo oli 33,50 miljardia euroa ja viennin todellinen arvo 8,46 miljardia euroa. Suomen osuus EU:n toteutuneesta aseviennistä oli 1,1 prosenttia. Vuosi 2008 oli EU:n asekaupalle merkittävä sillä unioni hyväksyi sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisen yhteisen kannan (2008/944/YUTP). Aseviennin yhteinen kanta on uudistettu versio vuonna 1998 solmitusta aiemmasta käytännesäännöstä (EU Code of Conduct on Arms Export) ja jä- 4 senmaita juridisesti sitova. Siinä vahvistetaan muun muassa kahdeksan tavanomaisten aseiden vientiä koskevaa perustetta (ks. harmaa lista), luodaan asevientiluvan epäämistä (ns. EPU) koskeva jäsenmaiden välinen ilmoittamis- ja neuvottelumenettely sekä asevientiä koskevien EU:n vuosiraporttien julkaisemista koskeva 4 Lisätietoja < Page.aspx?id=1484&lang=fi> avoimuutta lisäävä menettely. Aseviennin yhteinen kanta edistää merkittävästi aseviennin valvontaan liittyvien kansallisten poliittisten käytänteiden yhdistämistä. Myös useat kolmannet maat, kuten Norja, ovat virallisesti omaksuneet siinä esitetyt periaatteet ja perusteet. Neuvoston omia sanoja käyttäen jäsenvaltioiden on otettava huomioon se erityinen vastuu, joka niillä on vietäessä sotilasteknologiaa ja puolustustarvikkeita, joita voidaan käyttää kansallisiin sortotoimiin ja YK:n peruskirjan vastaiseen sotilaalliseen toimintaan tai, jotka voivat lisätä alueellista epävakautta. Tämän raportin yksi keskeisistä tarkoituksista on edistää näiden periaatteiden toteutumista. Pienaseet ovat aikamme joukkotuhoaseita Ampuma-aseet eivät ole ainoita murhissa ja tapoissa käytettyjä aseita, mutta YK:n rikostilastoraportissa muistutetaan niiden olevan avaintekijä väkivallassa. Niiden saatavuus on avaintekijä aseellisen väkivallan ja murhien määrässä. Alueilla, joissa on korkeat murhaluvut, ovat myös niitä, joissa suuri prosenttiosuus 5 murhista tehdään ampuma-aseilla. Kansainvälinen Pienaseiden vastaisen verkoston (IANSA) arvion mukaan maailmassa kuolee vuosittain ihmistä ampuma-aseilla tehtyjen murhien, tappojen, itsemurhien ja tapaturmien seurauksena. Yli miljoona ihmistä haavoittuu vuosittain ampuma-aseista ja ne johtavat 12 kertaa todennäköisemmin kuolemaan kuin muilla välineillä tehdyt väkivallanteot. Tästä syystä ampuma-aseita kutsutaankin aikamme joukkotuhoaseiksi. Suomessa vuosina surmattiin 6 ampuma-aseilla ihmistä. Suurin osa siitä oli itsemurhia, joista vuosittain prosenttia tehtiin ampuma-aseella, joka oli useimmiten metsästysase. Kuinka paljon sitten aseellinen 5 6 International Statistics on Crime and Justice, HEUNI Sivu 18. Tilastokeskus, Kuolemansyyt-tilasto ( ) 6 7\n5 Pienaseet pois konfliktialueilta? Pienasekysymykset olivat vuonna 2008 Suomen Etyj-puheenjohtajuuskauden yksi kolmesta painopisteestä. Ulkoasiainministeriö julkaisi kampanjaa varten pelin nimeltään Remove small arms from conflict areas [Poista pienaseet konfliktialueilta]. Se on retrohenkinen Tetris-peli, jossa palikoihin on piirretty pistooli, pumppuhaulikko ja Uzi-konepistooli. Ministeriön tiedotteen mukaan pelissä kaikki voivat kokeilla taitojaan pienaseiden tuhoamisessa. Miten sitten ulkoministeriö itse osasi pelata samaa peliä todellisuudessa? Se hyväksyi samana vuonna ase- ja sotatarvikkeiden vientilupia maihin, jotka olivat konfliktissa. Siviileille tarkoitetusta pienasekaupasta osa vietiin sellaisiin maihin, joissa oli korkea väkivaltakuolleisuus (Brasilia, Namibia, Etelä-Afrikka, Venäjä, Ukraina) sekä sellaisiin maihin, joissa oli sota tai konflikti (Venäjä, Turkki, Intia, Kiina, Thaimaa ja Peru). väkivalta maksaa Suomelle? Liikenneonnettomuuksien ennaltaehkäisyssä on laskettu, että yhden menetetyn ihmishengen sosioekonominen arvo on noin 1,7 miljoonaa euroa. Tämän 7 perusteella voidaan karkeasti arvioida, että viimeisen kymmenen vuoden aikana ( ) ampuma-aseväkivallan sosioekonominen kustannus oli Suomessa noin 4,69 miljardia euroa. Laillisesta laittomaksi aseeksi Mistä näitä laittomia aseita oikein tulee? Valtaosa maailman laittomista aseista on aluksi ollut yksityishenkilöiden ja viranomaisten omistamia laillisia aseita. IANSA:n mukaan ei-valtiollisten toimijoiden ja siviilien hallussa on noin 74 prosenttia kaikista maailman 876 miljoonasta ampuma-aseesta. Maailmassa tuotetaan vuosittain noin 8 miljoonaa pienasetta, joista Suomessa tehdään noin 1,2 prosenttia. Aseita varastetaan niin yksityishenkilöiden kodeista kuin armeijoiden varastoistakin. Laillinen ase on saatettu myös myydä henkilölle, jolla ei ole vaadittavaa lupaa tai, jonka tarkoituksena on välittää se pimeille markkinoille. Asemarkkinat ovat globaalit ja Suomessa myyty ase voi päätyä kauas. Henri Myrttinen perehtyy artikkelissaan Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen asekauppaan. Hän kirjoittaa Yhdysvaltojen olevan Latinalaisen Amerikan laillisten ja laittomien aseiden suurin lähde. Suomen pienasekaupasta 62,5 prosenttia ja pienaseiden patruunoista 26,1 prosenttia menee juuri Yhdysvaltoihin. Yksittäisen aseen elinkaari on pitkä, jopa 100 vuotta, joten sillä ehtii olla monta käyttäjää ja käyttötarkoitusta. Tämän takia on tärkeä huolehtia ilman käyttötarkoitusta jääneiden aseiden tuhoamisesta lopullisesti. Lailliset ja laittomat pienaseet Latinalaisessa Amerikassa Henri Myrttinen Kaksi viimeistä vuosikymmentä ovat olleet Latinalaisen Amerikan ja Karibianmeren valtioille poikkeuksellisen rauhallisia lukuun ottamatta Kolumbian ja Haitin tilannetta sekä Ecuadorin ja Perun välistä neljä viikkoa kestänyttä Cenepa-rajasotaa vuonna Valtaosa mantereen sisällissodista, sotilasvallankaappauksista, kapinoista ja Yhdysvaltojen sotilaallisista väliintuloista päättyi Kylmän sodan myötä. Tästä huolimatta alueen valtioita ei voida pitää rauhanomaisina. Alueella elää noin 10 prosenttia maailman väestöstä, mutta siellä tehdään 42 prosenttia kaikista maailman murhista mukaan lukematta Meksikon huumesodan uhreja, jossa on viimeisen neljän vuoden aikana kuollut arviolta ihmistä. Valtaosa näistä murhista ja tapoista on tehty pienaseilla, joita alueella on arviolta miljoonaa. Esimerkiksi Brasiliassa pienaseiden aiheuttamia kuolemia vuonna 2001 oli 65 prosenttia kaikista vuotiaiden nuorten miesten 8 kuolemansyistä. Huumeet liikkuvat pohjoiseen ja aseet etelään Väkivallan taustalla on usein monta tekijää, kuten alueella pitkään YK:n naistutkimusinstituutissa UN- INSTRAW:ssa toiminut Nicola Popovic määrittelee: Latinalaisessa Amerikassa ja Karibianmeren maissa on edelleen valtavat tuloerot ja samanaikaisesti materiaalista hyvinvointia korostava mediakulttuuri. Pienasekontrolli on usein löyhää ja erityisesti miesten väkivaltaiselle käyttäytymiselle, tietynlaisella machismolle, löytyy yhteiskunnallista ymmärrystä. Myös maantieteellisellä sijainnilla on oma vaikutuksensa huumeet kulkevat Latinalaisesta Amerikasta pohjoiseen ja aseet Yhdysvalloista etelään. Siinä missä Kylmän sodan aikana Yhdysvallat sekä Neuvostoliitto liittolaisineen olivat pienaseiden pääasiallisia toimittajia, on nykyään Yhdysvallat suurin virallinen ja epävirallinen lähde aseille. Laillisesti Yhdysvalloista ostettuja aseita ja ammuksia salakuljetetaan tuhansittain Latinalaiseen Amerikkaan ja Karibialle, missä aseiden hankkiminen laillisilta markkinoilta on vaikeampaa ja kalliimpaa kuin Yhdysvalloissa. Siellä on myös helpompaa hankkia järeämpää aseistusta, kuten konepistooleja ja rynnäkkökivääreitä sekä niihin erilaisia oheislaitteita kuten tähtäimiä. Myös alun perin laillisesti hankittuja, mutta sittemmin ryöstettyjä aseita siirtyy Rio Granden eteläpuolelle. Asiakkaina eivät tosin ole ainoastaan huumejengit vaan myös tavalliset kansalaiset, jotka haluavat aseistautua kasvavaa rikollisuutta vastaan. Aseiden salakuljetuksen lisäksi Yhdysvallat myyvät myös laillisesti pienaseita niin yksityisille ostajille kuin myös virallisille tahoille, esimerkiksi huumeidenvastaisten kampanjoiden myötä poliisi- ja asevoimille. Yksityisten markkinoiden osuus voi olla usein huomattavasti suurempi kuin virallisen kaupan. Esimerkiksi vuosina Yhdysvaltain hallitus myi dollarin arvosta pienaseita Costa Ricalle, El Salvadorille, Hondurasille ja Panamalle, kun samalla ajanjaksolla yksityiset markkinat myivät näihin maihin 66 miljoonan dollarin edestä pienaseita. Laillisista laittomiksi ja lainvalvojasta lainrikkojaksi Kansainvälisen huumekaupan suuri taloudellinen voima suhteessa monen valtion resursseihin johtaa siihen, että lainvartijoiden tai yksityisten turvallisuusfirmojen aseet saattavat päätyä rikollisten käsiin. Korruptoituneet poliisit tai sotilaat saattavat heittää yksittäisiä keikkoja rikollisorganisaatioiden puolesta, myydä aseita eteenpäin tai siirtyä kokonaisena ryhmänä lain toiselle puolelle. Ääriesimerkkinä tästä on Pohjois-Meksikoa hallitseva Zeta jengi, joka koostuu entisestä poliisin huumeidenvastaisen taistelun valiojoukosta. Laillisten ja laittomien pienaseiden raja on usein vaikeasti määriteltävissä ja aseet siirtyvät helposti yhdestä kategoriasta toiseen. Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen pienaseongelmaan puuttuminen vaatii kokonaisvaltaista ja yhteistä toimintaa niin aseiden syntyperämaissa joihin kuuluu myös useampi Euroopan Unionin jäsenmaa sekä pienaseväkivallasta kärsivissä yhteiskunnissa Rachel Stohl and Doug Tuttle (2008) The Small Arms Trade in Central America. NACLA Report on the Americas, Washington DC, North American Congress on Latin America. United Nations Children s Fund (2008) Statement on the occasion of Global Week of Action against Gun Violence. Panama, 6 kesäkuuta Anne Silla (2010) Rautatieonnettomuuksissa aiheutuneiden kustannusten arviointi. VTT, Helsinki. 8 William Godnick, Robert Muggah ja Camilla Waszink (2002) Stray Bullets: The Impact of Small Arms Misuse in Central America. Occasional Paper No. 5, Small Arms Survey, Geneva. 11 United Nations Office on Drugs and Crime and the Latin America and the Caribbean Region of the World Bank (2007) Crime, Violence, and Development: Trends, Costs, and Policy Options in the Caribbean. Report No , UNODC and World Bank, Wien. 8 9\n6 SUOMEN ASEVIENTI 2008 Suomen sotatarvikevienti milj. 100 milj. 80 milj. 60 milj. 40 milj. 20 milj Suomi myönsi sotatarvikkeille 240 vientilupaa yhteisarvoltaan 337,28 miljoonaa euroa. Vuoden 2008 aikana sotatarvikkeita vietiin 93,26 miljoonan euron arvosta. Se oli kasvua 25 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen. Kaikkiaan sotatarvikevienti kasvoi vuosina prosenttia verrattuna vuosiin Viimeisen kymmenen vuoden aikana ( ) Suomesta vietiin sotatarvikkeita 600,80 miljoonalla eurolla. Suomen TOP-10 sotatarvikevientimaat Ranska 21,3 % 2 Yhdysvallat 11,4 % 3 Norja 10,5 % 4 Puola 9,3 % 5 Slovenia 9,1 % 6 Kroatia 8,6 % 7 Ruotsi 4,0 % 8 Arabiemiirikunnat 3,4 % 9 Yhdistynyt Kuningaskunta 3,4 % 10 Liettua 3,1 % Kroatian nosti listalle Merivoimien myytyä maahan valtioneuvoston vientiluvalla kaksi Helsinkiluokan ohjusvenettä sekä puolustusministeriön luvalla Patrian panssaroituja AMV-ajoneuvoja. Ohjusveneet myi varsinaisesti Patria Aviation Oy. Se sai myöhemmin samana vuonna puolustusministeriön luvan viedä suihkumoottoreita ja neljä laivatykkiä liittyen kyseiseen kauppaan. Valtioneuvosto myönsi ison luvan viedä Viron merivoimille herätemittausjärjestelmän, mutta kauppa ei vielä nostanut maata Top-10 listalle. Pääosin Suomesta vietiin asealustoja, jotka tarkoittivat käytännössä Patrian AMV-panssaroituja ajoneuvoja tai miehittämättömien lentokoneiden (UAV) lähetysalustoja (ks. luokitukset selityksissä). Seuraavaksi eniten vietiin aseita ja ammuksia kuten luoteja ja ruutia. Lähes yhtä paljon vietiin erilaisia avustavia tarvikkeita kuten sotilaselektroniikkaa. Jonkin verran vietiin myös suojatarvikkeita kuten luotiliivejä. Sotatarvikevienti 2008 tuoteluokittain Siviiliasevientiluvat Panssarointi ja suojavarusteet 2,8 % Avustavat laitteet 12,7 % Aseet ja ammukset 13,4% Asealustat 69,3% Vuonna 2008 sotatarvikeviennistä yli puolet (58 %) meni EU-maihin, muihin Euroopan maihin (20 %), Pohjois-Amerikkaan (15 %) ja Lähi-itään (5 %) sekä loput muualle (2 %). Vienti kasvoi Pohjois-Amerikkaan (Kanada, Yhdysvallat) ja Lähi-itään (Arabiemiirikunnat ja Saudi-Arabia). Suomen suurimmat yksittäiset asekauppakumppanit olivat Ranska ja Yhdysvallat. Patria solmi yhdysvaltalaisen asejätti Lockheed Martinin kanssa panssaroitujen AMV-ajoneuvojensa markkinointi ja myyntisopimuksen. Kauppaan liittyen Patria sai luvan viedä maahan myynnin kannalta olennaisen tietotaidon ja teknologian. Siviiliase- ja patruunavienti Siviilikäyttöön tarkoitetuille aseille ja patruunoille myönnettiin yhteensä 584 vientilupaa, joista 60 meni EU:n ulkopuolelle. Siviiliaseidenja patruunoiden myyjiä tai ostajia ei ole saatu selville, koska laki määrää nämä tiedot pidettäväksi salaisena. Tämä heikentää olennaisesti kaupallisen siviiliase- ja patruunaviennin läpinäkyvyyttä. Vastaanottajina voi hyvin olla viranomaisia kuin kuluttajia. Puolustusministeriö ja poliisihallitus ovat itsekin myöntäneet, että rajanveto siviili-, viranomais- ja sotilaskäyttöön tarkoitettujen aseiden ja ammusten välillä on Siviilipatruunavientiluvat milj. 140 milj. 120 milj. 100 milj. 80 milj. 60 milj. 40 milj. 20 milj\n7 heikko. Osasta patruunoista voi helposti sanoa, että ne eivät sovellu sotilaskäyttöön, kun osan kohdalla on järjestettävä koeammunta - mihin käytännössä ei ole mahdollisuutta. Toisaalta osaa siviiliaseista ja ammuksista voidaan aivan hyvin käyttää aseellisissa taisteluissa vaikka ne eivät suoranaisesti soveltuisikaan sotilasaseisiin. Siviilikäyttöön tarkoitetuille aseille myönnettiin yhteensä vientilupaa. Niistä pääosa oli kivääreitä ja viennistä suurin osa (85 %) oli tarkoitettu Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Seuraavaksi eniten lupia myönnettiin haulikoille, joista valtaosa (82 %) oli tarkoitettu EU-maihin. Siviiliaseiden vientiluvat kasvoivat kappalemääräisesti laskien 29 prosenttia vuosina verrattuna vuosiin Vuosina myönnettiin lupa viedä yhteensä asetta. Vuonna 2008 myönnettiin vientilupa 115,38 miljoonalle siviiliaseisiin tarkoitetulle patruunalle. Määrällisesti eniten niistä oli käsiaseiden patruunoita (69,9 miljoonaa kappaletta). Esi- KENEN ETUJA ASEKAUPPA PALVELEE? Asekaupan ongelmana on se, että kansalliset puolustusteollisuuteen liittyvät etunäkökohdat ovat usein ristiriidassa globaalien, ihmiskunnan tulevaisuutta koskevien etujen kanssa. Vientipäätöstä tehdessään valtiot joutuvat eettisten kysymysten äärelle: voiko asekauppaa käydä sellaisten valtioiden kanssa, joiden hallinto on epävakaalla pohjalla ja joissa ihmisten arkipäivän inhimillisistä tarpeista, kuten ruuasta ja ihmisoikeuksista, ei ole huolehdittu asianmukaisella tavalla. Valitettavan usein kaupalliset edut painavat vaakakupissa enemmän. Tällaisiin tilanteisiin myös Suomi on joutunut ja saattanut ihmisoikeuspolitiikkansa varsin huonoon valoon. Kansainvälisen asekaupan yllä leijuu koko teollisuudenhaaran peittävä mystinen verho. Aseita ostetaan ja myydään ilman, että niiden todellisista käyttötarkoituksista on kovinkaan tarkkaa tietoa. Eettiset kysymykset ovat liian arkoja, jotta hallitukset haluaisivat merkiksi Yhdysvaltoihin oli tarkoitettu 20 miljoonaa, Norjaan 12 miljoonaa ja Japaniin 10 miljoonaa käsiaseen patruunaa. Yhteensä vuosina myönnettiin 1,026 miljardille siviiliaseen patruunalle vientilupa. Kielteiset vientilupapäätökset Vuonna 2008 annettiin kolme kielteistä sotatarvikkeiden vientilupapäätöstä. Ne koskivat Sri Lankaa, Brasiliaa ja Venäjää, joihin kaikkiin ulkoministeriö katsoi lausunnossaan olevan ulko- ja turvallisuuspoliittisen esteen asekaupalle. Varsinainen vientilupahakemus on julistettu salaiseksi, joten tiedossa ei ole millaisia tuotteita kielteiset päätökset koskivat. Hakijayritykset ovat tiedossa, mutta emme tässä lähde spekuloimaan mitkä niiden valmistamista tuotteista saattaisivat olla kyseessä. Esimerkiksi Brasiliaan ei kuitenkaan ole absoluuttista estettä sotatarvikkeiden viennille, koska maahan annettiin vientilupa teleskooppimastoille. Siviiliaseiden ja ammusten kielteisistä vientilupapäätöksistä ei saatu tietoa. nostaa niitä julkiseen keskusteluun. Tällainen suhtautuminen asekauppaan ja sitä kautta aseiden suurempia kyselemätön myynti epävakaille alueille on omiaan ylläpitämään konflikteja. Myös se, millaisia valintoja Suomi valtiona tekee, vaikuttaa maailman tilanteeseen. Jos maamme ajaa itsekkäästi vain omia etujaan vaikkapa turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä, voivat seuraukset jossakin muualla olla tuhoisia. Niinpä esimerkiksi rauhanturvatehtäviä valittaessa ei voida miettiä, onko niihin ryhtyminen valtion edun mukaista vai ei. Sama pätee myös Suomen aseteollisuuteen: on oltava ehdottoman tiukka siinä, että aseita ei myydä konfliktialueille: ei, vaikka niistä saisikin mittavat voitot. Kirkon Ulkomaanavun Changemaker-verkosto Rauha - Taustamateriaali vuosille <http://www.changemaker.fi/images/stories/ dokumentit/rauha.pdf>, Changemaker. Miten suomalaiset patruunat päätyivät Diliin ja tehtiinkö niillä mitään? Amnesty Internationalin tutkijat löysivät vuonna 1999 Itä-Timorin pääkaupungista Dilistä kaksi Lapuan patruunatehtaan valmistaman luodin hylsyä. Hylsyt löytyivät huhtikuussa sen jälkeen, kun 13 noin 1500 puolisotilaallisten joukkojen aseistautunutta jäsentä oli osallistunut mielenosoitukseen ja hyökännyt sen päätyttyä paikallisen poliitikon kotiin. Indonesian viranomaisten mukaan yhteenotoissa kuoli 12 ihmistä. Patruunoiden löytymisen ja mielenosoituksen kuolemantapausten välistä yhteyttä ei voitu varmistaa. Dilistä löydetyt kaksi Lapuan patruunaa Amnestyn Suomen osaston toiminnanjohtaja Frank Johansson totesi tuolloin MTV3:n uutisille tapauksen herättävän monia kysymyksiä varsinkin, kun Suomen viranomaiset ovat aina vakuuttaneet, ettei Indonesiaan myytyjä sotatarvikkeita ole käytetty sisäiseen sortoon ja ihmisoikeusloukkauksiin. Amnesty lähetti tapauksen johdosta kirjeen silloiselle ulkoministeri Tarja Haloselle ja kauppa- ja 14 teollisuusministeri Erkki Tuomiojalle. Asiasta tehtiin kirjallinen kysymys eduskunnassa vielä saman 15 vuoden kuluessa. Hallitukselta kysyttiin aikoiko se selvittää Indonesian viranomaisten kanssa miten Amnesty International: Undermining Global Security The European Union Arms Export <http://www.amnesty. org/en/library/asset/act30/003/2004/en/38bbb396-d617-11dd-bb24-1fb85fe8fa05/act en.html> ( ) MTV3 Uutiset <http://www.mtv3.fi/uutiset/arkisto.shtml/ arkistot/kotimaa/1999/07/432> ( ) 15 KK 887/1999 vp Anni Sinnemäki/vihr. Suomesta myydyt patruunat ovat päätyneet puolisotilaallisille joukoille sekä miten se aikoi toimia sen eteen, että loppukäyttäjätodistuksia alettaisiin pitää juridisesti sitovina asiakirjoina, joiden rikkominen olisi perusteltu syy purkaa tehdyt sotatarvikkeiden kaupat. Lisäksi siinä huomautettiin, että asiasta kysyneille Amnestylle ja Sadankomitealle ei ole kyetty selvittämään miten patruunat ovat joutuneet Diliin. Puolustusministeri Jan-Erik Enestam kertoi kirjallisessa vastauksessaan, että Puolustusministeriön luvalla on sotilaspatruunoita viety Indonesiaan 1980-luvun alkupuolella 5 miljoonaa kappaletta, mikä vastaa Suomessa noin puolen vuoden koulutustarvetta. Indonesian kokoisen maan kyseessä ollessa ko. määrä vastannee vain muutaman viikon tarvetta. Luonnollisesti Suomesta vietyä patruunaerää saattaa vielä olla jäljellä, mutta se vaikuttaa hyvin epätodennäköiseltä. Hän jatkoi, että sotilasja siviilikäyttöön soveltuvissa patruunoissa hylsy on samanlainen, mutta itse patruuna toimii lähinnä vain siviiliaseissa. Puolustusministeri Enestam epäili, että patruunat ovat voineet kulkeutua urheilu- ja metsästysharrastajien kautta luvattomasti ulkomaille. Mitään rikollista asiaan viittaavaa ei kuitenkaan Suomen viranomaisten tiedossa ole, eikä muutoinkaan ole selvitettävissä, miten hylsyt olisivat Indonesiaan joutuneet, elleivät ne ole hyvin vanhaa erää 1980-luvun alusta. Enestam korosti lopuksi Suomen asevientijärjestelmän olevan korkeatasoinen ja loppukäyttäjätodistusten olevan hyvä varmennuskeino. Puolustusministeriön tiedossa ei ole, että vastoin loppukäyttäjätodistusten sanamuotoa tai väärennettyjen loppukäyttäjätodistusten vuoksi puolustustarvikkeita olisi kulkeutunut muualle kuin ne oli alun perinkin tarkoitettu. Suomesta on kulkeutunut patruunoita Indonesiaan muutakin kautta niin, että viranomaiset ovat 16 olleet siitä tietoisia. Jouko Huru tutki lisensiaattitutkimuksessaan Suomen asevientipolitiikkaa vuosina Hän sai selville, että Sako oli vienyt 10 miljoonaa rynnäkkökiväärin patruunaa Belgiaan Fabrique Nationale de Herstalille. Myöhemmin Sako lähetti sähkeen puolustusministeriöön, jossa se tiedusteli, voisiko Herstal viedä nämä patruunat belgialaisin tunnuksin Indonesiaan? Ulkoasiainministeriö antoi tähän lausunnon, jonka 16 Jouko Huru (1993, ) Aseviennistä ja ulkopolitiikasta. Lisensiaattitutkimus, Tampereen yliopisto\n8 mukaan sillä ei ollut tähän mitään huomauttamista ja patruunat vietiin Indonesiaan. Huru huomauttaa, että vanha asevientilaki ei kieltänyt jälleenvientiä ja kontrollikeinona oli Enestaminkin korostama loppukäyttäjätodistus. Jälleenvientiä ei myöskään systemaattisesti merkitty asiakirjoihin, minkä takia Suomen viranomaisten on sitä ollut jälkeenpäin vaikea selvittää. Indonesian tapauksessa on tärkeää huomata miten aseviennistä tulee ongelmallista. Se tapahtuu vasta silloin, kun sen aiheuttamista ongelmista saadaan todisteita, kuten esimerkiksi kaksi Dilistä löydettyä suomalaista patruunaa. Eikö aseilla sitten ole yhteyttä väkivaltaan ja konflikteihin riippumatta siitä, saadaanko tälle yhteydelle konkreettisia todisteita? Useat tutkimukset todistavat yhteyden olevan olemassa, jopa EU:n aseviennin kriteereissä Aseviennin harmaa lista SaferGlobe Finland on arvioinut Suomen asevientiä vertaamalla myönnettyjä vientilupia muun muassa EU:n aseviennin yhteiseen kantaan ja siinä esitettyihin kahdeksaan kriteeriin, joihin vientilupaa myönnettäessä tulee kiinnittää huomiota. Ne on esitetty pääkohtineen raportin lopussa kohdassa selitykset. Alakohdat ja 17 tarkennukset löytyvät itse sopimuksesta. EU:n asevientikriteereiden perusteella olemme laatineet Harmaan listan, jossa jokainen aseviennin määrämaa luokitellaan aseellisten konfliktien, demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kuin myös maan kehittyneisyyden perusteella. Lisäksi olemme ottaneet tämä todetaan puhuttaessa aseviennin mahdollisesti lisäävään alueellista epävakautta tai pitkittävän konflikteja. Mitä sitten tehtiin Indonesiassa niillä suomalaisilla 10 miljoonalla Belgiasta jälleenviedyillä ja ainakin 5 miljoonalla Suomesta viedyllä sotilaspatruunalla? Suharto nousi Indonesiassa valtaan sisällissodan keskellä maaliskuussa Hän nujersi poliittiset vastustajansa sotilasvoimalla ja teloituksilla. Suhartoa kutsuttiin Jakartan teurastajaksi, koska hän surmautti valtaannousuaan seuranneena vuonna puolesta miljoonasta jopa miljoonaan ihmistä. Suharton johdolla Indonesia miehitti Portugalin entisen siirtomaan Itä-Timorin vuonna Vuotta myöhemmin se hyökkäsi itsenäiseksi julistautuneeseen Acehin maakuntaan. Itä-Timorissa surmattiin arviolta ja Acehissa ihmistä. huomioon YK:n ja EU:n asevientikiellot. Arviointijärjestelmämme perustana ovat kansainväliset tutkimukset ja luokitukset. Luokitus ja sen lähteet löytyvät raportin lopusta selitykset kohdasta. Osa myönnetyistä vientiluvista ei ole johtanut kauppoihin tai vientiin kyseisen vuoden aikana, mutta luvat voivat olla voimassa seuraavana tai useina seuraavina vuosina, joten vienti voi tapahtua myös tulevaisuudessa. Harmaassa listassa on siis kyse sellaisesta aseviennistä, joka on tai saattaa olla edellisten kriteerien kautta arvioituna ristiriidassa EU:n aseviennin yhteisen kannan tai Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan linjausten kanssa. Afganistan Sodassa (1), vakavia puutteita demokratiassa (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5), köyhä kehitysmaa (6) Puolustusvoimat sai luvan viedä Afganistanin kansallisarmeijalle kenttäpuhelimia (1410 kpl) ja kenttäsähkövoimakoneita (60 kpl). Viennin ajankohdasta ei ole varmuutta. Kyse oli vieraalle vallalle annetusta materiaalisesta sotilasavusta, joka on ollut Suomen aseviennissä harvinaista. Arabiemiirikunnat Ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5) Patrialle myönnettiin valtioneuvoston päätöksellä lupa viedä viisi panssaroitua ajoneuvoa maan armeijalle. Nammo Lapualle myönnettiin lupa viedä patruunaa (kal..308 Win / kal..338) maan armeijalle. Lisäksi myönnettiin luvat viidelle teleskooppimastoille ja ajoneuvoon asennettavalle sisäpuhelinjärjestelmälle. Bangladesh Vakavia puutteita demokratiassa (4), ihmisoikeustilanne välttävä (5), köyhä kehitysmaa (6) Myönnettiin luvat 28 teleskooppimaston vientiin maan armeijalle. Vienti ei tapahtunut vuoden 2008 aikana. Brasilia Korkea väkivaltakuolleisuus (3), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä 10 teleskooppimastoa maan armeijalle, mutta vientiä ei tapahtunut. Vietiin yli patruunaa siviilimarkkinoille. Brasiliassa on erittäin korkea väkivaltakuolleisuus (29 / asukasta kohden). Poliisin ja rikollisjengien väliset yhteenotot maan suurkaupungeissa ovat olleet lähes täysimittaista kaupunkisotaa. Egypti Ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä 2 teleskooppimastoa Egyptin puolustusministeriölle, mutta vientiä ei tapahtunut vuoden 2008 aikana. Patria jatkoi tykkikauppojen toimituksia euron arvosta. Etelä-Afrikka Korkea väkivaltakuolleisuus (3), kehittyvä kehitysmaa (7) Valtioneuvosto myönsi luvan viedä 6 Patrian panssaroitua AMV-ajoneuvoa. Puolustusministeriö myönsi luvat viedä metsästys- ja urheilukäyttöön 40 tarkkuuskivääriä, noin patruunaa (.308 Win ja.338 Magnum) maan poliisille, patruunaa sekä hylsyä (kal..50 BMG / kal.30 / kal. 7,62 / kal..338 Magnum) jälleenmyyntiin kuluttajille. Etelä-Afrikka on yksi maailman väkivaltaisimmista maista ja Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan vuonna 2004 maassa kuoli väkivaltaisesti noin 68 ihmistä asukasta kohden. Israel Osallisena konfliktissa (2) Myönnettiiin Mastsystem Int l Oy:lle lupa viedä 5 teleskooppimastoa ja yhteensä 64 erilaista mastosektiota Israelin puolustusministeriölle sekä mastoja ja mastosektioita Israelin aseteollisuudelle. Insta DefSec Oy jatkoi kolmannen sukupolven Spike-panssarintorjuntaohjusten osien toimittamista Israelin puolustusministeriön omistamalle Rafael Ltd:lle. Ohjusten osat oli tarkoitettu EU-maille myytäviin ohjuksiin. Lupaviranomaiset ovat katsoneet, että alihankinnassa ei tarvitse ottaa huomioon EU:n kriteereitä vaan vientiä on arvioitava sotatarvikkeiden loppukäyttäjämaan mukaan. 17 EU:n aseviennin yhteinen kanta <http://eur-lex.europa.eu/lexuriserv/lexuriserv.do?uri= OJ:L:2008:335:0099:0103:FI:PDF> 14 15\n9 Intia Osallisena konflikteissa (2), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä Intian armeijalle kaksi teleskooppimastoa ja vietiin siviiliaseisiin tarkoitettua patruunaa, joista oli pistooleihin. Intia ja Pakistan ovat sotineet Kashmirin alueesta ja joukot kävivät laukaustenvaihtoa vielä vuonna Intian hallitus taistelee heimo-, uskonnollisia- ja kapinallisryhmittymiä vastaan ja maassa oli vuoden aikana useita yhteenottoja sekä terrori-iskuja. Kazakstan Korkea väkivaltakuolleisuus (3), ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä kaksi teleskooppimastoa ja kaksi mastosektiota maan armeijalle. Vienti tapahtui EADS:n Saksan tehtaiden kautta. Nammo Lapua sai luvan viedä patruunaa maan terrorismin vastaiselle ARYSTAN-yksikölle, mutta niitä ei viety vuoden 2008 aikana. Kuwait Vakavia puutteita demokratiassa (4) Vietiin suojanaamarin suodatinta. Jordania Vakavia puutteita demokratiassa (4), kehittyvä kehitysmaa (7) Vietiin muun muassa kuusi tarkkuuskivääriä ja 6000 niihin sopivaa patruunaa Jordanian santarmille. Kiina EU:n asevientikielto, osallisena konfliktissa (2), ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin vientilupa neljälle emulsiolevittimelle Kiinan poliisivoimille. Ei viety vuoden 2008 aikana. Myönnettiin vientilupa siviiliaseisiin tarkoitettulle patruunalle. Lue lisää Suomen asekaupasta Kiinaan ja EU:n asevientikiellosta erillisestä artikkelista. Hong Kong Vakavia puutteita demokratiassa (4) Myönnettiin vientilupa siviiliaseisiin tarkoitetulle patruunalle. Hong Kong on osa Kiinaa. Malesia Vakavia puutteita demokratiassa (4), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin vientilupa siviiliaseisiin tarkoitetulle patruunalle. Namibia Korkea väkivaltakuolleisuus (3), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin vientilupa 150 kiväärille ja niihin sopivalle luodille. Namibiassa on korkea väkivaltakuolleisuus. Oman Ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin vientilupa 70 suojanaamarille ja NBC-suodattimelle maan ilmavoimille. Peru Konfliktissa (2), ihmisoikeusrikkomuksia (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin vientilupa siviileille tarkoitetulle patruunalle. Perussa oli sisällissota vuosina ja vuodesta 1968 lähtien maata hallitsi sotilasjuntta. Alberto Fujimorin hallitus syyllistyi vuosina ihmisoikeusrikkomuksiin kuten intiaaninaisten pakkosterilisaatioon. Vuonna 2007 sissiliike Loistavan Polun ja hallituksen väliset taistelut alkoivat uudestaan sekä olivat väkivaltaisempia kuin sisällissota 1960-luvulla. Kummatkin osapuolet ovat syyllistyneet ihmisoikeusrikkomuksiin. Qatar Ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5) Myönnettiin vientilupa 17 teleskooppimastolle ja Nammo Lapualle kiväärin patruunalle (.308 Win) maan armeijalle. Saudi-Arabia Ei-demokraattinen ( 4), ihmisoikeusrikkomuksia (5) Myönnettiin yhteensä 6 erilaista lupaa. Vietiin kemiallisten ja biologisten aseiden torjuntaan tarkoitettuja varusteita (suojanaamareita ja niiden osia) yli puolella miljoonalla eurolla maan puolustusministeriölle. Singapore Vakavia ongelmia demokratiassa (4) Vietiin kiväärin aliäänipatruunaa (7.62) ja patruunaa (8.6) sekä myönnettiin vientilupa siviilikäyttöön tarkoitetulle patruunalle. Thaimaa Osallisena konfliktissa (2), vakavia ongelmia demokratiassa (4), ihmisoikeustilanne välttävä (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin vientilupa Nammo Lapualle viedä kiväärin patruunaa maan merivoimille. Lisäksi myönnettiin lupa viedä 10 suojanaamaria ilmavoimille. Vuonna 2004 Thaimaan neljässä eteläisessä provinssissa, jossa asuu enemmistö maan neljästä miljoonasta muslimista, syttyi väkivaltaisuuksia. Maan perustuslaki kieltää uskonnosta johtuvan diskriminaation, mutta silti näissä maakunnissa kansalaisten mahdollisuus harjoittaa uskontoaan oli rajoitettua. Poikkeustilavaltuudet tulivat voimaan eteläisissä maakunnissa vuonna 2005 ja antoivat poliisille luvan rajoittaa kansalaisten perusoikeuksia, jätti armeijalle oikeuden sisäisen turvallisuuden valvontaan ja suojeli turvallisuusjoukkojen niiden asettamiselta syytteeseen mahdollisista 18 väärinkäytöksistä. Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch on raportoinut muun muassa turvallisuusjoukkojen tekemistä kidutuksista ja surmista. Freedomhousen mukaan vuosina vä kivaltaisuuksissa oli kuollut yli ihmistä. Tunisia Ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä 70 taktisen luotiliivin ballistista elementtiä ja 280 erilaista lisälevyä Tunisian sisäministeriölle. Tunisian turvallisuusjoukot ottivat yhteen vuoden 2008 aikana satojen heikentyneitä sosioekonomisia elämänolosuhteita vastaan mieltään rauhanomaisesti osoittaneiden kanssa. He pidättivät ja syyttivät kymmeniä mielenosoittajia. Useat ovat pysyneet vangittuina ja viranomaiset 18 Freedomhouse <http://www.freedomhouse.org/template.cfm?page=363&year=2009> ( ) 19 Human Rights Watch <http://www.hrw.org/en/node/79243> ( ) 20 Freedomhouse <http://www.freedomhouse.org/template.cfm?page=363&year=2009> ( ) 16 17\n10 ovat kiristäneet otettaan aktivisteista sekä toimittajista. Toimittajien asema on Tunisiassa yksi arabimaiden heikoimmista ja salaisin poliisin edustajat ovat hyökänneet fyysisesti oppositiotoimittajia 21 vastaan sekä vandalisoineet näiden omaisuutta. Kesäkuussa yksi mielenosoittaja kuoli turvallisuusjoukkojen hajotettua väkivaltaisesti mielenosoittajien ryhmän. Tunisia ei ole reagoinut kansallisten ja kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen valituksiin ihmisoikeustilanteesta, koska maan on katsottu olevan EU:n ja Yhdysvaltojen maltillinen muslimiliittolainen taistelussa ääri-islamistilaista terrorismia vastaan. Human Rights Watchin mukaan Tunisian valtio käyttää terrorismin uhkaa tekosyynä ankariin toimenpiteisiin oppositioon kohdistuvissa sisäpoliittisissa kiistoissa. Kidutuksen ja pahoinpitelyiden 22 käyttämisestä epäiltyjen lausuntojen saamiseen on saatu jatkuvia ja uskottavia raportteja. Suomi antoi luvan viedä luotiliivejä juuri turvallisuusjoukkoja hallinnoivalla sisäministeriölle. Turkki Osallisena konfliktissa (2), vakavia puutteita demokratiassa (4), ihmisoikeustilanne välttävä (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä 14 teleskooppimastoa Turkin armeijalle. Edellisenä vuonna vietiin panssaria läpäiseviä luoteja. Turkin armeija sotii Kurdistanin työväenpuoluetta (PKK) vastaan Kurdistanissa ja välillä myös Pohjois-Irakissa. Turkki on Freedomhousen luokituksen mukaan vain osittain vapaa valtio ja Human Rights Watchin sekä Amnesty Internationalin mukaan maassa rikotaan vähemmistöjen ihmisoikeuksia, rikoksista epäiltyjä on pahoinpidelty sekä kidutettu että sananvapautta on rajoitettu. Ukraina Korkea väkivaltakuolleisuus (3), kehittyvä kehitysmaa (7) Vietiin 20 teleskooppimastoa yksityiselle yritykselle, noin sotilaskäyttöön soveltuvaa patruunaa urheilu- ja metsästyskäyttöön sekä myönnettiin vientilupa yli siviileille tarkoitetulle pienaseen patruunalle. Venäjä Sodassa (1), osallisena konfliktissa (2), korkea väkivaltakuolleisuus (3), ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5) Myönnettiin vientilupa yli 6,1 miljoonalle siviiliaseisiin tarkoitetulle pienaseen patruunalle. Venäjällä on Euroopan korkein väkivaltakuolleisuus. Maa oli sodassa Georgian kanssa elokuussa 2008 ja lisäksi se oli osallisena konfliktissa Tšetšeniassa että muualla Kaukasuksella. Yhdysvallat Osallisena konfliktissa (2) Yhdysvaltoihin vietiin muun muassa viisi miljoonaa sotilaskäyttöön soveltuvaa patruunaa, 1500 patruunaa Yhdysvaltain armeijalle sekä 135 kg kranaatinheittimiin soveltuvaa ruutia. Merkittävin kauppa oli Patrian markkinointi- ja myyntisopimus asejätti Lockheed Martinin kanssa panssaroiduista AMVajoneuvoista. Maahan myönnettiin vientilupa siviilikäyttöön tarkoitetulle aseelle ja 30,1 miljoonalle patruunalle, joista 20 miljoonaa oli tarkoitettu käsiaseisiin. Yhdysvalloissa on muihin läntisiin teollisuusmaihin verrattuna erittäin korkea väkivaltakuolleisuus (6,9 / asukasta kohden). Maa käy terrorisminvastaista sotaa YK:n valtuuttaman ISAF-operaation ulkopuolella Afganistanissa ja Pakistanissa. Esittelyviennit Esittelyvienti liittyy pääsääntöisesti kyseisen maan asehankintoihin eli sotatarvikkeita on viety esittely- ja testauskäyttöön maan armeijalle. Suomen sotatarvikkeiden lupaviranomaisen (puolustusministeriö) mukaan lupa esittelyvientiin ei tarkoita automaattisesti, että yritys tulee saamaan myös varsinaisen vientiluvan. Toisaalta se kuitenkin tarkoittaa, että viennille ei nähdä olevan mitään estettäkään. Olisi nimittäin Algeria Osallisena konfliktissa (2), ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5) Patrialle myönnettiin lupa viedä kaksi panssaroitua ajoneuvoa esittelyyn. Arabiemiirikunnat Ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5) Myönnettiin Patrialle lupa viedä esittelyyn kaksi panssaroitua pyöräajoneuvoa, kranaatinheitin-järjestelmä, ammusvarasto ja 10 hiekka-ammusta. Bahrain Vakavia puutteita demokratiassa (4) Myönnettiin lupia viedä tarkkuuskiväärejä, patruunoita ja pimeännäkölaitteita esittelyyn maan armeijalle. Etelä-Afrikka Korkea väkivaltakuolleisuus (3), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä laivaston käyttöön tarkoitettu Missile Sequences System ja viestintäjärjestelmä testauskäyttöön valtion omistamalle aseteollisuusyritykselle. Yritys valmistaa muun muassa Umkhonto-ohjusta (MK II), jota Suomen merivoimat oli tilaamassa vuoden 2010 aikana. Vientiluvassa on todennäköisesti kyse Suomen asehankintoihin liittyvistä vastakaupoista. Intia Osallisena konflikteissa (2), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä teleskooppimasto ranskalaisen Thalesin kautta esittelyyn maan armeijalle. 24 Thales on toiminut maassa pitkään ja se on yksi Intian armeijan pääasetoimittajista. Jordania Vakavia puutteita demokratiassa (4), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä esittelyyn Patria NEMO-kranaatinheitinjärjestelmä. Libya erittäin epätodennäköistä, että esimerkiksi Patria investoisi merkittäviä summia esittelyyn, jos se ei uskoisi myöhemmin saavansa myös vientilupaa. Toisinaan esittelyviennit liittyvät aseteollisuuden yritysten väliseen tuotekehitysyhteistyöhön. Tilapäisen esittelyviennin 23 tarkoitus on kerrottu aina, kun se käy ilmi vientiluvasta tai olemme saaneet sen selville omissa tutkimuksissamme. Ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5) Patria sai luvan viedä kahta erityyppistä pimeänäkölaitetta esittelyyn maan armeijalle ja kaksi panssaroitua ajoneuvoa. Libyaan oli YK:n asevientikielto ( ) ja EU:n asevientikielto ( ). 21 Freedomhouse <http://www.freedomhouse.org/template.cfm?page=22&year=2009&country=7721> ( ) 23 Raportoinnissa ei ole mukana esittelyvientejä ko. maassa järjestetyille kansainvälisille asemessuille Thales, verkkosivut <http://www.thalesgroup.com/countries/india/about_us/history/>,\n11 Marokko 25 Osallisena konfliktissa (2), vakavia puutteita demokratiassa (4), ei-demokraattinen (Länsi-Sahara), ihmisoikeustilanne välttävä (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Patrialle myönnettiin lupa viedä miehittämätön lentokone (Mini-UAV) maan puolustusministeriölle ja kaksi panssaroitua ajoneuvoa esittelyyn. Marokko on miehittänyt Länsi-Saharaa vuodesta 1975 lähtien. Alue itsenäistyi Espanjalta vuonna 1975 ja julistautui itsenäiseksi vuonna Yli 70 valtiota on tunnustanut sen ja solminut sen kanssa diplomaattisuhteet. Itsenäisyysliike Polisario ja Marokko kävivät sotaa vuosina Haagin kansainvälinen tuomioistuin on todennut miehityksen rikkovan kansainvälistä lakia. Maiden välillä on ollut vuodesta 1991 YK:n valvoma aselepo, mutta rauhanneuvottelut ovat jatkuneet tuloksetta aina vuoteen 2010 asti. Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan Marokon miehittämässä Länsi-Saharassa ihmisoikeuksien puolustajia pidätetään, kidutetaan ja katoaa. YK:n 26 pääsihteeri Ban-Ki Moon on ilmaissut huolensa alueen ihmisoikeustilanteesta. Meksiko Osallisena konfliktissa (2), korkea väkivaltakuolleisuus (3), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin Patrialle lupa viedä kaksi panssaroitua pyöräajoneuvoa esittelyyn. Meksiko käy huumesotaa maan pohjoisosissa ja eteläosissa hallituksen tukemat puolisotilaalliset joukot ovat syyllistyneet ihmisoikeusrikkomuksiin alkuperäiskansoja kohtaan. Näissä yhteenotoissa surmattiin myös suomalainen ihmisoikeus- ja rauhanaktivisti keväällä Tunisia Ei- demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin Patrialle lupa viedä miehittämätön lentokone (Mini-UAV) maan puolustusministeriölle ja kaksi panssaroitua pyöräajoneuvoa esittelyyn. Turkki Osallisena konfliktissa (2), vakavia puutteita demokratiassa (4), ihmisoikeustilanne välttävä (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin lupa viedä kaksi tarkkuuskivääriä ja kaksi Patrian AMV panssaroitua ajoneuvoa esittelyyn. Oman Ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5), kehittyvä kehitysmaa (7) Myönnettiin Patrialle lupa viedä kaksi panssaroitua pyöräajoneuvoa esittelyyn. Qatar Ei-demokraattinen (4), ihmisoikeusrikkomuksia (5) Myönnettiin Patrialle lupa viedä kaksi panssaroitua pyöräajoneuvoa ja 20 erityyppistä pimeännäkölaitetta esittelyyn. Saudi-Arabia Ei-demokraattinen ( 4), ihmisoikeusrikkomuksia (5) Myönnettiin Patrialle lupa viedä kaksi panssaroitua AMV-ajoneuvoa, kranaatinheitin-järjestelmä, ammusvarasto ja 10 hiekka-ammusta (120 mm) sekä miehittämätön lentokone Mini-UAV esittelykäyttöön maan puolustusministeriölle. Miksi EU:n asevientikielto Kiinaan ei koske suomalaisia patruunoita? Kiinan demokratialiikkeen yhtenä keskeisenä keulahahmona tunnetun Hu Yaobangin hautajaiset aloittivat tapahtumasarjan, joka johti Taivaallisen rauhan aukion verilöylyyn. Huhtikuun 15. päivänä vuonna 1989 pidetyt hautajaiset muuttuivat seitsemän viikkoa kestäneeksi mielenosoitukseksi, jossa vaadittiin Kiinan johdolta talous- ja demokratiauudistuksia. Hallitus ei suostunut mielenosoittajien kanssa dialogiin ja kesäkuun neljäntenä päivänä Taivaallisen rauhan aukiolle kerääntyi arviolta ihmistä vaatimaan hallitusta aloittamaan vuoropuhelun. Armeija puuttui tapahtumiin ja hyökkäsi kaupunkiin. Panssarivaunut vyöryivät aukiolle. Tällöin otettiin yksi historian kuuluisimmista valokuvista, jossa valkoiseen t-paitaan pukeutunut aseeton mielenosoittaja seisoo panssarivaunun edessä katkaisten sen kulkureitin. Päivän lopuksi sotilaat hyökkäsivät aukiolle useista suunnista ja ampuivat summittaisesti väkijoukkoon. Kiinan virallisen ilmoituksen mukaan ihmistä kuoli. Kiinan Punaisen Ristin mukaan kuolleita oli kymmenen kertaa enemmän ja joissakin arvioissa on puhuttu 27 jopa kuolleesta. Verilöylyn jälkeen Kiina pidätti ja vangitsi lukemattomia demokratiaa vaatineita ihmisiä sekä kielsi ulkomaisen lehdistön toiminnan maassa. EU julisti protestiksi asevientikiellon Kiinaan Taivaallisen rauhan aukion verilöylylle ja ihmisoikeusrikkomuksille kesäkuun 26. päivänä vuonna Osa EU-maista haluaa purkaa asevientikiellon Asevientikiellon asettamisesta on kulunut 20 vuotta. Kiina haluaa länsimaista aseteknologiaa ja amerikkalaiset sekä eurooppalaiset yritykset etsivät uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Kohu vientikiellon nostamisen ympärillä oli kovimmillaan vuosina jolloin Ranska, Saksa ja Iso- Britannia ajoivat aktiivisesti sen purkamista. Pohjoismaat vastustivat. Myös Yhdysvallat ja Japani vastustavat voimakkaasti kiellon purkamista. Erityisesti Yhdysvallat pelkää Kiinan saavan korkeaa länsimaista aseteknologiaa ja tulevan sotilaallisesti voimakkaammaksi. Turvallisuuspolitiikan ja Kiinan asiantuntija Bates Gill oli tuolloin kuultavana Yhdysvaltain senaatin ulkoasiainvaliokunnassa. Nykyään hän johtaa Tukholman rauhantutkimusinstituuttia SIPRIä. Kysyimme häneltä miten hän näkee EU:n asevientikiellon tulevaisuuden. Näyttää epätodennäköiseltä, että sitä nostetaan lähitulevaisuudessa. Sen merkitys on poliittinen, minkä takia EU:n on vaikea nostaa sitä, osittain myös Washingtonista tulevan painostuksen takia. Toisaalta EU:n aseviennin kielto ei ole todellinen eikä se välttämättä estä sotilasteknologian ja -aseiden virtaa Kiinaan. Toisaalta se aliarvioi sen minkä pitäisi olla normaalia ja tuottavaa kauppaa Kiinan kanssa pitämällä sitä erityisenä huolena. Gillin mukaan EU:n lähentyminen ja kiinnostus Kiinan aseteollisuutta ja sotilaallista toimintaa kohtaan näkyy yhteistyössä sotaharjoituksissa ja sotilasasiamiesten lähettämisenä maahan. Suomella on Pekingissä lähetettynä sotilasasiamiehenä everstin arvoinen upseeri, joka hoitaa samalla myös Japania. Suomi on myynyt ammuksia ja puolustustarvikkeita Kiinaan Suomen Kiina-politiikka nousi julkiseen keskusteluun kesällä 2008, kun pääministeri Matti Vanhanen päätti osallistua Pekingin olympialaisten avajaisiin. Tätä ei pidetty sopivana ottaen huomioon maan ihmisoikeusongelmat ja Tiibetin tilanne. Samaan aikaan Suomi kuitenkin salli ase- ja puolustustarvikekaupan maahan. Taulukossa seuraavalla sivulla on listattuna Sisäasiainministeriön patruunavientiluvut vuodesta 2000 ja Puolustusministeriön alainen puolustustarvikkeiden vienti vuodesta 1995 lähtien. Luettelossa ei ole kaksikäyttötuotteiden vientiä. Rikkoiko Suomi sitten näillä kaupoilla EU:n asevientikieltoa? SIPRI:n Gillin mukaan EU:n asevientikielto ei ole laillisesti sitova eikä siinä määritellä 25 SaferGlobe Finlandin määrittelemä, ei perustu Uppsalan rauhantutkimuskeskuksen konfliktitietokantaan 26 Global Finland, ulkoasiainministerin kehitysviestinnän julkaisu < Tiananmen Square protests of 1989, Wikipedia <http://en.wikipedia.org/wiki/tiananmen_square_ protests_of_1989> ( ) 28 Sisäasiainministeriö, Poliisihallinto, ase- ja arpajaisyksikkö, vientilupatiedot 29 Puolustusministeriö, tietopyyntö ja vientiraportit 20 21\n12 mitä se pitää sisällään. Näin ollen jokainen jäsenvaltio tulkitsee vientikieltoa oman kansallisen lainsäädäntönsä mukaan. Tässä mielessä ei ole mahdollista sanoa onko jokin kansallinen vientipäätös vastoin EU:n julistusta aseviennin kieltämisestä kesäkuussa Suomella pitäisi olla asiasta oma kansallisesti sitova päätös tai asetus, jossa määriteltäisiin tarkemmin millaisia aseita vientikielto koskee. Nyt vientilupiin ulko- ja turvallisuuspoliittisen lausunnon antava ulkoasiainministeriön on katsonut ainakin alla olevan luettelon kaltaisten tuotteiden kuuluvan vientikiellon ulkopuolelle. Kaikkea ei kuitenkaan ole katsottu soveliaaksi viedä. Kerran on kielletty sukellusveneen kauttakuljetus ja vuonna 2007 annettiin kaksi kielteistä vientilupapäätöstä Kiinaan ja Hong Kongiin. Tiedossa ei ole sitä, millaisia tuotteita vientilupa hakemukset koskivat. Gillin mukaan EU-maat vievät sotilasteknologiaa kiellosta huolimatta Kiinaan. Suomen asevientiluvat Kiinaan Paradoksaalisesti huolimatta EU:n asevientikiellosta osa jäsenvaltioista myy sotilasjärjestelmiä ja sotilasteknologiaa, mikä auttaa Kiinaa sen armeijan modernisoinnissa. Hänen mukaansa ongelmana on, että nykyaikainen teknologia soveltuu yhtälailla siviili- ja sotilaskäyttöön. Nämä myös ovat tuotteita joita Kiina tavoittelee lännestä, koska se ei itse vielä kykene valmistamaan sensitiivistä teknologiaa. Se ei ole edes aikeissa ostaa Euroopasta suuria määriä aseita ja ammuksia vaan haluaa päinvastoin suojella ja kehittää omaa aseteollisuuttaan. Gillin mukaan yritykset kiertävät vientikieltoa esittämällä viemänsä teknologian olevan siviilikäyttöön tarkoitettua. Jotta voidaan estää sotilasteknologian vieminen Kiinaan, tarvitaan laillisesti sitova, EU:n laajuinen vientikontrollijärjestelmä, jolla on korkeat ja valvottavissa olevat standardit, jotka pitävät sisällään muun muassa ihmisoikeudet. vuosi ase- ja sotatarvike kpl myyjä/kuljettaja VIENTILUVAT Pistoolin patruunat Lain mukaan salainen tieto Kiväärin patruunat Lain mukaan salainen tieto Pienoiskiväärin patruunat Lain mukaan salainen tieto 2008 Emulsiolevitin Kiinan poliisille 4 Environics Oy 2007 M-95 juomapullo 500 Scott Health & Safety 2006 M-95 juomapullo 500 Scott Health & Safety 2000 Sonac PFA merivalvontajärjestelmä 1 Patria Finavitec Oy Merikaapelia 80 km Patria Finavitec Oy 1996 Sonac PFA merivalvontajärjestelmä 1 Finnyards Oy KAUTTAKULJETUSLUVAT 1995 Sukellusveneen kauttakuljetus 1 BV Netherlands Maritime Agencies KIELTEISET PÄÄTÖKSET 2004 Kielteinen päätös, 2 kpl - Ei tiedossa 2004 Kilo-luokan sukellusvene, kauttakuljetus 2 John Nurminen Oy Sadankomitean Missä soditaan suomalaisilla 30 aseilla teoksen mukaan Suomessa toimi vuoden 2008 lopussa noin 80 ase- ja sotatarviketeollisuuden yritystä. Ne edustavat useita toimialoja ja ovat kooltaan muutaman hengen pienyrityksistä aina kansainvälisiin suuryrityksiin. Yksi pk-yrityksistä on esimerkiksi EMP-suojattua elektroniikkaa valmistava Fitelnet. Se työllisti yhdeksän henkeä hieman yli puolen miljoonan euron liikevaihdolla. Patria oli SIPRI:n maailman 100 suurinta aseteollisuusyritystä sijalla 98., mutta senkin liikevaihto oli vain 0,2 prosenttia sadan suurimman yhteenlasketusta myynnistä. Sotilaskäyttöön ohjelmistoja valmistavan TietoSaabin toinen pääomistaja, ruotsalainen Saab oli sijalla 23. Puolustus- ja Ilmailuteollisuusyhdistyksen (PIA) mukaan sen jäsenyritysten vuotuinen liikevaihto oli noin miljoonaa euroa. Puolustusministeriön teollisuusraportissa on esitetty samansuuruiset luvut. Arvioille ei ole esitetty tarkkoja laskentaperusteita, eikä niitä myöskään ole tarkis- ASETEOLLISUUS 30 Jarmo Pykälä (2009) Missä soditaan suomalaisilla aseilla? 31 Ibid. Suomen asevienti ja sotateollisuus Suomen Sadankomitea ry. Vuoden keskeiset tapahtumat tettu ulkopuolisissa tutkimuksissa. Ongelmallista on esimerkiksi, että lähes kaikki yritykset valmistavat myös puhtaasti siviilikäyttöön tarkoitettuja tuotteita. Siviilituotannon osuus liikevaihdosta vaihtelee suuresti. Esimerkiksi Luvata Porin tuotannosta vain 0,3 prosenttia tuli sen oman ilmoituksen mukaan ammusten osien tuotannosta, kun taas Patrialla vastaava luku oli noin 86 prosenttia. PIA arvioi työllistäväksi vaikutukseksi noin henkeä. Tästäkään ei ole olemassa ulkopuolisia arvioita ja osa työllistävästä vaikutuksesta kohdistuu muualle kuin Suomeen. Esimerkiksi Puolan Patrialta ostaman 690 AMV:n hankinta työllistää ainakin 300 työntekijää WZM:n tehtailla Puolassa. Cargotecin tuotanto on samoin kasvussa, koska se sai Yhdysvaltain armeijalta suuren sotilaskäyttöön suunniteltujen lastauslaitteiden tilauksen ja se ilmoitti marraskuussa palkkaavansa noin kaksisataa uutta työntekijää Texasiin San Antonion tehtaaseensa Texasiin. Kuukautta myöhemmin se 31 ilmoitti irtisanovansa Suomesta 271 työntekijää. Tammi-maaliskuu CBRN-suojalaitteiden valmistaja Environics avasi Persianlahden asekaupan vetämänä toimiston Arabiemiraatteihin. Huhti-kesäkuu Puolustusvoimat ulkoisti maavoimien ajoneuvo- ja panssarikaluston sekä ase- ja elektroniikkajärjestelmien huollon Millog Oy:lle. Patria ja muut Millogin omistajat maksoivat sopimuksesta 484 miljoonaa euroa ja puolustusvoimille sopimuksen kustannusvaikutukset ovat ainakin 800 miljoonaa euroa. Puolustusministeriö linjaa teollisuusstrategiassaan lisäävänsä ulkoistamis hankkeita 32 vähintään 10 prosenttia vuoteen 2015 mennessä. 32 Maavoimien materiaalin kunnossapito ulkoistetaan Millogille ( ). Jarmo Seppälä. Tekniikka ja Talous -lehti. Millog Oy:n lehdistötiedote ( ) 22 23\n13 Heinä-syyskuu Yhdysvaltain puolustusministeriön puolustusmateriaaliala avasi yhteystoimistonsa Suomen puolustusministeriön tiloihin. YLE:n MOT-ohjelma kertoi syyskuussa Patrian maksaneen lahjuksia muun muassa Slovenian pääministerille saadakseen 300 miljoonan euron arvoisen panssaroitujen AMV-ajoneuvojen kaupan. Pohjoismaiden puolustusministeriöt, puolustusvoimat ja aseteollisuus hakevat kustannussäästöjä kehittämällä yhteistyötä. Ne linjaavat noin 40 hanketta, joita voitaisiin jatkossa alkaa tekemään yhdessä. Aseteollisuuden edustaja PIA toivoo nopeita poliittisia päätöksiä ja puolustusvoimille riittävää mandaattia koordinoida 33 yhteistyötä. Loka-joulukuu Puolustusministeriö valmisteli puolustusmäärärahojen lisäkorotusesityksen joka esitettiin tammikuussa 2009 eduskunnalle. Sen mukaan vuodesta 2011 alkaen määrärahoja korotetaan pysyvästi 2 prosenttia. Ministeriö arvelee toisessa paperissaan materiaalin kallistuvan 5-7 prosenttia vuodessa. Muutamaa vuotta myöhemmin puolustusministeri puhuu jo 8 prosentin vuosittaisesta kallistumisesta. Puolustusministeriön oman arvion mukaan sotamateriaali kallistuu vuosittain 6-7 prosenttia, eli huomattavasti yleistä hintatasoa nopeammin. Tämän takia tammikuussa 2009 tehty kahden prosentin korotus ei ole riittävä, mutta luultavasti poliittisesti ainoa luku jota on voitu esittää. Puolustusteollisuus muuttuu uudenlaiseksi puolustus- ja turvallisuusalaksi. Lahdessa järjestetään Puolustus- ja turvallisuusmessut, jossa messuvieraille kuten lapsiperheille esitellään kotien murtosuojausta ja panssarintorjunta-aseita. Aseteollisuus hakee kasvua Yhdysvaltojen esimerkin mukaisesti homeland securitystä. 33 Seppälä Jarmo ( ) Puolustusteollisuus hakee kasvua Pohjoismaiden markkinoilta. Tekniikka&Talous. <URL: Kuinka minusta tuli asekauppias kahdeksassa päivässä Englannissa esitettiin aiemmin TV-ohjelmaa nimeltä The Mark Thomas Product, missä herra Thomas tutki yhteiskunnan kyseenalaisia tapahtumia. Eräässä jaksossa vuonna 2002 hän halusi näyttää, kuin- 34 ka huonosti Englannin asevientilaki toimii varsinkin, kun kyseessä on valtion lisensoima vientikontrolli ja loppukäyttäjien valvonta. Hän valitsi tutkittavaksi yritykseksi tunnetun saksalaisen asevalmistajan Heckler & Kochin, jonka omistaa brittiläinen asejätti BAE Systems. H&K on lisensoinut kivääriensä valmistuksen EU:n ulkopuolisiin maihin kuten Turkkiin, josta niitä voidaan myydä minne halutaan. Thomas perusti oman valeyrityksen ja aloitti soittamalla Brügger & Thomet nimiselle yritykselle, joka toimii H&K:n edustajana Sveitsissä. Hän olisi halunnut lähettää aseita asevientikiellossa 34 How to become an arms dealer in 8 days, Mark Thomas Production, Channel 4 ( ) olevaan Algeriaan, mutta yhtiöstä ei kuulunut mitään. Kunnes tuli sähköpostia, että Thomasin pitäisi ottaa yhteyttä heidän busineskumppaniinsa Suomessa, joka voisi avustaa tässä kysymyksessä. Mark Thomas soitti Suomeen FinnRappel Oy:lle. Yrityksestä vastasi Olli Salo, jonka mukaan asiassa ei olisi ongelmaa ja tarvittaisiin ainoastaan tuontilupa Algeriasta. Ainoa paperi, jonka tarvitsemme on tuontilupa viennin kohdemaasta, se on ainoa paperi, jonka haluamme. Salo jatkoi selittämällä, ettei heidän tarvitse tehdä vientilupaan liittyviä paperitöitä, koska kyseessä on kauttakulku trans-shipment. Emme ole viemässä mitään, ainoastaan kuljettamassa. Thomas jatkaa kysymällä voisiko hän vielä lisätä englantilaisia tarkkuuskivääreitä kauppaan. Salo ei löydä siitäkään ongelmia. Sen täytyy tulla EU:n ulkopuolelta. Jos ne tulevat Saksasta me tarvitsemme lisenssin, mutta jos ne tulevat ulkopuolelta emme tarvitse. Tämä on se temppu. Sveitsi ei ole EU-jäsenmaa ja siellä ollaan tyytyväisiä yhteistyöhön Suomen ja Salon kanssa. Hän on meidän edustaja monissa osissa maailmaa monien tämänkaltaisten tavaroiden kanssa ja fakta on se, että säädökset joita siellä on ovat hyvin vapaita ja se toimii kitkattomasti. Salo olisi ollut valmis lähettämään jopa aseita Zimbabween vaikka maa on EU:n sanktioiden alaisuudessa kauan, kunhan vain tuontimerkinnät olisivat kauttakuljetus. Lopulta Mark Thomas paljastaa Salolle olevansa tutkivan TV-ohjelman toimittaja jolloin Salo kieltää kaiken sanoen tienneensä tämän kokoajan. Se oli vain vitsi. Thomas otti yhteyttä myös muihin yrityksiin, joilla oli lisenssi valmistaa Heckler & Kochin aseita. Hän kysyi kaikilta yrityksiltä olisiko mahdollista saada ostetuksi aseita Zimbabween. Turkkilainen yritys suostui 850 dollarilla per aseelta, pakistanilainen Ordinance Company 550 dollarilla, iranilainen Defence Company oli halvin vain 300 dollarilla aseelta. Yksikään yrityksistä ei kokenut mahdottomaksi viedä aseita Zimbabween. Pakistanilaiset itse asiassa ehdottivat Thomasille kumppanuutta. Etsimme ihmisiä, jotka voivat edustaa tuotteitamme, jos luulet, että sinulla on hyvät kontaktit ja olet siellä [Zimbabwessa] vahva, niin olemme iloisia voidessamme antaa sinulle luvan tulevaisuudessa. Me voimme myös työskennellä sinulle pienellä prosenttiosuudella. FinnRappel: Emme ole tehneet mitään laitonta tai luvanneet tehdä mitään laitonta Lähetimme tekstin luettavaksi FinnRappel Oy:lle, josta vastattiin Suomen viranomaisten tutkineen tämän tapauksen ja todenneen kaiken tapahtuneen Suomen lakien mukaisesti. Salo painotti, että yritys ei ole tehnyt mitään laitonta tai koskaan luvannut tehdä mitään laitonta. Hänen mukaansa tuolloin voimassa olleiden tullin ohjeiden mukaan EU:n ulkopuolelta saapuneet ja EU:n ulkopuolelle kauttakuljetetut aseet eivät Suomessa vaatineet muuta kuin tullin hyväksynnän. Vuonna 2002 tulli muutti ohjeitaan ja kauttakulkuun on vaadittu sen jälkeen myös sisäministeriön hyväksyntä. Kysyimme eräältä asekauppiaalta onko kauttakulun järjestäminen todella ollut näin helppoa? Kyllä se oli. Sille, joka sitä halusi käyttää. Mutta oli vain ajan kysymys, koska se suljettaisiin. Tulli todella muutti käytäntöä vielä vuoden 2002 kuluessa. FinnRappel esittelee kotisivuillaan retkeilytavaraa, poliiseille ja muille viranomaisille tarkoitettuja varusteita, armeijan ylijäämää ja aseita. Kuvista ja tuotteista on linkit valmistajan sivulle, joten suoranaisesti ei selviä, onko FinnRappel juuri näiden yritysten viralli- nen edustaja tai mitä mainostetuista tuotteista se itse myy. Esimerkiksi MP5-konepistoolia mainostetaan, mutta varmuudella voidaan sanoa yrityksen kauppaavan vain siihen varaosia, kuten lippaita. Yritys lupaa tuotteille worldwide shipping eli toimituksen kaikkialle maailmaan. FinnRappelia suositelleen Brügger & Thometin nimi on ollut esillä harmaan ja laittoman asekaupan yhteydessä useita kertoja. Esimerkiksi Oslon rauhantutkimusinstituutti PRIO:n selvittäessä kuinka hyvin valtiot pitävät kirjaa ylijäämäaseistaan se törmäsi kyseiseen yritykseen. Brügger & Thomet osti vuonna 1996 Itävallan puolustusministeriöltä käytöstä poistettua StG-58 rynnäkkökivääriä. Se vei näitä aseita asiakkailleen, kuten Botswanan armeijalle ja vankilaviranomaisille sekä lukuisille asekauppiaille esimerkiksi Alankomaissa, Romaniassa ja Yhdysvalloissa. Suurin osa niistä kuljetettiin Itävallasta sveitsiläisillä kauttakulkuasiakirjoilla ilman Itävallan lain mukaista vientitodistusta. Se kyllä saatiin valtiolta myöhemmin, mutta vientihetkellä heillä ei ollut sitä. Itävallan lain mukaan aseet olisi myös pitänyt deaktivoida tai demilitarisoida eli muuttaa täysautomaattisista puoliautomaattisiksi. Itävalta peräänkuulutti tällaista dokumenttia yritykseltä, johon se vastasi kirjeitse, että on sanomattakin selvää, että Botswanan vankilaviranomaisilla on käyttöä vain täysautomaattisille StG 58 rynnäkkökivääreille. 35 New York Times raportoi keväällä 2008, kuinka Afganistanin armeijalle toimitetut aseet ja ammukset olivat huonolaatuisia. Yhdysvallat oli ostanut niitä lähes 300 miljoonalla dollarilla AEY nimiseltä yritykseltä. Sitä pyöritti Miami Beachilta käsin 22-vuotias mies, ammatiltaan lisensoitu hieroja. AEY taas osti osan tuotteista Evdin nimiseltä yritykseltä, joka hankki Albaniasta vanhaa neuvosto- ja kiinalaisvalmisteista aseistusta. Yrityksen osuutta kauppoihin liittyvään korruptioon ja aseistuksen huonoon laatuun alettiin tutkia keväällä Evdinin takana uskotaan todellisuudessa olevan Brügger & Thometin toisen osapuolen, Mr. Heinrich Henri 36 Thometin. 35 Johan Peleman (2000) The Arms Fixers. Controlling the Brokers and Shipping Agents. PRIO, Oslo. 36 Supplier Under Scrutiny on Arms for Afghans. New York Times,\n14 Suomen asevienti 2008 Finland s Arms Export # Maa Country Sota-aseet, toteutunut ( ) Military material ( ) Aseet ja Asealustat ammukset Arms platworm Arms and ammunitions Panssarointi ja suojavarustus Armoured, protective equipment Avustavat laitteet Assisting equipment Yhteensä Total Siviiliaseet, Civilian firearms (aims) Käsiaseet Kiväärit Handguns Rifles EUROOPAN UNIONI (EU) Alankomaat Belgia Bulgaria Espanja Irlanti Italia Itävalta Kreikka 9 Latvia Liettua Luxemburg Malta Portugali Puola Ranska Romania Ruotsi Saksa Slovakia Slovenia Tanska Tsekki Unkari Viro MUU EUROOPPA (EUROPA) Islanti 27 Kroatia Makedonia 7 29 Norja Sveitsi Ukraina 3, Venäjä 1,2,3,4, AFRIKKA (AFRICA) Etelä-Afrikka 3, Egypti 4,5, Mauritius Namibia 3, Tunisia 4,5, vientiluvat (asetta) 24 Yhdistynyt Kuningaskunta Pienoiskiväärit (22. cal) Rifles (22. cal) Haulikot Shotguns Muu, osat Other arms, parts Yhteensä (kpl) Total (Pcs) Siviilipatruunat, vientiluvat (patruunaa) Ammunition for civilian firearms, licences (ammo) Käsiaseisiin Kivääreihin Pienoiskivääreihin Haulikoihin For handguns For rifles For shot- (22. cal) guns For rifles (22. cal) Yhteensä (kpl) Total (Pcs)\n15 # Maa Country Sota-aseet, toteutunut ( ) Military material ( ) Aseet ja Asealustat ammukset Arms platform Arms and ammunitions Panssarointi ja suojavarustus Armoured, protective equipment Avustavat laitteet Assisting equipment Yhteensä Total Siviiliaseet, Civilian firearms (aims) Käsiaseet Kiväärit Handguns Rifles LÄHI-ITÄ (MIDDLE EAST) Arabiemiirikunnat 4, Israel Jordania 4-, Kuwait Oman 4, Qatar 4, Saudi-Arabia 4, Turkki 2,4-,5, KESKI- JA ETELÄ-AASIA (CENTRAL AND SOUTH ASIA) 46 Afganistan 1,4-,5,6?? 47 Intia 2,7 48 Kazakstan 3,4, ITÄ-AASIA (EAST ASIA) Australia Etelä-Korea Japani Kiina 2,4,5,7 53 Hongkong 4-54 Malesia 4-,7 55 Singapore Taiwan Thaimaa 2,4-,5, Kanada Yhdysvallat ETELÄ-AMERIKKA (SOUTH AMERICA) 62 Brasilia 3,7 63 Chile 7 64 Peru 2,5,7 Kaikki yhteensä vientiluvat (asetta) 58 Uusi-Seelanti 59 Vietnam 6 POHJOIS-AMERIKKA (NORTH AMERICA) Pienoiskiväärit (22. cal) Rifles (22. cal) Haulikot Shotguns Muu, osat Other arms, parts Yhteensä (kpl) Total (Pcs) Siviilipatruunat, vientiluvat (patruunaa) Ammunition for civilian firearms, licences (ammo) Käsiaseisiin Kivääreihin Pienoiskivääreihin Haulikoihin For handguns For rifles For shot- (22. cal) guns For rifles (22. cal) Yhteensä (kpl) Total (Pcs)\n16 SELITYKSET CBRN Chemical, Biological, Radiological and Nuclear eli Kemialliset-, biologiset-, ydin- ja radiologiset taisteluaineet EMP Ydinaseen tai erityisen elektromagneettisen pulssiaseen (EMP) ja suurtehomikroaaltoaseen (HPM) aiheuttamaa elektroniikan tuhoutumista vastaan tapahtuva suojautuminen Vientilupa Puolustustarvikkeille vientiluvan myöntää Puolustusministeriö ja siviilikäyttöön tarkoitetuille aseilla ja ammuksille Poliisihallinto. Kummallekin lupaviranomaiselle lausunnon viennin ulko- ja turvallisuuspoliittisesta hyväksyttävyydestä antaa ulkoasiainministeriö. Merkittävissä tai yli miljoonan euron arvoisissa puolustustarvikekaupoissa vientiluvan myöntää valtioneuvosto. Vientilupa kertoo siitä millaisten aseiden vientiä minnekin pidetään poliittisesti hyväksyttävänä, mutta se ei tarkoita, että kauppa olisi lopulta toteutunut. Vienti Siirroilla tarkoitetaan EU-maihin suuntautuvaa aseiden ja sotatarvikkeiden sisämarkkinakauppaa. Viennillä tarkoitetaan EU:n ulkopuolelle suuntautuvaa vientiä. Tässä raportissa aseviennillä tarkoitetaan kaikkea Suomen rajat ylittävää aseiden ja sotatarvikkeiden ulkomaankauppaa. Tilastoihin on laskettu kyseisen vuoden toteutunut vienti. Mukana ei ole vientiä YK:n, EU:n tai Naton rauhanturvaoperaatioiden tai YK:n alajärjestöjen käyttöön. Sotatarvikkeiden luokittelu 37 SaferGlobe Finlandin sotatarvikkeiden luokittelu pohjautuu EU:n julkaisemaan puolustustarvikeluetteloon, jonka olemme sisällyttäneet neljään tuoteluokkaan: 1. aseisiin ja ammuksiin (ML 1-5, 7 (pl. 7F-H), 8, 12, 19), 2. asealustoihin (ML 6, 9-10, 20) kuten esimerkiksi lentokoneet, ajoneuvot, laivat, 3. panssarointiin ja suojavarusteisiin (ML 7F-H, 13) sekä 4. avustaviin laitteisiin kuten esimerkiksi sotilaselektroniikka, tiedustelu- ja valvontajärjestelmät (ML 11, 15-18, 21-22). Luokittelu on osittain suuntaa antava ja esimerkiksi luokan ML 16 taotut ja valetut tuotteet voivat lopulta tulla asennetuiksi esimerkiksi aseisiin kuten tykkeihin tai asealustoihin kuten panssarivaunuihin tai muihin tuoteryhmiin. EU:n puolustustarvikkeiden viennin yhteisen kannan vientikriteerit 1. Jäsenvaltioiden kansainvälisten velvoitteiden ja noudattaminen, erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston tai EU:n määräämien pakotteiden, asesulkua ja muita asioita koskevien sopimusten sekä muiden kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen. 2. Kunnioittaminen ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen lopullisessa määrämaassa. 3. Lopullisen määrämaan sisäinen tilanne vallitsevien jännitteiden tai aseellisten konfliktien osalta. Jäsenvaltioiden on evättävä lupa sotilasteknologian tai puolustustarvikkeiden vienniltä, joka aiheuttaisi tai pitkittäisi aseellisia konflikteja tai kärjistäisi jännitteitä tai konflikteja lopullisessa määrämaassa. 4. Alueellisen rauhan, turvallisuuden ja vakauden suojelu. Jäsenvaltioiden on evättävä maastavientilupa, jos on olemassa selkeä vaara, että ilmoitettu vastaanottaja käyttäisi vietävää sotilasteknologiaa tai vietäviä puolustustarvikkeita hyökkäykselliseen toimintaan toista maata vastaan tai tehostaakseen voimatoimin aluevaatimusta. 5. Jäsenvaltioiden ja niiden alueiden, joiden ulkosuhteista jäsenvaltio vastaa, sekä ystävällismielisten ja liittolaisvaltioiden kansallinen turvallisuus. 6. Ostajamaan asenne kansainväliseen yhteisöön erityisesti sen osalta, mikä koskee sen suhtautumista terrorismiin, sen liittolaisuuksien luonnetta ja kansainvälisen oikeuden noudattamista. 7. Vaara, että sotilasteknologia tai puolustustarvikkeet päätyvät muualle ostajamaassa tai jälleenviedään epätoivottavin ehdoin. 8. Sotilasteknologian tai puolustustarvikkeiden viennin yhteensopivuus vastaanottajamaan teknisen ja taloudellisen valmiuden kanssa ottaen huomioon, että valtioiden olisi täytettävä oikeutetut puolustus- ja turvallisuustarpeensa mahdollisimman vähäisin aseistukseen suunnatuin inhimillisin ja taloudellisin voimavaroin. Harmaan lista Valtioon oli YK:n ja/tai EU:n asevientikielto SIPRI:n Asevientikielto tietokannan mukaan <http://www.sipri.org/research/armaments/transfers/databases/embargoes> 1. Valtio oli sodassa tai sen alueella oli sisällissota Uppsalan yliopiston konfliktitietokannan mukaan. <http://www.pcr.uu.se/gpdatabase/search.php> 2. Valtiossa oli konflikti Uppsalan yliopiston konfliktitietokannan mukaan 3. Valtiossa on korkea kuolleisuus väkivallan seurauksena YK:n Huume- ja rikosviraston UNODC:n tai Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimivan Euroopan Kriminaalipolitiikan Instituutin (HEUNI) mukaan. Päälähteenä on käytetty WHO:n ilmoittamia kuolleisuuslukuja. SGF luokitteli korkeaksi kuolleisuudeksi 10 kuollutta asukasta kohden. <http://www.unodc.org/unodc/en/data-and-analysis/homicide.html> ja <http://www.heuni.fi/> 4. Valtiossa ei ole demokratiaa tai 4- demokratian toteutumisessa on vakavia puutteita Freedomhousen Freedom of the World Survey mukaan. <http://www.freedomhouse.org/template.cfm?page=15&year=2009> 5. Valtiossa oli vakavia ihmisoikeusrikkomuksia tai ihmisoikeustilanne on välttävä Freedomhousen tai erikseen mainitun lähteen mukaan. 6. Valtio oli köyhä kehitysmaa, OECD:n DAC-listan virallinen kehitysavun vastaanottajamaa, kaksi alinta luokkaa. <http://www.oecd.org/dataoecd/62/48/ pdf> 7. Valtio oli kehittyvä kehitysmaa, ks. edellinen, kaksi ylintä luokkaa. 37 Common Military List of the European Union (CFSP 2010/C 69/03), hyväksytty Eurooppa-neuvostossa 15. helmikuuta\nsisältö Nykyisten arabihallitusten tukeminen aseilla on kyseenalaista\nsisältö Nykyisten arabihallitusten tukeminen aseilla on kyseenalaista Esipuhe Kartat Asekauppa 2009 Huoli kilpavarustelun kierteestä kasvaa EU aseisti Libyaa Suomen asevienti Kaksoiskäyttöteknologia Siviiliaseet