LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 2 VUODEN 2013 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO. MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III Komissio - PDF\nDownload "LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 2 VUODEN 2013 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO. MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III Komissio"\n1 EUROOPAN KOMISSIO Bryssel COM(2013) 183 final LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 2 VUODEN 2013 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III Komissio FI FI\n2 LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 2 VUODEN 2013 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III Komissio 2\n3 Euroopan komissio ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/ ja erityisesti sen 41 artiklan, 12 päivänä joulukuuta 2012 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi , 18 päivänä maaliskuuta 2013 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 1/2013 3, ja esittää budjettivallan käyttäjälle lisätalousarvioesityksen nro 2 vuoden 2013 talousarvioon. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eurlex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä EUVL L 298, , s. 1. EUVL L 66, , s. 1. COM(2013)\n4 SISÄLLYLUETTELO 1. JOHDANTO TULOJEN KASVU YLEINEN TAUSTA: MAKSUMÄÄRÄRAHAVAJE MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN LISÄYKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN OTSAKE 1 A KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ EDISTÄVÄ KILPAILUKYKY OTSAKE 1 B KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ EDISTÄVÄ KOHEESIO OTSAKE 2 LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA OTSAKE 3 A VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS OTSAKE 3 B KANSALAISUUS OTSAKE 4 EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA PÄÄTELMÄ TIIVISTELMÄTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN\n5 1. JOHDANTO Tässä vuotta 2013 koskevassa lisätalousarvioesityksessä (LTE) nro 2 kasvatetaan sakoista, uhkasakoista ja seuraamusmaksuista saatavia muita tuloja koskevaa ennustetta 290 miljoonalla eurolla, lisätään maksumäärärahoja 11,2 miljardilla eurolla monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa 1 a, 1 b, 2, 3 a, 3 b ja 4. Lisäyksellä on tarkoitus kattaa jäljellä olevat rahoitustarpeet vuoden loppuun asti, jotta voitaisiin täyttää aikaisemmista ja nykyisistä sitoumuksista johtuvat velvoitteet, välttää taloudelliset seuraamukset sekä varmistaa, että tuensaajat saavat EU:n eri politiikanaloja varten sovitun rahoituksen, johon liittyvät maksusitoumusmäärärahat parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet aikaisemmissa vuotuisissa talousarvioissa. Maksumäärärahoihin pyydetyillä lisämäärärahoilla vähennetään maksattamatta olevien sitoumusten määrää ja riskiä siitä, että vuodelle 2014 joudutaan siirtämään poikkeuksellisen suuri määrä maksattamatta olevia sitoumuksia. Maksumäärärahoihin esitetyssä lisäyksessä on varainhoitoasetuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettu huomioon mahdollisuudet määrärahojen sisäiseen uudelleen kohdentamiseen. Lisäys vastaa sen vuoksi maksumäärärahojen nettomäärää, joka tarvitaan, jotta kaikki vuoden 2013 talousarvioon otetut menot voitaisiin kattaa vuoden loppuun asti. Sakoista, uhkasakoista ja seuraamusmaksuista saatavat lisätulot puolestaan vähentävät lisätalousarvioesityksen nro 2/2013 vaikutusta jäsenvaltioiden BKTLmaksuosuuksiin. Pyydettyjen maksumäärärahojen kokonaismäärä on ,2 miljoonaa euroa, joten monivuotisessa rahoituskehyksessä maksumäärärahoille vuodeksi 2013 asetettuun enimmäismäärään nähden jää 14,8 miljoonan euron kohdentamaton liikkumavara. Tästä liikkumavarasta on tarkoitus kattaa tähän mennessä tiedossa olevat EU:n solidaarisuusrahastosta rahoitettavat tukihakemukset. Pyydettyjen maksumäärärahojen ansiosta voidaan varmistaa, että kaikki vuoden 2012 lopussa täyttämättä jääneet ja kaikki vuonna 2013 syntyvät oikeudelliset velvoitteet voidaan kattaa vuoden 2013 talousarviosta. Näin voidaan välttää se, että vuodelle 2014 joudutaan siirtämään poikkeuksellisen suuri määrä sellaisia maksamattomia maksuja, jotka olisi pitänyt suorittaa varainhoitovuonna Koska koheesiopolitiikan alalla käytössä olevan sitoumusten purkautumista koskevan ns. n + 3 -säännön soveltaminen päättyy tänä vuonna, komissio odottaa aiempien kokemusten perusteella, että tavanomaista suurempi osuus maksupyynnöistä saadaan niin myöhäisessä vaiheessa vuotta, ettei maksua enää ehditä suorittamaan samana vuonna. Nämä maksut suoritetaan sen vuoksi vuoden 2014 alussa. Seuraavassa on yksityiskohtainen selvitys ,2 miljoonan euron lisäyksestä. Maksumäärärahojen määrä on lisäyksen jälkeen hyvin lähellä monivuotisessa rahoituskehyksessä maksumäärärahoille vuodeksi 2013 asetettua enimmäismäärää. Tämä ehdotus merkitsee käytännössä sitä, ettei kuluvana vuonna voida enää esittää uusia lisätalousarvioita muuttamatta monivuotista rahoituskehystä (rahoituskehystä muutettaessa neuvoston on tehtävä päätöksensä yksimielisesti). Komissio ei aio nykyisten eikä ennakoitavissa olevien tulevien olosuhteiden valossa pyytää lisää maksumäärärahoja vuonna\n6 2. TULOJEN KASVU Sakoista, uhkasakoista ja seuraamusmaksuista peräisin olevia tuloja koskeva alkuperäinen arvio hyväksytyssä vuoden 2013 talousarviossa on 100 miljoonaa euroa. Nämä tulot on otettu talousarvion tulopuolen lukuun 7 1 Sakot, uhkasakot ja seuraamusmaksut. Kun otetaan huomioon talousarvioon tähän mennessä tuloutetut määrät sekä määrät, joiden tulouttaminen on odotettavissa, sakkoja, uhkasakkoja ja seuraamusmaksuja koskeviin alkuperäisiin ennusteisiin ehdotetaan 290 miljoonan euron lisäystä, josta 270 miljoonaa euroa liittyy sakkoihin (tulopuolen momentti 7 1 0) ja 20 miljoonaa euroa jäsenvaltioille määrättyihin uhkasakkoihin (tulopuolen momentti 7 1 2). Varainhoitoasetuksen 83 artiklan mukaan komissio ottaa sakoista, seuraamusmaksuista ja seuraamuksista kertyneet määrät talousarvioon heti, kun Euroopan unionin tuomioistuin ei enää voi kumota niitä koskevia päätöksiä. Nämä sakoista, uhkasakoista ja seuraamusmaksuista saatavat lisätulot vähentävät sitä vaikutusta, joka tällä lisätalousarvioesityksellä on jäsenvaltioiden BKTLmaksuosuuksiin. Lisäksi komissio esittää huhtikuussa 2013 talousarvion tulopuolta koskevan lisätarkistuksen vuoden 2012 talousarvion toteuttamisesta kertyneen mahdollisen ylijäämän ottamiseksi vuoden 2013 talousarvion tulopuolelle varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaisesti. 3. YLEINEN TAUSTA: MAKSUMÄÄRÄRAHAVAJE 3.1. Hyväksytyssä vuoden 2013 talousarviossa vain niukasti maksumäärärahoja Maksumäärärahojen määrä hyväksytyssä vuoden 2013 talousarviossa on 132,8 miljardia euroa. Summa on 5 miljardia euroa pienempi kuin komission talousarvioesityksessä ja 2,9 miljardia euroa pienempi kuin maksumäärärahojen lopullinen määrä vuoden 2012 talousarviossa. Tämä merkitsee, että maksumäärärahatilanne on hyvin tiukka jo alkuvuodesta 2013 ja vajetta alkaa syntyä edellisvuotta aikaisemmin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös se, että komission vuoden 2013 talousarvioesityksessä ehdottama maksumäärärahojen määrä perustuu oletukseen, jonka mukaan kaikki varainhoitovuonna 2012 suoritettaviksi tulevat maksut maksetaan kyseisenä vuonna, jotta vuoden lopussa ei synny poikkeuksellisen suurta maksattamatta olevien sitoumusten kertymää. Komission lisätalousarvioesityksessä nro 6/2012 maksumäärärahoihin esittämää lisäystä kuitenkin supistettiin lisätalousarvioesitystä hyväksyttäessä 2,9 miljardia euroa, minkä seurauksena maksumäärärahoja ei ollut riittävästi kaikkien kyseiseen ajankohtaan mennessä saatujen maksupyyntöjen kattamiseen Hyväksyttyyn vuoden 2013 talousarvioon liitetyt julistukset Hyväksyessään sen, että vuoden 2013 maksumäärärahoja vähennetään komission talousarvioesitykseen sisältyvästä määrästä, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio allekirjoittivat 10. joulukuuta 2012 yhteisen lausuman, jossa ne kehottavat komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin perussopimuksen mukaisesti ja pyytämään erityisesti maksumäärärahojen lisäämistä lisätalousarviossa, jos varainhoitovuoden 2013 talousarvion määrärahat osoittautuvat riittämättömiksi kattamaan menoja alaotsakkeessa 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky), alaotsakkeessa 1 b (Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio), otsakkeessa 2 (Luonnonvarojen suojelu ja hallinta), otsakkeessa 3 (Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus) ja otsakkeessa 4 (EU maailmanlaajuisena toimijana). Neuvosto ja Euroopan parlamentti puolestaan lupasivat muodostaa kantansa mahdollisiin lisätalousarvioesityksiin mahdollisimman nopeasti, jottei maksumäärärahoihin synny vajeita. 6\n7 Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat lisäksi yhteisen lausuman varainhoitovuoden 2012 maksutarpeista, koska lisätalousarviossa nro 6/2012 hyväksyttyä maksumäärärahalisäystä oli supistettu 2,9 miljardilla eurolla komission alun perin esittämästä määrästä, minkä vuoksi maksumäärärahojen määrä ei ollut riittävä kaikkien kyseiseen ajankohtaan mennessä saatujen maksupyyntöjen kattamiseen. Komissio sitoutui tässä yhteisessä lausumassa esittämään vuoden 2013 alkupuolella lisätalousarvioesityksen, jonka ainoana tarkoituksena on kattaa vuodelta 2012 lykätyt vaatimukset heti, kun keskeytykset on poistettu, ja muut vireillä olevat oikeudelliset velvoitteet sanotun vaikuttamatta vuoden 2013 talousarvion asianmukaiseen toteuttamiseen. Neuvosto ja Euroopan parlamentti puolestaan lupasivat muodostaa kantansa mahdollisiin lisätalousarvioesityksiin mahdollisimman nopeasti, jottei maksumäärärahoihin synny vajeita. Komissio esittää nyt näiden kahden lausuman mukaisesti lisätalousarvioesityksen, jossa on otettu huomioon kaikkien otsakkeiden maksumäärärahatarpeet johdonmukaisuuden ja moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi. Esitys antaa budjettivallan käyttäjälle kattavan kokonaiskuvan loppuvuoden tarkistetuista maksumäärärahatarpeista mahdollisimman aikaisessa vaiheessa vuotta, ja sillä varmistetaan, että unionin talousarviosta voidaan kattaa unionin taloudelliset velvoitteet kansallisia ja paikallisia viranomaisia ja muita lopullisia tuensaajia kohtaan hyväksyttävissä määräajoissa Katsaus vuoden 2013 maksumäärärahatarpeisiin Komissio on arvioinut tarkkaan sen, miten paljon velvoitteiden täyttämiseksi tarvitaan maksumäärärahoja vuonna Tämän lisätalousarvioesityksen tarkoituksena on komission tekemän arvion perusteella mukauttaa käytettävissä olevia maksumäärärahoja useissa budjettikohdissa, jotta havaitut maksumäärärahavajeet voitaisiin korjata. Maksumäärärahojen lisämäärä jakautuu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden kesken seuraavasti: otsakkeeseen 1 b esitetään 9,0 miljardin euron lisäystä (80 prosenttia kokonaislisäyksestä) ja muihin otsakkeisiin yhteensä noin 2,2 miljardin euron lisäystä (ks. jäljempänä oleva taulukko). miljoonaa euroa 1a Maksumäärärahat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky Talousarvio 2013 (ml. LTE nro 1) LTE nro 2 Osuus LTE:stä nro 2 Ehdotettu lisäys suhteessa talousarvioesitykseen 2013 talousarvioon 2013 (ml. LTE nro 1) ,0 982,6 8,8 % 5,0 % 8,3 % 1b Kasvua ja työllisyyttä edistävä , ,1 80,2 % 15,1 % 19,0 % koheesio 2 Luonnonvarojen suojelu ja ,0 608,5 5,4 % 0,3 % 1,1 % hallinta 3 a Vapaus, turvallisuus ja oikeus 917,7 128,4 1,1 % 12,8 % 14,0 % 3 b Kansalaisuus 639,1 15,2 0,1 % 0,2 % 2,4 % 4 EU maailmanlaajuisena toimijana 6 409,4 489,5 4,4 % 5,1 % 7,6 % 5 Hallinto 8 430,4 6 Korvaukset 75,0 Yhteensä , ,2 100,0 % 4,8 % 8,4 % josta otsakkeet 1 a, 2, 3 a, 3 b ja , ,1 19,8 % 0,9 % 2,9 % 7\n8 Kuten taulukosta käy ilmi, jos huomioon ei oteta otsaketta 1 b, muissa otsakkeissa on niihin esitetyn maksumäärärahojen kokonaislisäyksen jälkeen yhteenlaskettuna hieman vähemmän maksumäärärahoja kuin vuoden 2013 talousarvioesityksessä. Tämä osoittaa, että komissio on arvioinut maksumäärärahatarpeet uudelleen hyvin tarkkaan. Otsake 3 a muodostaa kuitenkin erityistapauksen, jossa komissio on vuoden lopun tarpeet arvioituaan esittänyt maksumäärärahoihin lisäystä, jonka seurauksena maksumäärärahojen määrä on suurempi kuin vuoden 2013 talousarvioesityksessä. Tällä lisäyksellä on tarkoitus kattaa yhteisvastuun ja maahanmuuttovirtojen hallinnan alalla toimivien neljän rahaston väli- ja loppumaksujen määrän kasvu. Seuraavissa kohdissa tarkastellaan vuoden lopun tarkistettujen maksumäärärahatarpeiden nettovaikutuksia monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain. 4. MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN LISÄYKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN 4.1. Otsake 1 a Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky Otsakkeen 1 a maksumäärärahojen määrä hyväksytyssä vuoden 2013 talousarviossa on 177,5 miljoonaa euroa pienempi kuin vuoden 2012 lopullisessa talousarviossa ja 1,7 miljardia euroa pienempi kuin komission vuoden 2013 talousarvioesityksessä. Otsakkeen 1 a maksusitoumusmäärärahojen määrä vuoden 2013 talousarviossa on kuitenkin edellisvuosien suuntauksen mukaisesti 4,8 prosenttia suurempi kuin vuoden 2012 talousarviossa. Lisäksi ohjelmien käytännön toteuttamista heijastava maksumäärärahojen toteutusaste oli vuonna 2012 huomattavasti suurempi kuin aikaisempina vuosina. Vuoden 2013 maksumäärärahoihin tarvittava merkittävä lisäys perustuu edellä mainittuihin seikkoihin sekä yksittäisten budjettikohtien määrärahatarpeiden huolelliseen analyysiin. Otsakkeen 1 a maksumäärärahoihin esitetään yhteensä 982,6 miljoonan euron kokonaislisäystä, joka jakautuu seuraavasti: 8 Nimike Budjettikohta Maksumäärärahat (milj. euroa) Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma 60, Euroopan maanseurantaohjelma (GMES) 10, Sisämarkkinoiden toiminta ja kehittäminen erityisesti ilmoittamisen, varmentamisen ja 0,650 alakohtaisen lähentämisen aloilla Tuki CENin, CENELECin ja ETSIn standardointitoimiin 1, Avaruustutkimus 34, Turvallisuustutkimus 50, Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (Galileo) 40, Eurooppalaiset satelliittinavigointiohjelmat (EGNOS ja Galileo) 20, Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) 13, Yhteistyö Terveys 200, Yhteistyö Elintarvikkeet, maatalous ja kalastus sekä bioteknologia 65, Yhteistyö Energia 20, Yhteistyö Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) 40, Yhteistyö Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet 12, Ideat 35, Valmiudet Pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) hyödyttävä tutkimus 20, Valmiudet Osaavat alueet 2, Valmiudet Tutkimuspotentiaali 0,805\n9 Nimike Budjettikohta Maksumäärärahat (milj. euroa) Valmiudet Tiede yhteiskunnassa 8, Valmiudet Riskinjakorahoitusväline 0, Euratom Ydinfissio ja säteilysuojelu 7, EY:n kuudennen puiteohjelman ( ) loppuun saattaminen 7, Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan 32,000 tukiohjelma Tuki tieto- ja viestintätekniikoiden alan tutkimusyhteistyölle (TVT Yhteistyö) 85, Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinalaan liittyvät toimet 2, Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalaan liittyvä toiminta 2, Ydinlaitosten poistaminen käytöstä ja ydinjätehuolto 4, Rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvät 1,443 yksittäistoimet Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen 0, Tulli , Fiscalis , Erasmus Mundus 6, Elinikäinen oppiminen 120, Ihmiset 45, Yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) 10, Unionin tilasto-ohjelman loppuun saattaminen 9,376 Tutkimuksen puiteohjelmat: 678,2 miljoonaa euroa Yhteensä 982,601 Suurin osa otsakkeen 1 a maksumäärärahoihin pyydetystä lisäyksestä liittyy tutkimuksen puiteohjelmien maksatustarpeisiin. Näiden puiteohjelmien maksumäärärahoja supistettiin hyväksytyssä vuoden 2013 talousarviossa merkittävästi. Maaliskuussa 2013 tehdyssä vuoden lopun maksumäärärahatarpeiden arvioinnissa vahvistui, että yleisesti ottaen tarve vastaa vuoden 2013 talousarvioesitykseen sisältyvää komission esittämää määrää, kun huomioon otetaan myös se, että maksumäärärahojen toteutusaste vuonna 2012 oli 11 prosenttia suurempi kuin vuonna Tämän vuoksi komissio esittää, että maksumäärärahojen määrää lisätään useissa tutkimukseen liittyvissä budjettikohdissa. Komissio pystyy lisäysten ansiosta kattamaan väli-, loppu- ja ennakkomaksuihin liittyvät määrärahatarpeet ja näin noudattamaan uudessa varainhoitoasetuksessa maksuille asetettuja määräaikoja, etenkin avustusten myöntämiseen ja maksujen suorittamiseen sovellettavia määräaikoja. On tärkeää, että komissio pystyy allekirjoittamaan vuodeksi 2013 suunnitellut avustussopimukset ajoissa, sillä monet sidosryhmät (yliopistot, tutkimuslaitokset, pk-yritykset ja teollisuusyritykset) tarvitsevat EU:n tukea voidakseen toteuttaa tutkimushankkeensa. Jos avustussopimusten allekirjoittaminen viivästyy, jo muutoinkin monimutkainen suunnittelu- ja ohjelmatyö joudutaan keskeyttämään, mikä puolestaan viivästyttää tutkijoiden palkkaamista, vaikeuttaa käytettävissä olevien tutkijoiden löytämistä, lisää konsortioiden epävakautta ja vaikeuttaa EU:n politiikan ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. 9\n10 Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma: 92,0 miljoonaa euroa Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvan Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman maksumäärärahojen odotetaan loppuvan kesäkuussa 2013 ja samaan puiteohjelmaan kuuluvan Tietoja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelman maksumäärärahojen syyskuussa Syynä tähän ovat hyväksytyssä vuoden 2013 talousarviossa näiden ohjelmien maksumäärärahoihin tehdyt merkittävät leikkaukset. Komissio pystyy pyytämiensä lisämäärärahojen ansiosta kattamaan vuonna 2012 allekirjoitettuihin sitoumuksiin liittyvät ennakkomaksut sekä väli- ja loppumaksuihin liittyvät määrärahatarpeet ja näin noudattamaan uudessa varainhoitoasetuksessa maksuille asetettuja määräaikoja, etenkin avustusten myöntämiseen ja maksujen suorittamiseen sovellettavia määräaikoja. Jos maksumäärärahoja ei lisätä ekoinnovaatioihin ja yrittäjyyteen liittyvien toimintojen tapauksessa, voimassa oleviin hankinta- ja avustussopimuksiin liittyvät väli- ja loppumaksut joudutaan keskeyttämään kesäkuussa Tämä aiheuttaisi merkittävää vahinkoa maksujen saajille, joista suurin osa on eurooppalaisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset). Viivästyneille maksuille kertyy kaikkien näiden sopimusten tapauksessa viivästyskorkoa, kunnes lisämäärärahat saadaan käyttöön. GMES ja Galileo: 30,5 miljoonaa euroa Kahden tärkeimmän eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän (GMES ja EGNOS-Galileo) tapauksessa ollaan siirtymässä operatiiviseen vaiheeseen, ja maksumäärärahoihin tarvitaan lisäystä (joka on GMES:n tapauksessa 10,5 miljoonaa euroa ja EGNOS-Galileon tapauksessa 20 miljoonaa euroa), jotta etenkin Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa tehtyihin sopimuksiin liittyvät maksut voitaisiin suorittaa. Kyseiset sopimukset liittyvät satelliitteihin, laukaisuihin, maanpäälliseen segmenttiin sekä toimintoihin. Ilman edellä mainittuja lisäyksiä ESA:lle ei voida maksaa sovittua määrää ja maksujen suorittamista toimeksisaajille joudutaan lykkäämään. Tästä olisi seurauksena ohjelman toteutuksen viivästyminen ja sen operatiivisen vaiheen käynnistämisen lykkääminen vuoden 2014 loppuun. Lisäksi se johtaisi kustannusten ylityksiin. Euroopan globalisaatiorahasto (EGR): 13,0 miljoonaa euroa Globalisaatiorahastoa koskevaan budjettikohtaan otettiin hyväksytyssä vuoden 2013 talousarviossa 50 miljoonan euron maksumäärärahat. Komission tähän mennessä saamissa globalisaatiorahastoa koskevissa tukihakemuksessa haettu tuki ylittää kuitenkin jo tämän määrän. Jotta näihin hakemuksiin liittyvät maksumäärärahatarpeet voitaisiin kattaa, maksumäärärahoihin esitetään 13,0 miljoonan euron lisäystä. Elinikäinen oppiminen ja Erasmus Mundus: 126,0 miljoonaa euroa Hyväksytyssä vuoden 2013 talousarviossa Elinikäisen oppimisen ohjelman ja Erasmus Mundus -ohjelman maksusitoumusmäärärahoihin tehtyä lisäystä kompensoitiin vähentämällä kyseisten ohjelmien maksumäärärahoja talousarvioesitykseen sisältyvästä määrästä. Maksumäärärahojen viime vuosien hyvän toteutusasteen perusteella ehdotetaan, että näiden ohjelmien maksumäärärahojen määrä saatetaan vastaamaan vuonna 2012 toteutuneiden määrärahojen määrää ja että määrässä otetaan huomioon vuoden 2013 maksusitoumusmäärärahoihin tehty lisäys. Elinikäisen oppimisen ohjelman maksumäärärahoihin esitetään tämän vuoksi 120,0 miljoonan euron lisäystä ja Erasmus Mundus -ohjelman maksumäärärahoihin 6,0 miljoonan euron lisäystä. Komissio ei ilman näitä lisämäärärahoja pysty asettamaan toimintamäärärahoja kansallisten virastojen käyttöön. Tämä puolestaan aiheuttaisi kansallisille virastoille vakavia ongelmia hajautettujen toimien toteuttamisessa. Muut ohjelmat ja toimet: 42,9 miljoonaa euroa Myös monien muiden otsakkeeseen 1 a sisältyvien ohjelmien maksumäärärahatarpeiden uudelleentarkastelu on vahvistanut, että tarpeet vastaavat vuoden 2013 talousarvioesitykseen sisältyviä 10\n11 määriä. Tällaisia ovat etenkin rahoituspalveluihin, sisämarkkinoihin, tulli- ja veroasioihin sekä tilastoihin liittyvät ohjelmat. Maksumäärärahojen toteutusaste on näissä ohjelmissa ollut hyvä, ja joidenkin ohjelmien tapauksessa maksumäärärahojen odotetaan loppuvan aikaisessa vaiheessa vuotta, mistä puolestaan saattaa olla seurauksena viivästyskorkojen kertyminen Otsake 1 b Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio Otsakkeen 1 b maksumäärärahoihin esitetään yhteensä 9 miljardin euron kokonaislisäystä, joka jakautuu seuraavasti: Nimike Budjettikohta Maksumäärärahat (milj. euroa) Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimien loppuun saattaminen Tavoite 1 ( , ) Euroopan sosiaalirahasto (ESR) Lähentyminen 1 620, Euroopan sosiaalirahasto (ESR) Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys 773, Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) toimien loppuun saattaminen Tavoite 1 515,000 ( ) Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) toimien loppuun saattaminen Tavoite 2 86,000 ( ) Urban-yhteisöaloitteen loppuun saattaminen ( ) 0, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) Lähentyminen 1 797, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys 833, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) Euroopan alueiden välinen yhteistyö 182, Koheesiorahasto Aikaisempien hankkeiden loppuun saattaminen (ennen vuotta 2007) 250, Koheesiorahasto 2 085,000 Yhteensä 9 001,150 Kauden ohjelmien päättäminen: miljoonaa euroa Kauden ohjelmien päättämisestä voidaan todeta, että komissio on monien ohjelmien tapauksessa valmis suorittamaan loppumaksut. Vastaavissa budjettikohdissa olevat määrärahat on kuitenkin joko jo käytetty loppuun tai ne ovat loppumassa. Komissio odottaa, että suurin osa rakennerahasto-ohjelmista saadaan päätökseen tänä vuonna. Vuoden 2013 talousarvioon otettuihin maksumäärärahoihin on sen vuoksi tarpeen tehdä 1,7 miljardin euron lisäys, jottei kauden ohjelmien päättämistä jouduttaisi tarpeettomasti lykkäämään ja vuoden 2014 talousarviota kuormittamaan näillä ohjelmien päättämiseen liittyvillä määrärahatarpeilla. Tämä ei kuitenkaan koske koheesiorahastoa, johon sovelletaan kauden osalta eri sääntöjä. Komissio totesi jo lisätalousarvioesityksessään nro 6/2012, että otsakkeeseen 1 b kuuluviin ohjelmiin, jotka olivat valmiina päätettäviksi vuonna 2012, liittyi noin 1,4 miljardin euron määrärahavaje. Tästä vajeesta 0,3 miljardia euroa katettiin lopulta vuoden lopussa tehdyn määrärahasiirron yhteydessä. Vuodelta 2012 jäi näin kattamatta noin 1,1 miljardia euroa, jotka oli katettava vuoden 2013 talousarviosta. Tämän vuoksi kauden ohjelmien päättämiseen liittyvissä, rakennerahastoittain ja tavoitteittain eritellyissä budjettikohdissa vuoden 2013 talousarviossa olevat maksumäärärahat oli maaliskuun 2013 alussa jo käytetty (lähes) kokonaisuudessaan: toteutusaste oli ESR:n tavoitteen 1 ja EAKR:n tavoitteen 1 osalta 100 prosenttia, Urban-aloitteen osalta 97 prosenttia sekä EAKR:n tavoitteen 2 osalta 94 prosenttia. 11\n12 Päättämistä odottavien rakennerahasto-ohjelmien määrä on kuitenkin edelleen lisääntynyt, ja niitä varten tarvitaan miljoonan euron lisämäärärahat. Summa vastaa kiistämättömiä määriä, jotka on määritetty ohjelmien päättämiseen liittyvien asiakirjojen huolellisen analyysin perusteella. Aikaisempien koheesiorahastohankkeiden päättämisestä voidaan todeta, että vuoden 2013 talousarviossa vastaavassa budjettikohdassa olevista maksumäärärahoista oli maaliskuun 2013 alussa käytetty 37 prosenttia. Maksumäärärahoihin tarvitaan 250 miljoonan euron lisäystä, jotta hankkeiden päättämiseen liittyvät arvioidut maksumäärärahatarpeet voitaisiin kattaa vuoden loppuun asti. Kauden ohjelmat: miljoonaa euroa Kauden ohjelmien tapauksessa vuoden 2013 talousarvion määrärahoista on katettava 16,2 miljardin euron arvosta ennen viime vuoden loppua saatuja maksupyyntöjä. Tästä on seurauksena, että vuoden 2013 talousarviossa kauden ohjelmia varten varatusta 45,2 miljardin euron määrästä on käytettävissä vuonna 2013 saatavien maksupyyntöjen kattamiseen vain 28,9 miljardia euroa. Komission vuonna 2012 saamat maksupyynnöt olivat noin 50,6 miljardia euroa. Vuonna 2013 saatavien maksupyyntöjen odotetaan ylittävän tämän määrän, koska ns. n + 3 -säännön soveltaminen päättyy ja säännöstä hyötyneet jäsenvaltiot joutuvat tämän vuoksi esittämään vuoden 2013 lopussa jopa kahta vuosierää vastaavat maksupyynnöt. Tämä merkitsee myös sitä, että kolmen viime vuoden aikana todettu suuntaus, jonka mukaisesti maksupyyntöjen määrä on kasvanut vuosittain huomattavasti, jatkuu edelleen. Jäsenvaltioiden syyskuussa 2012 toimittamien vuotta 2013 koskevien ennusteiden perusteella maksupyyntöjä saadaan vuoden 2013 loppuun mennessä todennäköisesti noin 55 miljardia euroa. Näihin ennusteisiin on tehty 20 prosentin vähennys niiden tarkkuudesta aikaisemmin saatujen kokemusten perusteella. Tämä määrä vastaa edellä esitetyn perusteella komission omaa arviota maksumäärärahatarpeesta. Maksupyyntöjen kuukausittainen toimitusrytmi saattaa kuitenkin tänä vuonna poiketa huomattavasti viimevuotisesta, koska n + 3 -säännön poistuminen aiheuttaa todennäköisesti sen, että entistä suurempi osuus maksupyynnöistä toimitetaan vasta aivan vuoden viimeisinä päivinä jäsenvaltioiden pyrkiessä minimoimaan riskin sitoumusten purkautumisesta. Komissio ei pysty käsittelemään näin myöhäisessä vaiheessa toimitettuja maksupyyntöjä ennen vuoden loppua. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että jos lisämäärärahoja ei saada riittävästi, vuonna 2013 käytettävissä olevien maksumäärärahojen ja samana vuonna odotettavissa olevien maksupyyntöjen välillä oleva vaje johtaisi merkittäviin maksurästeihin vuoden 2013 lopussa. Nämä maksurästit rasittaisivat vuoden 2014 talousarviota kohtuuttomasti ja johtaisivat siihen, että jäsenvaltioiden toimittamien maksupyyntöjen mukaiset maksut suoritettaisiin useita kuukausia lakisääteisiä määräaikoja myöhemmin. Edellä esitettyjen oletusten perusteella komissio pyytää maksumäärärahoihin 7,3 miljardin euron lisäystä. Tämä lisäys sisältää noin 1,4 miljardin euron määrän, jonka komissio otti jo huomioon lisätalousarvioesitystä nro 6/2012 laatiessaan ja joka koskee tapauksia, joissa maksujen keskeyttäminen tai lykkääminen on jo päättynyt tai päättymässä. Vuodelta 2012 vuodelle 2013 siirrettyjen maksattamatta olevien maksupyyntöjen kattamiseen tarvittavat määrärahat muodostavat huomattavan osuuden vuoden 2013 talousarvion määrärahoista: koheesiorahaston tapauksessa tämä osuus on 24 prosenttia, EAKR:n lähentymistavoitteen tapauksessa 29 prosenttia, ESR:n lähentymistavoitteen osalta 36 prosenttia, ESR:n alueellisen kilpailukyvyn tavoitteen tapauksessa 60 prosenttia, EAKR:n alueellisen yhteistyön tavoitteen tapauksessa 62 prosenttia ja EAKR:n alueellisen kilpailukyvyn tavoitteen tapauksessa 90 prosenttia. Pyydettyjä 12\n13 lisämäärärahoja, joiden kokonaismäärä on miljoonaa euroa, tarvitaan, jotta arvioidut maksumäärärahatarpeet voitaisiin kattaa ja jotta vuodelle 2014 ei tarvitsisi siirtää kohtuuttomia määriä maksattamatta olevia määriä. Ilman näitä lisämäärärahoja näiden budjettikohtien määrärahat käytetään loppuun vuoden 2013 ensimmäisen puolivuotisjakson aikana tai viimeistään alkusyksystä Otsake 2 Luonnonvarojen suojelu ja hallinta Otsakkeen 2 maksumäärärahoihin esitetään yhteensä 608,5 miljoonan euron kokonaislisäystä, joka jakautuu seuraavasti: 13 Nimike Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston ohjelmien loppuun saattaminen Tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet ( ) Budjettikohta Maksumäärärahat (milj. euroa) 95, Pohjois-Irlannin sekä Irlannin raja-alueen kreivikuntien rauhan ja sovinnon 2,189 erityisohjelman loppuun saattaminen ( ) Maaseudun kehittämisohjelmat 460, LIFE+ (ympäristöalan rahoitusväline ) 10, Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) Lähentymistavoitealueet 33, Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) Muut kuin lähentymistavoitealueet 6,390 Yhteensä 608, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston ohjelmien loppuun saattaminen Tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet ( ) (95,9 miljoonaa euroa) Laatimassaan lisätalousarvioesityksessä nro 6/2012 komissio totesi, että aikaisempien ohjelmien päättämiseksi tarvitaan noin 110 miljoonan euron lisämäärärahat etenkin Portugalia varten. Koska näitä lisämäärärahoja ei myönnetty vuonna 2012 ja koska tähän budjettikohtaan ei vuoden 2013 talousarviossa ole otettu lainkaan määrärahoja, komissio esittää maksumäärärahoihin 95,9 miljoonan euron lisäystä. Nyt esitetyn määrän ja viime vuonna todetun määrärahatarpeen välinen erotus katetaan käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla Pohjois-Irlannin sekä Irlannin raja-alueen kreivikuntien rauhan ja sovinnon erityisohjelman loppuun saattaminen ( ) (2,2 miljoonaa euroa) Lisämäärärahoja tarvitaan, jotta ohjelma voitaisiin saattaa päätökseen Maaseudun kehittämisohjelmat (460 miljoonaa euroa) Tämän alamomentin määrärahatarpeesta laadittua arviota on tarkistettu ylöspäin komission maaseudun kehittämisohjelmien toteuttamisesta tekemän tuoreimman analyysin perusteella. Vuoden 2012 viimeisen neljänneksen maksupyynnöt katetaan vuoden 2013 talousarviosta. Näiden maksupyyntöjen määrä on 4,7 miljardia euroa. Summa on noin 37 prosenttia vuoden 2013 talousarviossa käytettävissä olevista määrärahoista, joten käyttöön jää loppuvuodeksi 2013 vain 7,8 miljardia euroa. Tämä summa ei selvästikään riitä vuoden lopun tarpeiden kattamiseen. Ensimmäistä vuosineljännestä koskevien menoilmoitusten ja jäsenvaltioiden tammikuussa 2013 toimittamien vuoden loppuun ulottuvien ennusteiden perusteella voidaan olettaa, että maksumäärärahojen kokonaistarve on 14,7 miljardia euroa. Koheesiopolitiikan tapauksessa komissio on kuitenkin tehnyt jäsenvaltioiden ennusteisiin vähennyksiä aiempien kokemusten perusteella. Ensimmäisen ja toisen vuosineljänneksen osalta on sovellettu noin\n14 20 prosentin vähennystä. Kolmannen vuosineljänneksen tapauksessa maksupyyntöjen määrä on arvioitu edellisvuosina ilmoitettujen todellisten määrien perusteella, koska nämä määrät säilyvät pitkälti muuttumattomina. Maaseudun kehittämistä koskevia ohjelmia varten esitetään 460 miljoonan euron lisäystä. Lisäyksessä on otettu huomioon edellä kuvatut jäsenvaltioiden ennusteisiin tehdyt korjaukset, vuotta 2012 koskevat maksattamatta olevat 101 miljoonan euron maksut ja arviolta noin 200 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Ilman tätä lisäystä osa jäsenvaltioiden vuoden 2013 kolmannelta neljännekseltä toimittamista menoilmoituksista jää maksamatta, maksumääräaikoja ei pystytä noudattamaan ja vuonna 2014 suoritettavien maksujen määrä kasvaa LIFE+ (ympäristöalan rahoitusväline ) (10,0 miljoonaa euroa) LIFE+-ohjelman maksumäärärahojen toteutusaste kasvoi vuonna 2012 merkittävästi. Tämä osoittaa, että ohjelman toteutus on nyt täydessä vauhdissa. Vuoden 2013 maksumäärärahatarpeiden uudelleentarkastelu on vahvistanut, että maksumäärärahoja tarvitaan enemmän kuin vuoden 2012 talousarviossa, jotta toiset ennakkomaksuerät voitaisiin maksaa ja jotta loppumaksut voitaisiin kattaa tilanteessa, jossa yhä useammat hankeavustuksia saaneet hankkeet tulevat päätösvaiheeseen (yleensä noin 3 7 vuoden kuluttua hankkeen aloittamisesta) Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) Lähentymistavoitealueet (34,0 miljoonaa euroa) Maksumäärärahatarvetta on tarkistettu komission Euroopan kalatalousrahaston rahoituksen toteutumisesta tekemän tuoreimman analyysin perusteella. Analyysi vahvisti, että määrärahatarve on vuoden 2013 talousarvioesityksen mukainen. Koheesiopolitiikan tapauksessa maksumäärärahatarvetta kasvattaa entisestään se, että vuoden 2012 lopussa oli edelleen maksattamatta suuri määrä maksupyyntöjä, jotka on katettava vuoden 2013 talousarviosta (ja joiden kattamiseen tarvitaan 100 prosenttia vuoden 2013 talousarvioon otetuista määrärahoista). Ilman tätä lisäystä osa vuoden 2013 maksupyynnöistä jää maksamatta, maksumääräaikoja ei pystytä noudattamaan ja vuonna 2014 suoritettavien maksurästien määrä kasvaa Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) Muut kuin lähentymistavoitealueet (6,4 miljoonaa euroa) Maksumäärärahatarvetta on tarkistettu komission Euroopan kalatalousrahaston rahoituksen toteutumisesta tekemän tuoreimman analyysin perusteella. Analyysi vahvisti, että maksumäärärahatarve on vuoden 2013 talousarvioesityksen mukainen. Koheesiopolitiikan tapauksessa maksumäärärahatarvetta kasvattaa entisestään se, että vuoden 2012 lopussa oli edelleen maksattamatta suuri määrä maksupyyntöjä, jotka on katettava vuoden 2013 talousarviosta (ja joiden kattamiseen tarvitaan 60 prosenttia vuoden 2013 talousarvioon otetuista määrärahoista). Ilman tätä lisäystä osa vuoden 2013 maksupyynnöistä jää maksamatta, maksumääräaikoja ei pystytä noudattamaan ja vuonna 2014 suoritettavien maksurästien määrä kasvaa. 14\n15 4.4. Otsake 3 a Vapaus, turvallisuus ja oikeus Otsakkeen 3 a maksumäärärahoihin esitetään yhteensä 128,35 miljoonan euron kokonaislisäystä, joka jakautuu seuraavasti: Nimike Budjettikohta Maksumäärärahat (milj. euroa) Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) 3, Ulkorajarahasto 21, Euroopan paluurahasto 27, Euroopan pakolaisrahasto 30, Euroopan muuttoliikkeiden verkosto 1, Kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskeva eurooppalainen rahasto 28, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto Rahoitusosuus osastoon 3 1, Valmistelutoimi Pakolaisten uudelleensijoittamisen mahdollistaminen 0,650 hätätilanteissa Terrorismin ehkäiseminen, torjuntavalmius ja seurausten hallinta 2, Rikollisuuden ehkäiseminen ja torjunta 12, Prince Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue 1,200 Yhteensä 128,350 Yhteisvastuu ja maahanmuuttovirtojen hallinta: 107,5 miljoonaa euroa Yhteisvastuun ja maahanmuuttovirtojen hallinnan alalla toimivien neljän rahaston (ulkorajarahasto, Euroopan paluurahasto, kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskeva eurooppalainen rahasto ja Euroopan pakolaisrahasto) ja Euroopan muuttoliikkeiden verkoston maksumäärärahoihin pyydetyllä lisäyksellä on tarkoitus kattaa vuosilta 2011 ja 2012 peräisin oleviin avustuksiin ja sopimuksiin liittyvät, tarkistettujen tarpeiden mukaiset väli- ja loppumaksut sekä vuosien 2012 ja 2013 ehdotuspyyntöihin liittyvät ennakkomaksut. Tässä yhteydessä on lisäksi otettava huomioon eräiden vuoden 2012 ennakkomaksujen lykkääminen, mikä osaltaan kasvattaa vuoden 2013 lisämäärärahatarvetta. Tarvittavaa lisäystä laskettaessa on oletettu, että nykyisessä vuoden 2013 talousarviossa oleva ns. Schengen-varaus puretaan, jolloin sen määrärahat saadaan käyttöön. Turvallisuus ja vapauksien suojelu: 14,5 miljoonaa euroa Terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa sekä rikollisuuden ehkäisemistä ja torjuntaa varten varattuihin maksumäärärahoihin pyydetyllä lisäyksellä on tarkoitus kattaa vuosilta 2011 ja 2012 peräisin oleviin avustuksiin ja sopimuksiin liittyvät, tarkistettujen tarpeiden mukaiset väli- ja loppumaksut sekä vuosien 2012 ja 2013 ehdotuspyyntöihin liittyvät ennakkomaksut. Tarvittavaa lisäystä laskettaessa on oletettu, että ns. Schengen-varaus puretaan, jolloin sen määrärahat saadaan käyttöön. Muut ohjelmat ja toimet: 6,35 miljoonaa euroa Vuoden 2013 maksumäärärahatarpeiden uudelleentarkastelu ja vuoden 2012 maksumäärärahojen toteutuminen ovat yhdessä vahvistaneet sen, että maksumäärärahatarve budjettikohdissa Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) ja Prince Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue on talousarvioesityksen mukainen. SIS II:ta varten tarvittavaa lisäystä laskettaessa on oletettu, että varaus, joka liittyy ohjelman etenemiseen ja tehtävien siirtoon eu.lisa-virastolle, puretaan, jolloin sen määrärahat saadaan käyttöön. 15\n16 4.5. Otsake 3 b Kansalaisuus Otsakkeen 3 b maksumäärärahoihin esitetään yhteensä 15,15 miljoonan euron kokonaislisäystä, joka jakautuu seuraavasti: 16 Nimike Budjettikohta Maksumäärärahat (milj. euroa) Valmistelutoimi Erasmus toimittajille 0, Kulttuuri-ohjelma ( ) 3, Media 2007 Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelma 2, Unionin toimet terveyden alalla 9,000 Yhteensä 15,150 Otsakkeen 3 b pyydetty lisäys liittyy Kulttuuri-ohjelmaan, Media-ohjelmaan ja terveysalan ohjelmaan. Kulttuuri-ohjelman ja Media-ohjelman tapauksessa lisäys on tarpeen lähinnä sen vuoksi, ettei maksumäärärahoja ollut vuonna 2012 riittävästi, minkä vuoksi ennakkomaksuja on jouduttu siirtämään vuodelle Lisäksi Media-ohjelman tapauksessa loppuraportteja on saatu arvioitua aikaisemmin, mikä merkitsee hankkeiden toteutuksen nopeutumista. Terveysalan ohjelmaa varten esitetyssä lisäyksessä on otettu huomioon vuoden 2012 hyvä toteutusaste, joka osoittaa, että ohjelmaa varten varatut määrärahat pystytään käyttämään Otsake 4 EU maailmanlaajuisena toimijana Otsakkeen 4 maksumäärärahoihin esitetään yhteensä 489,5 miljoonan euron kokonaislisäystä, joka jakautuu seuraavasti: Nimike Budjettikohta Maksumäärärahat (milj. euroa) Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) Henkilövoimavarojen kehittäminen 35, Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) Aluekehityksen osa alue 127, Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden rajat ylittävä yhteistyö ja näiden 7,000 maiden osallistuminen rakennerahastojen alaan kuuluviin valtioiden ja alueiden välisiin ohjelmiin Rahoitusosuus otsakkeesta Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR) 20, Kriisivalmius (vakautusväline) 42, Toimet kemiallisiin, biologisiin ja ydinaineisiin tai -tekijöihin liittyvän riskinhallinnan 6,000 ja valmiuden alalla (vakautusväline) Alueiden väliset toimet järjestäytyneen rikollisuuden, laittoman kaupan, elintärkeiden infrastruktuurien suojelemisen, kansanterveyteen kohdistuvien uhkien ja terrorismin torjunnan aloilla (vakautusväline) 5, Euroopan naapuruus- ja kumppanuuspolitiikkaan liittyvä rahoitusyhteistyö Välimeren 10,000 maiden kanssa Euroopan naapuruus- ja kumppanuuspolitiikkaan liittyvä rahoitusapu Palestiinalle, 70,000 rauhanprosessille ja UNRWA:lle Euroopan naapuruus- ja kumppanuuspolitiikkaan liittyvä rahoitusyhteistyö Itä- 35,000 Euroopan kanssa Yhteistyö Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa 20, Yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa 10, Kaupan alan apu Monenväliset aloitteet 2, Valtiosta riippumattomat kehitysyhteistyöalan toimijat 10, Paikallisviranomaiset kehitysyhteistyössä 7,000\n17 Nimike Budjettikohta Maksumäärärahat (milj. euroa) Aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjuntaa koskeva maailmanlaajuinen rahasto 5, Suhteet Etelä-Afrikkaan 10, Alueelliset ja horisontaaliset ohjelmat 22, Humanitaarinen apu 43, Elintarvikeapu 3,000 Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA): 191,5 miljoonaa euroa Yhteensä 489,500 Liittymistä valmistelevan tukivälineen ohjelmien (henkilövoimavarojen kehittäminen, aluekehitys, rajat ylittävä yhteistyö sekä alueelliset ja horisontaaliset ohjelmat) maksumäärärahoihin pyydetyn lisäyksen taustalla ovat pääasiassa vuonna 2012 saadut edelleen maksattamatta olevat maksupyynnöt sekä vuonna 2013 saatavia maksupyyntöjä koskevat tarkistetut ennusteet, joissa näkyy tarve välttää ns. n + 3 -säännön poistumisesta aiheutuva sitoumusten purkautumisriski. Lisäksi on otettava huomioon, että maksumäärärahojen määrä on hyväksytyssä talousarviossa huomattavasti pienempi kuin talousarvioesityksessä. Tässä lisätalousarvioesityksessä pyydettyjä määriä laskettaessa on oletettu, että liittymistä valmistelevan tukivälineen ohjelmien (maaseudun kehittäminen ja siirtymävaiheen tuki ja instituutioiden kehittäminen) maksumäärärahoihin lisätalousarviossa nro 1/2013 (Kroatia) pyydetyt lisäykset hyväksytään. Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI): 115 miljoonaa euroa Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (Välimeren maat, Palestiina ja Itä- Eurooppa) maksumäärärahoihin pyydettyä lisäystä tarvitaan lähinnä sen vuoksi, että vastaavien budjettikohtien maksumäärärahoja vähennettiin talousarvioesitykseen otetuista määristä talousarviota hyväksyttäessä merkittävästi. Samaan aikaan kyseisten budjettikohtien maksusitoumusmäärärahoja lisättiin vuosien 2011 ja 2012 talousarvioissa Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelun ja oikaisukirjelmän nro 1/2012 seurauksena. Kyseisinä vuosina käynnistettiin Kumppanuutta, uudistuksia ja osallistavaa kasvua tukeva SPRING-ohjelma sekä Itäisen kumppanuuden yhdentymisja yhteistyöohjelma EaPIC. Maksumäärärahatarvetta tarkistettiin tammikuussa 2013 päätoimipaikkojen ja edustustojen vuoden lopussa toimittamien säännöllisten raporttien perusteella. Tämänhetkinen arvio kuluvan vuoden maksumäärärahatarpeesta perustuu edustustojen maksupyyntöjen pohjalta laadittuun erittäin varovaiseen arvioon. Tässä yhteydessä olisi myös otettava huomioon, että naapuruuspolitiikkaan liittyvissä budjettikohdissa olevat määrärahat on kahtena viimeksi kuluneena vuonna käytetty kokonaisuudessaan. Jos lisäystä ei tehdä, tietyntyyppisistä maksuista joudutaan maksamaan viivästyskorkoa. Muun tyyppisistä maksuista, kuten suurista talousarviotukimaksuista, ei viivästymisen yhteydessä aiheudu kuluja, mutta maksuviivästykset vahingoittaisivat kumppanimaiden herkkiä talouksia ja unionin ja näiden maiden poliittisia suhteita. Kehitysyhteistyön rahoitusväline: 62,0 miljoonaa euroa Kehitysyhteistyön rahoitusvälineen maksumäärärahoihin pyydettyä lisäystä (josta suurin osa liittyy Latinalaiseen Amerikkaan, Aasiaan ja Etelä-Afrikkaan sekä valtiosta riippumattomiin toimijoihin ja kehitysyhteistyöhön osallistuviin paikallisviranomaisiin) tarvitaan lähinnä sen vuoksi, ettei maksumäärärahoja ollut vuonna 2012 riittävästi, minkä vuoksi maksuja jouduttiin lykkäämään. Tämän vuoksi eräiden ohjelmien maksumäärärahojen odotetaan loppuvan vuoden 2013 kolmannella neljänneksellä. Maailmanlaajuista terveysrahastoa varten varattuihin maksumäärärahoihin pyydettyä lisäystä tarvitaan lähinnä sen vuoksi, että rahastoon suoritettavia osuuksia varten varattujen maksumäärärahojen olisi vastattava sitoumusten määrää. 17\n18 Vakautusväline: 53,0 miljoonaa euroa Vakautusvälineen maksumäärärahoihin pyydetyn lisäyksen taustalla ovat lähinnä vuoden 2012 maksumäärärahavaje ja siitä seurauksena ollut 10 miljoonan euron maksujen lykkääntyminen sekä hyväksytyssä vuoden 2013 talousarviossa välineen maksumäärärahoihin tehty merkittävä vähennys. Maksumäärärahoihin pyydetyllä lisäyksellä on tarkoitus kattaa ulkosuhdekumppaneiden kanssa tehdyistä sopimuksista johtuvat nykyiset velvoitteet ja merkittävät pakolliset ennakkomaksut. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR): 20,0 miljoonaa euroa Demokratiaa ja ihmisoikeuksia varten varattuihin maksumäärärahoihin pyydetyn lisäyksen taustalla ovat lähinnä vuoden 2012 maksumäärärahavaje ja siitä seurauksena ollut maksujen lykkääntyminen. Maksumäärärahojen toteutusaste oli tämän vuoksi maaliskuun 2013 alussa jo 40 prosenttia, ja vaarana on, että ohjelman maksumäärärahat loppuvat vuoden 2013 kolmannella neljänneksellä. Humanitaarinen apu: 46,0 miljoonaa euroa Humanitaarista apua ja elintarvikeapua varten varattuihin maksumäärärahoihin pyydettyä lisäystä tarvitaan lähinnä sen vuoksi, että vuoden 2013 talousarviossa maksumäärärahoja on 80 miljoonaa euroa vähemmän kuin maksusitoumusmäärärahoja, vaikka maksumäärärahojen toteutusaste on aikaisemmin ollut lähes 100 prosenttia suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin. Maksumäärärahatarvetta on lisäksi kasvattanut maksattamatta olevien sitoumusten entistä suurempi määrä vuoden 2012 lopussa. Hyväksyttyyn vuoden 2013 talousarvioon otetuista maksumäärärahoista oli tämän vuoksi käytetty jo 34 prosenttia maaliskuun 2013 alkuun mennessä. Lisäksi hätäapuvarauksesta saatetaan tarvita toistamiseen varoja vuonna 2013 vaikeimpien kriisien (esimerkiksi Malissa, Sahelin alueella, Syyriassa ja Afrikan sarvessa) pahenemisen vuoksi. Muut ohjelmat ja toimet: 2,0 miljoonaa euroa Kaupan alan apua varten varattuihin maksumäärärahoihin pyydettyä lisäystä tarvitaan lähinnä sen vuoksi, että vuoden 2013 talousarviossa olevien nykyisten ja tulevien sitoumusten kattamiseksi tarvitaan lisää maksumäärärahoja, kun otetaan huomioon se, että maksumäärärahojen määrä on hyväksytyssä talousarviossa huomattavasti pienempi kuin talousarvioesityksessä. 5. PÄÄTELMÄ Vuoden 2013 talousarvioon liittyvien maksumäärärahatarpeiden uudelleentarkastelussa on havaittu merkittävä 11,2 miljardin euron maksumäärärahavaje. Monivuotisessa rahoituskehyksessä vuoden 2013 maksumäärärahoille asetettuun enimmäismäärään nähden jää tämän lisätalousarvioesityksen nro 2/2013 hyväksymisen jälkeen yhteensä 14,8 miljoonan euron liikkumavara, jonka odotetaan riittävän EU:n solidaarisuusrahastoa koskevia toisiinsa liittyviä tukihakemuksia vastaavan määrärahatarpeen kattamiseen. Jos hakemukset osoittautuvat tukikelpoisiksi, komissio esittää piakkoin EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamista koskevaan ehdotukseen liittyvän lisätalousarvioesityksen. 18\n19 6. TIIVISTELMÄTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN Rahoituskehys Talousarvio 2013 (ml. LTE nro Talousarvio 2013 Vuoden 2013 tarkistettu rahoituskehys LTE nro 2/2013 Otsake/alaotsake 1/2013) (ml. LTE nro 1/2013 ja 2/2013) MSM MM MSM MM MSM MM MSM MM 1. KESTÄVÄ KASVU 1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky Liikkumavara b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio Liikkumavara Yhteensä Liikkumavara LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet Yhteensä Liikkumavara KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus Liikkumavara b. Kansalaisuus Liikkumavara Yhteensä Liikkumavara EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA Liikkumavara HALLINTO Liikkumavara KORVAUKSET Liikkumavara YHTEENSÄ Liikkumavara Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa otsakkeen 1 a liikkumavaraa (500 miljoonaa euroa). Otsakkeen 4 vuoden 2013 liikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon hätäapuvarauksen määrärahoja (264,1 miljoonaa euroa). Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (86 miljoonaa euroa). Maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon Euroopan globalisaatiorahaston määrärahoja (500 miljoonaa euroa), hätäapuvarauksen määrärahoja (264,1 miljoonaa euroa) eikä henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (86 miljoonaa euroa). Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon hätäapuvarauksen määrärahoja (80 miljoonaa euroa) eikä henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (86 miljoonaa euroa) 19\nLISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 3 VUODEN 2014 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO\nEUROOPAN KOMISSIO Bryssel 28.5.2014 COM(2014) 329 final LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 3 VUODEN 2014 YLEISEEN TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III Komissio Pääluokka VII


Tulospoimintoja maailman parhaista teknologiayhtiöistä\nKirjoittaja: Sijoittaja.fi | 01.08.2020\nAiheet: sijoitusideat, eToro, maailman markkina\nCOVID-19 aiheutti häiriöitä Applen liiketoimintaan ja silti yhtiö jyräsi ennusteet joka riviltä. Applen liikevaihto oli koronakvartaalina korkein, mitä yhtiö on koskaan raportoinut kyseisellä kvartaalilla.\nAmazonin liikevaihto oli 88,9 miljardia dollaria, jossa kasvua käsittämättömät 40 % vertailukauteen nähden. Yhtiön operatiivinen liiketulos oli 5,8 miljardia dollaria (3,1 miljardia vertailukaudella).\nFacebookin kasvu oli heikointa sitten yhtiön listautumisen\nFacebookin liikevaihto oli 18,7 miljardia dollaria, joka oli selvästi ennusteita parempi. Liikevaihdon kasvu hidastui 11 %:iin johtuen pandemiasta. Yhtiöllä on nyt 3,14 miljardia käyttäjää Facebookissa, Instagramissa, WattsUpissa tai Messengerissä.\nGooglen liikevaihto oli 38,3 miljardia dollaria. Googlen suoritus oli suurista teknologiayhtiöistä selvästi heikoin, sillä yhtiön liikevaihto laski 2 % vertailukaudesta ensimmäistä kertaa yhtiön historiassa.\nLue artikkeli ja laajemmat tuloskommentit yhtiöistä tästä.


Mitkä ovat Linnamäen Ukko-radan turvarajoitukset? Millainen on huvipuiston uutuus Kyöpelinvuoren Hotelli? Mitä ravintoloita alueelta löytyy ja missä ne sijaitsevat? Missä on lähin wc?Muun muassa näitä kysymyksiä nelihenkinen perheemme pohti, kun huvittelimme Linnanmäellä Helsingissä ja testasimme ilmaista Windows Phone -puhelimille kehitettyä Linnanmäki-sovellusta. Tutustuimme sovellukseen etukäteenPerheemme tutustui Linnanmäki-sovellukseen etukäteen kotona. Löysimme siitä kätevästi perustiedot huvipuiston tarjonnasta, kuten laitteista ja ruokapaikoista, sekä ohjeet esimerkiksi rannekkeiden ostoon.Sovelluksessa on hauska Retki-osio, johon täytimme seurueemme perustiedot (isä, äiti sekä lapset 12 ja 10 vuotta). Tavoitteenamme oli kerätä yhdessä mahdollisimman paljon laitteiden tägeja eli leimoja sovelluksen Saavutukset-osioon.Pystyimme myös jo paikantamaan sijaintimme Lintsiin nähden – vain vaivainen seitsemän kilometrin ajomatka, jipii!Suunnistusta ja tägien keräilyäAloitimme Linnamäen huvittelukierroksemme puiston uusimmasta laitteesta Kyöpelinvuoren Hotellista. Kauhukierroksen päätteeksi skannasimme hotellin seinästä sen tägin puhelimeemme.Mihin seuraavaksi? Sovelluksen avulla näimme näppärästi, mitä laitteita lähellämme on ja suunnistimme korkeita paikkoja pelkäävän äidin iki-inhokkiin, Rinkeliin.Nälkä yllätti meidät, kun jonotimme Rakettiin. Se oli loistava tekosyy pyörtää päätös, kävellä jonosta pois ja etsiä sovelluksesta lähin kaikille sopiva ruokapaikka. Kun Lintsikierros oli tehty, ihailimme sovelluksesta saavutuksiamme ja kuviamme ja päätimme lähettää niistä linkin isovanhemmille.Arvio Linnanmäki-sovelluksestaSuosittelemme Linnanmäki-sovellusta kaikille, jotka haluavat kokeilla Lintsi-päivänään jotain uutta ja tykkäävät touhuta tekniikan parissa.Sovelluksen karttapalvelusta hyötyvät etenkin kävijät, jotka vierailevat Lintsillä ensimmäistä kertaa tai harvoin. Himokäyttäjät tuntevat alueen entuudestaan, eivätkä välttämättä saa sovelluksesta paljoa irti. Esimerkiksi laitetiedot löytyvät myös Linnanmäen nettisivuilta.Saavutukset-osio on hauska, ja lapset voivat innostua keräämään laitteiden tägeja ja vertailemaan saavutuksiaan. Sovelluksen tekemä kooste on mukava muisto retkestä, jota voi ihailla myöhemmin ja esitellä ystäville.Tägit kannattaa skannata ennen laitevierailua, sillä niitä on vaikeampi löytää jälkikäteen. Skannaus vaatii kärsivällisyyttä, sillä se ei välttämättä onnistu heti.Linnanmäki-sovelluksen suurin miinus kuitenkin on, että sitä voi käyttää toistaiseksi vain Windows Phone -puhelimella. Näitä puhelimia löytyi meidän perheestämme yksi, Nokia Lumia 920.Emme myöskään löytäneet sovelluksesta tietoa wc-tilojen tai mahdollisten lastenhoitohuoneiden sijainnista. Me vanhemmat pidimme tätä isona puutteena. Pienestäkin hädästä tulee iso, jos siihen ei löydy heti helpotusta.Tutustu Linnanmäki-sovellukseen Windows-kaupassa Linnanmäki-sovellus


08 Touko 2018, 11:41\nKyproksen voitto olisi kyllä hauska, kun muistelee Salvadorin "music is not fireworks" -palopuhetta.\n07 Touko 2018, 18:09\nTää on kyllä ihan tapposemi! Veikkausta tehdessäni löysin 12 "ihan varmaa" finalistia ja vielä senkin jälkeen olisin keksinyt varmaan useamman potentiaalisen. Ihan sama, mitä veikkaa, kun tässä menee varmasti jotain ihan väärin. Veikkaan, että ainakin jotain tosi yllättävää tapahtuu.\n04 Touko 2018, 14:06\nMulla on ollut tapana äänestää yhtä tai kahta, jos jokin erityisesti sykähdyttää. Mitenkään pakko mun ei kuitenkaan ole äänestää.\n03 Touko 2018, 20:42\nPidin tätä etukäteen sellaisena melko turhana viisuhömpäkkeenä, mutta harjoituspätkän myötä musta tuli ihan fani. Eleni on todellakin oman objektiutensa subjekti, kuten ta1ja hienosti muotoili. Nyt mennään! Tanssilattialle!\n03 Touko 2018, 19:16\n03 Touko 2018, 12:50\nHarjoitusvideoista havaitsin, että Kroatian Franka on aika suloinen.\n29 Huhti 2018, 16:10\nHyvä uudistus! Vihdoin mobiiliversio! :tapu: Kahta nappia toivoisin isommaksi, jos niihin voi vaikuttaa. Ensinnäkin olisi kiva, jos foorumin ylälaidassa oleva "Etusivu"-nappi olisi isompi tai jotenkin muuten näkyvämpi. Nyt hiiri tahtoo vahingossa hakeutua klikkaamaan koko kuppilan etusivulle. Toinen...\n15 Huhti 2018, 19:36\n09 Huhti 2018, 20:31\nRe: ESC 2018: esikatselut ja -kuuntelut\nAika jännä, että Euroviisaat ovat lytänneet jo kaksi ennakkosuosikeista.\n08 Huhti 2018, 00:13\n^ Onko Viro 2017 balladi? Aina kun luulen oppineeni tunnistamaan genrejä, tulee joku tällainen ylläri.\n02 Huhti 2018, 16:44\n1. semifinaali 1. Tšekki 2. Liettua 3. Albania 4. Islanti 5. Azerbaidžan 6. Belgia 7. Bulgaria 8. Israel 9. Valko-Venäjä 10. Viro 11. Itävalta 12. Kroatia 13. Irlanti 14. Kypros 15. Sveitsi 16. Suomi 17. Kreikka 18. Makedonia 19. Armenia 2. semifinaali 1. Norja 2. San Marino 3. Serbia 4. Romania 5. ...\n01 Huhti 2018, 18:32\nTämä taitaa olla mun ykkössuosikki ainakin tässä vaiheessa. Iski heti ensikuulemalta ja herroilla on karismaa. Erityisesti Fabrizio on jotenkin niin hurmaava, etten ehkä kestä. Uskon, että tämä on top5:ssä.\n23 Maalis 2018, 18:31\nMuistan järkyttyneeni, kun mulle selvisi, että kaikille edellispäivä ja toissapäivä eivät olekaan synonyymejä. Mutta mäkin olen Varsinais-Suomesta.\n22 Maalis 2018, 17:56\nRousku kirjoitti: ^Kuppilan viimevuotisesta vedonlyöntiketjusta löysin 13. maaliskuuta maininnan, että Portugali on neljäntenä. Ja sen perään parin päivän päästä parit epäuskoiset kommentit että miten voi olla noin korkealla.\nKiitos! Aika aikaisin sen voittopotentiaali siis huomattiin.\n22 Maalis 2018, 17:03\nMuistaako kukaan (tai osaako selvittää), mikä oli Salvadorin tilanne vedonlyönnissä viime vuonna näihin aikoihin?\n21 Maalis 2018, 17:44\n^ Kuppila onkin niitä harvoja foorumeita, joissa vielä riittää kävijöitä ja keskustelua. Hyvä niin. Mutta nykyteinit eivät varmaan edes tiedä, mikä on keskustelufoorumi.\n21 Maalis 2018, 14:16\nRe: Malta 2018: Christabelle – Taboo\n^ No sitten ymmärrän! Kiitos.\n21 Maalis 2018, 14:09\nEi ärsytä, mutta kuvien ja videoiden lainaaminen ärsyttäisi. En ole sitä huomannut tapahtuvan mitenkään usein. Tuo väkäskäytäntö on ollut minusta ihan yleinen (suomalaisilla) foorumeilla, mutta veikkaanpa, että sen tuntevat lähinnä me dinosaurukset. :mrgreen: Foorumit ovat kuolemassa, joten tänne ek...\n21 Maalis 2018, 13:30\nMua vaivaa tämän sanat. Ihan kuin tabu-sana olisi ymmärretty jotenkin väärin. Sanoista ja videosta tulee kuva, että tässä peräänkuulutettaisiin enemmänkin inhimillisyyttä ja erilaisuuden ymmärtämistä kuin tabujen rikkomista. Toisaalta sanat ovat aika epämääräiset, joten ehkä otan ne nyt liian vakava...\n21 Maalis 2018, 12:53\nÄänestin Ranskaa ja Belgiaa.\n21 Maalis 2018, 12:50\nMun suosikki on tänä vuonna Alankomaat. Lisäksi äänestin Itävaltaa ja Italian Fabriziota.\n17 Maalis 2018, 07:52\n^eli on OK sanoa että mies on sairaan hyvänäköinen mutta naisesta ei voi sanoa jos se näyttää pelottavalta :mitvit: Eikö se nyt ole ihan normaaleja käytöstapoja, että ihmisten ulkonäköä voi kehua, mutta jos joku ei miellytä on parempi olla hiljaa? Näin itse ainakin toimin, koska minusta on mukavaa ...\n16 Maalis 2018, 22:47\n16 Maalis 2018, 22:45\nJa nyt tulee esiin pieni feministi sisälläni: että mua ärsyttää, että nimenomaan naisten ulkonäköä arvostellaan. Ketä kiinnostaa arvostella Alankomaiden rumaa miestä, eikä Unkarinkaan solisti mikään mallipoika ole, puhumattakaan Albanian solistista tai lukemattomista muista vuosien varrella. Itse a...\n13 Maalis 2018, 18:20\nTuntuu, että tämä voisi yllättää ja menestyä hyvin (siis tyyliin olla top15:ssä).\n13 Maalis 2018, 18:17\n13 Maalis 2018, 18:08\nIhan uskomatonta, että Liettuassa vedetään hihasta paljon parempi esitys kuin UMK:ssa eikä mitkään hälytyskellot soi Aution ja kumppaneiden päässä. Voin toki olla väärässä, mutta kuvittelisin, että Liettuassa ei ole ollut mitään intressiä käyttää hirveästi aikaa ja energiaa toisen maan viisuesitykse...\n12 Maalis 2018, 19:49


Keskustelu - Kuinka monta henkilöä ihminen keskimäärin tuntee? | Historia, kulttuurit ja yhteiskunta | Tiede\nKuinka monta henkilöä ihminen keskimäärin tuntee?\nOtsikko kertoo kaiken. Kuinka monta ihmistä voi tietää nimeltä?\nklo 19:33 | 13.12.2005\nSiten, että kuullessaan jonkun nimen osaa yhdistää sen oikeaan henkilöön, vaikka näkömuistikuva olisikin hatara.\nklo 20:03 | 13.12.2005\nTuossa on varmaan suurta yksilöllistä vaihtelua.\nMinulla on kamalan huono kasvomuisti, mikä on aiheuttanut kamalan kiusallisia tilanteita. Kasvomuistia voi luultavasti myös koulia, vaikkapa tullimiehen ammatissa.\nMonissa maissa on kohteliasta puhutella toista useasti nimeltä " Vai kuinka Herr Doktor Vogel", " hauska tavata, rouva Huber". Siinä treenaantuu nimimuisti ihan toisin kuin kotomaassa\nklo 23:24 | 13.12.2005\nMinun tilanteeni on taas mummoon verrattuna ihan päinvastainen.\nMinulla on hyvä kasvomuisti. Tiedän erittäin paljon ihmisiä kasvojen perusteella ennemmin kuin nimen perusteella. Meillä on töissä kolmatta sataa henkilöä, ja tiedän suurimman osan heistä kasvoilta. Kun minulle taas tuotaisiin pelkkä nimilista eteen, olisin varmasti kuin ö aapisen laidalla suurimman osan kanssa.\nEhkä noin sadan ihmisen nimen ja naaman voisin yhdistää näin äkkiseltään ajateltuna. Minulla on paljon sukulaisia, ystäviä ja tuttavia.\nklo 0:08 | 14.12.2005\nVaatimaton arvio, väittäisin. Jos sanotaan nimi, muistan naaman varmasti ainakin neljältä-viideltäsadalta ihmiseltä, mutta jos näytetään naama, muistan nimen ehkä sadalta.\nEli huono nimimuisti, mutta hyvä kasvomuisti ja paaaaaljon tuttuja.\nklo 0:31 | 14.12.2005\n"Kunnon perusteflonpoliitikko tuntee vähintään puolet äänestäjistään, - vaikkei heitä koskaan ole tavannutkaan" - näin hän mielellään ilmaisee ...\nklo 0:38 | 14.12.2005\nParisataa nimeä luurissa mitkä muistaa oikeestaa kaikki. Moninkertaisesti niitä joiden numeroa ei ole, joten eiköhän se mene alkavien tuhansien puolelle. Luetella pystyis ehkä muutamia satoja kun rupeis systemaattisesti vetämään vanhoja koulukavereita.\nklo 0:47 | 14.12.2005\nLuulisin että menee lähemmäs tuhatta, kuin sataa.\nParisataa politikkoa, kymmeniä urheilijoita, kymmeniä muusikoita, toista sataa näyttelijää, kaiken maailman muita turhia julkkiksia enemmän kuin tarpeeksi. Sitten niitä oikeita tuttuja monta sataa. Vanhat luokkakaverit, työkaverit, sukulaiset, naapurusto jne jne...\nklo 1:06 | 14.12.2005\nSama juttu. Kaikki tuntevat apinan, mutta apina ei tunne ketään. Vaikka kasvoja muistankin, on nimimuistini häpeällisen huono. Koulukavereiden, edes naapuripenkeissä istujien, nimien oppiminen kesti aina ikuisuuden. Intissäkin tuijotin samoja alokastuvan naamoja 10 viikkoa, ja vasta alokaskauden lopussa aloin muistaa edes omien tupakavereiden nimet. Sitten tulikin lähtö AUK:iin ja taas homma alusta. Ja jälleen AUK2:n aikana. Ja jälleen J-kauden alkaessa ja vielä pari kertaa sen aikana. Hieno homma. (Arvomerkit olivat sentään eri juttu.):p Vain poikkeuksellisen mieleenpainuva henkilö jää kerralla muistiin.\nklo 7:23 | 14.12.2005\nVarmaan toista tuhatta nimeä/naamaa luulisin pystyväni yhdistämään.\nSattuu olemaan pirun hyvä nimimuisti.\nklo 17:06 | 14.12.2005\nIhmisten tuntemistä ihmisistä johtuen ketjukirjeet/verkostomarkkinointi hömpötykset eivät voi ikinä tuottaa rahaa muutakuin ketjun aloittajille.\nItselläni on todella hyvä kasvo- ja kuvamuisti,\nmutta ihmisen nimen opin tuhannella toistokerralla.\nMulkun tuntee mustasta silmästä.\nklo 17:33 | 14.12.2005\nJostakin, jolloinkin luin että normaali ihminen tuntee keskimäärin 1000 ihmistä. Tiedä sitten mitä tuossa tarkoitettiin tuntemisella, määrä kyllä tuntuu minusta aika suurelta.\nklo 17:53 | 14.12.2005\nvoisin heittää kanssa arvion..\ntunnen kasvomuistilta about 600\nja nimeltä jotain 300 ihmistä.\neli kuvamuisti puolet enemmän\nklo 17:54 | 14.12.2005\nEikös joku teoria mene niin että jos haluat lähettää viestin kenelle tahansa maailman ihmistä ja tunnet vähintään 100 ihmistä joille antaa lähetettäväksi viestisi edelleen heidän tuntemilleen ihmisille, menee se varmasti perille. Voisi ehkä kyseenalaistaa menisikö viestini varmasti perille jollekkin sademetsässä asuvalle ihmiselle tai muulle joka ei asu yhteydessä ulkomaailmaan.\nklo 18:04 | 14.12.2005\nKeskimäärin 1560. USAssa. Tosin ovat siellä luultavasti sosiaalisempia kuin me täällä\nEstimation of Seroprevalence, Rape, and Homelessness in the United States Using a Social Network Approach. Killworth, P.D., McCarty, C., Bernard, H.R., Shelley, G.A., Johnsen, E.C. Evaluation Review 22, 289-308. 1998.\nhttp://www.nakokulma.net/keskustelu/ind ... #msg227612\nUskoisin että kaikki (ainakin lähes kaikki) ihmisistä joiden ikä on vähintään pari kolme vuosikymmentä tuntevat ainakin pari tuhatta ihmistä jos tuntemiseen riittää että osaa yhdistää nimen ja naaman sekä jotain mikä meitä yhdistää tai mitä hän tekee. Kun kattelee telkkaria jatkuvasti vilahtelee ihmisiä joiden nimet tietää ja joita ei muista muistavansa, kotimaisia ja ulkolaisia, kuolleita ja eläviä.


Pohjoisen merijää pienimmillään 23. syyskuuta – ennätys ei mennyt rikki | Tekniikkatalous\nPohjoisen merijää pienimmillään 23. syyskuuta – ennätys ei mennyt rikki\nMiina Rautiainen, 3.10.2018 13:57 TiedeYmpäristö\nMerijään laajuus oli kuudenneksi pienin vuodesta 1979 alkaneen satelliittimittausten sarjassa.\nMerijään laajuus oli kuudenneksi pienin vuodesta 1979 alkaneen satelliittimittausten sarjassa, tiedottaa Ilmatieteenlaitos.\nPohjoisen merijään laajuus saavutti kuluvan vuoden pienimmän arvonsa syyskuun 23. päivänä. Tämän vuoden arvo 4,59 miljoonaa neliökilometriä on tyypillinen 2010-luvun minimilaajuus. Se on kuudenneksi pienin vuodesta 1979 asti kerätyssä satelliittimittausten sarjassa. Toistaiseksi pienin pohjoisen merijään laajuus, 3,39 miljoonaa neliökilometriä, mitattiin syyskuussa 2012.\nMerijään syksyisen minimilaajuuden määräävät sää, merivirtojen kuljettama lämpö, jäätä liikuttavat pintavirtaukset sekä jään paksuus sulamiskauden alussa. Tänä vuonna osassa Arktikaa sää oli viime vuosia viileämpi, mutta samalla monissa paikoissa etelätuulet painoivat jäätä pohjoisemmaksi. Grönlannin pohjoispuolelle avautui tänä vuonna suuri polinja eli avoimen veden alue. Vastaava polinja on havaittu ennenkin, mutta se oli tänä vuonna poikkeuksellisen suuri ja pitkäikäinen.\nVaikka merijään syksyisessä minimilaajuudessa on merkittävää vuotuista vaihtelua, pitkäaikaisten merijään muutosten ja kumulatiivisten hiilidioksidipäästöjen välillä on havaittu yhteys. Pitkien aikasarjojen perusteella yksi ylimääräinen tonni ilmaan päästettyä hiilidioksidia pienentää syyskuista minimilaajuutta noin kolmella neliömetrillä.\nMerijään laajuutta merkitsevämpi suure on merijään kokonaistilavuus. Tästä saadaan ensimmäiset arviot lokakuun lopussa, koska paksuutta mittaavat satelliitit alkavat tuottaa luotettavia mittauksia vasta sulamiskauden kunnolla päätyttyä.


Pöytäkirja 15.06.2020/Pykälä 160\nKH 08.06.2020 § 151\nValmistelija tekninen johtaja, kiinteistöpäällikkö, talousjohtaja\nSeuraavassa on lueteltu asiassa kaupungin eri toimielinten kokouksissa tähän mennessä tehdyt monitoimikeskusta koskeneet päätökset. Esityslistoilla olleet väliotsikot on myös lueteltu. Ne selostavat kokousten asiasisältöä.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokous 29.5.2018 (68 §)\nKokouksessa 29.5.2018 (68 §) sivistys- ja tulevaisuuslautakunta käsitteli vertailtavina vaihtoehtoina nykyisten Kuhalan ja Tölön koulujen sekä Kurjenpesän ja Taikatuulen päiväkotien peruskorjauksia ja ne korvaavan uuden monitoimikeskuksen rakentamista nykyisen Kuhalan Koulun paikalle tai Tölön koulun vieressä sijaitsevalle tyhjälle tontille.\nLautakunnan kokouksen esityslistalla ja pöytäkirjassa selostettiin kasvatus- ja opetustoimen pitkäjänteistä kehittämistä, päiväkoteja ja kouluja kasvu- ja oppimisympäristöinä, vuonna 2016 tehtyä palveluverkkoselvitystä, monitoimikeskuksen hankesuunnittelua, lasten määrän muutosta, palveluverkkoon liittyvien rakentamisvaihtoehtojen vertailua, tyhjiksi jäävien kiinteistöjen vaikutusta kaupungin talouteen, investoinnin rahoitusta, kaupungin lainanhoitokykyä, nykyisiä lainoja ja niiden muutoksia, pedagogisia periaatteita, tarkasteltavien vaihtoehtojen yhteenvetoa ja vertailua, käyttötaloutta, pedagogiikkaa ja toiminnallisia tekijöitä, oppilaiden koulumatkoja ja päivähoitoon olevia matkoja, väistötiloja, liikuntatiloja, erityisopetusta ja erityistä tukea, maakuntauudistusta ja perhekeskuksia, sisäilmaongelmien ja kustannusten kallistumisen riskejä, palveluverkkoa ja lapsivaikutusten arviointia.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunta päätti esittää kaupunginhallitukselle ja edelleen valtuustolle kannanottonaan pitävänsä Kuhalan ja Tölön koulujen sekä Kurjenpesän ja Taikatuulen päiväkotien toiminnot ja 1.470 neliömetrin suuruisen liikuntasalin sekä riittävät katsomotilat käsittävän monitoimikeskuksen rakentamista Tölön koulun viereiselle tyhjälle tontille ensisijaisena vaihtoehtona näiden koulujen ja päiväkotien nykyisten tilojen peruskorjaukseen verrattuna.\nKaupunginhallituksen kokous 4.6.2018 (137 §)\nKokouksessa 4.6.2018 (137 §) kaupunginhallitus käsitteli asiaa ja päätti ehdottaa, että valtuusto\n1. hyväksyy kokouksen esityslistalla ollein perustein Kuhalan ja Tölön koulujen sekä Kurjenpesän ja Taikatuulen päiväkotien toimintojen kokoamisen nämä toiminnot ja liikuntasalin käsittävään Tölön koulun viereiselle tyhjälle tontille rakennettavaan monitoimikeskukseen ja liikuntasalin koosta päätettävän suunnittelun yhteydessä\n2. antaa kaupunginhallitukselle sekä edelleen teknisen ja ympäristötoimen toimialalle tehtäväksi valmistella monitoimikeskuksen rakennuspaikkaa koskeva monitoimikeskuksen rakennustyöt mahdollistava asemakaavan muutos.\nLisäksi kaupunginhallitus oikeutti talousjohtajan tekemään Forward start -korkosuojaukset 20 vuoden ajaksi etukäteen vuosina 2020 - 2021 nostettavalle 20 miljoonan euron yhdelle tai usealle lainalle ja määräsi tämän päätöksensä tulemaan voimaan edellytyksin, että valtuusto hyväksyy sille tehtävän päätösehdotuksen.\nValtuuston kokous 11.6.2018 (29 §)\nKokouksessa 11.6.2018 (29 §) valtuusto hyväksyi kaupunginhallituksen ehdotuksen.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokous 18.10.2018 (110 §)\nKokouksessa 18.10.2018 (110 §) sivistys- ja tulevaisuuslautakunta käsitteli uuden monitoimikeskuksen suunnittelua ja toteutusta.\nLautakunnan esityslistalla ja pöytäkirjassa selostettiin talouden tasapainottamisohjelmaa eri osa-alueineen. Niitä olivat positiivista vaikutusta tuleviin meno- tai tulokehityksiin omaavat toiminnalliset ja rakenteelliset organisaation ja palveluiden muutokset, henkilötyövuosien vähentämistä ja ennakoivaa henkilöstösuunnittelua, omaisuuden myyntiä yms. keinoja, maksuja ja taksoja sekä verotuloprosentteja, henkilöstön työhyvinvointia ja palkitsemista, kouluverkkoa vuosina 2022 - 2026 ja vuodesta 2026 alkaen sekä vaihtoehtoista kouluverkkoa vuodesta 2022 alkaen.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunta päätti, että vaihtuvaehtoisen yhden yläkoulun mallin edut ja haitat sekä saavutettavat kustannussäästöt selvitetään vuoden 2018 loppuun mennessä. Lisäksi selvitetään Tammelan, Jokioisten ja Humppilan kuntien kanssa tehtyjen erityisopetuksen järjestämistä koskevien sopimusten jatko vuoden 2022 jälkeen sekä tehdään esitys Monikylän liikuntasalin toteutuksesta.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokous 27.11.2018 (125 §)\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokouksessa 27.11.2018 (125 §) sivistysjohtaja esitteli selvityksen senhetkistä tilannetta.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokous 12.12.2018 (130 §)\nKokouksessa 12.12.2018 (130 §) sivistys- ja tulevaisuuslautakunta käsitteli Monikylän eli uuden monitoimikeskuksen suunnittelussa ja toteutuksessa noudatettavia periaatteita. Selvitettyinä vaihtoehtona olivat: kaksi yhtenäiskoulua ja Talsoila, yksi yläkoulu ja Monikylän alakoulu eikä Talsoilaa, kaksi yhtenäiskoulua eikä Talsoilaa, yksi yläkoulu sekä Monikylän kaksisarjainen alakoulu ja Talsoila jatkaa.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunta päätti sivistysjohtajan kokouksessa muuttaman ehdotuksen mukaisesti ehdottaa kaupunginhallitukselle ja edelleen valtuustolle, että valtuusto tarkentaa kokouksessa 11.6.2018 tehtyä päätöstä seuraavasti:\n1. Monitoimikeskus suunnitellaan siten, että monitoimikeskukseen tulevat nykyisten Kurjenpesän ja Taikatuulen päiväkotien lapset sekä Kuhalan ja Tölön koulujen 1. - 6. vuosiluokkien oppilaat ja Tölön koulun pienryhmät. Keskuskouluun keskitetään monitoimikeskuksen valmistumisen jälkeen 7. - 9. vuosiluokkien opetus.\n2.Talsoilan koulu lakkautetaan vuonna 2022, mikäli sille osoitetuista oppilasmääristä ei pystytä kokoamaan riittävän kokoisia opetusryhmiä. Mikäli vuonna 2022 Talsoilan koulun oppilasennusten puoltaa riittävän kokoisia opetusryhmiä, tulee koulun tulevaisuus arvioida uudelleen ottaen huomioon koulurakennuksen kunto. Oppilasarvio tehdään toukokuussa 2020.\n3. Monitoimikeskuksen pienryhmät mitoitetaan forssalaisten lasten tarpeiden mukaisesti eli noin 100 oppilaalle. Tuon oppilasmäärän perusteella opetusryhmiä olisi 14. Mikäli pienryhmissä o tilaa, kaupunki myy vapaita oppilaspaikkoja Tammelan, Jokioisten ja Humppilan kunnille vuoden 2022 jälkeenkin.\n4. Monitoimikeskuksen yhteyteen rakennetaan 1.260 neliömetrin kokoinen liikuntatila sekä erikseen mitoitettava, riittävä katsomotila. Kaupunki hakee liikuntasalin rakentamiseen avustusta veikkausvoittovaroista.\nKaupunginhallituksen kokous 17.12.2018 (287 §)\nKokouksessa 17.12.2018 (287 §) kaupunginhallitus pani asian pöydälle lisäharkintaa varten.\nKaupunginhallituksen kokous 7.1.2019 (10 §)\nKokouksessa 7.1.2019 (287 §) kaupunginhallitus päätti ehdottaa valtuuston tarkentavan kokouksessa 11.6.2018 (29 §) tehtyä päätöstä seuraavasti:\n1. Monitoimikeskus suunnitellaan siten, että monitoimikeskukseen tulevat nykyisten Kurjenpesän ja Taikatuulen päiväkotien lapset sekä Kuhalan ja Tölön koulujen 1. - 6. vuosiluokkien oppilaat ja Tölön koulun pienryhmät. Monitoimikeskuksessa olevien koulu- ja päiväkotilasten kokonaismäärä on 550 aiemman 700 lapsen sijasta. Keskuskouluun keskitetään monitoimikeskuksen valmistumisen jälkeen 7. - 9. vuosiluokkie opetus.\n2. Vuonna 2022 tarkastellaan palvelutarvetta ja koko kouluverkkoa. Tarkasteluun sisällytetään ainakin oppilasmäärät, oppilasennusteet ja koulurakennusten kuntoarviot.\n3. Monitoimikeskuksen pienryhmät mitoitetaan forssalaisten lasten tarpeiden mukaisesti eli noin 100 oppilaalle. Tuon oppilasmäärän perusteella opetusryhmiä olisi 14. Mikäli pienryhmissä on tilaa, kaupunki myy vapaita paikkoja Tammelan, Jokioisten ja Humppilan kunnille vuoden 2022 jälkeenkin.\n4. Monitoimikeskuksen yhteyteen rakennettavan liikuntasalin ja kaikkien siihen liittyvien tilojen kokonaisala on enintään 1.650 neliömetriä. Kaupunki on esittänyt valtion viranomaiselle, että liikuntasalin rakentamiseen myönnetään avustusta veikkausvoittovaroista.\nValtuuston kokous 14.1.2019 (2 §)\nKokouksessa 14.1.2019 (2 §) valtuusto palautti asian uudelleen valmisteltavaksi seuraavin ohjein: Yhtenäiskoulun pitää olla monitoimikeskuksen suunnittelun lähtökohtana. Liikuntatilat tulee mitoittaa koulun tarpeisiin. Kouluverkon ajantasaistaminen on selvitettävä. Valtuustolle on päätöksentekoa varten laadittava monitoimikeskuksen karkea kustannusarvio. Asia tulee valmistella käsiteltäväksi uudelleen maaliskuussa olevassa valtuuston kokouksessa. Valtuutetuille järjestetään iltakoulu. Asiaa uudelleen valmisteltaessa kaupunki neuvottelee monitoimikeskuksen liikuntatilojen käytöstä seudun muiden kuntien kanssa.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokous 14.3.2019 (23 §)\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokouksen 14.3.2019 (23 §) esityslistalla ja pöytäkirjassa selostettiin valtuuston ohjeistuksen mukaan tehdyn valmistelun yksityiskohtia.\nLautakunta päätti ehdottaa kaupunginhallitukselle ja edelleen valtuustolle, että valtuusto\n1. hyväksyy liitteenä olevat hankesuunnitelmat\n2. hyväksyy Monikylää eli monitoimikeskusta suunniteltavan varhaiskasvatuksen, peruskoulun 1. - 9. vuosiluokkien ja pienryhmien eli yhteensä noin 700 lapsen ja nuoren oppimiskeskukseksi, monitoimikeskuksen liikuntasalin kooksi 1.216 + 364 neliömetriä sekä liikuntasalin rakentamiseksi haettavan valtionavustusta ja mikäli valtionavustusta ei myönnetä, salin rakentamisen 640 + 192 neliön suuruiseksi eli riittäväksi koulun ja varhaiskasvatuksen käyttöön\n3. hyväksyy hankkeen tavoitehinnaksi 21 miljoonaa euroa (alv 0 %) ja edellyttää sen sisältävän myös nykyisen Tölön koulun purkukustannukset, koulun tontin paikoitusalueeksi muuttamisen kustannukset sekä monitoimikeskuksen ensikertaisen kalustamisen kustannukset\n4. toteaa hyväksyvänsä erikseen lopulliset rakennussuunnitelmat kustannusarvioineen\n5. varaa hankkeen toteuttamiseen tarvittavat määrärahat vuoden 2020 talousarvioon sekä vuosien 2020 - 2021 taloussuunnitelmaan.\nKaupunginhallituksen kokous 18.3.2019 (81 §)\nKokouksessa 18.3.2019 (81 §) kaupunginhallitus päätti tehdä valtuustolle seuraavan ehdotuksen:\n2. hyväksyy Monikylää eli monitoimikeskusta suunniteltavan varhaiskasvatuksen, peruskoulun 1. - 9. vuosiluokkien ja pienryhmien eli yhteensä noin 700 lapsen ja nuoren oppimiskeskukseksi, monitoimikeskuksen liikuntasalin mitoittamisen 1.216 + 364 neliömetrin suuruiseksi ja että kaupunki hakee valtionavustusta liikuntasalin rakentamiseksi\n3. hyväksyy, että hankkeen kokonaiskustannukset saavat olla enintään 21 miljoonaa euroa (alv 0 %) ja edellyttää sen sisältävän myös nykyisen Tölön koulun purkukustannukset, koulun tontin paikoitusalueeksi muuttamisen kustannukset sekä monitoimikeskuksen ensikertaisen kalustamisen kustannukset\nValtuuston kokous 25.3.2019 (23 §)\nKokouksessa 25.3.2019 (23 §) valtuusto hyväksyi kaupunginhallituksen ehdotuksen.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokous 27.8.2019 (79 §)\nKokouksessa 27.8.2019 (79 §) sivistys- ja tulevaisuuslautakunta päätti ehdottaa kaupunginhallitukselle ja edelleen valtuustolle valtuuston tarkentavan kokouksessa 25.3.2019 (23 §) tekemäänsä päätöstä siten, että\n1. monitoimikeskuksen liikuntasali mitoitetaan lattiapinta-alaltaan n. 1.216 neliömetrin suuruiseksi lisättynä tarvittavilla sosiaalitiloilla ja varastotiloilla ja että kaupunki hakee valtionavustusta liikuntasalin rakentamiseksi\n2.lautakunta pyytää päivitetyn perustamiskustannusarvion, johon sisältyy 1.216 neliömetrin sali ja se on päivitetty tilaratkaisujen käyttöaste ja talouden näkökulma huomioiden.\nKaupunginhallituksen kokous 3.9.2019 (204 §)\nKokouksessa 3.9.2019 (204 §) kaupunginhallitus päätti ehdottaa, että valtuusto ohjeistaa valtuustoseminaarissa esitettyjen selvitysten ja laskelmien perusteella monitoimikeskuksen rakennussuunnittelun jatkoa seuraavasti:\nMonitoimikeskuksen 21.000.000 euron investoinnin vuosittaiset poistot on arvioitu katettavan käyttötalouden säätöin, jotka kertyvät palveluiden tuottamisesta nykyistä suuremmassa kokonaisuudessa, tilatehokkuuden lisääntymisestä sekä tilojen käyttökustannusten vähenemisestä.\nKeskuksen suunnittelua on edellä mainituin perustein syytä jatkaa niin, että keskukseen rakennetaan enintään 640 neliömetrin suuruinen liikuntasali ja että ensikertaista kalustusta, hankevarauksia ja mahdollisia purkukustannuksia huomioon ottamatta keskuksen tavoitehinta on enintään 21.000.000 euroa.\nValtuusto toteaa kaupungin ratkaisevan monitoimikeskuksen rakentamisen lopullisten rakennuspiirustusten perusteella.\nValtuuston kokous 9.9.2019 (53 §)\nKokouksessa 9.9.2019 (53 §) valtuusto hyväksyi kaupunginhallituksen ehdotuksen.\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokous 17.12.2019 (114 §)\nSivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokouksessa 17.12.2019 (114 §) sivistysjohtaja selosti monitoimikeskuksen suunnittelutyön etenemistä. Sivistys- ja tulevaisuuslautakunta merkitsi suunnittelutyön etenemisen tiedoksi.\nKaupunginhallituksen kokous 2.3.2020 (68 §)\nKokouksessa 2.3.2020 (68 §) kaupunginhallitus hyväksyi, että kaupunki hakee monitoimikeskukselle rakennuslupaa ja että lupahakemus pohjautuu kokouksessa 10.2.2020 esillä olleisiin suunnitelmiin täsmentävine muutoksineen. Samalla kaupunginhallitus totesi, ettei rakennuslupaa haettaessa tai myönnettäessä oteta kantaa monitoimikeskuksen rakenteeseen ja että tarvittaessa lupahakemus ja rakennuslupapäätös voidaan jatkossa muuttaa vastaamaan valtuuston lopullista ratkaisua.\nYmpäristölupalautakunnan kokous 2.6.2020 (33 §)\nKokouksessa 2.6.2020 (33 §) ympäristölupalautakunta myönsi kaupungille rakennusluvan monitoimikeskuksen rakennuksen rakentamiseksi Forssan kaupungin Kuhalan (7.) kaupunginosassa Pihlajakatu 9:ssä sijaitsevalle kiinteistölle 61-7-452-1.\n2. Monitoimikeskuksen varhaiskasvatukseen ja opetustyöhön tuomat hyödyt\nMonitoimikeskuksen varhaiskasvatukseen ja opetustyöhön tuomia hyötyjä on selostettu laajasti varsinkin sivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokouksen 29.5.2018 (68 §) ja kokouksen 12.12.2018 (130 §) sekä kokouksen14.3.2019 (23 §) esityslistalla ja pöytäkirjassa. Seuraavassa selostettavat seikat ovat sekä tämän yhteenvetoa että tarpeellisin osin sen jälkeen ajantasaistettua tietoa.\nMonitoimikeskuksen rakentaminen ja neljän yksikön kokoaminen yhteen kokonaisuuteen on rakenteellinen muutos, jonka avulla saavutetaan käyttötalouden säästöjä. Käyttötalouden säästöt ovat merkittäviä verrattaessa palvelutuotannon käyttökustannuksia nykyisen neljän yksikön toimintamallin kustannuksiin. Nykyiset käytössä olevat kiinteistöt vaatisivat varmasti mittavia peruskorjausinvestointeja. Tämä lisää kustannussäästöä monitoimikeskuksen eduksi. Uusi monitoimikeskusrakennus joustavine ja muuntuvine tilaratkaisuineen mahdollistaa itsestään selvästi muita paremmin erilaiset pedagogiset ratkaisut sekä laadukkaat kasvatus- ja opetusjärjestelyt. Samoin se takaa terveellisen ja turvallisen oppimisympäristön forssalaisille lapsille ja nuorille vuosikymmeniksi.\nMonitoimikeskuksen toteuttamisella on myönteisiä ja mahdollistavia vaikutuksia koko Forssan kaupungin varhaiskasvatus- ja opetuspalveluiden kokonaisuuteen. Monitoimikeskuksen toteuttaminen mahdollistaa:\n- palvelutarvetta taloudellisesti vastaavan joustavan palvelujärjestelmän\n- laadukkaat ja yhdenvertaiset kasvatuksen ja opetuksen palvelut tarkoituksenmukaisin vastuiden keskittämisin\n- monitoimikeskuksen volyymien täysimittaisen ja joustavan hyödyntämisen siten, että muiden yksiköiden toimintaa voidaan tulevaisuudessa sopeuttaa joustavasti.\nMonitoimikeskuksen palveluja tuottamaan tarvitaan pienempi kasvatus- opetushenkilöstö kuin neljän nykyisen yksikön palveluja tuottamaan. Nykyisissä neljässä yksikössä on kasvatus- ja opetushenkilöstöä yhteensä 140. Heistä perusopetuksessa on 102 ja varhaiskasvatuksessa 38. Lapsia on yhteensä 696. Heistä perusopetuksessa on 542 ja varhaiskasvatuksessa 154. Monitoimikeskuksessa on vuoden 2022 jälkeen yhteensä 725 lasta. Heistä perusopetuksessa on 573 ja varhaiskasvatuksessa 152. Kasvatus- ja opetushenkilöstöä tarvitaan arviolta 13 nykyistä vähemmän. Taloudellinen vaikutus on jopa 520 000 euroa vuodessa.\nSisäiset vuokrakustannukset ovat kasvatus- ja opetustoimeen näkökulmasta toinen merkittävä kustannustekijä, johon Monikylän rakentamisella on vaikutuksia.\nKokouksen oheisaineistossa perusopetuksen ja varhaiskasvatuksen vertailutuloslaskelma nykytilanne/monikylä.\nTölön ja Kuhalan koulujen sekä Kurjenpesän ja Taikatuulen päiväkotien käyttöä vaille jäävän neljän kiinteistön yhteenlaskettu ylläpitovuokra oli vuonna 2019 noin 440.000 euroa. Ylläpitovuokra kuvaa kiinteistöjen ulkoisia käyttökustannuksia, mm. lämpöä, sähköä, kiinteistönhoitoa. Näistä kiinteistöistä Tölö ja Kurjenpesä puretaan. Kuhalan koululle ja Taikatuulen päiväkodille haetaan ensisijaisesti uusia ulkopuolisia käyttäjiä, ja nuo kiinteistöt tulevat vuokrattaviksi tai myytäviksi. Uuden energiatehokkaan monitoimikeskuksen ylläpitovuokra arvioidaan samansuuruiseksi kuin tilavuudeltaan sitä pienemmän Tölön koulun ylläpitovuokra eli 160.000 euroksi vuodessa.\nKuhalan koulu ja Taikatuulen päiväkoti poistuvat käytöstä, ja Kurjenpesän päiväkoti puretaan. Näiden kolmen rakennuksen ylläpitovuokra vuonna 2019 oli 280.000 euroa. Näistä saadaan säästetyksi jopa 200.000 euroa, sillä tyhjien kiinteistöjen ylläpito on halvempaa kuin käytössä olevien kiinteistöjen. Kokonaan kulut poistuvat kiinteistöjen purkamisen, ulosvuokraamisen tai myymisen myötä.\n3. Monitoimikeskuksen rahoitus\nMonitoimikeskuksen rahoitusta selostettiin tätä aiemmin sivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokouksen 29.5.2018, kaupunginhallituksen kokouksen 4.6.2018 ja sivistys- ja tulevaisuuslautakunnan kokouksen 14.3.2019 esityslistoilla. Seuraavassa selostettavat seikat ovat tarpeellisin osin sen jälkeen ajantasaistettua tietoa.\nVuoden 2020 talousarvio ja vuosien 2020 - 2022 taloussuunnitelma\nMonitoimikeskukseen on varauduttu kaupungin talousarvion investointiosassa seuraavasti: 8 miljoonaa vuonna 2020 ja yhteensä 15 miljoonaa euroa suunnitelmavuosina 2021-2022. Arvio sisältää valtuuston kokouksessa 9.9.2019 päättämän tavoitehinnan lisäksi ensikertaisen kalustamisen, hankevaraukset ja mahdollisti purkukustannukset. Purkukustannukset ovat noin 0,4 miljoonaa euroa. Lisäksi tehtäväksi tulee kaavan mukaisia liikennejärjestelyjä, joihin käytetään kunnallistekniikan investointimäärärahoja.\nTaloussuunnitelmassa ei ole vielä otettu tulona huomioon opetus- ja kulttuuriministeriön päätöksen 7.5.2020 mukaista liikuntatilan rakentamiseen myönnettyä 692.000 euron erityisavustusta.\nVuodesta 2022 alkaen kaupungin tulosta rasittavat noin 0,7 miljoonan euron suunnitelmapoistot rakennuksista ja noin 0,2 miljoonan euron suunnitelmapoistot ensikertaisesta kalustamisesta eli yhteensä 0,8 miljoonaa euroa viiden vuoden ajan. Sen jälkeen suunnitelmapoistot ovat 0,7 miljoona euroa vuodessa 25 vuoden ajan. Poistojen määrä on laskettu rakennuksen 30 vuoden ja irtaimiston 5 vuoden poistoajan mukaan.\nValtuusto on vuosien 2016-2018 tilinpäätösten hyväksymisen yhteydessä hyväksynyt yhteensä 6,5 miljoonan investointivaraukset koulurakentamiseen. Varaus tuloutetaan monitoimikeskuksen valmistuttua ja muutetaan poistoeroksi. Poistoero pienentää vuosittaisia suunnitelman mukaisia poistoja 216.667 euroa ja pienentää sitä kautta vastaavasti sivistystoimelta perittävän sisäisen vuokran pääomavuokraa. Poistoero parantaa tuloksen jälkeen tilikauden ylijäämää/alijäämää vastaavan summan.\nKaupungin tuloslaskelmaa rasittavat edellä luetellut suunnitelmanmukaiset poistot poistoerolla vähennettynä sekä lainojen korot. Viiden ensimmäisen vuoden aikana vaikutus on noin 0,9 miljoonaa euroa. Viiden vuoden jälkeen tuloslaskelmavaikutus on noin 0,6 miljoonaa euroa, koska esikertaisen kalustuksen poistoaika on päättynyt. Myös lainojen korkokustannukset alenevat pääoman aletessa. Nämä menolisäykset tuloslaskelmassa katetaan mm. aiemmin kuvatuin käyttötalouden säästöin.\nKurjenpesän ja Taikatuulen päiväkotien tasearvot ovat 0 vuoden 2019 tilinpäätöksessä. Toölön koulun tasearvo oli 81.660 euroa ja Kuhalan koulun 313.214 euroa. Tölön koulu puretaan ja tasearvo kirjataan "alas" ylimääräisinä poistoina.\nTölön koulu puretaan. Pääsääntöisesti rakennuksen purkamismenot kirjataan purkamisvuoden kuluksi tuloslaskelmaan. Rakennuksen purkamismenot voidaan eräin edellytyksin aktivoida tontin hankintamenona.\nInvestoinnin rahoitus lainarahalla\nInvestointihanke rahoitetaan lainanotolla. Uutta lainaa on budjetoitu rahoituslaskelmassa 10 miljoonaa euroa vuonna 2020, 11 miljoonaa euroa vuonna 2021 ja 4,5 miljoonaa euroa vuonna 2022. Vuonna 2022 monitoimikeskukseen kohdistuvaa on 2 miljoonaa euroa. Taloussuunnitelman mukaan vuonna 2022 kaupungin lainamäärä eli korollisen vieraan pääoman määrä kasvaa 50,7 miljoonaan euroon eli noin 3.000 euroon/asukas. Vuoden 2019 tilinpäätöksessä lainamäärä oli 32,4 miljoonaa euroa eli 1.920 euroa/asukas.\nKaupungin lainasalkun rakenne on sellainen, että vaikka vuosina 2020 - 2022 lainamäärä kasvaa edellä selostetun mukaisesti, niin kaupungin lainanhoitokustannukset eivät kasva. Vuosina 2020 - 2022 monitoimikeskusta varten nostettavat lainat otetaan 20 vuoden laina-ajalla tasalyhenteisinä siten, että vuonna 2020 nostettavan lainan lyhennykset alkavat vuonna 2022 ja vuonna 2021 nostettavan lainan lyhennykset samoin vuonna 2022. Vanhan lainasalkun lyhennykset pienenevät merkittävästi, kun kolme isolyhennyksistä lainaa tulee maksetuksi vuonna 2022. Nykyisen lainasalkun lyhennykset ovat seuraavan viiden vuoden aikana: 3,7 miljoonaa euroa vuonna 2020, 3,6 miljoonaa euroa vuonna 2021, 2,2 miljoonaa euroa vuonna 2022, 1,7 miljoonaa euroa vuonna 2023 ja 1,7 miljoonaa euroa vuonna 2024.\nLainojen korot ovat edelleen alhaalla. Kaupunginhallitus päätti kokouksessa 4.6.2018 oikeuttaa talousjohtajan tekemään etukäteen ns. Forward Start -korkosuojaukset 20 vuoden ajaksi vuosina 2020-2021 nostettavalle 20 miljoonan euron yhdelle tai usealle lainalle. Talousjohtaja teki 17.8.2018 korkosuojauksen 10 miljoonalle eurolle ajalle 15.1.2020 - 15.1.2040. Kiinteä korko on 1,26 %. Sen jälkeen jäätiin seuraamaan markkinoiden kehitystä. Kyseistä korkosuojausta vastaava laina nostetaan 14.7.2020. Tarjoukset on pyydetty 12.6.2020 mennessä. Lainanottopäätös on tulossa kaupunginhallitukseen päätettäväksi kokouksessa 29.6.2020.\nVuoden 2021 aikana nostettava toinen laina kilpailutetaan erikseen. Tämän lainan korko lienee vieläkin edullisempi kiinteä korko kuin ensimmäisen lainan korko. Korkosuojaus on tarkoitus tehdä etukäteen, vaikka lainanotto ajoittuu vuodelle 2021. Korkosuojauksen taso Forward Start tammikuu 2021 on tällä hetkellä tasalyhenteisenä 20 vuoden ajaksi 0,04 % Operandi Oy:n 2.6.2020 antaman tiedon mukaan. Pankkien marginaali on tällä hetkellä noin 0,47 % (Kuntarahoitus Oyj.n korkoindikaatio 25.5.2020).\nKaupungille on myönnetty monitoimikeskuksen rakentamiseen Kuntarahoitus Oyj:n vihreää rahoitusta, joka pienentää lainan korkoa 0,03 %-yksikköä. Tällä hetkellä indikatiivinen korko toiselle lainaerälle olisi noin 0,5 % pankin marginaaleineen. Onkin mahdollista, että monitoimikeskuksen kahden lainan keskikorko on noin prosentin luokkaa kiinteänä korkona 20 vuoden laina-ajan. Pankin marginaalia tarkistetaan yleensä viimeistään 10 vuoden kuluttua, joten täysin kiinteä korko ei ole koko laina-aikaa.\nKokouksen oheisaineistona on kaupungin lainoihin liittyvää materiaalia.\n4. Monitoimikeskuksen rakennustöiden toteutus\nKokouksessa 9.9.2019 (53 §) valtuusto totesi kaupungin ratkaisevan monitoimikeskuksen rakentamisen lopullisten rakennuspiirustusten perusteella. Asian valmistelua on jatkettu tuon päätöksen mukaisesti.\nMonitoimikeskuksen toteutussuunnitelmat urakkalaskentaa varten ovat valmistuneet yhteisen suunnitteluaikataulun mukaisesti. Suunnitelmiin tehdään vielä pieniä tarkennuksia urakkarajausten ja sisäpuolisten pintamateriaalien osalta. Kohde on tarkoitus saada urakkalaskentaan heti kaupunginvaltuuston päätöksen jälkeen siten, että rakennustyöt työmaalla voidaan aloittaa kuluvan vuoden lokakuussa.\nAlustavasti varsinaisen koulurakennuksen rakennustöiden tulee olla sisäpuolisten töiden osalta täysin valmiit ja luovutettavissa tilaajalle 3.6.2022 ja ulkopuolisten töiden osalta 5.8.2022 sisältäen uuden rakennuksen piha-alueen. Koko hankkeen töiden tulee olla valmiit 28.10.2022 sisältäen myös Tölön koulun nykyisellä tontilla tehtävät työt, mm. vanhan koulurakennuksen purkamisen ja paikoitusalueen rakentamisen.\nRakentaminen on tarkoitus toteuttaa jaettuna urakkana. Kohteen rakennusteknisten töiden urakoitsija toimii pääurakoitsijana ja lainsäädännön tarkoittamana päätoteuttajana vastaten kohteen työsuojelu- ja turvallisuusasioista ja urakoitsijoiden välisten töiden yhteensovittamisesta yhteisesti sovitun työaikataulun mukaisesti. Sivu-urakat alistetaan alistamissopimuksella pääurakkaan. Sivu-urakoina toteutetaan maanrakennustyöt, runkotyöt, julkisivun muuraustyöt, vesikattotyöt, putkityöt, ilmastointyöt, sähkötyöt ja rakennusautomaatiotyöt. Urakoiden jakaminen osakokonaisuuksiin parantaa paikallisten yritysten osallistumismahdollisuuksia tarjouskilpailuun.\nEdellä mainittujen urakoiden lisäksi rakennuttaja toteuttaa erillishankintoina mm. keittiölaitteiden ja -kalusteiden, irtokalusteiden, turvajärjestelmälaitteiden, leikkivälineiden, hissilaitteiden, teknisten ja tekstiilitöiden koneet ja laitteet, aurinkovoimalan hankinnat ja Tölön koulun purkutyöt.\nKaupungin oman teknisen henkilöstön on tarkoitus valvoa rakennustyöt kokonaan rakennus-, lvia- ja sähkötöiden osalta. Ainoastaan lainsäädännön edellyttämät kosteuskoordinaattorin tehtävät hankitaan konsulttityönä. Teknisen toimen normaalit työtehtävät hoidetaan sisäisin järjestelyin.\nUuden monitoimikeskuksen irtaimiston hankinta toteutetaan rakennuttajan hankintana. Irtaimistohankinnoissa hyödynnetään nykyiset Kuhalan koulun teknisentyön koneet. Henkilöstön ja oppilaiden omat älylaitteet ovat leasing-laitteita, ja ne siirtyvät oppilaiden ja henkilöstön mukana. Uushankintoina tehdään mm. opetustilojen näytöt, jotka leasing-vuokrataan. Kalusteet kilpailutetaan ja ostetaan. Kalustehankintoihin varataan 800 000 euroa, joka sisältyy monitoimikeskuksen määrärahoihin. Näyttöjä ja kalustehankintoja varten on perustettu asiantuntijatyöryhmä, joka kilpailuttaa hankinnat. Kalustehankinnoista päättää kaupunginhallitus tai sen määräämä muu kaupungin viranomainen. Forssan yhteislyseon peruskorjauksen yhteydessä vuonna 2010 kaupunginhallitus oikeutti kasvatustoimen päättämään irtokaulusteiden hankinnasta hankkeeseen varatun määrärahan puitteissa.\nRakennussuunnitelmat ovat liitteenä. Muut tätä kokousta varten tehdyt selvitykset ovat kokouksen oheisaineistona. Tätä aiempien kokousten aineisto kerätään samaan kansioon, jossa kaikki päätöksentekijät voivat tutustua siihen.\nKaupunginhallituksen ehdotetaan tekevän valtuustolle seuraavan ehdotuksen:\n"Kaupunginhallitus ehdottaa, että valtuusto\n4. oikeuttaa kaupunginhallituksen hyväksymään kokonaistaloudellisesti edullisimmat urakkatarjoukset hyväksytyn kustannusarvion puitteissa ja varaamaan hankkeen toteuttamiseen tarvittavat rakennuttajan resurssit\n5. oikeuttaa kaupunginhallituksen tai sen määräämän muun kaupungin viranomaisen päättämään kalustehankinnoista hankkeeseen varatun määrärahan puitteissa\n6. oikeuttaa teknisen toimen järjestämään tarjouskilpailun ja teknisen johtajan viranhaltijapäätöksin päättämään rakennuttajan omiin hankintoihin liittyvistä hankinnoista\n7. oikeuttaa teknisen johtajan kaupungin puolesta allekirjoittamaan kaupunginhallituksen hyväksymiä urakkatarjouksia koskevat urakkasopimukset ja rakennuttajan omia hankintoja koskevat hankintasopimukset sekä tarvittaessa päättämään tarpeellisista lisä- ja muutostöistä."\nAsian käsittely on järkevää jakaa kahteen kokoukseen. Ensimmäisessä kokouksessa päätöksentekijöille selostetaan asiaa ja vastataan kysymyksiin. Sen jälkeen päätöksentekijöillä on aikaa perehtyä asiaan ja aineistoon lisää ennen seuraavan kokouksen päätöksentekoa. Seuraavaa kokousta varten aineistoa vielä täydennetään kokouksessa pyydettävin tai muuten mahdollisesti aiheellisiksi todettavin lisätiedoin sekä kooten tätä aiemmilla käsittelykerroilla esillä ollut aineisto samaan CM-kansioon siihen tutustumisen helpottamiseksi.\n1. merkitsee asiassa saadut selvitykset tiedoksi\n2. panee asian pöydälle lisäharkintaa ja lisäselvityksiä varten sekä toteaa valtuuston kokouksen 22.6.2020 käsittelyyn menevästä ehdotuksesta päätettävän 15.6.2020 olevassa kaupunginhallituksen kokouksessa.\n1. merkitsi asiassa saadut selvitykset tiedoksi\n2. totesi valtuuston kokouksen 22.6.2020 käsittelyyn menevästä ehdotuksesta päätettävän 15.6.2020 olevassa kaupunginhallituksen kokouksessa.\nKH 15.06.2020 § 160\nValmistelijat kasvatus- ja opetuspäällikkö, kiinteistöpäällikkö, sivistysjohtaja, talousjohtaja, tekninen johtaja\n6. Monitoimikeskuksen poistosuunnitelma ja korko\nMonitoimikeskuksen poistosuunnitelma ja korko olivat erillisenä asiana kaupunginhallituksen kokouksen 8.6.2020 esityslistalla. Keskustelun perusteella päädyttiin siihen, että poistosuunnitelma ja korko valmistellaan seuraavaan kokoukseen käsiteltäviksi samassa pykälässä kuin monitoimikeskuksen rakentaminen. Näin ollen esittelijä poisti asian tuon kokouksen esityslistalta.\nMonitoimikeskuksen poistosuunnitelma ehdotetaan hyväksyttäväksi ja sen korko vahvistettavaksi seuraavin perustein:\nKirjanpitolautakunnan kuntajaosto antoi vuonna 2011 kunnan ja kuntayhtymän suunnitelman mukaisista poistoista uuden yleisohjeen. Ohje on päivitetty vuonna 2016. Yleisohjeen tarkoituksena on ohjata suunnitelman mukaisten poistojen tekemistä kunnassa ja kuntayhtymässä sekä yhdenmukaistaa kunnissa käytettäviä poistoaikoja ja -menetelmiä. Kirjapitolain mukaan pysyvien vastaavien hankintameno aktivoidaan\nja kirjataan vaikutusaikanaan suunnitelman mukaan poistoina kuluksi.\nLähtökohtana suunnitelmapoistojen poistoaikojen määrittelyssä on kunkin poistonalaisen hyödykkeen yksilöllinen tulontuottamis- tai palvelutuotantokyky varovaisuuden periaatetta noudattaen suosituksen mukaisten poistoaikojen rajoissa.\nHallintosäännön 66 §:n mukaan valtuusto hyväksyy kaupungin suunnitelmapoistojen perusteet. Kaupunginhallitus hyväksyy hyödyke- tai hyödykeryhmäkohtaiset poistosuunnitelmat valtuuston hyväksymien suunnitelmapoistojen perusteiden pohjalta.\nValtuusto hyväksyi kokouksessa 10.2.2012 suunnitelmapoistojen perusteet.\nMonitoimikeskus kuuluu ryhmään hallinto- ja laitosrakennukset, joiden poistomenetelmä on suunnitelmapoistojen perusteiden mukaan tasapoisto ja poistoaika 20 - 50 vuotta. Kirjanpitolautakunnan kuntajaosto suosittelee yleisohjeessaan käyttämään yleisohjeen liitteen poistoaikojen alarajoja, ellei hyödykekohtaisesti tehdä poistosuunnitelmaa, jossa perustellaan sitä pidemmän poistoajan käyttämistä teknis-taloudellisin perustein.\nKaupunginhallitus on kokouksessa 17.12.2012 hyväksynyt vuodesta alkaen 2013 noudatettavan poistosuunnitelman, jossa hallinto- ja laitosrakennusten poistoajaksi on vahvistettu 20 vuotta. Pöytäkirjan pykälätekstissä todetaan, että lisäksi kaupunginhallitus hyväksyy tarvittaessa perustellusta syystä erilliset hyödykkeittäiset poistosuunnitelmat.\nKaupungin kiinteistöpäällikkö on todennut monitoimikeskuksen poistoajasta seuraavaa: " Pidennetyn poistoajan käyttö monitoimikeskuksen osalta on perusteltua. Käytännössä teknisten ratkaisujen käyttöikä on n. 25 - 30 vuotta, ja myös rakennuksen ulkoiset materiaalivalinnat täyttävät tämän. Voisimme käyttää monitoimikeskuksessa 30 vuoden poistoaikaa.\nHyödykekohtaisen poistosuunnitelman laatimisesta monitoimikeskukselle on keskusteltu kaupungin tilintarkastajan kanssa. Poistoaika voidaan määritellä perustellusti poistoaikasuosituksen sisällä alarajaa pidemmäksi. Esimerkiksi Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin kuntayhtymän Assi-sairaalaa koskevan investoinnin poistoaikasuunnitelma on ollut 40 vuotta.\nMonitoimikeskuksen 21 miljoonan euron kustannusarvion perusteella 30 vuoden tasapoisto merkitsee 700.000 euron suunnitelmapoistojen tekemistä vuosittain 30 vuoden ajan.\nInvestointivarauksen purku ei vaikuta poistopohjaan. Tehty 6,5 miljoonan euron investointivaraus (muutetaan poistoeroksi) pienentää suunnitelmapoistojen määrää 30 vuoden poistoajalla 216.000 euroa/vuosi. Tulosvaikutus ja kululisäys tuloslaskelmaan ja sisäisiin vuokriin on 484.000 euroa vuodessa.\nEnsikertaisen kalustamisen poistoaika on viisi vuotta ja atk-laitteiden poistoaika kolme vuotta.\nRakennuksen korkokustannus on oleellinen osa toimitilakustannusta. Korkokustannus on omistajan rakennusomaisuudelle määrittelemä korkotuottovaatimus. Korkokustannus voidaan arvioida kahdesta eri näkökulmasta vaihtoehtoiskustannusten tai -tuoton kautta. Vaihtoehtoiskustannus voi olla joko rahoituksen lainanhoitomeno tai ulkoa vuokrattavan tilan vuokrakustannus. Kaupungin sisäisissä vuokrissa on käytetty 5 %:n korkoa. Koska kyseessä on lainavaroin rahoitettava kaupungin suurin rakennushanke, korkotaso voidaan määritellä erikseen. Lainojen korot ovat tällä hetkellä erittäin alhaiset. Tästä syystä monitoimikeskuksen sisäisen vuokran korko voisi olla 2 %.\nEhdotettava ratkaisu on kaupungille taloudellisesti hyödyllinen.\nKoron vahvistaminen 2 prosentiksi 5 prosentin sijaan mahdollistaa monitoimikeskuksen tuoman taloudellisen hyödyn jakautumisen oikeudenmukaisesti toimialojen kesken.\nEdellä mainituin perustein kaupunginhallituksen ehdotetaan hyväksyvän monitoimikeskuksen hyödykekohtaisen poistosuunnitelman poistomenetelmäksi tasapoiston ja poistoajaksi 30 vuotta sekä vahvistavan monitoimikeskuksen korkotasoksi 2 %.\n7. Myönteisen päätöksen edellytykset\nMonitoimikeskuksen rakentamista koskevaa päätöksentekoa varten tarpeellista aineistoa on täydennetty kokouksessa 8.6.2020 pyydetyn mukaisesti. Monitoimikeskuksen poistosuunnitelman hyväksyminen ja koron vahvistaminen on otettu mukaan samaan kokonaisuuteen sen havainnollisuuden parantamiseksi. Tätä aiempien käsittelykertojen aineisto on myös koottu CM-kansioon.\nMyönteisen päätöksen edellytysten arvioidaan olevan olemassa.\n1. hyväksyy monitoimikeskuksen hyödykekohtaisen poistosuunnitelman poistomenetelmäksi tasapoiston ja poistoajaksi 30 vuotta sekä vahvistaa monitoimikeskuksen korkotasoksi 2 %\n2. määrää päätöksensä tulemaan voimaan edellytyksin, että valtuusto hyväksyy sille tehtävän päätösehdotuksen\n3. ehdottaa valtuuston merkitsevän poistosuunnitelman hyväksymistä ja koron vahvistamista koskevan kaupunginhallituksen päätöksen tiedoksi.\nKäsittely Keskustelun kuluessa jäsen Johanna Häggman teki kaupunginjohtajan ehdotuksesta poikenneen seuraavan ehdotuksen: "Kaupungin talous on haastavassa tilanteessa. Lisäksi koronapandemian vaikutukset talouteen ja muuhunkin ovat vasta arvailtavissa. Vuoden lopulla on paremmin nähtävissä ne haasteet, joita ne aiheuttavat myös kaupungin taloudelle. Näistä syistä esitän asian pöydälle jättöä ja että se tuodaan päätöksentekoon uudelleen loppuvuodesta 2020."\nEhdotusta ei kannatettu. Päätettyään keskustelun puheenjohtaja totesi Johanna Häggmanin ehdotuksen kannattamattomana rauenneen.\nJohanna Häggman ilmoitti päätöksestä eriävän mielipiteensä.