Keskustelu:Suomen talous – Wikipedia\nArtikkeli Suomen talous on valittu hyväksi artikkeliksi.\n5.3.-16.4.2016 Vertaisarviointi Arvioitu\n16.–30.04.2016 Ehdolla hyväksi artikkeliksi Hyväksytty\nArtikkeli kaipaa päivitystä kipeästi. 91.153.126.47 29. syyskuuta 2010 kello 11.56 (EEST)\nEhdottaisin lisättäväksi ainakin seuraavia kappaleita: työmarkkinat (tupo-neuvottelut, työvoimapoliikka, ym) ja julkinen sektori (mitä palveluja tuotetaan ja mitä säädellään (Veikkaus, Alko)). Ulkomaankaupalle pitäisi saada tarkat luvut viennille ja jotain tuonnista (paljonko raaka-aineita ym). Valuutan yhteydessä voisi kertoa rahapolitiikan historiaa, jotta kappaleeseen tulisi sisältöä. -JV 15. toukokuuta 2006 kello 14.51 (UTC)\nMuokkaa rohkeasti! --Zxc 15. toukokuuta 2006 kello 14.59 (UTC)\nMuokkasin jo, kaikkea ei ehdi =) En viitsinyt laittaa otsikkoja ilman tekstiä. -JV 15. toukokuuta 2006 kello 15.07 (UTC)\nAargh. Paljon numerotietoa ilman lähteitä.--Teveten 17. toukokuuta 2006 kello 13.04 (UTC)\nNyt lähteet jo varsin mukavasti merkitty. Ainakin omasta mielestäni artikkelin uskottavuus nousi vähintään toiseen potenssiin lähteet merkitsemällä.--Teveten 18. toukokuuta 2006 kello 10.28 (UTC)\n3 Verojen tarkoitus\n4 VR:n monopoli?\n5 Ulkomaiset investoinnit\n6 Arkistoitu vertaisarviointi\n7 Kehistystä HA-valinnan jälkeen\n7.1 Suomen kansantalous-kirja\n10 Artikkelin modernisointia ja parantelua\nArtikkeliin on lisätty useampia kappaleita Elinkeinoelämän keskusliiton verkkosivujen pohjalta. EK on etujärjestö, jonka tehtävänä on taata jäsenyrityksilleen mahdollisimman hyvä ympäristö. EK ei siis huolehdi ensisijaisesti suomalaisten hyvinvoinnista vaan jäsenyritystensä voitosta. Näin ollen on selvää, että EK:n materiaali ei sellaisenaan esitettynä täytä neutraalin näkökulman vaatimusta. --jkv 17. lokakuuta 2006 kello 09.00 (UTC)\nNeutraaliin näkökulmaan kuuluu kaikkien näkökantojen esittely. EK:n näkökulman on ek:n näkökulma. Artikkeliin voi laittaa myös päinvastaisia näkökantoja. Wikipedia ei päätä, mikä näkökulma on puolueellinen tai puolueeton tai oikea. Wikipedia esittelee kaikki merkittävät näkökannat. Jos esim. SAK:lla on eri näkemys, niin se tulee myös tuoda esille artikkelissa, eikä pyrkiä neutralointiin EK:n näkemys poistamalla. --Teveten 17. lokakuuta 2006 kello 09.21 (UTC)\nWikipedia:Neutraali näkökulma--Teveten 17. lokakuuta 2006 kello 09.22 (UTC)\nTeveten hyvä, uskallan väittää, että olet ymmärtänyt kommenttini ja muokkaukseni väärin. a) palautit jostain ihmeen syystä kaiken vaikka olin yhdistänyt toistoa sisältäviä kappaleita. b) EK:n pohjalta kirjoitettu teksti sisälsi virheellistä tulkintaa ja asiayhteyteen kuulumatonta selitystä. c) En suinkaan poistanut kaikkea EK:n pohjalta kirjoitettua materiaalia, koska EK:n lukutiedot ovat varmaan ihan ok. Uskon, että jos luet tekstin ja miettit lukemaasi ymmärrät kantani. Tässä muutama esimerkki virheistä: "Suorat kustannukset ovat noin 60 %" (tämä oli kirjoittajan oma laskelma, joka perustui EK:n karkeisiin lukuihin teollisuustyöstä. Tieto ei kuvaa keskivertotyöntekijää kuten yritetään antaa ymmärtää. Muutenkin, miksi palkoista puhuttaessa pitää keskittyä teollisuuteen, joka muodostaa vain pienen osan taloudesta.) , "Työ oli kalliimpaa EU:ssa vain" (Mitä ihmettä tuo oikein tarkoittaa? On hyvä että palkat on korkeita, koska se kertoo työn tuottavuuden olevan korkealla ja ihmisten korkeasta hyvinvoinnista). Eli palautan takaisin ja jos vielä haluat palauttaa saat luvan perustella asian tarkemmin. Huomaa että kirjoitin "EK:n materiaali ei sellaisenaan esitettynä" täytä neutraalisuutta. Tarkoitin, että lobbauksen yhteydessä pitää ymmärtää kertoa, mistä on kyse. --jkv 17. lokakuuta 2006 kello 10.38 (UTC)\nNeutraalin näkökulman mukaista on sisällyttää artikkeliin EK:n näkemys, mutta siten, että a) tulee selväksi, että kyseessä on nimenomaisesti EK:n näkemys ja/tai laskelma ja b) siten että muut mahdolliset näkökulmat tuodaan myös esiin. Virheellinen lainaus tai tulkinta tulee tietenkin poistaa ja muutenkin artikkelin ei pitäisi sisältää kirjoittajan omaa tulkinttaa tai päättelyä, eli uutta tutkimusta. --Joonasl (kerro) 17. lokakuuta 2006 kello 11.13 (UTC)\nOlin palautuksessani liian yksiviivainen, pahoittelut siitä. Joka tapauksessa ei mielestäni ole välttämättä asiaan kuulumatonta todeta " Työ oli kalliimpaa EU:ssa vain Tanskassa, Saksassa ja Belgiassa. Työvoima on halvinta Latviassa, Liettuassa, Virossa, Slovakiassa, Puolassa, Unkarissa, Tsekissä ja Portugalissa (noin 5 euroa/tunti). " eli en ymmärrä miksi tuo pitäisi poistaa.--Teveten 17. lokakuuta 2006 kello 12.39 (UTC)\nOlet oikeassa siinä, että lause toteaa ainakin näennäisesti pelkän tosiasian. Perusteluni poistolle ovat seuraavat a) artikkeli käsittelee Suomen taloutta. Palkat muualla liittyvät kilpailukykyyn, jota pitäisi käsitellä kokonaisuutena omssa kappaleessaan. Muuten kyseessä on vain "satunnainen kokoelma tietoa". b) Työn ja tuotannon hintaa pitää käsitellä laajemmin, jotta lause sisältää mitään järkevää informaatiota. Olennainen käsite on tuottavuus: jos tuottavuus on korkea ovat palkatkin. Nyt kappaleessa yritettiin antaa kuva, että palkat olisivat Suomessa jotenkin liian korkeita, mikä tuskin pitää paikkansa. c) talousartikkelit käsittelevät poliittisia aiheita, jonka vuoksi sisällön ja lähdekritiikin kanssa pitää olla tarkkana. Joonas tiivisti asian hyvin. --jkv 17. lokakuuta 2006 kello 13.02 (UTC)\nTilastokeskuksen julkaisu Suomi lukuina 2007 on ilmestynyt  ja artikkelin tiedot voisi päivittää. --jkv 19. helmikuuta 2008 kello 09.37 (UTC)\nVerojen tarkoitus[muokkaa wikitekstiä]\nVerojen osuus nousi yli 40 prossan 90-luvun laman yhteydessä, lähinnä työttömyyden ja valtionvelan takia. Perinteisesti verotus on ollut länsi-eurooppalaista keskitasoa ja reippaasti alle Skandinavian "varsinaisten hyvinvointivaltioiden". Lisäsin valtionvelan lyhennykset yhdeksi korkean verotuksen syyksi. Meneehän lainan korkoihin ja lyhennyksiin äkkiä laskien viitisen prosenttia koko verokertymästä. Lisäsin myös luettelon valtion monopoleista -Tahdistin 19. helmikuuta 2008 kello 10.15 (UTC)\nVR:n monopoli?[muokkaa wikitekstiä]\nEi kai VR:llä Suomessa ole monopolia rautateiden ja rautatieliikenteen suhteen? Ainakin Ratahallintokeskus hoitaa ratoja ja raha liikkuu VR:n ja tämän välillä. Sen sivuilta:"Ratahallintokeskus (RHK) vastaa Suomen rataverkosta. Takaamme suunnittelulla, rakentamisella, kunnossapidolla ja liikenteenohjauksella radan, joka on liikennöitävissä kaikkina päivinä luotettavasti ja turvallisesti." Samoin:"Suomen rataverkolla henkilö- ja tavaraliikennettä hoitaa toistaiseksi yksi liikennöitsijä eli VR Osakeyhtiö. Vuoden 2007 alusta Suomen rautatieala on uuden tilanteen edessä kun rautateiden tavaraliikenteen markkinat avautuvat uusille liikennöitsijöille.". (80.174.155.74 28. kesäkuuta 2009 kello 23.17 (EEST))\nHenkilöliikenteen suhteen on. –ilaiho (k) 27. joulukuuta 2011 kello 16.36 (EET)\nUlkomaiset investoinnit[muokkaa wikitekstiä]\nArtikkelissa ei taideta mainita mitään ulkomaisista investoinneista eli englanniksi foreign direct investment (FDI)? Tuo on ihan merkittävä nykypäivän globaalissa taloudessa. Täältä löytyy tilastotietoa: http://www.suomenpankki.fi/en/tilastot/maksutase/pages/tilastot_maksutase_ja_suorat_sijoitukset_maksutase_suorat_sijoitukset_suomeen_kanta_maittain_en.aspx. --Hartz (keskustelu) 15. lokakuuta 2014 kello 20.36 (EEST)\nJälleen yksi haastavista Wikipedia:Wikiprojekti Suomi 100 -kohteista. Viime vuonna 733. luetuin artikkeli. Ajantasaisuus ja viitteet korjattu mahdollisuuksien mukaan, mutta en ole tyytyväinen rakenteeseen. Aiempi laaja mutta lähteetön historiaosuus tiivistetty pääartikkelin avulla. --Tappinen (keskustelu) 5. maaliskuuta 2016 kello 10.07 (EET)\nSuomen oman ja OECD:n määritelmän mukaan varmaan sekatalous. Mutta valtionyhtiötkään eivät ole sosialistisia, vaan kapitalistisia sikäli, että ne ovat perusteollisuutta ja liikennettä, joka tukee yksityistä nykyään ylikansallista suurkapitalismia. Yksityistä todellista pienyrittäjyyttä ei ole järkevää pitää edes kapitalismina vaan pikemmin vaikka sosialismina. Ei ole yhdentekevää mitä tehdään, vaan on myös katsottava kuka tekee, tai ennen kaikkea kuka saa taloudellisen tuloksen. --Höyhens (keskustelu) 18. maaliskuuta 2016 kello 17.53 (EET)\nLähteitä ? --Tappinen (keskustelu) 18. maaliskuuta 2016 kello 18.19 (EET)\nJaa-a. Tuskin olen sentään ensimäinen, jolle tuo tuli mieleen. --Höyhens (keskustelu) 18. maaliskuuta 2016 kello 23.41 (EET)\nVoi olla että vaikka lähteitä löytäisinkin, ne ovat sen verran valtavirrasta sivussa etteivät pysyisi artikkelissa. Pidetään mielessä. --Höyhens (keskustelu) 21. maaliskuuta 2016 kello 10.27 (EET)\nMaatalousyrittäjyys on ihan oma lukunsa. Sitä ei voi sivuuttaa. Tätä ei ole edes pääartikelissa Suomen taloushistoria. Ensinnäkin maareformi, ensin sarkajako ja sitten isojako, kenen aloitteesta ja kenen toimesta, sitten että mikä tehtiin ruotsin vallan aikana, mikä venäjän vallan aikana ja isonjaon päättyminen vasta meikäläisenkin eläessä, alkiolaisuus joka tarkoittaa käsittääkseni sitä että maanviljelijöistä tehtiin valtion palkkaamia yksityisyrittäjiä, joka sotkee koko tämän yritystoiminnan luokkaluonteen (omistajina porvareita, tekijöinä duunareita) sekä lopulta siirtolaisväestön asuttaminen ja vennamolaisuus. yst. --Höyhens (keskustelu) 18. maaliskuuta 2016 kello 17.53 (EET)\nLaitoin ensihätään linkin artikkeliin Suomen maatalous. --Tappinen (keskustelu) 18. maaliskuuta 2016 kello 18.19 (EET)\nJuu, älä hosu. Tämä on kansallisesti vaikea asia. Harva maatalousyittäjä on tätä päivittämässä. Kovin moni maatila perustuu metsänmyyntiin, osa jopa turpeen tai murskeen. Osa pelaa kiinteistökaupoilla, mikä on tietenkin täysin sallittua. --Höyhens (keskustelu) 18. maaliskuuta 2016 kello 23.41 (EET)\nLisäsin Alkutuotanto-kappaleen artikkelin alkupuolelle ja maanomistus-kappaleen Suomen taloushistoriaan. --Tappinen (keskustelu) 21. maaliskuuta 2016 kello 07.00 (EET)\nIhan äkkiä katsoen taas. Tämä pitäisi ryhmitää jotenkin toisin. Maanviljelys oli Suomen pääelinkeino vielä koulun mukaan minun aikanani, joskin toisen kouluni mukaan teollisuus. En ole koskaan ollut maanviljelijä, mutta en yksinkertaisesti ilkeä sanoa niin kuin kaikki muut että en ymmärrä maanviljelyksestä mitään. Mielestäni tähän Suomen talouteen kuuluu olennaisena osana siirtoväen asuttaminen ja pienviljelys. Ei se ole historiaa vaan kulttuurista perustaa koko valtakunnalle. Meillä on toki artikkelit Suomen taloushistoria ja Suomen maatalous, mutta tämän pienviljelyksen osalta tämä artikkeli on vielä kovasti puutteellinen ajatellen tätä Suomi 100 -projektia. --Höyhens (keskustelu) 31. maaliskuuta 2016 kello 23.56 (EEST)\nArtikkeli Omavaraistalous on selventävä: "...Luontaistaloutta on vaikea mitata tavanomaisin taloudellisin mittarein, ja siksi sen merkitystä yleensä aliarvioidaan. Virallisissa taloustilastoissa sitä ei yleensä ole mukana... 1940 lähes puolet Suomen väestöstä oli alkutuotannossa töissä (maa-, riista- ja kalatalouden alalla), vuonna 2003 enää 4,5 prosenttia ..." Etsin tuosta jotain viittauskelpoista viikonloppuna. --Tappinen (keskustelu) 1. huhtikuuta 2016 kello 00.08 (EEST)\nLaitoin jotain taloushistoriaan. Siirtoväki on kai se mitä tässä haetaan, ja Suomen asutushistoria. --Tappinen (keskustelu) 1. huhtikuuta 2016 kello 21.35 (EEST)\nToisena asiana sotakorvauskysymys eli oli se sitten vihollisen po. liittoutuneiden kannalta eduksi tai ei, sotakorvausasia tuotti Suomeen merkittävän raskaan metallin teollisuuden, minkä monet katsovat meille olleen eduksi toisin kuin esimerkiksi Tsekkoslovakialle, jolle taas sveitsiläismallisen pienteollisuuden kehittäminen olisi ollut enempi hyödyksi kokonaisuuttakin ajatellen. Mulla saattaa olla pientä mahdollisuutta löytää lähteitäkin, mutta kun nykyään liittoutuneet ovat pois valtavirrasta, joudun tyytymään lähteisiin, jotka eivät ole talouden valtavirran mukaisia. :( Palaan asiaan, tässähän on vielä puolitoista vuotta. --Höyhens (keskustelu) 31. maaliskuuta 2016 kello 23.56 (EEST)\nSotakorvaukset teollistuminen ja metallin vienti Neuvostoliittoon mainittu lähdeviitteen 77 edellä; laajennetaan toki jos löydät paremman. --Tappinen (keskustelu) 1. huhtikuuta 2016 kello 00.08 (EEST)\nOlen laajentanut artikkelia Suomen taloushistoria Höyhensin yllätekemien ehdotusten pohjalta. Tämän artikkelin jäsentelyyn haen nyt inspiraatiota hyviksi valituista artikkeleista en:Economy of Iran ja en:Economy of Ohio. --Tappinen (keskustelu) 2. huhtikuuta 2016 kello 14.37 (EEST)\nTässä uusi jäsentely-yritys. --Tappinen (keskustelu) 2. huhtikuuta 2016 kello 16.35 (EEST)\nMuokkasin rohkeasti ja muutin artikkelin jäsentelyn ehdotukseni mukaiseksi. Samalla poistin joitakin osioita. --Tappinen (keskustelu) 9. huhtikuuta 2016 kello 08.12 (EEST)\nEi ehkä tämän artikkelin asia, mutta vähintään taloushistoria-artikkelissa olisi hyvä olla 1970-luvun talouskriiseistä hätätilahallituksineen ja teollisuuden rakennemuutoksesta jokunen lause. Hyllyssäni olevista Mitä Missä Milloin -kirjoista saisi ehkä jotain aikaiseksi, mutta joku myöhemmin kirjoitettu yleisempi lähde voisi olla parempi. --Jannex (keskustelu) 2. huhtikuuta 2016 kello 16.56 (EEST)\nLaitoin pohjat taloushistoria-artikkeliin (työttömyys, öljykriisi, idänkauppa). --Tappinen (keskustelu) 2. huhtikuuta 2016 kello 17.28 (EEST)\nNäkisin parannettavaa ainakin seuraavissa asioissa: EU:n rooli (onhan ETA näkyvissä, mutta erityisesti EU sääntöineen ja tukineen ym.), taloushistoria (ryhmittelytarve: paljon irrallisia, yhden lauseen kappaleita), tilastotiedot (osa tiedoista aika vanhoja), oikeinkirjoitus (ainakin luetelmat), teollisuus- ja palvelutuotanto (kaipaavat täytettä prosenttilukujen taakse; hankala, sillä pääartikkelia ei ole tueksi alkutuotannon tapaan).--Huhdanjo (keskustelu) 10. huhtikuuta 2016 kello 08.41 (EEST)\nHyviä huomioita. Aloitin teollisuuden ja palveluiden pääartikkelit. Olen yrittänyt etsiä uusia tilastoja, usein tuloksetta. --Tappinen (keskustelu) 10. huhtikuuta 2016 kello 10.15 (EEST)\nToin EU:ta historiaan, riittääkö sinusta nyt ? Ryhmittelin historiaa, äivitin jonkun luetelman. Teollisuudesta ja palveluista on pääartikkelit mutta en osaa päättää mitä sieltä toisi tänne. Onko viimeinen ennen 2010-luvua tehty tilasto palvelutuotannossa ? Uudempaa ei löydy, poistetaanko ? --Tappinen (keskustelu) 10. huhtikuuta 2016 kello 23.07 (EEST)\nMinusta lisäyksesi ovat hyviä. Artikkeli on tyypiltään "yhteenvetoartikkeli", ja kannattaa olla hyvin kriittinen yksityiskohtien tuomisessa tähän ja artikkelin kasvattamisessa mammutiksi. Tavallaan ongelmana onkin pääartikkelien laajuus ja laatu eli Wikin parantamiseksi pitääkin panostaa niihin - kuten teitkin luomalla uutta. Artikkeleiden Suomen palvelutuotanto ja Suomen teollisuus takaa puuttuu todella paljon, sillä vain metsäteollisuudesta näkyy olevan oma pääartikkelinsa. Työtä piisaa siis. Jättäisin tuon palvelutuotannon jakauman, kunnes uudempi löytyy - en löytänyt minäkään pikkugooglauksella. Onhan se perustietoa, josta käyvät ilmi vähintäänkin suuruusluokat.--Huhdanjo (keskustelu) 11. huhtikuuta 2016 kello 21.31 (EEST)\nTuostia muistinkin että Suomen liikenne ja Energia Suomessa ovat tyypillisiä Talous-artikkelien pääartikkeleita. Lisään kappaleen Infrastruktuurista. --Tappinen (keskustelu) 12. huhtikuuta 2016 kello 06.59 (EEST)\nLaitoin edes jotain kuvistusta, luovat ideat ovat tervetulleita. Muuten artikkeli alkaa mielestäni olla valmis. --Tappinen (keskustelu) 12. huhtikuuta 2016 kello 21.57 (EEST)\nAloitin ainakin tynkäartikkelit tärkeimmistä pääartikkeleista. --Tappinen (keskustelu) 13. huhtikuuta 2016 kello 20.26 (EEST)\nKehistystä HA-valinnan jälkeen[muokkaa wikitekstiä]\nSiirrän tänne HA-äänestyksen aikana ilmaistuja, toistaiseksi täyttämättömiä toiveita: --Tappinen (keskustelu) 1. toukokuuta 2016 kello 11.59 (EEST)\nKansantalouden piirteitä -kappale pitäisi muuttaa nimelle "Julkinen talous", jossa käsitellään valtion- ja kuntataloutta.\nJos jostakin löytyisi asiantuntijoiden laatima kirja Suomen taloudesta, niin sen sisällysluettelosta voisi tutkia, onko artikkelissa muistettu ottaa huomioon kaikki olennainen. * En-wikissä on lueteltu lisäksi merkittäviä suomalaisyrityksiä. Siellä on puhuttu myös verotuksesta, josta voisi olla oma alaotsikko.\nPystyisikö artikkeliin liittämään hiukan alueellista näkökulmaa, jossa selostetaan missä päin Suomea BKT/asukas on korkein, miten teollisuus on sijoittunut jne.\nKäsitteestä pohjoismainen hyvinvointivaltio eli en-wikin en:Nordic model voisi löytyä jotain lisättävää Suomessa harjoitettuun talouspolitiikkaan.\nSuomen kansantalous-kirja[muokkaa wikitekstiä]\nEsimerkiksi olennainen kirja on Suomen kansantalous ISBN 951-0-15592-6, vuodelta 1989 (no joo aika vanha).\nSuomen taloudellinen kasvu 1860-1985\nLuonnonvarat, peruselinkeinot ja energia\nKansantalouden kasvu ja rakennemuutos vuosina 1950-85\nPääomanmuodostus, rahoitus ja säästäminen\nTyömarkkinat,niiden tasapaino, työmarkkinajärjestöt ja tulopolitiikka\nJulkinen sektori ja sen rakenne\nRahoitusmarkkinat ja keskuspankkipolitiikka\nSuhdannekehitys ja suhdannepolitiikka\nAlueellinen kehitys ja aluepolitiikka\nAsumisen talous ja asuntopolitiikka\nSosiaalipoliittisia kysymyksiä kansantaloudellisesta näkökulmasta\nPasiX siirsi artikkelin 3.8.2016 nimeltä Suomen talous nimelle Suomen kansantalous perusteella "talous on jotain millä aina on etuliite: liiketalous, markkinatalous, kotitalous, kansantalous jne., ilman etuliitettä on sekaannusten vaara". Mielestäni peruste ei ole riittävä ja asia vaatii keskustelua varsinkin ottaen huomioon, että Wikistä löytyy kymmeniä ellei satoja artikkelja, joissa tuota nimeä tai otsikko on käytetty samantapaisessa tarkoituksessa.\nKielitoimiston sanakirja määrittelee termin talous mm. näin: toiminta joka liittyy ihmisten aineellisten tarpeiden tyydyttämiseksi tarvittavien hyödykkeiden tuotantoon, kauppaan ja käyttämiseen, talouselämä; tällaista toimintaa hoitava (yhteiskunnallinen) järjestelmä; taloudenhoito. Yksityinen, julkinen talous. Kalastukseen, öljynvientiin perustuva talous. Kunnan, seurakunnan talous. Valtion talous myös →←. Kansantalous. Luontois-, raha-, markkinatalous. Suunnitelmatalous. Sekatalous. Kasinotalous. Valtakunnan energiatalous. Kala-, maa-, metsätalous. ja termin talouselämä näin: talous (1), taloudellinen toiminta. Suomen talouselämä. Talouselämän lait. Kansantalous taas on: maan julkisen talouden ja yksityisten talousyksiköiden toiminta kokonaisuutena; myös kansantaloustieteestä.\nMielestäni nykyartikkeli käsittelee Suomen talouselämää - eli taloutta - laajemmin kuin mitä termi kansantalous käsittää. Näin ollen pidän vanhaa nimeä kuvaavampana ja sopivampana.--Huhdanjo (keskustelu) 4. elokuuta 2016 kello 09.53 (EEST)\nLöysin tähän yhden määritelmän kansantaloustieteestä, josko se tutkisi kansantaloutta: "Se tutkii ihmisten taloudellisia suhteita ja niitä määrääviä lainmukaisuuksia yhteiskunnan eri kehitysasteilla." (Nevalainen–Peltonen: Marxilainen kansantaloustiede 1966). --Höyhens (keskustelu) 4. elokuuta 2016 kello 11.17 (EEST)\nOlen Huhdanjon kanssa samaa mietä. Artikkelin nimi periytyy siitä, että meill on kaikissa valtio-artikkeleissa ala-otsikko "Talous". Toisaalta, meillä on kaikissa myös ala-otsikko "Politiikka", ja debatin jälkeen muutimme kuitenkin pääartikkelin nimeksi "Suomen poliittinen järjestelmä". Ei nää kiveen hakattuja ole, mutta keskustelu olisi hyväksi. --Tappinen (keskustelu) 5. elokuuta 2016 kello 20.55 (EEST)\nÄlkää pelätkö! Kansantalous-termi, ei ole samaa juurta kuin kansantasavalta, kansandemokratia tms. kommunismi. Esimerkiksi Bruttokansantuote, johon viitataan artikkelin alussa, mittaa artikkelin käsittelemää aihetta. Bruttokansantuote mittaa kansantalouden kokoa, noin 200 miljardia, tähän 200 miljardiin sisältyy kaikki taloudellinen toiminta Suomessa.\nLisäksi malline joka on sivulla, on kansantalous-malline.\nEnsimmäinen alaotsikko on "Kansantalouden piirteitä"\nTilastokeskuksen Tilastokoulu kertoo että "Kun puhutaan kansantaloudesta, tarkoitetaan yhden valtakunnan tai talousalueen talousyksikköjen muodostaman kokonaisuuden taloudellista toimintaa."\nTilastokeskuksen Verkkokoulun sanasto puolestaan kertoo että "Kansantaloudella tarkoitetaan yhden valtakunnan tai talousalueen talousyksikköjen muodostaman kokonaisuuden taloudellista toimintaa". -Pasixxxx (keskustelu) 6. elokuuta 2016 kello 20.44 (EEST)\nFinto-ontologiapalvelu (osio LIITO - Liiketoimintaontologia) määrittää talous-käsitettä seuraavasti  --Pasixxxx (keskustelu) 6. elokuuta 2016 kello 21.09 (EEST)\nWikidata ja "kansantalous" https://www.wikidata.org/wiki/Q6456916\nWikidata ja "talous" https://www.wikidata.org/wiki/Q159810 --Pasixxxx (keskustelu) 6. elokuuta 2016 kello 21.17 (EEST)\nWikidata ja "Suomen talous" onkin mielenkiintoinen https://www.wikidata.org/wiki/Q1404632 --Pasixxxx (keskustelu) 6. elokuuta 2016 kello 21.25 (EEST)\nYleisesti ottaen ei kansaa tarttis pelätä. --Höyhens (keskustelu) 7. elokuuta 2016 kello 22.12 (EEST)\nEnglanninkielessä on "people's democracy" ja "national economy", siellä ei taideta edes kyetä väittelemään artikkelin nimestä, ainakaan samoilla perusteluilla kuin täällä --Pasixxxx (keskustelu) 9. elokuuta 2016 kello 20.22 (EEST)\nAloittamani keskustelun voisi pelkistää kysymykseen, koskeeko artikkeli vain Suomen kansantaloutta vaiko Suomen talouselämää eli taloutta laajemmin. Kansantalous on ylätason termi, kuten edellä todetuissa määritelmissä todetaan. Talous eli talouselämä on laajempi termi, joka sisältää kansantalouden lisäksi taloudellista toimintaa yksityiskohtaisesti. Artikkelissa on kansantalous-osa (alussa), mutta suuri osa käsittelee talouselämää yksityiskohtaisesti - ei enää kansantaloutta. Tästä syystä nykyartikkelin nimeksi sopii mielestäni paremmin Suomen talous kuin Suomen kansantalous. --Huhdanjo (keskustelu) 11. elokuuta 2016 kello 08.33 (EEST)\nEläin viittaa laajempaan määrään olioita kuin kotieläin http://finto.fi/liito/fi/page/p13287. Talous viittaa laajempaan määrään taloudellisia ilmiöitä kuin kansantalous http://finto.fi/liito/fi/page/p2837. Fintossa on kyse hyponymia-suhteista.\n"Kansantalous on ylätason termi" taloudelle-väitteesi ei pidä paikkaansa, vaan päinvastoin talous on yläkäsite kansantaloudelle. Fintossa on hyponymia-suhteita. Nämä ovat osa--kokonaisuus-suhteita: talouselämä tarkoittaa yritystoimintaa, joka on osa markkinoita, joka on osa yksityistä sektoria, joka on osa kansantaloutta. Kansantalous sisältää talouselämän, "talous eli talouselämä .... sisältää kansantalouden"-väitteesi ei pidä paikkaansa.\nOsa--kokonaisuus-suhteet (kokonaisuus sisältää osiaan) on meronyymi--holonyymi-suhteita (semanttisia suhteita hyponymia ja holonymia). Yritystoiminta on markkinoiden osa, joka on yksityisen sektorin osa, joka on kansantalouden osa.\nEDIT: Tämäkään ei pidä paikkaansa "Talous eli talouselämä" Jos talous olisi talouselämän vastaava käsite Fintossa, silloin voisit väittää että talous eli talouselämä http://finto.fi/liito/fi/page/p6442.\nOlenko jossain kohtaa väärässä, voin ollakin. Mitä vastaat? --Pasixxxx (keskustelu) 31. elokuuta 2016 kello 22.20 (EEST)\nOlet ainakin siinä väärässä, että olet lukenut väärin Huhdanjon kirjoituksen. Käyttäjä ei väitä, että "kansantalous olisi ylätason termi taloudelle". Siinähän sanotaaan selvästi, että "Kansantalous on ylätason termi" mutta "Talous eli talouselämä on laajempi termi". Ylätason terminhän yläpuolella voi olla vielä toisia termejä. --PtG (keskustelu) 1. syyskuuta 2016 kello 07.23 (EEST)\nHuhdanjo:"Kansantalous on ylätason termi, kuten edellä todetuissa määritelmissä todetaan" Eli mihin määritelmiin Huhdanjo perustaa väitteensä, joissa väitetään kansantaloutta ylätason termiksi??? Kielitoimisto tai Finto, kumpikaan ei käytä ylätaso-sanaa missään. Ne käyttävät yläkäsitettä tai kokonaisuutta. Yläkäsite (eli hyperonyymi) tai kokonaisuus (eli holonyymi) ks. semanttisia käsitteitä. --Pasixxxx (keskustelu) 1. syyskuuta 2016 kello 23.01 (EEST)\nArtikkeleja ei saisi siirtää uusille nimille ilman keskustelua tai korjattava/nimi-mallineen käyttöä muutaman viikon ajan, ellei kyseessä ole selvä tapaus. Jos joku tekee kiistanalaisen siirron, artikkeli pitäisi saman tien palauttaa vanhalle nimelle ja keskustelu aloittaa. --Savir (keskustelu) 11. elokuuta 2016 kello 09.50 (EEST)\nJoko voisi siirtää takaisin, "oikealle" nimelle? --Usp (keskustelu) 29. elokuuta 2016 kello 04.47 (EEST)\nKannattaa muistaa, että kielilinkkien ei pidäkään mennä yksi yhteen, niin houkutteleva kuin se ajatus olisikin. Mutta hyvä ratkaisu voisi olla se, että tämä palautettaisiin ja joku tekisi erikseen pääartikkelin Suomen kansantalous. Pasixxillen en halua antaa pyyhkeitä, koska hänen kantansa on asiallisesti perusteltu. --Höyhens (keskustelu) 29. elokuuta 2016 kello 06.36 (EEST)\nPalautin artikkelin entiselle nimelle Suomen talous ja laitoin ajatuksen erillisestä kansantalousartikkelista itämään. --Huhdanjo (keskustelu) 29. elokuuta 2016 kello 10.21 (EEST)\nJohdannon pilkkominen kappaleiksi on nyt saanut aikaan tekstin toistoa ja näennäisesti lähteettömiä osioita. --Tappinen (keskustelu) 29. elokuuta 2016 kello 18.29 (EEST)\nJeps, miksi ihmeessä johdanto on raiskattu pois. --PtG (keskustelu) 29. elokuuta 2016 kello 19.49 (EEST)\nSotkin ajattelemattomuuksissani rakennetta - sori siitä. Ajatukseni oli luoda pohjaa (eli kappalejakoa) Höyhensin yo. ajatukselle erillisestä artikkelista Suomen kansantalous, joka on mielestäni hyvä ajatus. Olisi siis tämä artikkeli, joka kertoo Suomen taloudesta sisältäen ylätason eli kansantalouden sekä alemman tason eli talouselämän. Nyt ollaan taas kuukauden takaisessa tilanteessa, hyvä niin.--Huhdanjo (keskustelu) 29. elokuuta 2016 kello 20.36 (EEST)\nNo worries, "muokkaa rohkeasti" on Wikin perusperiaatteita. Tekemäsi jako säilyy artikkelin historiassa, ja siitä voi napata pohjia johdannoksi se ken aloittaa "Suomen kansantalous" -pääartikkelin. --Tappinen (keskustelu) 31. elokuuta 2016 kello 11.58 (EEST)\nJos tämän nimeksi tulee "Suomen kansantalous" niin mitä kaikkia osiooita tästä pitää poistaa, ja minkänimiseen artikkeliin ne sitten siirretään ? --Tappinen (keskustelu) 1. syyskuuta 2016 kello 06.56 (EEST)\nMielestäni ei ole tarvetta muuttaa tätä ja poistaa tästä jotain. Kukaan ei estä tietenkään luomasta alasivua "Suomen kansantalous". --PtG (keskustelu) 1. syyskuuta 2016 kello 07.41 (EEST)\nKannatan myös "Suomen talous" -nimen säilyttämistä yhtenäisyyden/johdonmukaisuuden vuoksi (koska meillä on myös artikkelit Ruotsin talous, Saksan talous, jne.). Hieman asian vierestä, mutta tässä on prof. Pohjolan perustelut sille, miksi Suomessa kansantaloustiede ei ole enää kansantaloustiede vaan taloustiede: http://www.taloustieteellinenyhdistys.fi/images/stories/kak/kak32006/kak32006pohjola.pdf --Boundedrationality (keskustelu) 1. syyskuuta 2016 kello 08.36 (EEST)\n"Suomen talous" on hyvä nimi, eikä erillistä artikkelia "Suomen kansantalous" tarvita. Googlessa "Suomen talous" tuottaa 198 000 hakutulosta, mutta "Suomen kansantalous" vain 10 300. Suomen valtiontalous -artikkelia ei kannata yhdistää tähän, vaikka niin on ehdotettu. Sen lisäksi voisi olla olemassa Suomen kuntatalous tai yhdistää valtion- ja kuntatalouden asiat artikkeliksi Suomen julkinen talous. --Raksa123 (keskustelu) 2. syyskuuta 2016 kello 00.10 (EEST)\nNiin sitten voisi olemassa erillinen Suomen talouselämä, käsittelemässä yksityistä sektoria. Vai onko tämä artikkeli jonka keskustelusivulle nyt kirjoitan, SE artikkeli joka kertoo Suomen talouselämästä. Ainakin innokkaasti yritetään tehdä tästä artikkelista Suomen talouselämä-artikkelia. Liiketoiminta-sanasto Finto-palvelussa tietää mikä on talouselämä  --Pasixxxx (keskustelu) 2. syyskuuta 2016 kello 00.44 (EEST)\nLaitetaan määritelmäksi että "Suomen talous tarkoittaa Suomen kansantalouden muodostamaa kokonaisuutta, jonka merkittävin osa on yksityinen elinkeinoelämä." Artikkelin nimi voi olla "Suomen talous", jos ja kun kerran muiden maiden vastaavissa artikkeleissa on näin. --Pasixxxx (keskustelu) 2. syyskuuta 2016 kello 18.42 (EEST)\nKas, en huomannut tätä. Minusta konsensus on hyvä ja toimin näin. Poistan kiistelymallineen. --Tappinen (keskustelu) 11. joulukuuta 2016 kello 13.09 (EET)\nLaitammeko havainnollistavan kuvan kansantaloudestamme. Sitaattioikeus-oikeudella?\n--Pasixxxx (keskustelu) 15. syyskuuta 2016 kello 18.49 (EEST)\nArtikkelissa on aika kauan lukenut että Suomessa on 52 yritystä asukasta kohti. Pitäisi ehkä olla tuhatta asukasta kohti ? Viitteen verkkoversion linkki ei toimi enää. --Tappinen (keskustelu) 11. joulukuuta 2016 kello 13.16 (EET)\nArtikkelin modernisointia ja parantelua[muokkaa wikitekstiä]\nArtikkelissa pitäisi mielestäni esittää seuraavat asiat:\nTavaraviennin arvo ei ole kasvanut 10 vuoteen\nViennin kasvu johtuu palveluviennistä -> siten artikkeliin tarvitaan mainintaa siitä mitä palveluvienti on ja mistä se koostuu\nTyövoimaosuudet talouden sektoreittain, tällä hetkellä asiaa lähestytään vain BKT-osuuksien kautta eli työvoiman käyttö puuttuu\nArtikkelissa ei käytetä kertaakaan sanaa tuottavuus -> tuottavuuskehitys, työn tuottavuus tärkeitä lisättäviä käsitteitä. --Hartz (keskustelu) 20. maaliskuuta 2019 kello 07.13 (EET)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Keskustelu:Suomen_talous&oldid=18016124”\nSivua on viimeksi muutettu 20. maaliskuuta 2019 kello 08.14.


Janita | Koirakoulu Lahen Murre\nOlen Janita, eläinkouluttaja. Omistan 2 bordercollieta, joista nuorempi muutti meille keväällä 2020. Perheessämme on myös avopuolisoni 5-vuotias shiba. Harrastamme aikuisen bordercollieni kanssa koirajuoksua sekä potkupyöräilyä(kickbike) koiran vetäessä edessä. Nuorempi bordercollieni on myös tarkoitus ottaa mukaan juoksemaan, kun aika on sopiva. Kaikessa harrastamisessa minulle on tärkeää, että se tapahtuu koirien ehdoilla.\nKiinnostuin kouluttamisesta ensimmäisen oman koirani cirneco dell’Etna rotuisen Timonin myötä. Timonin kanssa työstimme monenlaisia arje nhaasteita. Muun muassa vieraisiin koiriin liittyvää pelkoagressiivisuutta ja sisällä rauhoittumista. Haastava arki sai minussa aikaan palavan halun ottaa asioista selvää enemmän. Kysyin usein itseltäni miksi? Mikä saa koiran käyttäytymään tietyllä tavalla? Mitä voisin tehdä paremmin? Opin myöhemmin, miten tärkeää on ottaa huomioon koiran kokonaisvaltainen hyvinvointi- ei pelkästään muokata näkyvää käyttäytymistä. Opin myös, etten ole ihmisenä ainut koiran käyttäytymiseen vaikuttava tekijä. Tällä hetkellä arjen taitoihin liittyvät asiat ovat erityisesti kiinnostukseni kohteena.\nVuosina 2018-2019 kävin käyttäytymistieteellisen kouluttajakoulutuksen Suomen Eläinkoulutuskeskuksella. Kuulun myös Eläinkouluttajakiltaan, joka on Eläinkoulutuskeskuksen koulutusohjelmista hyvin arvosanoin valmistuneiden eläinkouluttajien valtakunnallinen verkosto. Olen viime vuosina hakenut oppia myös monilta taitavilta kouluttajilta, niin verkkoluentojen kun käytännön koulutuspäivien muodossa. Vaikka koirat ovat tällä hetkellä koulutuksessa pääosassa, toivon pääseväni tulevaisuudessa työskentelemään laajemmin myös muiden eläinlajien parissa. Uskon että eri eläinlajien tunteminen tuo arvokasta näkökulmaa kaikkeen kouluttamiseen. Tavoitteenani on kouluttautua jatkuvasti lisää.\nArvoistani lyhyesti. Koiralähtöisyys on minulle tärkeää. Haluan olla koiralle aina mahdollisimman reilu. Omien haasteiden myötä olen havainnut, että ihmisiä ja koiria yhdistää ainakin yksi asia -molemmat haluavat tulla ymmärretyksi! Ajattelen että myötätuntoinen suhtautuminen auttaa meitä luomaan läheisemmän suhteen koiran kanssa. Vaikka on tärkeää, että koira osaa jokaisen omassa arjessa tarvittavia taitoja, on myös mielestäni olennaista, että luottamus pelaa molempiin suuntiin. Jokainen tunnistaa tämän varmasti myös ystävyyssuhteistaan. Aitoon ystävään voi luottaa myös vaikeina hetkinä. Toivon että ohjatessa erilaisten taitojen opettamista, välittyy myös aito kiinnostus koirakkoon tiiminä.


Päädyistä jatkettava, valkoinen Emilia pöytä. Pituus 160 cm ja molempiin päihin voidaan sijoittaa 45 cm jatkopala, jolloin pöydän max. pituus 250 cm. Yhdistä sarjaan kuuluvien tuolien tai jakkaroiden kanssa. Jatkopalat myydään erikseen.


Suvi 5750 moottorivene 2016 - Savonlinna - Nettivene\nEsittelyvene Suvi 5750 F70AETL Yamahan moottorilla, Garmin 72DV karttaplotteri, keulaportaat, vesihiihtokaari, pöytä kahdella kiinnityspisteellä, tuulisuoja pulpettien väliin. Moottorissa 5 vuoden takuu, paketti otettu käyttöön 5/2016. Ajotunteja 15. Veneellä kahden vuoden takuu. Laminaattisarja+ kölirauta. Paketin ovh: 23250€.\nSuvi 5750 Moottorivene\nMalli: F AETL\n- 5 vuoden takuu, uistelunopeuden säätö, varkauden esto, teho/painosuhteeltaan luokkansa paras.\nKatso myytävänä olevat Suvi 5750 vaihtoveneet »\nNettivene ID 653407


Celestron Astromaster 90EQ -tähtikaukoputki - CameraStore verkkokauppa\nTähtikaukoput... 5 / 5\nCelestron Astromaster 90EQ -tähtikaukoputki\nMaksa osissa alk. 13.70€/kk »\nJos haet sekä maanpäällä että taivaissa toimivaa kaukoputkea, AstroMaster-sarjan kaukoputket ovat rukoustesi täyttymys. Kaikkien AstroMaster-mallien ominaisuuksiin kuuluu korkealaatuisen, oikein päin olevan kuvan näyttäminen sekä maisemasta että taivaankappaleista.\nAstroMaster-sarjan kaukoputket tarjoavat kirkkaan, puhtaan kuvan Kuusta ja planeetoista. Voit helposti erottaa Jupiterin kuut ja Saturnuksen renkaat kaikilla sarjan hienoista laitteista. Kirkkaampien syvätaivaan kohteiden kuten galaksien ja tähtisumujen tarkkailuun suosittelemme Newton-tyyppisten peilikaukoputkien laajempaa aukkoa ja parempaa valonkeräyskykykä.\nMotor Drive - Tässä mallissa on moottoroitu jalusta automaattiseen tähdenseurantaan\nNopea ja helppo pystytys ilman työkaluja\nPysyvästi asennettu StarPointer-etsin\nKuvan oikein päin kääntävä rakenne - erinomainen sekä maanpäälliseen että astronomiseen tarkkailuun\nPikairroitusliitin jalustan ja putken välissä - kasautuu ilman työkaluja\nNapa-akselijalusta asetuskiekoilla - mahdollistaa taivaankappaleiden tarkan löytämisen ja seuraamisen\nKestävärakenteinen kolmijalka 1,25" teräsputkesta rakennetuilla jaloilla - tarjoaa vakaan ja jäykän alustan\nVarusteiden säilyttämiselle luksusvarustelautanen\n“TheSkyX – First Light Edition” -astronomiaohjelmisto 10,000 kohteen tietokannalla, tulostettavilla taivaskartoilla ja 75 parannetulla kuvalla\nOptinen rakenne: Linssikaukoputki\nAukon koko (mm): 90mm (3.54in)\nPolttoväli: 1000mm (39in)\nKulmapeili: Erect Image Diagonal - 1.25"\nJalustan rakenne: CG-3 Equatorial\nKolmijalka: 1.25" teräsputkea\nKorkein käyttökelpoinen suurennus: 213x\nPienin käyttökelpoinen suurennus: 13x\nRajoittava tähtimagnitudi: 12.3\nResoluutio (Rayleigh): 1.55 arc seconds\nResoluutio (Dawes): 1.29 arc seconds\nValonkeräysteho (ihmissilmään verrattuna): 165x\nLineaarinen näkökenttä (@1000 yds): 16m\nOptinen pinnoite: Multi Coated\nPutken pituus: 914mm\nLeica Ever ready case Televid65 angle\nZeiss Cinema Compact Prime (CP.2) 28mm T2.1 - F -mount\nOlympus FL-600R salama LED-kuvausvalolla\nYukon NVB Tracker 2x24 PRO yökiikari\nKysy lisää tuotteesta: Celestron Astromaster 90EQ -tähtikaukoputki


Bonuksia jokaiseen makuun LeoVegas Kasinolta\nEtusivu » Kasinotarjoukset » LeoVegas jakaa bonuksia jokaiseen makuun 8 maaliskuuta 2019\nKasino joka sopii kaikille\nLeoVegasilla viihtyy varmasti kaikki. Pelejä löytyy kaikkien makuun, maksut ovat turvallisia ja mobiilikasino on maailmanlaajuisesti huippulaatua.Tervetuliaistarjouksista voi valita mieleisensä eikä vanhoja pelaajiakaan ole unohdettu, sillä säännölliset kampanjat pitävät varmasti jokaisen pelaajan mielenkiinnon yllä. Kokeile siis jo tänään ja ylläty positiivisesti.


KHO:2017:92 - Korkein hallinto-oikeus\nEtusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2017:92\nTavaramerkki – Sekaannusvaara – Laajalti tunnetun tavaramerkin suoja – Tavarayhteys – Merkkiyhteys – Tavaramerkkien välinen yhteys – Maineen tai erottamiskyvyn hyväksikäyttö – Haitta erottamiskyvylle tai maineelle – Direktiivin mukainen tulkinta\nOy Valioravinto Ab:lle oli rekisteröity tavaramerkki Valioravinto 1960 (kuvio) tavaroille luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32. Asiassa oli korkeimmassa hallinto-oikeudessa ratkaistavana, oliko tavaramerkin Valioravinto 1960 (kuvio) ja aikaisemmin rekisteröityjen Valio Oy:n VALIO-tavaramerkkien välillä sekaannusvaara. Mikäli sekaannusvaaraa ei ollut, asiassa oli lisäksi ratkaistava, oliko Valioravinto 1960 (kuvio) tavaramerkin rekisteröinnille kuitenkin ollut este laajalti tunnetun tavaramerkin VALIO laajaan tunnettuuteen perustuvan suojan vuoksi.\nKorkein hallinto-oikeus katsoi, toisin kuin markkinaoikeus, että merkin Valioravinto 1960 (kuvio) ja Valio Oy:n aikaisemman tavaramerkin VALIO välillä oli sekaannusvaara niiden luokan 29 ja luokan 32 tavaroiden osalta, joita varten VALIO-tavaramerkki oli merkitty Patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämään laajalti tunnettujen merkkien luetteloon ja joiden osalta VALIO-tavaramerkillä oli erityisen vahva asema markkinoilla. Kun kysymyksessä olevat merkit kattoivat lisäksi muitakin tavaroita luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32, asiassa oli vielä arvioitava, täyttyivätkö tavaramerkkilain 6 §:n 2 momentissa tarkoitetut laajalti tunnetun merkin suojan saamisen edellytykset näiltä osin.\nKorkein hallinto-oikeus katsoi, että merkkien välillä oli sellainen kohdeyleisön mieltämä yhteys, jota laajalti tunnetun tavaramerkin suojan saaminen edellyttää. Kun otettiin huomioon Valioravinto 1960 (kuvio) rekisteröinnin esteeksi esitettyjen VALIO-tavaramerkkien erittäin laaja tunnettuus sekä vahva erottamiskyky ja maine, oli ilmeistä, että niiden kanssa samankaltaisen Valioravinto 1960 (kuvio) merkin rekisteröinti ja käyttö oli omiaan sekä heikentämään VALIO-tavaramerkkien erottamiskykyä että mahdollistamaan niiden vahvan erottamiskyvyn ja maineen hyväksikäytön. Oy Valioravinto Ab:n ei katsottu esittäneen hyväksyttävää syytä kysymyksessä olevan tavaramerkin käyttämiselle elinkeinotoiminnassaan. Rekisteröinnille oli siten tavaramerkkilain 21 §:n 1 momentissa tarkoitettu este, jonka perusteella asia oli palautettava Patentti- ja rekisterihallitukselle rekisteröinnin kumoamista varten.\nTavaramerkkilaki 6 § 1 (996/1983) ja 2 (39/1993) momentti, 14 § 1 momentti 6 (996/1983) ja 9 kohta (56/2000) ja 21 §\nEuroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/95/EY jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä (tavaramerkkidirektiivi) 4 artikla 1 b ja 4 a kohta sekä 5 artikla 1 b ja 2 kohta\nUnionin tuomioistuimen tuomiot asioissa C‑251/95, SABEL v. Puma (EU:C:1997:528), C‑408/01, Adidas-Salomon ja Adidas Benelux (EU:C:2003:582), C‑252/07, Intel Corporation (EU:C:2008:655), C‑487/07, L’Oréal ym. (EU:C:2009:378), C‑323/09, Interflora ja Interflora British Unit (EU:C:2011:604), C‑603/14 P, El Corte Inglés v. SMHV (EU:C:2015:807), C‑317/10 P, Union Investment Privatfonds v. UniCredito Italiano (EU:C:2011:405), C‑234/06 P, Il Ponte Finanziaria v. SMHV (EU:C:2007:514) ja C‑65/12, Leidseplein Beheer ja de Vries (EU:C:2014:49) sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa T‑303/06 RENV ja T‑337/06 RENV, UniCredit v. SMHV - Union Investment Privatfonds (UNIWEB) (EU:T:2014:988)\nMarkkinaoikeus 11.6.2014 nro 401/14\nPatentti- ja rekisterihallitus on Oy Valioravinto Ab:n 11.5.2009 tekemästä hakemuksesta rekisteröinyt tavaramerkin nro 247045 Valioravinto 1960 (kuvio) tavaroille luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32.\nPatentti- ja rekisterihallitus on 24.1.2011 tekemällään päätöksellä hylännyt Valio Oy:n edellä mainitun tavaramerkin rekisteröintiä vastaan tekemän väitteen.\nPatentti- ja rekisterihallitus on perustellut päätöstään seuraavasti:\nVäitteentekijän vetoama yhteisön tavaramerkki nro 174359 VALIO on rekisteröity samoja ja samankaltaisia tavaroita varten luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32 kuin numerolla 247045 rekisteröity tavaramerkki Valioravinto 1960 (kuviomerkki). Väitteentekijän merkin ei kuitenkaan kokonaisuutena arvioiden voida katsoa olevan sekoitettavissa numerolla 247045 rekisteröityyn tavaramerkkiin. Väitteentekijän merkki VALIO sisältyy tavaramerkkiin Valioravinto 1960 kokonaisuudessaan. Sanan valio (=paras, huippu jne.) voidaan katsoa olevan erottamiskyvyltään heikko sana, joka sisältyy rekisteröityyn merkkiin yhdyssanan Valioravinto alkuosana, eikä merkkien kokonaisuutena arvioiden voida katsoa olevan sekoitettavissa keskenään huomioonottaen edellä mainitun lisäksi merkin kuviollisuuden ja sanan Valioravinto perässä olevan vuosiluvun 1960. Luokan 1 perusteella sekoitettavuus ei tule kyseeseen, koska kyseessä ei ole samat/samankaltaiset tavarat kuin mitä numerolla 247045 rekisteröity merkki kattaa.\nVäitteentekijän vetoama tavaramerkki nro 124262 VALIO on rekisteröity samoja ja samankaltaisia tavaroita varten luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32 kuin numerolla 247045 rekisteröity tavaramerkki Valioravinto 1960 (kuviomerkki). Väitteentekijän merkki ei kuitenkaan ole enää voimassa, eikä sen siten voida katsoa olevan sekoitettavissa numerolla 247045 rekisteröityyn tavaramerkkiin. Väitteentekijän yllämainittuun yhteisön tavaramerkkiin nro 174359 on kuitenkin merkitty senioriteetti perustuen tähän kansalliseen tavaramerkkiin.\nVäitteentekijän vetoama yhteisön tavaramerkki nro 8122641 Valio (kuviomerkki) on rekisteröity samoja ja samankaltaisia tavaroita varten luokissa 5, 29, 30 ja 32 kuin numerolla 247045 rekisteröity tavaramerkki Valioravinto 1960 (kuviomerkki). Väitteentekijän merkin ei kuitenkaan kokonaisuutena arvioiden voida katsoa olevan sekoitettavissa numerolla 247045 rekisteröityyn tavaramerkkiin. Merkit eroavat toisistaan foneettisesti, visuaalisesti ja merkityssisällöllisesti.\nVäitteentekijä on vedonnut laajalti tunnettujen merkkien luetteloon 15.12.2009 hyväksyttyyn merkkiinsä nro 2007025 VALIO, joka koskee tiettyjä luokan 29 (maito, maitotuotteet, juustot; ravintorasvat; marja- ja hedelmäkeitot) ja 32 (hedelmäjuomat ja tuorehedelmämehut) tavaroita. Vaikka väitteen kohteena oleva rekisteröinti on haettu aikaisemmin kuin väitteentekijän laajalti tunnettu tavaramerkki nro 2007025 on merkitty laajalti tunnettujen merkkien luetteloon, on laajalti tunnetun merkin hakemuksessa toimitetun näytön perusteella todettava, että se on tullut laajalti tunnetuksi tässä maassa jo ennen merkin Valioravinto 1960 hakemuksen jättämistä. Vaikka laajalti tunnettuudella sinänsä on vaikutusta sekoitettavuusarvioinnissa, merkkien voidaan katsoa eroavan riittävästi toisistaan. Laajalti tunnettu merkki nro 2007025 koskee osittain samoja ja samankaltaisia tavaroita kuin tavaramerkki nro 247045, ja vaikka laajalti tunnetun tavaramerkin suojan voidaan katsoa olevan pelkästään näitä tavaroita / luokkia laajemman, on merkkien välinen sekoitettavuus arvioitava vertailemalla merkkejä kokonaisuuksina. Merkkien voidaan katsoa eroavan niin paljon kokonaisuuksina toisistaan, etteivät ne ole sekoitettavissa toisiinsa, ja ettei numerolla 247045 rekisteröidyn Valioravinto 1960 -merkin käytön voida katsoa olevan väitteentekijän laajalti tunnetun merkin VALIO erottamiskyvyn ja maineen epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä.\nVäitteentekijä on lisäksi väitteessään vedonnut useisiin väitteen liitteessä mainittuihin VALIO -kuviomerkkeihin ja VALIO -yhdisteisiin sana- ja kuviomerkkeihin/hakemuksiin, jotka koskevat samoja ja samankaltaisia tavaroita kuin numerolla 247045 rekisteröity tavaramerkki. Väitteentekijän merkkien ei kuitenkaan kokonaisuutena arvioiden voida katsoa olevan sekoitettavissa numerolla 247045 rekisteröityyn merkkiin.\nPatentti- ja rekisterihallituksen soveltamat oikeusohjeet\nTavaramerkkilaki 14 § 1 momentti (996/1983) 6 kohta (996/1983) ja 9 kohta (56/2000) sekä 6 § 1 momentti (996/1983) ja 2 momentti (39/1993)\nValio Oy on valittanut päätöksestä Patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakuntaan. Asia on Patentti- ja rekisterihallituksen valitusasioiden käsittelystä annetun lain kumoamisesta annetun lain voimaanpanosta annetun lain 2 §:n nojalla siirtynyt markkinaoikeuden käsiteltäväksi.\nMarkkinaoikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt Valio Oy:n valituksen.\nAsian arvioinnin lähtökohdat\nOy Valioravinto Ab:lle on 11.5.2009 tehdyn hakemuksen perusteella rekisteröity tavaramerkki nro 247045 Valioravinto 1960 (kuvio). Valio Oy:llä on 1.4.1996 tehdyn hakemuksen perusteella rekisteröity yhteisön tavaramerkki nro 174359 VALIO, jolla on aiemmuus suomalaisesta rekisteröinnistä nro 124262 VALIO. Lisäksi Valio Oy:llä on 25.2.2009 tehdyn hakemuksen perusteella rekisteröity yhteisön tavaramerkki nro 8122641 Valio (kuvio), laajalti tunnettujen merkkien luetteloon 15.12.2009 hyväksytty merkki nro 2007025 VALIO sekä useita VALIO-kuviomerkkejä ja VALIO-yhdisteisiä sana- ja kuviomerkkejä.\nAsiassa on arvioitava, onko tavaramerkki Valioravinto 1960 (kuvio) sekoitettavissa edellä mainittuihin aikaisemmin rekisteröityihin Valio Oy:n tavaramerkkeihin tai yhdistetäänkö se laajalti tunnettuun merkkiin VALIO.\nTavaramerkkilain 14 §:n 1 momentin 6 ja 9 kohdan mukaan tavaramerkkiä ei saa rekisteröidä muun ohella, jos se on sekoitettavissa toisen tavaramerkkiin, joka on rekisteröity aikaisemman hakemuksen perusteella, tai toisen tunnusmerkkiin, joka on vakiinnutettu silloin, kun rekisteröintiä haetaan; tai jos se on sekoitettavissa 57 §:ssä tarkoitettuun yhteisön tavaramerkkiin, joka on rekisteröity aikaisemman hakemuksen perusteella.\nTunnusmerkkien katsotaan tavaramerkkilain 6 §:n 1 momentin mukaan olevan toisiinsa sekoitettavissa vain, jos ne tarkoittavat samoja tai samankaltaisia tavaralajeja. Pykälän 2 momentin mukaan tunnusmerkkien sekoitettavuuteen voidaan kuitenkin 1 momentin estämättä vedota sellaisen tunnusmerkin hyväksi, joka on laajalti tunnettu tässä maassa, jos toisen samankaltaisen tunnusmerkin käyttäminen ilman hyväksyttävää syytä merkitsisi aikaisemman merkin erottamiskyvyn ja maineen epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä taikka olisi haitaksi aikaisemman merkin erottamiskyvylle tai maineelle.\nEdellä mainittuja kansallisia säännöksiä tulkittaessa ja sovellettaessa on otettava huomioon muun ohessa jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 22.10.2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY tavaramerkkien sekaannusvaaran ja laajalti tunnetun tavaramerkin suojan arviointiin liittyvät säännökset ja niiden tulkintaa koskeva Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö.\nKorkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjapäätöksestä KHO 2011:4 ja siinä mainituista Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisuista ilmenevän oikeuskäytännön mukaan laajalti tunnetun tavaramerkin suoja tulee sovellettavaksi myös silloin, kun vastakkain olevat merkit koskevat samoja ja samankaltaisia tavaroita. Tällöin riittää, että merkkien samankaltaisuuden aste aiheuttaa sen, että kohdeyleisö yhdistää ne toisiinsa. Mikäli merkkien välillä on tällainen yhteys, tulee vielä arvioitavaksi, merkitsisikö myöhemmän merkin käyttäminen aikaisemman merkin erottamiskyvyn ja maineen epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä ilman hyväksyttävää syytä tai olisiko se haitaksi aikaisemman merkin erottamiskyvylle taikka maineelle.\nMerkki Valioravinto 1960 (kuvio) on rekisteröity tavaroille luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32. Väitteen perusteella esteeksi esitetty yhteisön tavaramerkki VALIO koskee myös luokkia 5, 29, 30, 31 ja 32 sekä yhteisön tavaramerkki Valio (kuvio) luokkia 5, 29, 30 ja 32. Näiden rekisteriin merkittyjen luokkien osalta merkit kattavat siten samoja ja samankaltaisia tavaroita. Patentti- ja rekisterihallituksen laajalti tunnettujen tavaramerkkien luetteloon hyväksytty merkki VALIO koskee luokan 29 tavaroita maito ja maitotuotteet, juustot; ravintorasvat; marja- ja hedelmäkeitot sekä luokan 32 tavaroita hedelmäjuomat ja tuorehedelmämehut ja tältä osin merkit kattavat samoja ja samankaltaisia tavaroita. Muut väitteessä luetellut VALIO-kuviomerkit ja VALIO-yhdisteiset sana ja -kuviomerkit kattavat samoja ja samankaltaisia tavaroita siltä osin kuin ne on rekisteröity luokkiin 5, 29, 30, 31 ja 32.\nValituksen kohteena oleva tavaramerkki koostuu yhdyssanasta Valioravinto, luvusta 1960 sekä kuvioelementistä. Merkin yhdyssana on muodostettu kieliopin sääntöjen mukaan niin, että yhdyssanan alkuosan sanan valio käsitetään käytössä olevana laatua ilmaisevana terminä määrittävän sanaa ravinto. Sana valioravinto ilmaisee näin muodostettuna, että nyt kyseessä olevat tavarat ovat laadullisesti parhaita ravintotuotteita. Merkkiin sisältyvän luvun ja kuvioelementin johdosta merkki kokonaisuutena arvioiden on kuitenkin erottamiskykyinen merkin tarkoittamille tavaroille.\nValio Oy:lle rekisteröity yhteisön tavaramerkki VALIO ja yhteisön tavaramerkin Valio (kuvio) sana Valio sekä laajalti tunnettu merkki VALIO sisältyvät kokonaisuudessaan merkkiin Valioravinto 1960 (kuvio). Tästä yhteisestä sanasta huolimatta merkit eroavat toisistaan varsin huomattavasti ulkoasultaan, lausuntatavaltaan ja merkityssisällöltään. Sana Valio ja merkit VALIO eivät säilytä moniosaisessa merkissä Valioravinto 1960 (kuvio) itsenäisen tunnusmerkin asemaa, vaan keskivertokuluttaja mieltää sanan valio tässä merkissä yhdyssanaan kuuluvana osana niin, että yhdyssana muodostaa merkityssisällöllisesti tavaroita kuvailevan kokonaisuuden. Tämä sana ei siten erotu merkkikokonaisuudesta niin, että pelkästään tämän yhteisen osan perusteella keskivertokuluttajat olettaisivat merkkien tuotteiden olevan peräisin samasta yrityksestä tai mahdollisesti taloudellisessa etuyhteydessä tai taloudellisesti keskenään sidoksissa olevista yrityksistä. Vaikka otetaan huomioon se, että sekoitettavuus on sitä suurempi, mitä erottamiskykyisempi ja tunnetumpi aikaisempi merkki on, se ei muuta merkeistä suomalaiselle keskivertokuluttajalle syntyvää erilaista kokonaisvaikutelmaa.\nEdellä mainitut seikat huomioon ottaen markkinaoikeus katsoo, ettei tavaramerkki nro 247045 Valioravinto 1960 (kuvio) ole tavaramerkkilain 6 §:n 1 momentin ja 14 §:n 1 momentin 6 ja 9 kohdan perusteella sekoitettavissa valittajan edellä mainittuihin aikaisempiin merkkeihin VALIO tai tämän sanan sisältäviin merkkeihin.\nLaajalti tunnetun merkin suoja\nLaajalti tunnettu merkki VALIO sisältyy kokonaisuudessaan tavaramerkkiin Valioravinto 1960 (kuvio). Mitä edellä sekoitettavuusarvioinnin osalta jo on todettu ja ottaen huomioon, että tavaramerkkiä on arvioitava kaikkien merkkiin sisältyvien elementtien muodostamana kokonaisuutena, on todettava, ettei sana Valio erotu merkistä nro 247045 Valioravinto 1960 (kuvio) siten, että keskivertokuluttajat sekoittaisivat tai yhdistäisivät merkin laajalti tunnettuun merkkiin VALIO. Näin ollen asiassa ei ole tarpeen arvioida enemmälti tavaramerkkilain 6 §:n 2 momentissa tarkoitetun laajalti tunnetun merkin suojan saamisen edellytyksiä.\nAsian ovat ratkaisseet markkinaoikeuden jäsenet Maarit Lindroos, Sirkku Seppälä ja Anna-Mari Porkkala-Hietala.\nValio Oy on valituksessaan vaatinut, että markkinaoikeuden sekä Patentti- ja rekisterihallituksen päätökset kumotaan ja asia palautetaan Patentti- ja rekisterihallitukselle väitteenalaisen rekisteröinnin poistamiseksi tavaramerkkirekisteristä.\nValio Oy on viitannut asiassa aikaisemmin esittämäänsä sekä lisäksi esittänyt muun ohella seuraavaa:\nValio Oy:n aikaisemmat tavaramerkkirekisteröinnit ja Valioravinto 1960 (kuvio) rekisteröinti kattavat samat tavarat luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32.\nAsiassa on kysymys siitä, että erottamiskykyinen tavaramerkki VALIO on sellaisenaan otettu osaksi toista tavaramerkkiä, johon on lisätty ainoastaan täysin erottamiskyvyttömiä osia. Sekoitettavuus ei voi poistua sillä, että erottamiskykyiseen tavaramerkkiin lisätään täysin kuvailevia osia. Lisäksi VALIO-merkin erottamiskyky on vahvistunut pitkään jatkuneen kaupallisen käytön seurauksena, minkä johdosta merkki on tullut laajalti tunnetuksi. VALIO-tavaramerkki on hyväksytty Patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämään laajalti tunnettujen merkkien luetteloon. Valioravinto 1960 (kuvio) merkki aiheuttaa mielleyhtymän Valio Oy:n laajalti tunnettuun merkkiin ja käyttää oikeudetta hyväksi sen mainetta ja vahingoittaa sen erottamiskykyä. Oy Valioravinto Ab:llä ei ole hyväksyttävää syytä merkin käyttämiseen.\nMerkki Valioravinto 1960 (kuvio) on merkin kuvioelementeistä huolimatta sekoitettavissa tavaramerkkiin VALIO. Merkin Valioravinto 1960 (kuvio) sisältämä sana ravinto on haettujen tavaraluokkien 5, 29, 30, 31 ja 32 kattamille tavaroille eli elintarvikkeille täysin erottamiskyvytön. Vuosiluku 1960 ilmoittaa tavaramerkkilain 13 §:n mukaisesti suoraan kyseiseen merkkiin liittyvää ajankohtaa eli se on myös kuvaileva.\nValio Oy on riippumatta siitä, onko sana valio Suomessa kuvaileva vai ei, saanut sanamerkin VALIO rekisteröidyksi samoille tavaroille, joille Oy Valioravinto Ab nyt hakee suojaa. Valio Oy on rekisteröinyt VALIO ‑merkin lisäksi useita VALIO-merkin yhdistelmiä, kuten VALIOJOGURTTI (208760), VALIO ARKI RAE (237585), VALIO LAKTOOSITON (226095), VALIO PIIMIS (253976), VALIO VANHANAJAN MAITO (253814), VALIO VIILIS (107331), VALIO EMMENTAL (137842) ja VALIO MARJAKUITU (249375). Kyse on VALIO-tuoteperheestä ja niin sanotusta sarjamerkistä, jonka suoja-ala on erittäin vahva. Oy Valioravinto Ab:n Valioravinto 1960 (kuvio) merkki samoille tavaroille sekoittuu Valio Oy:n VALIO-merkkiin ja sen yhdistelmämerkkeihin. Kaupallinen alkuperä hämärtyy kuluttajien mielessä, ja Oy Valioravinto Ab käyttää hyväksi Valio Oy:n vahvoille VALIO-merkeilleen luomaa goodwilliä.\nMerkkien vertailu tulee tehdä merkkien erottamiskykyisten osien eli merkkien VALIO ja VALIO+lehdykkäkuvio välillä. Koska aikaisemmin rekisteröity sanamerkki VALIO sisältyy kokonaisuudessaan myöhempään merkkiin, voidaan merkkien todeta olevan käytännössä identtiset eli sekoitettavissa toisiinsa. Pieni koristeellinen ja erottamiskyvyltään vähäinen lehdykkäkuvio Valioravinto 1960 (kuvio) merkin yhteydessä ei poista merkkien välistä sekoitettavuutta, sillä aikaisempi sanamerkki VALIO antaa laajimman mahdollisen tavaramerkkisuojan muihin VALIO-sanan sisältäviin merkkeihin nähden. Lisäksi tulee ottaa huomioon, että merkissä oleva vuosiluku 1960 on paitsi erottamiskyvytön, myös erittäin pienessä roolissa väitteen kohteena olevassa merkissä.\nUnionin tuomioistuin on asiassa C‑120/04, Thomson Life, antamassaan tuomiossa todennut, että yksittäistapauksessa aikaisempi tavaramerkki, jota kolmas osapuoli käyttää moniosaisessa merkissä, jossa on kyseisen kolmannen yrityksen nimi, säilyttää itsenäisen aseman tunnusmerkkinä moniosaisessa merkissä kuitenkaan olematta kyseisessä merkissä hallitsevassa asemassa. Lisäksi tuomion mukaan moniosaisesta merkistä saatava kokonaisvaikutelma voi johtaa siihen, että yleisö saattaa luulla, että kyseiset tavarat tai palvelut ovat peräisin vähintäänkin taloudellisesti keskenään sidoksissa olevista yrityksistä, missä tapauksessa on katsottava, että sekaannusvaara on olemassa.\nLisäksi ennakkopäätöksessä KKO 2004:49 (RENNIE) on todettu, että keskivertokuluttajalla on vain harvoin mahdollisuus verrata suoraan kahta eri tavaramerkkiä. Useimmiten hänen on turvauduttava epätäydelliseen muistikuvaan, joka hänellä tavaramerkeistä on. Vertaillessaan tavaramerkkejä RENNIE ja RENICHEW korkein oikeus katsoi, että RENICHEW tavaramerkin alkuosaa RENI oli pidettävä tunnusmerkin hallitsevana ja erottumiskykyisenä osana, kun taas CHEW voitiin ensisijaisesti mieltää tablettien käyttötapaa osoittavaksi, kuvailevaksi lisämääreeksi. Käsiteltävänä olevassa asiassa on kysymys vastaavanlaisesta tapauksesta sanan VALIO ollessa merkin Valioravinto 1960 (kuvio) hallitseva osa, kun taas sana ravinto viittaa merkin kuvailevaan lisämääreeseen.\nPatentti- ja rekisterihallitus ja markkinaoikeus ovat tavaramerkkilain 1 luvun 2 §:n vastaisesti vedonneet sanan valio kuvailevaan merkitykseen ja sillä perusteella katsoneet, ettei sekoitettavuutta merkkien välillä olisi. Vaikka valio-sana olisikin joskus tarkoittanut suomen kielessä jotain kuvailevaa, on Valio Oy vuosikymmenien kuluessa saavuttanut VALIO brändilleen vahvan ja näkyvän käytön kautta vakiintuneen tavaramerkin aseman Valio Oy:n valmistamien elintarvikkeiden tavaramerkkinä sekä saavuttanut tuolle tunnukselle laajalti tunnetun merkin aseman.\nSekä oikeuskäytännössä että -kirjallisuudessa on katsottu, että vakiinnuttamalla käytön kautta erottamiskyvyn saavuttaminen ja sitä kautta tavaramerkin rekisteröintiedellytysten täyttyminen luo merkin haltijalle yhtä vahvan tavaramerkkisuojan kuin alun perin erottamiskykyisen merkin haltijalla on. Tässä tapauksessa kyse on lisäksi laajalti tunnetusta merkistä ja sen nauttimasta vahvemmasta oikeussuojasta. Lisäksi koska merkki VALIO on hyväksytty rekisteriin sellaisenaan, se on otettava viran puolesta huomioon erottamiskykyisenä tavaramerkkinä.\nUnionin tuomioistuin on asiassa C‑251/95, SABEL, antamassaan tuomiossa vahvistanut, että sekaannusvaaraa arvioitaessa erityistä huomiota tulee kiinnittää merkin erottamiskykyisiin osiin (23 kohta). Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin on todennut asiassa T‑6/01, Matratzen, antamassaan tuomiossa, että kaksi merkkiä ovat samankaltaisia silloin, kun ne ainakin yhden relevantin osan osalta ovat osittain identtiset. Unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T‑22/04, Westlife, antamassa ratkaisussa on todettu, että se seikka, että tavaramerkki Westlife muodostuu yksinomaan aikaisemmasta merkistä West, johon on liitetty toinen sana, life, on osoitus näiden kahden tavaramerkin välisestä samankaltaisuudesta (40 kohta).\nVakiintuneen oikeuskäytännön mukaan merkit ovat sekoitettavissa, jos ne ovat erottamiskykyisiltä osiltaan samankaltaiset. Merkeissä olevat erottamiskyvyttömät osat eivät poista samankaltaisuutta. Analogisesti tilanne olisi sama, jos väitteen kohteena oleva merkki olisi VALIOMAITO tai VALIOJUUSTO. Sekaannusvaara on aivan ilmeinen.\nMikäli Oy Valioravinto Ab alkaisi valmistaa ja markkinoida Valioravinto 1960 (kuvio) merkillä tavaraluokkiin 5, 29, 30, 31 ja 32 kuuluvia elintarvikkeita, kuluttajat väistämättä erehtyisivät luulemaan, että kyseisten tuotteiden valmistajana on Valio Oy tai ainakin samaan konserniin kuuluva yhtiö. Oy Valioravinto Ab hyötyisi perusteettomasti Valio Oy:n nauttimasta maineesta ja goodwillistä laadukkaiden elintarvikkeiden valmistajana.\nOikeuskäytännössä sekaannusvaaran on katsottu olevan kyseessä silloin, kun yleisö saattaa erehtyä kyseisten tavaroiden tai palvelujen alkuperästä. Sekaannusvaara on olemassa, jos yleisö saattaa luulla, että kyseiset tavarat tai palvelut ovat peräisin samasta yrityksestä taikka mahdollisesti taloudellisessa etuyhteydessä tai taloudellisesti keskenään sidoksissa olevista yrityksistä. Tällainen tavaroiden alkuperän suhteen tapahtuva sekaantuminen on hyvin todennäköinen tavaramerkkien VALIO ja Valioravinto 1960 (kuvio) kohdalla. Koska vertailtavana olevat merkit käsittävät täysin samoja tavaroita luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32, vaikutelma tuotteiden samasta tai yhteisestä alkuperästä syntyy erittäin helposti.\nSekaannusvaaraa osaltaan vielä lisää merkissä Valioravinto 1960 (kuvio) oleva lehtikuvio. Valio Oy on uudistanut tuotepakkaustensa ulkoasun vuonna 2008, jolloin VALIO-merkkiä ruvettiin käyttämään lehtikuvion yhteydessä. Valio on rekisteröinyt lehtikuvion sekä yksinään (CTM nro 9976408) että yhdessä VALIO-merkin kanssa (nro 242664). Keskivertokuluttaja olettaa nähdessään väitteen kohteena olevan merkin, että kyseessä on Valio Oy:n uudistunut merkki.\nVALIO-tavaramerkki on kiistattomasti Suomessa laajalti tunnettu ja näin ollen sen tulee nauttia tavaramerkkilain 6 §:n 2 momentin mukaista laajempaa suojaa. Valioravinto 1960 (kuvio) tavaramerkin käyttö samanlaisten tavaroiden yhteydessä hyödyntää epäoikeutetusti VALIO-tavaramerkin erottamiskykyä ja mainetta. VALIO on tavaraluokkiin 5, 29, 30, 31 ja 32 kuuluvien tavaroiden eli elintarvikkeiden, ja erityisesti maitopohjaisten tuotteiden, johtava valmistaja Suomessa. Mikäli sanan VALIO käyttäminen sallitaan muille elintarvikevalmistajille edes osana tavaramerkkiä, kohdeyleisönä olevat suomalaiset kuluttajat liittävät mielissään merkit kiistatta toisiinsa ja väistämättä sekoittavat tuotteiden alkuperän ja valmistajan.\nPatentti- ja rekisterihallitus on valituksen johdosta antamassaan lausunnossa todennut, että valituksessa on lähinnä toistettu aikaisemmissa vaiheissa lausuttu. Valituksessa ei ole esitetty mitään sellaista, joka antaisi aiheen muuttaa valituksenalaista markkinaoikeuden päätöstä.\nOy Valioravinto Ab on valituksen johdosta antamassaan selityksessä asiassa aikaisemmin esittämänsä uudistaen vaatinut, että valitus hylätään ja markkinaoikeuden päätöksen lopputulos pysytetään. Oy Valioravinto Ab myy ja on myynyt ainoastaan luontaistuotteita. Tavaramerkit eroavat selvästi toisistaan foneettisesti, visuaalisesti ja merkityssisällöllisesti.\nValio Oy on Patentti- ja rekisterihallituksen lausunnon ja Oy Valioravinto Ab:n selityksen johdosta antamassaan vastaselityksessä esittänyt muun ohella seuraavaa:\nMarkkinaoikeus on päätöksessään sivuuttanut Valio Oy:n yksinoikeuden VALIO-sanamerkin käyttöön niissä tavaraluokissa, joille merkkiä Valioravinto 1960 (kuvio) on haettu rekisteröitäväksi. Markkinaoikeus on virheellisesti käsitellyt valio-sanaa tavallisena yleiskielen ilmaisuna ottamatta lainkaan kantaa siihen, että kyseessä on Valio Oy:n rekisteröimä tavaramerkki.\nValio Oy:llä on aikaisempien VALIO-tavaramerkkirekisteröintien perusteella vahva yksinoikeus tavaramerkkeihinsä. Tämä oikeus sillä on myös vakiintumisen kautta. VALIO-sanaa on jo yli 100 vuotta käytetty Suomessa erityisesti maitotuotteiden tavaramerkkinä, ja se on tämän intensiivisen käytön myötä vakiintunut ja laajalti tunnettu tavaramerkki elintarvikeluokissa.\nVALIO-sanan ei käsitteellisesti mielletä kuvailevan etenkään elintarvikeluokkiin kuuluvia tavaroita, vaan suomalainen keskivertokuluttaja tuntee ja mieltää VALIO-sanan yksinomaan kyseessä olevien elintarvikkeiden kaupallista alkuperää osoittavana laajalti tunnettuna tavaramerkkinä.\nMikäli korkein hallinto-oikeus hyväksyisi markkinaoikeuden ja Patentti- ja rekisterihallituksen linjan, jonka mukaan valio-sana käsitetään laatua ilmaisevana terminä luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32, tekisi se tosiasiallisesti Valio Oy:n VALIO-tavaramerkin nojalla nauttiman yksinoikeuden tyhjäksi. Tällainen tulkinta, jossa sivuutettaisiin sekä rekisteröimällä että vakiintuneisuuden nojalla erottamiskyvyn saaneen merkin suoja, merkitsisi myös poikkeamista tavaramerkkilain ja -direktiivin säännöksistä sekä vakiintuneesta oikeuskäytännöstä.\nMarkkinaoikeuden päätöksessä on katsottu merkin Valioravinto 1960 (kuvio) erottuvan VALIO-sanamerkistä muun ohella sillä perusteella, että merkki koostuu edellä mainitun valio-sanan lisäksi sanasta ravinto, lehdykkäkuviosta ja vuosiluvusta. Merkkien erottamiskykyisten osien vertailu kuitenkin johtaa siihen tulokseen, että sekaannusvaara on ilmeinen. Käsiteltäessä moniosaista tavaramerkkiä sekaannusvaaran arviointi tulee tehdä merkkien erottamiskykyisten osien välillä. Tämä tulkinta on vahvistettu unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T‑129/01, Alejandro v. OHMI - Anheuser Busch (BUDMEN), antamassa tuomiossa.\nMerkkien välistä sekoitettavuutta ei vähennä se, että väitteenalainen merkki on yhdyssana "valioravinto". Valio Oy on itse rekisteröinyt useita kaksiosaisia tavaramerkkejä saman kaavan mukaisesti. Valioravinto 1960 (kuvio) luo tavaramerkkinä vaikutelman siitä, että merkillä varustetut tuotteet kuuluvat Valio Oy:n merkkien kanssa samaan tuoteperheeseen tai ovat vähintäänkin peräisin samasta yrityksestä tai siihen taloudellisessa etuyhteydessä olevasta yrityksestä.\nSekaannusvaaraa lisää myös se seikka, että merkin Valioravinto 1960 (kuvio) loppuosa "ravinto" viittaa juuri siihen kategoriaan, jossa Valio Oy on Suomen tunnetuin ja arvostetuin yritys.\nLisäksi oikeuskirjallisuudessa ja -käytännössä on katsottu, että keskivertokuluttaja sanamerkkiä tunnistaessaan kiinnittää enemmän huomiota merkin alkuosaan. Tästäkin syystä kuluttajan tarkastellessa Valioravinto 1960 (kuvio) merkkiä huomio kiinnittyy ennen kaikkea merkin alkuosaan VALIO.\nSekaannuksen todennäköisyys on erityisen korkea sen johdosta, että molempien merkkien kattamat tuotteet ovat päivittäisiä kulutustavaroita, joiden osalta keskivertokuluttajan tarkkaavaisuus on matalalla tasolla. Tällaisia tuotteita myydään samoissa liikkeissä eli päivittäistavarakaupoissa. Kun otetaan huomioon, että merkille Valioravinto 1960 (kuvio) on haettu rekisteröintiä muun ohella luokassa 29, joka kattaa maitotuotteet, voidaan rekisteröinnin johdosta päätyä esimerkiksi tilanteeseen, jossa VALIO ja Valioravinto 1960 (kuvio) merkeillä varustettuja maitotuotteita myydään samalla hyllyllä. Tällöin sekaannusvaara on täysin ilmeinen.\nPatentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunta on 3.12.2012 antamassaan päätöksessä katsonut, että tavaramerkkirekisteröinti RAAKAVALIO nro 245182 oli kokonaisuutena arvioiden sekoitettavissa Valio Oy:n aikaisempiin VALIO sana- ja kuviomerkkirekisteröinteihin luokissa 31, 41 ja 43. Merkin Valioravinto 1960 (kuvio) osalta tulee päätyä samaan lopputulokseen. Näin on erityisesti siksi, että rekisteröinti kattaa Valio Oy:n ydinliiketoimintaan liittyvät elintarvikeluokat 29 ja 32, joiden osalta VALIO on laajalti tunnettu. RAAKAVALIO-ratkaisussa ei ollut kyse näistä luokista.\nOy Valioravinto Ab on esittänyt vastineessaan, että yhtiö myy ja on myynyt ainoastaan luontaistuotteita. Yhtiö on kuitenkin hakenut tavaramerkkiä muillekin tavaroille kuin luontaistuotteille luokassa 5. Tavaroiden vertailu tulee tehdä rekisteriin merkittyjen tavara- ja palveluluetteloiden samankaltaisuuden välillä.\nMikäli Oy Valioravinto Ab saisi yksinoikeuden nyt haettuun tavaramerkkiin ja kaikille rekisteröinnissä luetelluille tavaroille, se antaisi yhtiölle mahdollisuuden alkaa valmistaa ja markkinoida Valioravinto 1960 (kuvio) merkillä tavaraluokkiin 5, 29, 30, 31 ja 32 kuuluvia elintarvikkeita, mukaan lukien maitoa, jolloin kuluttajat väistämättä erehtyisivät luulemaan, että kyseisten tuotteiden valmistajana on Valio Oy tai ainakin samaan konserniin kuuluva yhtiö. Valioravinto hyötyisi perusteettomasti Valio Oy:n nauttimasta maineesta ja goodwillistä laadukkaiden elintarvikkeiden valmistajana ja samalla VALIO-merkin erottamiskyvylle aiheutuisi huomattavaa haittaa, koska sen kyky yksilöidä tarkoittamansa tavarat heikentyisi.\nKorkein hallinto-oikeus kumoaa markkinaoikeuden sekä Patentti- ja rekisterihallituksen päätökset ja palauttaa asian Patentti- ja rekisterihallitukselle tavaramerkin nro 247045 Valioravinto 1960 (kuvio) kumoamista varten.\nOy Valioravinto Ab:lle on 11.5.2009 tehdyn hakemuksen perusteella rekisteröity tavaramerkki nro 247045 Valioravinto 1960 (kuvio).\nValio Oy:llä on 1.4.1996 tehdyn hakemuksen perusteella rekisteröity yhteisön tavaramerkki nro 174359 VALIO, jolla on aiemmuus kansallisesta rekisteröinnistä nro 124262 VALIO. Lisäksi Valio Oy:llä on 25.2.2009 tehdyn hakemuksen perusteella rekisteröity yhteisön tavaramerkki nro 8122641 Valio (kuvio), laajalti tunnettujen merkkien luetteloon 15.12.2009 hyväksytty merkki nro 2007025 VALIO sekä useita VALIO-kuviomerkkejä ja VALIO-yhdisteisiä sana- ja kuviomerkkejä.\nAsiassa on ratkaistava, onko tavaramerkin Valioravinto 1960 (kuvio) ja edellä mainittujen aikaisemmin rekisteröityjen VALIO-tavaramerkkien välillä sekaannusvaara. Mikäli sekaannusvaaraa ei ole, asiassa on lisäksi ratkaistava, onko Valioravinto 1960 (kuvio) tavaramerkin rekisteröinnille kuitenkin ollut este laajalti tunnetun tavaramerkin nro 2007025 VALIO laajaan tunnettuuteen perustuvan suojan vuoksi.\n2. Sovellettavat oikeusohjeet ja oikeuskäytäntö\n2.1 Kansallinen lainsäädäntö\nAsiassa sovellettavat tavaramerkkilain 6 §:n 1 momentin (996/1983) ja 2 momentin (39/1993) sekä 14 §:n 1 momentin 6 kohdan (996/1983) ja 9 kohdan (56/2000) säännösten sisältö ilmenee markkinaoikeuden päätöksen perustelujen selostuksesta edellä.\nMainittuja säännöksiä on 1.9.2016 voimaan tulleella tavaramerkkilain muutoksella 616/2016 muutettu seuraavasti:\nTavaramerkkilain 6 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaan yksinoikeus tavaramerkkiin sisältää sanotussa laissa säädetyin poikkeuksin, joista nyt ei ole kysymys, ettei muu kuin tavaramerkin haltija saa ilman tämän suostumusta käyttää elinkeinotoiminnassaan tavaroittensa tunnuksena merkkiä, joka sen vuoksi, että se on sama tai samankaltainen kuin samoja tai samankaltaisia tavaroita varten suojattu tavaramerkki, aiheuttaa yleisön keskuudessa sekaannusvaaran, joka sisältää myös vaaran merkin ja tavaramerkin välisestä mielleyhtymästä.\nTavaramerkkilain 6 §:n 2 momentin mukaan jos tavaramerkki on Suomessa laajalti tunnettu ja merkin aiheeton käyttö merkitsee tavaramerkin erottamiskyvyn tai maineen epäoikeutettua hyväksi käyttämistä taikka on haitaksi tavaramerkin erottamiskyvylle tai maineelle, kukaan muu kuin se, jolla on yksinoikeus tavaramerkkiin, ei saa ilman tämän suostumusta käyttää elinkeinotoiminnassa merkkiä, joka on sama tai samankaltainen kuin laajalti tunnettu tavaramerkki, vaikka tavarat, joita varten merkki on, eivät ole samoja tai samankaltaisia kuin ne, joita varten laajalti tunnettu tavaramerkki on suojattu.\nTavaramerkkilain 14 §:n 1 momentin 7 kohdan mukaan tavaramerkkiä ei rekisteröidä, jos aiemman tavaramerkin haltijalla on yksinoikeus merkin käyttämiseen tavaroiden tunnuksena elinkeinotoiminnassa. Pykälän 2 momentin 1 kohdan mukaan pykälän 1 momentin 7 kohdassa aiemmalla tavaramerkillä tarkoitetaan kansallista tavaramerkkiä, joka on rekisteröity aiemman hakemuksen perusteella tai jolla on muuten aiempi etuoikeus kuin tavaramerkin hakijalla sekä 3 kohdan mukaan 57 §:ssä tarkoitettua yhteisön tavaramerkkiä, joka on rekisteröity tavaramerkkihakemusta aikaisemman hakemuksen perusteella, tai jolla on 57 §:ssä mainitun neuvoston asetuksen 34 tai 35 artiklan mukainen aiemmuus Suomesta.\nHallituksen esityksestä tavaramerkkilain edellä mainituksi muuttamiseksi (HE 24/2016 vp) ilmenee, että muutos on tehty tavaramerkkilain 1 luvun pykälien muuttamiseksi vastaamaan nykyistä paremmin tavaramerkkidirektiiviä ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä.\nTavaramerkkilain uudessa 6 §:ssä säädetään pykälää koskevien yksityiskohtaisten perustelujen mukaan rekisteröinnillä tai vakiinnuttamalla saadun yksinoikeuden sisällöstä. Pykälä vastaa tavaramerkkidirektiivin 5 artiklaa sekä sisällöltään että rakenteeltaan. Pykälän 1 momentin mukaan muu kuin tavaramerkin haltija ei saa ilman hänen suostumustaan käyttää elinkeinotoiminnassa tavaroittensa tunnuksena merkkiä, joka sen vuoksi, että se on sama tai samankaltainen kuin samoja tai samankaltaisia tavaroita varten suojattu tavaramerkki, aiheuttaa yleisön keskuudessa sekaannusvaaran, joka sisältää myös vaaran mielleyhtymästä. Vaara mielleyhtymästä ei ole vaihtoehto sekaannusvaaran käsitteelle, vaan sillä on tarkoitus täsmentää jälkimmäisen käsitteen ulottuvuutta. Säännöstä ei siis voida soveltaa tilanteessa, jossa yleisön keskuudessa ei ole sekaannusvaaraa (C‑251/95 Sabel, tuomio 11.11.1997, Kok. 1997, I-6297, 18 kohta). Pykälässä käytetään tavaramerkkidirektiivin mukaista käsitettä sekaannusvaara käsitteen sekoitettavuus sijasta. Käsitteen vaihtaminen ei muuta oikeustilaa.\nEdelleen hallituksen esityksen mukaan 6 §:n 2 momentissa säädetään laajalti tunnetuille tavaramerkeille annettavasta suojasta. Tavaramerkkidirektiivin 5 artiklan 2 kohta sisältää tyhjentävän listan edellytyksistä tällaiselle suojalle. Tavaramerkinhaltijan olisi näytettävä, että tavaramerkki on laajalti tunnettu tässä maassa, että loukkaajalla ei ole käyttöön hänen suostumustaan, ja että merkin aiheeton käyttö merkitsee tavaramerkin erottamiskyvyn tai maineen epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä taikka on niille haitaksi. Momentin sanamuoto vastaisi tavaramerkkidirektiiviä, jonka tulkinta on varsin vakiintunut (mm. C‑292/00 Davidoff, C‑408/01 Adidas-Salomon ja C‑252/07 Intel).\nHallituksen esityksen mukaan sekaannusvaara ei ole laajalti tunnetuille merkeille annettavan suojan edellytys. Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut riittäväksi, että samankaltaisuuden aste merkin ja laajalti tunnetun tavaramerkin välillä aiheuttaa sen, että kohdeyleisö yhdistää merkin ja tavaramerkin toisiinsa (C‑487/07 L'Oréal, tuomio 18.6.2009, Kok. 2009, s. I-5185, 36 kohta).\nSanotun hallituksen esityksen yksityiskohtaisten perustelujen mukaan 14 §:ään on tehty 1 lukuun tehdyistä muutoksista sekä oikeuskäytännöstä johtuvat tarpeelliset muutokset. Lisäksi sen rakennetta on paikoin selkeytetty ja sanamuotoon tehty vähäisiä tarkennuksia. Pykälän 1 momenttiin on lisätty uusi 7 kohta, joka viittaa suojan sisältöä koskevaan pykälään. Säännös vasta uuden 1 luvun säännöksiä suojan sisällöstä ja tavaramerkeille annettavasta eritasoisesta suojasta. Pykälän 2 momentissa 7 kohdan säännöstä on tarkennettu määrittelemällä, mihin oikeuksiin käsitteellä aiempi tavaramerkki viitataan. Pykälän 2 momentti sisällyttää 1 momentin 7 kohtaan kansallisten tavaramerkkioikeuksien lisäksi muun ohella yhteisön tavaramerkit. Pykälässä viitataan tavaramerkkien sekoitettavuuden sijasta johdonmukaisesti sekaannusvaaraan. Tämä aiheuttaa sanamuodon muutoksia useissa kohdissa, mutta ei muuta vallitsevaa oikeustilaa.\nKuten edellä olevasta, tavaramerkkilain 1.9.2016 voimaan tullutta muutosta (616/2016) koskevasta selvityksestä ilmenee, vastaa lainmuutos jo ennen sen voimaantuloa vallinnutta tulkintaa aikaisemman oikeusperusteen ja sekoitettavuuden tai sekaannusvaaran merkityksestä tavaramerkin rekisteröintiedellytysten arvioinnissa.\nTavaramerkkilain 21 §:n 1 momentin mukaan väitteen jälkeen rekisteriviranomainen kumoaa rekisteröinnin siltä osin kuin on olemassa este rekisteröinnille.\nSäännösten tulkinnassa on otettava huomioon myös jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämistä koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY (tavaramerkkidirektiivi) vastaavat säännökset sekä niiden tulkintaa koskeva unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö.\nTavaramerkkidirektiivin johdanto-osan 11 perustelukappaleen mukaan rekisteröidyn tavaramerkin antaman suojan tarkoituksena on erityisesti taata, että tavaramerkki osoittaa alkuperän. Tämän suojan olisi oltava ehdoton, jos tavaramerkki ja merkki ovat samat kuin tavarat tai palvelut. Suojaa olisi annettava myös, jos tavaramerkki ja merkki ovat samankaltaiset kuin tavarat ja palvelut.\nTavaramerkkidirektiivin 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan tavaramerkkiä ei saa rekisteröidä jos sen vuoksi, että se on sama tai samankaltainen kuin aikaisempi, samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten oleva tavaramerkki, yleisön keskuudessa on sekaannusvaara, joka sisältää vaaran tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välisestä mielleyhtymästä.\nJäsenvaltio voi 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan lisäksi säätää, että tavaramerkkiä ei saa rekisteröidä, mikäli se on sama tai samankaltainen kuin 2 kohdan mukaan aikaisempi kansallinen tavaramerkki ja se rekisteröitäisiin sellaisia tavaroita tai palveluja varten, jotka eivät ole samankaltaisia kuin tavarat tai palvelut, joita varten aikaisempi tavaramerkki on rekisteröity, milloin aikaisempi tavaramerkki on kyseisessä jäsenvaltiossa laajalti tunnettu ja myöhemmän tavaramerkin aiheeton käyttö merkitsisi aikaisemman tavaramerkin erottuvuuden tai maineen epäoikeutettua hyväksi käyttämistä taikka olisi haitaksi aikaisemman tavaramerkin erottuvuudelle tai maineelle.\nDirektiivin 5 artiklan 1 kohdan b alakohta sisältää vastaavat säännökset tavaramerkin haltijan oikeudesta kieltää muita ilman hänen suostumustaan käyttämästä sekaannusvaaraa aiheuttavaa merkkiä ja 2 kohta jäsenvaltion oikeudesta säätää laajalti tunnetun tavaramerkin vahvemmasta suojasta.\n2.3 Unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä\nUnionin tuomioistuin on asiassa C‑251/95, SABEL v. Puma, antamassaan tuomiossa (EU:C:1997:528) todennut, että asiassa tulkinnan kohteena olleen jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 21 joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/104/ETY 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, mikä vastaa tavaramerkkidirektiivin 2008/95/EY 4 artiklaa, ei voida soveltaa, jos yleisön keskuudessa ei ole sekaannusvaaraa. Sekaannusvaaraa on arvioitava kokonaisuutena ja huomioon on otettava kaikki tekijät, jotka ovat merkityksellisiä kyseisessä yksittäistapauksessa. Kyseisten tavaramerkkien ulkoasun, lausuntatavan tai merkityssisällön samankaltaisuutta tutkittaessa tämän kokonaisarvioinnin on perustuttava tavaramerkeistä syntyvään kokonaisvaikutelmaan, ja huomioon on otettava erityisesti tavaramerkkien erottavat ja hallitsevat osat. Sillä, miten tämän tyyppisten tavaroiden tai palvelujen keskivertokuluttaja ymmärtää tavaramerkit, on ratkaiseva merkitys sekaannusvaaran kokonaisarvioinnissa. Yleensä keskivertokuluttaja käsittää tavaramerkin kokonaisuutena eikä ryhdy tutkimaan merkin erilaisia yksityiskohtia (tuomion 22 ja 23 kohta).\nAsiassa C‑408/01, Adidas-Salomon ja Adidas Benelux, annetun tuomion (EU:C:2003:582) mukaan mainitun direktiivin 89/104/ETY 5 artiklan 2 kohdassa annettu suoja, mikä vastaa direktiivin 2008/95/EY 5 artiklan suojaa, ei edellytä sen selvittämistä, että laajalti tunnettu tavaramerkki ja kyseinen merkki ovat siinä määrin keskenään samankaltaisia, että kohdeyleisön keskuudessa on sekaannusvaara näiden välillä. Riittää, että samankaltaisuuden aste merkin ja laajalti tunnetun tavaramerkin välillä aiheuttaa sen, että kohdeyleisö yhdistää merkin ja tavaramerkin toisiinsa (tuomion 31 kohta).\nUnionin tuomioistuimen asiassa C‑252/07, Intel Corporation, antaman tuomion (EU:C:2008:655) mukaan se seikka, että myöhempi tavaramerkki herättää tavanomaisesti valistuneiden sekä kohtuullisen tarkkaavaisten ja huolellisten keskivertokuluttajien keskuudessa mielikuvan aikaisemmasta laajalti tunnetusta tavaramerkistä, vastaa edellä mainitussa asiassa Adidas-Salomon ja Adidas Benelux annetussa tuomiossa tarkoitetun yhteyden olemassaoloa kyseisten tavaramerkkien välillä.\nMikäli direktiivin 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa mainittuja haittoja aiheutuu, ne ovat seurausta aikaisemman ja myöhemmän tavaramerkin tietynlaisesta samankaltaisuudesta, minkä vuoksi kohdeyleisö liittää nämä kaksi tavaramerkkiä yhteen, eli yhdistää ne toisiinsa, vaikkei se sekoitakaan niitä toisiinsa.\nMitä välittömämpi ja vahvempi myöhemmän tavaramerkin herättämä mielikuva aikaisemmasta tavaramerkistä on, sitä suurempi on vaara siitä, että myöhemmän tavaramerkin käyttö tällä hetkellä tai tulevaisuudessa merkitsee aikaisemman tavaramerkin erottamiskyvyn tai maineen epäoikeutettua hyväksikäyttöä taikka on niille haitaksi.\nMitä erottamiskykyisempi ja maineikkaampi aikaisempi tavaramerkki on, sitä helpommin sille on katsottava aiheutuvan haittaa.\nYhteys kyseisten tavaramerkkien välillä ei vapauta aikaisemman tavaramerkin haltijaa esittämästä näyttöä tavaramerkilleen aiheutuneesta, direktiivin 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta tosiasiallisesta ja aktuaalisesta haitasta tai tällaisen haitan vakavasta vaarasta tulevaisuudessa (tuomion 63, 66, 67, 69 ja 71 kohta).\nUnionin tuomioistuimen asiassa C‑487/07, L’Oréal ym., antaman tuomion (EU:C:2009:378), jossa olennaisin osin oli kysymys direktiivin 2008/95/EY 5 artiklaa vastaavan säännöksen soveltamisesta, mukaan yleisön mieltämä yhteys on välttämätön edellytys, mutta ei sellaisenaan riitä sen toteamiseksi, että on kyse haitoista, joilta säännöksellä on tarkoitus suojella laajalti tunnettuja tavaramerkkejä.\nNämä haitat ovat ensiksi tavaramerkin erottamiskyvylle aiheutuva haitta, toiseksi tämän tavaramerkin maineelle aiheutuva haitta ja kolmanneksi mainitun tavaramerkin erottamiskyvyn tai maineen epäoikeutettu hyväksi käyttäminen.\nTavaramerkin erottamiskyvylle aiheutuva haitta, jota kutsutaan myös "vesittymiseksi" tai "hämärtymiseksi", aiheutuu, kun tavaramerkin kyky yksilöidä se, että tavarat tai palvelut, joita varten se on rekisteröity, heikentyy sen vuoksi, että kolmannen toimesta tapahtuva samanlaisen tai samankaltaisen merkin käyttö on johtanut tavaramerkin identiteetin ja sillä yleisön keskuudessa olevan vaikutuksen häviämiseen. Näin on etenkin silloin, kun tavaramerkki ei enää aikaisemmalla tavalla herätä välitöntä mielikuvaa niistä tavaroista tai palveluista, joita varten se on rekisteröity.\nTavaramerkin erottamiskyvyn tai maineen epäoikeudenmukainen hyväksi käyttäminen, joista käytetään myös nimityksiä "parasitismi" ja "free-riding", ei liity tavaramerkille aiheutettuun vahinkoon vaan hyötyyn, jonka kolmas on saanut samanlaisen tai samankaltaisen merkin käytöllä. Käsite kattaa myös tapaukset, joissa tavaramerkin herättämä mielikuva tai sen heijastamat ominaisuudet siirtyvät samanlaisella tai samankaltaisella merkillä varustettuihin tavaroihin sillä tavoin, että tunnettua tavaramerkkiä käytetään selvästi hyväksi.\nYksikin näistä kolmesta haitasta riittää, jotta direktiivin 5 artiklan 2 kohtaa voidaan soveltaa (tuomion 37–39, 41 ja 42 kohta).\nUnionin tuomioistuimen asiassa C‑323/09, Interflora ja Interflora British Unit, antaman tuomion (EU:C:2011:604) mukaan käsite "tavaramerkin erottamiskyvyn tai maineen epäoikeutetusta hyväksi käyttämisestä", josta käytetään myös muun muassa nimitystä "vapaamatkustus", ei liity tavaramerkille aiheutettuun vahinkoon vaan hyötyyn, jonka kolmas on saanut samanlaisen tai samankaltaisen merkin käytöllä. Käsite kattaa myös tapaukset, joissa tavaramerkin herättämä mielikuva tai sen kuvastamat ominaisuudet siirtyvät samanlaisella tai samankaltaisella merkillä varustettuihin tavaroihin sillä tavoin, että tunnettua tavaramerkkiä käytetään sen vanavedessä selvästi hyväksi (tuomion 74 kohta).\nUnionin tuomioistuin on asiassa C‑603/14 P, El Corte Inglés v. SMHV, antamassaan tuomiossa (EU:C:2015:807), jossa oli kysymys yhteisön tavaramerkin rekisteröinnistä yhteisön tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 mukaisesti, arvioinut haetulta merkiltä ja laajalti tunnetulta estemerkiltä edellytettyä samankaltaisuuden astetta. Unionin tuomioistuin on tuomiossaan todennut, että merkkien samankaltaisuus saa kohdeyleisön yhdistämään merkit toisiinsa eli liittämään ne yhteen, eikä kohdeyleisön siis ole tarpeen sekoittaa merkkejä toisiinsa. Laajalti tunnetun tavaramerkin suojaa koskevaa sääntelyä sovelletaan, vaikka riidanalaisten merkkien samankaltaisuuden aste olisi vähäisempi.\nUnionin tuomioistuin totesi unionin yleisen tuomioistuimen tehneen oikeudellisen virheen, kun se ei ollut tutkinut, oliko riidanalaisten merkkien merkityssisältöjen samankaltaisuuden aste, vaikkakin se oli vähäinen, riittävä, jotta kohdeyleisö liittää kyseiset merkit yhteen tavaramerkkiasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla muiden merkityksellisten tekijöiden, kuten aikaisemman tavaramerkin yleisen tunnettuuden tai maineen vuoksi. Edelleen tuomioistuin totesi, ettei tavaramerkkiasetuksen 8 artiklan 5 kohdan loukkauksilta edellytetä, että yhdistäminen, jonka kuluttajat riidanalaisten merkkien välillä suorittavat, on välitöntä (tuomion 42, 47, 48 ja 50 kohta).\n2.4 Sekaannusvaaran arviointi\nKuten Patentti- ja rekisterihallitus ja markkinaoikeus ovat asian käsittelyn aikaisemmissa vaiheissa todenneet, koskevat Valioravinto 1960 (kuvio) ja Valio Oy:n väitteessä luetellut VALIO-tavaramerkit samoja tai samankaltaisia tavaroita luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32 siten kuin tavaramerkkilain 6 §:n 1 momentissa tarkoitetaan. Tätä seikkaa voidaan osapuolten aikaisemmissa käsittelyvaiheissa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa esittämän perusteella pitää riidattomana.\nTavarayhteyden osalta korkein hallinto-oikeus toteaa, että vastoin Oy Valioravinto Ab:n esittämää käsitystä tavaramerkin rekisteröinnin edellytyksiä arvioitaessa tavaroiden vertailussa merkitystä ei ole tosiasiassa tarjottavilla tavaroilla, vaan tavaraluetteloissa mainituilla tavaroilla. Nyt esillä olevassa asiassa tavaroiden vertailussa huomioon otettavia tavaramerkin Valioravinto 1960 (kuvio) kattamia tavaroita ovat siten kaikki ne tavarat, joita varten kyseinen merkki on rekisteröity.\nKoska kysymyksessä olevien merkkien kattamat tavarat ovat päivittäistavaroita, kohdeyleisö koostuu näiden tavaroiden tavanomaisen valistuneista sekä kohtuullisen tarkkaavaisista ja huolellisista keskivertokuluttajista. Tällaisen keskivertokuluttajan tarkkaavaisuusastetta ei voida pitää korkeana. Se, että Valioravinto 1960 (kuvio) merkki kattaa luokassa 5 myös muun ohella farmaseuttiset ja eläinlääkintätuotteet, ei anna aihetta arvioida merkkien kattamien tavaroiden keskivertokuluttajan tarkkaavaisuusastetta kokonaisuutena toisin.\nValio Oy on esittänyt, että VALIO-merkin erottamiskyky on vahvistunut pitkään jatkuneen kaupallisen käytön seurauksena, minkä johdosta merkki on tullut laajalti tunnetuksi.\nPatentti- ja rekisterihallituksen laajalti tunnettujen tavaramerkkien luetteloon hyväksytty merkki nro 2007025 VALIO koskee luokan 29 tavaroita maito ja maitotuotteet, juustot; ravintorasvat; marja- ja hedelmäkeitot sekä luokan 32 tavaroita hedelmäjuomat ja tuorehedelmämehut.\nKorkein hallinto-oikeus katsoo, että VALIO on tavaramerkkilain 6 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla laajalti tunnettu tavaramerkki Suomessa. Markkinaoikeuden toteamalla tavalla sekaannusvaara on sitä suurempi, mitä tunnetumpi ja erottamiskykyisempi aikaisempi merkki on.\nValio Oy on lisäksi esittänyt rekisteröineensä useita VALIO-merkin yhdistelmiä, kuten esimerkiksi tavaramerkin nro 208760 VALIOJOGURTTI. Yhtiön mukaan kysymys on VALIO-tuoteperheestä ja niin sanotusta tavaramerkkisarjasta tai -perheestä, jonka suoja-ala on erittäin vahva.\nUnionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan, kun väite perustuu sellaisten useiden tavaramerkkien olemassaoloon, joiden voidaan niiden yhteisten piirteiden perusteella katsoa kuuluvan samaan tavaramerkkiperheeseen tai -sarjaan, sekaannusvaara aiheutuu siitä, että kuluttaja voi erehtyä rekisteröitäväksi haetulla tavaramerkillä varustettujen tavaroiden alkuperästä ja katsoa virheellisesti, että se kuuluu tähän tavaramerkkiperheeseen tai -sarjaan (tuomio C‑317/10 P, Union Investment Privatfonds v. UniCredito Italiano, EU:C:2011:405, tuomion 53 ja 54 kohta).\nTavaramerkkiperheen tai -sarjan olemassaolon edellytyksenä on yhtäältä se, että tällaisen tavaramerkkiperheen tai -sarjan muodostavia tavaramerkkejä on riittävä määrä, ja toisaalta se, että tällaiseen tavaramerkkiperheeseen tai -sarjaan kuuluvat aikaisemmat tavaramerkit ovat jo markkinoilla (tuomio C‑234/06 P, Il Ponte Finanziaria v. SMHV, EU:C:2007:514, tuomion 64 ja 65 kohta sekä yhdistetyt asiat T‑303/06 RENV ja T‑337/06 RENV, UniCredit v. SMHV - Union Investment Privatfonds (UNIWEB), EU:T:2014:988, tuomion 58 kohta).\nValituksen kohteena oleva tavaramerkki koostuu yhdyssanasta Valioravinto, luvusta 1960 sekä kuvioelementistä. Merkin yhdyssanan alkuosan sanan Valio voidaan katsoa määrittävän yhdyssanan loppuosan sanaa ravinto. Sana Valioravinto ilmaisee näin muodostettuna, että kysymyksessä olevat tavarat ovat erityisen hyviä ravintotuotteita. VALIO-tavaramerkien laaja tunnettuus huomioon ottaen on todennäköistä, että Valioravinto 1960 (kuvio) merkissä kuluttajien huomio kiinnittyy merkkien alkuosassa olevaan sanaan Valio. Sitä vastoin Valioravinto 1960 (kuvio) merkin sanaa ravinto on pidettävä heikosti erottamiskykyisenä merkin kattamille tavaroille, ja vuosiluku 1960 on ylämääreenä ja petiitillä kirjoitettuna merkissä vähäisessä asemassa. Myöskään merkkiin liitetty lehtikuvio ei ole erityisen omaperäinen tai erottamiskykyinen. Merkin Valioravinto 1960 (kuvio) erottamiskykyisenä osana on siten pidettävä sen alkuosassa olevaa sanaa Valio.\nVäitteen perusteella esteeksi esitettyjen merkkien sana Valio sisältyy sellaisenaan Valioravinto 1960 (kuvio) merkkiin. Korkein hallinto-oikeus katsoo, toisin kuin markkinaoikeus, että sanan Valio on katsottava säilyttävän moniosaisessa merkissä Valioravinto 1960 (kuvio) itsenäisen tunnusmerkin aseman. Sanan Valio on katsottava erottuvan merkkikokonaisuudesta Valioravinto 1960 (kuvio) ja merkkien on siten katsottava olevan tältä osin ulkoasultaan ja lausuntatavaltaan samankaltaisia.\nValioravinto 1960 (kuvio) merkillä voidaan katsoa olevan merkityssisältö, joka puuttuu pelkästään VALIO sanan sisältäviltä VALIO-tavaramerkeiltä. Tämä merkityssisältö, joka viittaa erityisen hyvään ravintoon, ei kuitenkaan ole itsessään erityisen erottamiskykyinen merkin kattamille tavaroille.\nMerkit eroavat toisistaan Valioravinto 1960 (kuvio) merkin loppuosassa olevan sanan ravinto osalta. Saadun selvityksen perusteella kuitenkin myös Valio Oy on rekisteröinyt ja saattanut markkinoille useita VALIO-merkin ja jotakin elintarviketta kuvaavan sanan muodostamia merkkiyhdistelmiä, kuten tavaramerkin nro 208760 VALIOJOGURTTI, nro 253976 VALIO PIIMIS, nro 107331 VALIO VIILIS ja nro 249375 VALIO MARJAKUITU, joiden voidaan katsoa muodostavan yhdessä tavaramerkkiperheen tai -sarjan. Tämä seikka on unionin tuomioistuimen edellä mainitussa tuomiossa C‑317/10 P, Union Investment Privatfonds v. UniCredito Italiano, todetulla tavalla otettava huomioon sekaannusvaaraa arvioitaessa.\nKun otetaan huomioon Valioravinto 1960 (kuvio) merkin ja tavaramerkin VALIO samankaltaisuus yhteisen osan Valio osalta, merkkien välinen tavarayhteys sekä VALIO-merkin kuuluminen tavaramerkkiperheeseen tai -sarjaan, korkein hallinto-oikeus katsoo, että keskivertokuluttajat voivat olettaa merkkien kattamien tavaroiden olevan peräisin samasta yrityksestä tai mahdollisesti taloudellisessa etuyhteydessä tai taloudellisesti keskenään sidoksissa olevista yrityksistä. Tämä pätee erityisesti luokan 29 tavaroiden maito ja maitotuotteet, juustot; ravintorasvat; marja- ja hedelmäkeitot sekä luokan 32 tavaroiden hedelmäjuomat ja tuorehedelmämehut osalta, joita varten VALIO-tavaramerkki on merkitty Patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämään laajalti tunnettujen merkkien luetteloon ja joiden osalta VALIO-tavaramerkillä on erityisen vahva asema markkinoilla.\nEdellä lausutun perusteella korkein hallinto-oikeus katsoo, toisin kuin markkinaoikeus, että merkin Valioravinto 1960 (kuvio) ja Valio Oy:n aikaisemman tavaramerkin VALIO välillä on sekaannusvaara luokan 29 tavaroiden maito ja maitotuotteet, juustot; ravintorasvat; marja- ja hedelmäkeitot sekä luokan 32 tavaroiden hedelmäjuomat ja tuorehedelmämehut osalta.\nKun otetaan huomioon, että merkit kattavat lisäksi muitakin tavaroita luokissa 5, 29, 30, 31 ja 32, asiassa on vielä arvioitava, täyttyvätkö tavaramerkkilain 6 §:n 2 momentissa tarkoitetut laajalti tunnetun merkin suojan saamisen edellytykset näiltä osin.\n2.5 Tavaramerkkien välinen yhteys\nLaajalti tunnetun tavaramerkin vahvennetun suojan soveltaminen ei edellytä, että sen ja kolmannen käyttämän merkin välillä olisi sekaannusvaara, vaan riittävää on, että samankaltaisuuden aste merkin ja laajalti tunnetun tavaramerkin välillä aiheuttaa sen, että kohdeyleisö yhdistää merkin ja tavaramerkin toisiinsa (ks. tuomio C‑252/07, Intel Corporation, tuomion 58 kohta, tuomio C‑487/07, L'Oréal ym., tuomion 36 kohta, tuomio C‑603/14 P, El Corte Inglés, tuomion 42 kohta sekä KHO 2011:4 ja KKO 2016:16).\nUnionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan merkkien välisen yhteyden olemassaoloa on arvioitava kokonaisuutena ottaen huomioon kyseisten tavaramerkkien samankaltaisuuden aste, tavarat, joita varten kyseiset tavaramerkit on rekisteröity, mukaan luettuna näiden tavaroiden samankaltaisuuden tai erilaisuuden aste, sekä kohdeyleisö, aikaisemman tavaramerkin maineen voimakkuus, aikaisemman tavaramerkin luontaisen tai käyttöön perustuvan erottamiskyvyn aste ja sekaannusvaaran olemassaolo yleisön keskuudessa. Tällainen yhteys aikaisemman laajalti tunnetun tavaramerkin ja myöhemmän tavaramerkin välillä on olemassa silloin, jos myöhempi tavaramerkki herättää tavanomaisesti valistuneiden sekä kohtuullisen tarkkaavaisten ja huolellisten keskivertokuluttajien keskuudessa mielikuvan aikaisemmasta tavaramerkistä (tuomio C‑252/07, Intel Corporation, tuomion 42, 60 ja 63 kohta).\nLaajalti tunnettu merkki VALIO sisältyy kokonaisuudessaan valituksen kohteena olevaan tavaramerkkiin Valioravinto 1960 (kuvio). Kun otetaan huomioon merkkien samankaltaisuus niiden yhteisen osan Valio osalta, merkkien välinen tavarayhteys sekä VALIO-tavaramerkkien erittäin laaja tunnettuus ja vahva erottamiskyky, korkein hallinto-oikeus katsoo, että merkkien välillä on sellainen kohdeyleisön mieltämä yhteys, jota laajalti tunnetun tavaramerkin suojan saaminen edellyttää.\n2.6 Epäoikeudenmukainen hyväksikäyttö tai haitta\nKorkein hallinto-oikeus katsoo, että Valioravinto 1960 (kuvio) tavaramerkin rekisteröinti saattaa aiheuttaa estemerkeiksi esitettyjen VALIO-tavaramerkkien erottamiskyvylle unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitettua "vesittymistä" tai "hämärtymistä" ja siten heikentää VALIO-tavaramerkkien kykyä yksilöidä ne tavarat, joita varten ne on rekisteröity. Valioravinto 1960 (kuvio) merkin rekisteröinti voi johtaa siihen, että rekisteröinnin esteeksi esitetyt VALIO-tavaramerkit eivät enää aikaisemmalla tavalla herätä välitöntä mielikuvaa niistä tavaroista, joita varten ne on rekisteröity (tuomio C‑487/07, L'Oréal ym., tuomion 39 kohta, tuomio C‑252/07, Intel Corporation, tuomion 29 kohta sekä tuomio C‑323/09, Interflora ja Interflora British Unit, tuomion 73 ja 76 kohta).\nKun kokonaisarvioinnissa otetaan huomioon esteeksi esitettyjen VALIO-tavaramerkkien maineen laajuus ja erottumiskyvyn aste sekä jo edellä lausuttu Valioravinto 1960 (kuvio) merkin samankaltaisuus VALIO-tavaramerkkien kanssa, voi Valioravinto 1960 (kuvio) merkin rekisteröiminen johtaa myös VALIO-tavaramerkkien erottamiskyvyn tai maineen epäoikeudenmukaiseen hyväksi käyttämiseen. Tällöin rekisteröinnin esteeksi esitettyjen VALIO-tavaramerkkien herättämät mielikuvat tai niiden heijastamat ominaisuudet siirtyvät Valioravinto 1960 (kuvio) merkillä varustettuihin tavaroihin sillä tavoin, että tunnettua tavaramerkkiä käytetään selvästi hyväksi (tuomio C‑487/07, L'Oréal ym., tuomion 41 ja 44 kohta, tuomio C‑252/07, Intel Corporation, tuomion 67–69 kohta sekä tuomio C‑323/09, Interflora ja Interflora British Unit, tuomion 74 kohta).\nJo edellä todetun perusteella on selvää, että kysymyksessä olevien merkkien kattamien päivittäistavaroiden kohdeyleisö koostuu näiden tavaroiden tavanomaisen valistuneista sekä kohtuullisen tarkkaavaisista ja huolellisista keskivertokuluttajista, joiden tarkkaavaisuusastetta ei voida pitää korkeana (ks. tuomio C‑252/07, Intel Corporation, tuomion 34–36 kohta).\nNäin ollen, kun otetaan huomioon Valioravinto 1960 (kuvio) rekisteröinnin esteeksi esitettyjen VALIO-tavaramerkkien erittäin laaja tunnettuus sekä vahva erottamiskyky ja maine, on ilmeistä, että niiden kanssa samankaltaisen Valioravinto 1960 (kuvio) merkin rekisteröinti ja käyttö on omiaan sekä heikentämään VALIO-tavaramerkkien erottamiskykyä että mahdollistamaan niiden vahvan erottamiskyvyn ja maineen hyväksikäytön.\n2.7 Hyväksyttävä syy\nUnionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on todettu, että kun laajalti tunnetun tavaramerkin haltija on onnistunut osoittamaan, että kyseessä on jokin tavaramerkkidirektiivissä tarkoitettu laajalti tunnetun tavaramerkin loukkaus ja erityisesti mainitun tavaramerkin erottamiskyvyn tai maineen epäoikeutettu hyväksikäyttö, laajalti tunnetun tavaramerkin kanssa samankaltaista merkkiä käyttäneen kolmannen on osoitettava, että tällaisen merkin käyttämiselle on perusteltu syy (ks. tuomio C‑65/12, Leidseplein Beheer ja de Vries, EU:C:2014:49, tuomion 44 kohta sekä tuomio C‑252/07, Intel Corporation, tuomion 39 kohta).\nOy Valioravinto Ab on perustellut Valioravinto 1960 (kuvio) merkin käyttöä ja rekisteröintiä sillä, että se viittaa yhtiön toiminimeen. VALIO-tavaramerkkien laaja tunnettuus ja niiden vahva erottamiskyky huomioon ottaen korkein hallinto-oikeus kuitenkin katsoo, että tällainen viittaussuhde ei muodosta hyväksyttävää syytä kysymyksessä olevan tavaramerkin käyttämiselle Oy Valioravinto Ab:n elinkeinotoiminnassa.\n2.8 Johtopäätös ja lopputulos\nTavaramerkkirekisteröinnin nro 247045 Valioravinto 1960 (kuvio) kohteena oleva tavaramerkki ei edellä mainituilla perusteilla täytä tavaramerkkilain 6 §:n 1 ja 2 momentin mukaisia rekisteröinnin edellytyksiä, kun mainittuja lainkohtia sovelletaan tavaramerkkidirektiivin säännösten ja niihin perustuvan oikeuskäytännön mukaisella tavalla. Rekisteröinnille on siten mainitun lain 21 §:n 1 momentissa tarkoitettu este, jonka perusteella asia on palautettava Patentti- ja rekisterihallitukselle rekisteröinnin kumoamista varten.\nAsian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Niilo Jääskinen, Matti Halén, Alice Guimaraes-Purokoski, Outi Suviranta ja Anne Nenonen. Asian esittelijä Riikka Innanen.


Fans: Anton Veter J-Factory Digital Department(Frisky Radio) Sergey lavrinenko Ocean Planet Evgeny KoTT Tom Clyde SunRide Z . Laboratory Serjakoff Andrew (People PROmo) T-Dark Dj Timegate Вячеслав Dj Mescaline Kostya Puhareff KreezY Cooper, Jr. Alter Form Vladimir Miroshnichenko Breakset stonefish Nitrox\n249 66:17 1 81 PR3,6 ▲\nRevive! 021 - Andy Faze on Proton Radio (02-20-2011)\n245 60:04 1 167 PR7,3 ▲\n8 March 2015 0:25\n11 February 2014 18:41\n30 January 2014 7:31\n5 October 2012 21:38 1\n28 July 2012 11:18 1\n2 June 2012 8:48\n2 June 2012 8:47 1\n30 May 2012 16:10 1\n27 March 2012 23:51 2\n12 March 2013 15:35\n5 March 2012 8:46 1\n27 September 2011 0:27\n11 January 2011 23:19\n12 December 2010 14:33 1\nRetroid 3 photos\nVislav_v GASpromo Easylifeman Lukas Keyne PUKALO palladdinn


Kaksio Tullisaaren ja Kruunuvuoren läheisyydess...\nKaksio Tullisaaren ja Kruunuvuoren läheisyydessä\nHenrik borgströmintie 5\nIlmoitustyyppi: Vuokrataan Ilmoitus jätetty: 16 toukokuuta 13:01\nOsoite: Henrik borgströmintie 5 Asumistyyppi: Vuokra\nAsuinpinta-ala: 44 m² Kunto: Erinomainen\nOikein hyväkuntoinen ja valoisa kaksio kahdella isolla lasitetulla parvekkeella, vuokrataan 15.8 2021 alkaen pitemmäksi ajanjaksoksi. Etsimme rauhallista vuokralaista joka ei juhli eikä tupakoi.\nKaksio sijaitsee ihan Tullisaaren ulkoilupuiston ja Kruunuvuoren läheisyydessä rauhallisessa taloyhtiössä, luonnonkauniissa pihapiirissä. 1 makuuhuone, olohuone, kylpyhuone ja keittokomero. Hinta 820 euroa kuukaudessa + vesimaksu(t) 20 euroa per henkilö, oma sähkösopimus ja oma laajennettu kotivakuutus.\nMahdollisuus oman autopaikan vuokraan 12 euroa kk. Oma saunavuoro 10 euroa kk.\nEi lemmikkejä jos ei pieni koira OK, (erikseen sovittava). Asunnossa on juuri kylpyhuone remontti. Kylpyhuone uusittiin täysin sekä eteisen parketit. Sekä makuuhuoneessa että eteisessä on yksi seinällinen kaappitilaa lattiasta kattoon.\nLähikauppaan matkaa n. 100 metriä. Taloyhtiössä on hissit, kaunis kallio piha, saunaosastot katolla lenkki sauna mahdollisuuksineen. Kylmä kellarin saa käyttöön sekä talvi vaate kellarin.\n2 kk vuokravakuus. Luottotiedot tarkastamme.\nOta yhteyttä ilmoittajaan Maiju Käck\nLähetä viesti ilmoittajalle Maiju Käck