raskaus | tahto\nRaskausviikko 32. Enää kaksi kuukautta laskettuun aikaan ja vajaa kuukausi ”äitiysloman” alkuun. Vointi on edelleen hyvä. Uin juuri hyvän 3km vaparitreenin, voimatasot ovat pysyneet aika lailla ennallaan ja jopa juoksu sujuu – toki yhä lukuisemmilla puskatauoilla höystettynä.\nJuoksu tuntuu olevan monelle raskaana olevalle, ohikulkijalle ja sivusta seuraajalle suuri ihmetyksen ja kommentoinnin aihe. Siksi päätinkin tässä kirjoituksessa keskittyä kyseiseen aihepiiriin – onhan juoksu edelleen itselleni rakkain urheilumuoto, josta myös saan parhaimman olon niin fyysisesti kuin henkisestikin.\nMoni raskaana oleva on ehkä kokenut olevansa arvostelulle vapaata riistaa raskaana ollessaan. Ihmiset toki tarkoittavat pääosin hyvää, mutta monet kuvittelevat olevansa raskauden asiantuntijoita aika heppoisella tietopohjalla. Etenkin liikunnan suhteen.\nToisten mielestä raskaana olevien pitäisi toki liikkua, mutta kaikki kävelylenkkejä ja mammajoogaa kuormittavampi urheilu on vähintäänkin epäilyttävää. Parempi vaan hengitellä ja konkreettisesti odottaa… ja olla sitten rapakunnossa ja valmiiksi rikki vauvan syntyessä. Vaikka raskausajan liikunnan hyötyjä korostetaan, on trikoissa hyppelevä odottava äiti edelleen jollakin tasolla outo lintu.\nJuoksun sujuminen raskausaikana on hyvin yksilöllistä. Usein kuitenkin lajia pitkään harrastaneet pystyvät juoksemaan raskaana ollessaankin hyvällä tekniikalla ja säätelemään kuormitusta raskauden vaatimalle tasolle. Monet naismaratoonarit ovat treenanneet kohtuullisen kuormittavasti jopa loppumetreille asti. ”Harjoittelua raskauden aikana jatkaneiden huippu-urheilijoiden raskauksissa, synnytyksissä tai synnyttämissä lapsissa ei ole todettu poikkeavaa” (Lääkärilehti Duodecim).\nKengät eivät enää näy mahan alta lenkille lähtiessä…\nRaskausaikana lantionpohjan lihakset venyvät kohdun painosta ja hormonaalisten muutosten takia. Juoksu lisää lantionpohjan kuormitusta, mutta toisaalta aktiviinen liikunta myös vahvistaa lantionpohjaa. Jos lantionpohjan kanssa on ongelmia (esim. virtsankarkailua) tai jos raskaudessa on jotain poikkeavaa, kannattaa juoksu vaihtaa muihin lajeihin.\nJOS kaikki on hyvin, tuleva äiti on terve, juoksu tuntuu hyvältä ja lajia on harrastanut pitkään jo ennen raskautta, voi juokseminen olla kuitenkin myös raskausaikana yksi harjoitusmuoto (huom! ei ainoa harjoitusmuoto), jopa kolmannellakin kolmanneksella. Tuleva äiti voi juosta raskausaikanakin, muttei samalla intensiteetillä. Paljon treenaavat joutuvat karsimaan myös harjoitusmäärää. Itse olen juossut kolmannella kolmanneksella arviolta noin 20-30 % normaalimäärästä, joskus vähemmänkin.\nKilpajuoksija ja valmentaja Kirsi Valasti kertoo Naisen treenikirjassa (Otava 2009), että esimerkiksi hän juoksi ensimmäisen raskautensa viimeisten kahden kuukauden aikana noin 30% normaalimäärästä. Pyöräily ja uinti tuntuivat hänestä pahalta ja ainoa laji mikä hänelle silloin sopi oli juoksu. Juoksu oli hänelle luonnollinen ja helppo liikkumistapa, vaikka se ulkopuolisesta tuntuisikin oudolta. Tämä kertoo mielestäni hienosti kehojen, treenitottumusten ja raskauksien eroista: kovaksi mielletty juoksu saattaakin sopia jollekin toiselle paremmin kuin pehmeäksi ja ”kaikille sopivaksi” mielletty uinti.\nKeräsin alle muutaman vinkin juoksevan äidin harjoitteluun liittyen:\nUnohda kilometrivauhtien tarkkailu ja liika tavoitteellisuus. Lähde lenkille ja päätä vasta sitten, kuinka pitkään juokset vai vaihdatko kävelyyn. Olo voi vaihdella paljonkin eri päivinä ja hampaat irvessä ei pidä raskaana ollessaan suorittaa. Esimerkiksi itselläni normaalitilassa kevyt peruskestävyyslenkkien vauhti on noin 5.30 min / km. Tällä hetkellä vielä peruskestävyysalueella sykkeiden puolesta pysyvä vauhti (tasaisella) on noin 6.30-6.45.\nEnsimmäisellä kolmanneksella voi tehdä vetoja ja reippaampia lenkkejä normaaliin tapaan. Myös toisella kolmanneksella voi hyvin tehdä rentoja, lyhyitä vetoja, mutta pitkäkestoista juoksua kovalla teholla on syytä välttää. Itse tein vielä toisella kolmanneksella ja kolmannen kolmanneksen alussa rentoa vauhtileikittelyä ja lyhyitä vetoja vauhtikestävyysalueella, mutta nyt ihan perusjuoksussakin on riittävästi haastetta ja vaihdan suosiolla isoimmissa ylämäissä kävelyyn.\nHanki tukivyö. Itse käytän juostessa Anita Baby Belt -tukivyötä joka tukee vatsaa alapuolelta, estää vatsaa hölskymästä ja tukee samalla selkää.\nJos olet kilpailuhenkinen suorittaja, tunnista piirre itsessäsi ja lähde lenkille mielummin yksin kuin porukassa. Itse ainakin tunnistan sen, että jos olen porukassa lenkillä, kynnys hidastaa tai vaihtaa kävelyyn on aika paljon suurempi kuin yksin juostessa.\nSuunnittele lenkkisi niin, että pääset usein pissalle…\nKiinnitä ekstrapaljon huomiota juoksutekniikkaan!!\n* Kun juoksutekniikka on taloudellinen, askel laskeutuu pehmeästi kehon alle ja keskivartalon tukilihakset ovat kunnossa, on juoksun aiheuttama tärähdys huomattavan paljon pienempi kuin huonolla juoksutekniikalla harppoen. Oma mahani ei heilu tai pompi juostessa juurikaan sen enempää kuin kävellessäkään. En toki myöskään tee suuria loikkia, pomppuja tai harppauksia ja syvät vatsalihakseni ovat verrattain hyvässä kunnossa.\n* Kiinnitä erityisesti huomiota alaselkään (notko ei saa korostua ja peppu pudota taakse) ja yläselän ryhtiin. Lapatuen aktivointi aktivoi samalla myös lantionpohjaa ja vaikuttaa näin koko tukijärjestelmään.\nVältä kovalla helteellä harjoittelua ja huolehdi riittävästä nesteytyksestä.\nKuulostele lenkkejä eri vuorokaudenaikoina. Esimerkiksi itselläni lenkit sujuvat heti aamusta, kun maha on vielä kohtuullisen tyhjä. Illalla kohdun koko tuntuu taas kasvaneen ja syötyjen aterioiden paine tuntuu myös juostessa.\nJos juoksu tuntuu epämiellyttävältä, vaihda lajia, mutta älä lopeta liikkumista. Hyviä juoksua korvaavia lajeja raskausaikana ovat vesijuoksu, pyöräily niin kauan, kuin asento tuntuu hyvältä, spinning, talvella hiihto (en kuitenkaan lähtisi kovin hurjiin laskuihin), salilla crosstrainerilla polkeminen ja toki kävelylenkit. Itse olen tehnyt hyviä lajivoimatreenejä myös suolla sauvomalla ja portaita nousemalla. Muista myös lihaskunto- ja liikkuvuusharjoittelu!\nPidä huolta riittävästä ja monipuolisesta ravinnosta.\nPitkiä lenkkejä on mielekästä tehdä etenkin raskauden loppuvaiheessa sauvakävellen. Sauvat aktivoivat samalla erinomaisesti myös yläselkää ja kehon ristikkäislinjoja. Mäkisessä maastossa sykkeitäkin saa mukavasti nousemaan – hallitusti.\nTarkoista sykerajoista (ennen toitotettu 150) on vähitellen luovuttu, sillä kunkin äidin maksimisyke, kynnysarvot ja kuntotaso määräävät sen, millä sykkeillä harjoittelu on vielä kohtuullista kuormitukseltaan. Jos äidin anaerobinen kynnys on hyvinkin matalalla esim. 152 lyöntiä minuutissa, voi tuo 150 olla sykerajana jo liian korkea. Toisella taas vasta aerobinen kynnys sijaitsee tuolla 150 hujakoilla, jolloin rasitus on sykkeellä 150 vielä verrattain kevyttä. Nyrkkisääntönä sykkeidenkin osalta kannattaa pitää oman tuntuman kuuntelua. Maksimaalisia treenejä on raskauden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen syytä välttää ja kuten harjoittelussa muutenkin, pääosan harjoittelusta tulee tapahtua peruskestävyysalueella.\nRaskaus löysyttää niveliä ja nivelsiteitä ja esimerkiksi nilkka voi lenkillä pyörähtää normaalia helpommin. Innokkaiden polkujuoksijoiden on ehkä järkevää vaihtaa haastavimmat polut hieman helpompiin ja talven liukkailla nastakenkien suosiminen on järkevää.\nSumma summarum, liikkumattomuus raskausaikana on suurempi riski kuin liikunta. Nyt toista lasta odottaessa tämä konkretisoituu myös pärjäämisenä liikkuvaisen esikoisen kanssa. On mukavaa, että pääsee ketterästi hiekkalaatikolla syväkyykkyyn (ja sieltä ylös), pysyy pienen potkupyöräilijän perässä ja pystyy nauttimaan yhteisistä seikkailuista.\nP.s. Olen koko ajan odottanut, koska jokin urheiluvaatemerkki luo oman äitiysvaatemallistonsa. Vieläkin odottelen esim. Niken ja adidaksen ulostuloa, mutta ilahduttavana avauksena kompressiovaatteita valmistava 2XU on tuonut markkinoille äitiystrikoot, jossa kompressiovaatteen ominaisuudet on valjastettu myös raskausajan haasteisiin. Suosittelen!\nLääkärikirja Duodecim on koonnut hienosti pääkohtia raskausajan liikunnasta https://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk01034. Muutaman pomiakseni:\nTerveen äidin raskaudenaikainen liikunta on turvallista\nEi lisää ennenaikaisia synnytyksiä (= ennen 36. raskausviikon täyttymistä).\nEi lisää ennenaikaisen lapsivedenmenon vaaraa.\nEi vaikuta synnytyksen kestoon eikä keisarileikkausten määrään.\nEi pienennä lapsen syntymäpainoa.\nEi vaikuta vastasyntyneen yhden ja viiden minuutin Apgar-pistemäärään.\nEi vaikuta jälkeläisen henkiseen kehitykseen.\nRaskas liikunta raskauden aikana\nJulkaistu 20.9.2017 kategoriassa raskaus ja treeni, Uncategorized avainsanoilla juoksu, juoksu raskaana ollessa, raskaus, raskausajan liikunta, triathlon, kirjoittanut JohannaT.\nRv 14-17 – keskiraskauden seesteisyyttä\nNyt alkoi viikko 18. Tämä on sitä aikaa, kun pitäisi erityisesti nauttia raskaudesta: alun pahoinvoinnit ja muut ihanuudet ovat takana ja uudet vaivat vielä edessä. Itse en ole sen tyyppinen ihminen, että nauttisin ylenpalttisesti raskauden aiheuttamista muutoksista. Selviäisin kyllä vallan mainiosti ilman ylimääräisiä kertyviä rasvavarastoja tai suurentuneita rintoja. Oman urheilullisen kehon muuttuminen pehmeämmäksi tavallaan ärsyttää, vaikka tiedänkin sen olevan luonnollista ja osa naisen elimistön hienoa toimintaa.\nSuhtaudun raskauteen ennen kaikkea hienona fysiologisena tapahtumana. On ällistyttävää, miten keho voi rakentaa uutta elämää ja mukautua sen tarpeisiin. Toisaalta kuitenkin hämmentää oman kehon luovuttaminen jollekin vieraalle. Heippa vaan timmi keskikroppa ja saavutettu kunto. Tervetuloa suonikohjut, ainainen pissahätä ja hiljentyneet juoksuvauhdit.\nItse pysyn edes jotenkin omana itsenäni liikunnan avulla. Vaikka en täysillä tehoilla enää treenaakaan, saan liikkumisesta iloa, virtaa, tuttua endorfiinihuumaa ja hyvinvointia. Ainakin vielä kaikki lajit onnistuvat, vain vatsalihasten treenaamista olen rajoittanut. Vatsa on tosiaan jo selkeä rasvausvatsa, mutta ei vielä haittaa juoksua tai pyöräilyä – paitsi toki tehojen osalta. Eilen neuvolalääkäri totesi verenpaineen, painonnousun määrän ja muiden arvojen olevan erinomaisia ja ultrassa näkyi vilkkaasti liikehtivä olento. Ilmeisesti siis myös salamatkustajani voi hyvin.\nTreenit ovat sujuneet viime päivien flunssaa lukuunottamatta ihan mukavasti. Olen tehnyt esim. hyviä kahvakuula- ja trx-treenejä, vetänyt spinningejä, uinut, juossut ja pyöräillyt. Treenitunteja kertyi toukokuun aikana 58, eli ihan kelpo määrä. Tunnustan kyllä jo nyt kaipaavani taas tunnetta, kun voin paahtaa täysillä ilman syke- tai muita rajoituksia…\nAamu-uinnilla Tonavassa. Triathlonkisareissulla Slovakian Samorinissa, tällä kertaa tosin vain kannustamiseen keskittyen.\nJotta liikunta maistuisi myös blogini lukijoille, päätin listata muutamia vinkkejä raskauden toiseen kolmannekseen:\nLiiku. Jos olo on hyvä, jatka edelleen tuttuja lajejasi tarvittaessa keventäen / liikkeitä modifioiden. Jos kärsit supisteluista tai lääkäri kieltää sinua liikkumasta, on asia tietenkin eri.\nJos juoksussa maha alkaa heilua / painaa, kokeile tukivyötä. Jos edelleen tuntuu pahalta, vaihda esim. pyöräilyyn tai vesijuoksuun.\nHanki sauvakävelysauvat kävelylenkkejä tehostamaan ja lähde sauvomaan mäkiseen maastoon, jotta myös ylävartalo pääsee kunnolla töihin.\nJos pyöräilet maantiepyörällä / cyclocrossilla, nosta ohjaintankoa ylemmäs, jos maha alkaa painaa tai asento tuntuu epämukavalta.\nJätä salilla lantioon voimakasta painetta aiheuttavat liikkeet pois (esim. jalkaprässi isoilla painoilla, kyykyt isoilla painoilla). Kokeile korvaavana askelkyykkyjä, yhden jalan maastavetoa, yhden jalan kyykkyjä korokkeelta (kehittää samalla myös kehonhallintaa ja tasapainoa), polven ojennusta laitteessa ym. Kaikki nämä tietenkin erinomaisella tekniikalla!\nKun raskausvatsa alkaa selkeästi erottua, huomaat tiettyjen vatsalihasliikkeiden tuntuvan jo epämukavilta. Kun suorat vatsalihakset alkavat erkaantua, ei niiden treenaamisesta ole enää hyötyä – päinvastoin. Vältä siis ainakin rutistuksia, jalkojen laskua selinmakuulta ja voimakkaita kiertoja.\nKeskity syvän poikittaisen vatsalihaksen etsimiseen ja lantionpohjan treenaamiseen. Näin saat niihin tuntuman helpommin myös heti synnytyksen jälkeen. Itse olen vatsan ollessa vielä kohtuullisen kokoinen tehnyt myös esim. dynaamisia sivulankkuja ja myös punnerrusasennossa tehtäviä liikkeitä. Kun vatsa kasvaa, kannattaa kovaa painetta vatsaan aiheuttavia asentoja (esim. lankkua vatsa kohti lattiaa) välttää, sillä ne voivat lisätä vatsalihasten erkaumaa.\nKun vatsamakuulla oleminen ei enää tunnu hyvältä, siirrä selkäliikkeet konttausasentoon. Ole kuitenkin tarkkana selän neutraaliasennon säilyttämisessä!\nMuista lisääntynyt nesteentarve eli juo liikunnan aikana riittävästi.\nJokainen päivä ja viikko voi olla erilainen. Liikunta, joka ei tunnu tänään hyvältä, voi taas huomenna sujua ongelmitta. Älä siis luovuta, mutta treenaa kehon ehdoilla. Tiukan harjoitusohjelman ylläpitämisessä ei ole raskausaikana järkeä.\nTreeni-iloa! Kesälahjaksi aion kuvata teille kuntopiirin, jonka voi tehdä ulkona.\nJulkaistu 9.6.2017 kategoriassa raskaus ja treeni, Uncategorized avainsanoilla juoksu, raskaus, raskausajan liikunta, rv 14, rv 15, rv 16, rv 17, rv 18, treeni, kirjoittanut JohannaT.\nHarkitsin pitkään, olenko jo valmis raskausuutisten julkistamiseen. Entä jos tapahtuukin jotain? Lopulliseen päätökseen vaikutti paluu ensimmäisen raskauden aikaisiin muistoihin: Olisin kovin mieluusti lukenut kokemuksia raskauden aikaisesta liikunnasta, mutta suurin osa äitiysblogeista käsitteli lapselle hankittavia tavaroita, eri kasvatusfilosfioita, vaatteita tai pelkkiä raskausajan vaivoja ja äitien tunteita. Ensimmäisen raskauden yhteydessä kerroin blogissani treeneistäni ja sain jutuista positiivista palautetta. Nyt palaan asiaan yhtä lasta ja yhtä uutta tutkintoa viisaampana.\nMyönnän. En tosiaankaan tehnyt ensimmäisen raskauden aikana kaikkea oppikirjojen mukaan – tosin en silloin tiennytkään yhtä paljon kuin nyt. Omaa kehoani kuunnellen selvisin kuitenkin hyvässä kunnossa loppuun asti, säilyin toimintakykyisenä ja synnytin terveen vauvan. Olen edelleen vahvasti sitä mieltä, että raskaus ei ole sairaus ja että keho kertoo kyllä mitä voi tehdä. Jos sitä osaa – ja malttaa – kuunnella.\nOlen nyt raskausviikon 13 lopussa ja alun kiusat alkavat helpottaa. Kärsin tällä kertaa enemmän pahoinvoinnista, heikotuksesta ja väsymyksestä, kuin esikoista odottaessani. Työkseen liikkuvalle tämä asettaa omat haasteensa – jostain on kaivettava hymy ja into ja lähdettävä vetämään juoksulenkkiä tai spinning-tuntia, vaikka tekisi mieli vaan rojahtaa lattialle makaamaan x-asentoon. Muutama spinning-tunti tuli kyllä vedettyä jalat täysin makaronina ja jännittäen, pysynkö pyörän päällä. Luultavasti onnistuin kuitenkin näyttelemään suhteellisen menestyksekkäästi 😉\nRaskaus tuntui taas heti ensimmäisistä viikoista lähtien hengityksessä. Vaikka sykkeet pysyivät normaaleissa lukemissa, olin jo heti alkumetreiltä huomattavasti normaalia hengästyneempi rauhallisissakin vauhdeissa. Hengästyminen johtuu veren määrän lisääntymisestä kehossa ja samalla veren ”laimenemisesta” hemoglobiinin laskiessa. Lisäksi istukka ja sikiö vievät osan hapesta eli ei ihme, että vähän puuskututtaa. Katupölyjen ajoittuminen samaan vaiheeseen hankaloitti tilannetta entisestään ja asiakkaille koetin selittää hengästymistäni katupölyllä ja astmalla (jotka toki nekin osaltaan vaikuttivat). Raskaudesta kun en vielä halunnut puhua.\nPääsiäisen hiihtoreissulla raikas lapin ilma teki ihmeitä ja yli 50km reipastahtiset hiihtolenkitkin sujuivat ongelmitta. Yritin ottaa kaiken ilon irti siitä, ettei vielä tarvinnut vahtia sykkeitä tai varoa mahaa.\nKiitos ruumiinrakenteeni (kapea lantio ja huomattavasti eteenpäin kallistunut kohtu), raskaus alkoi näkyä ihan liian aikaisin. Mahan piilottelu jumppavaatteissa ei ole kovin helppoa ja lisäksi olen suurimman osan työstäni ihmisten tarkkojen katseiden alla. Eli joo, en ole pelkästään lihonnut… Tämä on taas tämä ärsyttävin pömppis-turvotusvaihe, kun ei vielä ole tarpeeksi selvästi raskaana, mutta ei näytä mitenkään timmiltäkään. No, kohta ei tarvitse enää arvailla.\nRaskauden ensimmäisen kolmanneksen aikana liikuntaa saa (ja kannattaa) jatkaa entiseen malliin, toki oman jaksamisen mukaan. Itselläni kuvotus helpotti ainoastaan ulkoillessa ja treenatessa. Eli vaikka ei olisi tehnyt mieli lähteä, liikunnan aikana endorfiinit saivat vallan ja pahoinvointi helpotti. Lisäksi liikunta auttoi ruokahalun herättelemisessä ja treenin jälkeen teki mieli myös syödä. Korostan kuitenkin, että myös lepo on tärkeää ja jos on kuoleman väsynyt, ei kannata tehdä sitä kovinta mahdollista treeniä, vaan esimerkiksi lähteä kevyelle kävelylenkille.\nRaskauden ensimmäisen kolmanneksen aikana treenitunteja kertyi viikossa itselleni aika normaalimäärä eli 10-15. Omia lajejani oliva vanhat tutut eli\n– ykkösenä juoksu (pitkiä lenkkejä, intervalleja, tv-reippaita, peruslenkkejä…)\n– hiihto (Vuokatissa ja Levillä hyviä lenkkejä eri tehoilla), Levillä myös telemark\n– pyöräily, uinti\n– lihaskuntotreenit salilla, bodypump, kehonpainotreenit ym\n– lajinomaiset voimatreenit ulkona (esim. porrastreenit, loikat…)\n– spinning-tuntien ohjaus, itse olon mukaisella intensiteetillä tehden- vatsatreenien ohjaus ja omat core-treenit\n– pilatesharjoittelu ja pilatestuntien ohjaus\nLisäksi tietenkin hyötykävelyt ja -pyöräilyt, mutta niitä en tilastoi treeneihin. Vatsan kasvaessa listalta muokkautuvat ensimmäisenä vatsalihastreenit enemmän syviä lihaksia tukeviksi harjoitteiksi. Juoksuja joudun toki myös keventämään, enkä vedä sykkeitä enää hätyyttelemään maksimeita.\nKeho on arvaamaton eikä yksittäisten lajien sujumista voi tarkkaan ennustaa. Siksi suosittelen raskaana olevia, aiemmin jo liikunnallista elämäntapaa viettäneitä, laajentamaan lajirepertuaariaan. Jos esimerkiksi juoksun harrastajalla juoksu alkaa tuntua jo varhaisessa vaiheessa huonolta, on hyvä hakea vaihtoehtoisia liikuntamuotoja, jotta keho, ja etenkin pää, pysyvät kasassa. Näistä kerron myöhemmin lisää…\nIloisia ja energisiä treenihetkiä kaikille!\np.s. Muistutan, että itselläni on todella pitkä kestävyysliikuntatausta ja kehoni on tottunut suureen viikottaiseen treenimäärään. Omat treenimääräni ja muotoni ovat minulle ok, mutta vähemmän liikkuvalle en tietenkään samaan suosittelisi. Ota siis huomioon raskausajan liikunnassa oma liikuntataustasi! Raskausaika on hyvää aikaa liikkua, mutta ei oikea ajankohta ennätysten rikkomiseen…\nJulkaistu 10.5.2017 kategoriassa raskaus ja treeni avainsanoilla ensimmäinen kolmannes, harjoittelu, juoksu, raskaus, raskausajan liikunta, kirjoittanut JohannaT.\nMoni on toukokuussa kauden ensimmäisiä kertoja lähtöviivalla. Syke on hieman normaalia korkeampi, suuta kuivaa ja kehossa tuntuu pieni jännittynyt kutina.\nMinäkin aion olla lauantaina HCR:n lähtöviivalla, mutta normaalia rennommalla asenteella. Tänä vuonna ei tule hyvää aikaa eikä ennätyksiä. Aion pitää sykkeet maltillisina ja nauttia tunnelmasta. Ja ei, en ole yhtään sen vähempää kilpailuhenkinen kuin ennenkään, mutta keho asettaa rajoituksensa. Lähtöviiva uuteen elämänvaiheeseen piirtyi maaliskuussa tikkuun.\nMietin taas muutamaan otteeseen, haluanko jakaa raskausaikaani julkisesti. Koska sain esikoista odottaessani paljon myönteistä palautetta ja kommentteja blogistani, päätin jakaa treenikuulumisiani myös tällä kertaa. Toivon, että voin kannustaa toisia liikkumaan ja etenkin nauttimaan siitä ilman huonoa omaatuntoa, antaa vinkkejä raskausajan liikuntaan ja tarvittaessa myös jarrutella. Samalla pahoittelen jo etukäteen heille, joita asia ei kiinnosta pätkääkään, blogin muuntautumista hetkeksi raskausajan blogiksi…\nMitä muuta kuuluu? Valmistuin maaliskuussa pilatesohjaajaksi. Tuo laaja ja monipuolinen koulutus syvensi anatomian ja fysiologian osaamistani ja auttoi näkemään ihmisen kokonaisuutena, jossa kaikki vaikuttaa kaikkeen.\nPilateskoutuksen myötä pystyn ohjaamaan asiakkaitani entistä tarkemmin, ja linkittämään kehonhallintaan ja syvien lihasten käyttöön liittyviä elementtejä yhä enemmän lajiharjoitteluun, kuten juoksuun ja triathloniin. Kevään ”Juoksijan pilates” -ryhmäni jäsenet ovat edistyneet hienosti ja uskon vahvasti, että parempi syvien lihasten käyttö ja kehonhallinta näkyvät myös tuloksissa. Lisäsin osaamistani vielä pilateskoulutuksella, joka käsitteli raskaana olevien ja synnyttäneiden ohjausta. Tämän anteja ajattelin hyödyntää nyt paitsi oman raskauteni suhteen, myös aloittamalla äitiyspilateksen ja sitten myöhemmin myös synnyttäneiden pilatesohjausen.\nOmat treenini ja valmennukset jatkuvat toki, mutta kesän kisailut menevät muita kannustaessa. Toivon, että pysyn taas mahdollisimman pitkään työkykyisenä.\nTarkoituksenani on nyt kirjoitella treeneistä ja antaa vinkkejä raskausajan liikuntaan viikottain. Tervetuloa mukaan!\nJulkaistu 9.5.2017 kategoriassa raskaus ja treeni avainsanoilla juoksu, raskaus, raskausajan liikunta, Tahto Trainers, treeni, triathlon, kirjoittanut JohannaT.\nOdottavan aika on pitkä. Koska tällä hetkellä päällimmäisenä mielessä on tulevan lapsen (toivottavasti pian koittava) syntymä, kirjoittelen vielä viimeisiä raskausajan treenikuulumisia… ja haaveilen jo kevään ja kesän treeneistä ja kilpailuista.\nNyt on siis menossa raskausviikko 39 ja ensi viikolla on laskettu aika. Treenit jatkuvat edelleen voinnin mukaan. Tässä esimerkkinä lähipäivien harjoittelua:\nLauantai: 3500 m uintitreeni, 1h10min\nSunnuntai: 2h sauvakävelylenkki (peruskestävyyttä)\nMaanantai: Aamulla salitreeni (perus- ja kestovoimaa), illalla 50 min vesijuoksu + 50 min uinti 2200m (pääosin tekniikkaa) + kävelyt hallille ja takaisin\nTiistai: Kehonhuoltopäivä eli aamulla 1h vesijuoksu, päivällä 1,5h äitiysjooga, illalla vielä putkirullausta ja dynaamisia venytyksiä\nTänään on luvassa luultavasti kävelylenkki päivällä ja uintia illalla.\nVesilajit sujuvat siis kaikkein parhaiten. Vaparia uidessa jopa välillä unohdan olevani raskaana, vaikka toki keskivartalon köli vähän painaakin. Vaaka-asennossa lantioon ei kuitenkaan kohdistu painetta ja siksi uinti tuntuu hyvältä. Pitkissä uinneissa, kuten lauantain treenissä, täytyy kyllä ottaa pullari viimeistään loppuvaiheessa avuksi – keskivartalon lihakset kun eivät ole normaalisti käytössä, alkaa uintiasento muuten tipahtaa. Salamatkustaja taitaa myös nauttia uinneista, onhan vesi sille tuttu ympäristö.\nTiukkoja vihlaisuja lantioon ja lonkkiin, harjoitussupistuksia ja muita asiaankuuluvia oireita toki on, mutta muuten olen suhteellisen toimintakykyinen. Päivien suhteen on isoja eroja ja olen oppinut olemaan tekemättä liian tarkkoja suunnitelmia – menen treeneissä päivän fiiliksen mukaan. Uskon, että runsaan kehonhuollon ja lihaskuntoharjoittelun ansiosta olen saanut pidettyä esim. selkäni aika hyvässä kunnossa. Varpaankynsien lakkaaminen näyttää aikamoiselta akrobaattisuoritukselta, mutta onnistuinpahan siinäkin. Salitreenit ovat sujunueet yllättävänkin hyvin. Tosin huomaan runsaan uinnin ja yläkroppaan painottuvan lihaskuntotreenin näkyvän jo vähän turhankin leveänä hartialinjana.\nVaikka kaikki on mennyt suhteellisen hyvin ja neuvolassa saan kehuja erinomaisista arvoista, alan kyllä olla jo aika kypsänä tähän odottamiseen: 9 kuukautta on loppujen lopuksi tosi pitkä aika eikä kärsivällisyys varsinaisesti kuulu parhaimpiin puoliini. Haluaisin kovasti jo nähdä tulokkaan ja päästä aloittamaan uutta elämänvaihetta. Ehkä hankalinta tässä ”lomailussa” on se, että kun kerrankin olisi aikaa keskittyä itseensä enemmän, ei voi kuitenkaan liikkua ihan normaalisti. Ja mielessä rummuttaa lisäksi koko ajan hieman huono omatunto töistä, joita voisin vielä tehdä ja samalla huoli taloudellisesta puolesta. Ja tiedän, on tyhmää valittaa näin pienistä asioista, mutta saanpahan kirjoittaa omassa blogissani mitä haluan 🙂\nOnneksi jouluaika tuo kaikkea lisäpuuhaa ja olenkin kerrankin harvinaisen ajoissa hankkinut jo kaikki lahjat ja paketoinut niitä huolella sekä leiponut yhden joulukakun pakkaseen. Lapsen pieni huone on sisustettu, tavarat hankittu ja sairaalakassi (joka muuten on triathlon-kisakassini) on pakattuna. Uskon, että tuleva lapsemme tietää olevansa erittäin odotettu ja rakastettu.\nLopuksi vielä katsaus lapsen syntymän jälkeiseen aikaan urheilun osalta.\nIlmoittauduimme tammi-helmikuun vaihteessa järkestettävään Turku Triathlon Weekendin harjoitusleirille ja toivon pääseväni osallistumaan ainakin osaan harjoituksista. Varsinainen Turku Triathlon Weekend järjestetään ensi elokuussa ja valittavana siellä on sprintti- sekä puolimatka ja lasten sarjat. Kisakeskuksena toimii Turun Linnan ympäristö ja uskon, että luvassa on huikean hieno kisa. Ainakin meidän kalenteriimme tuo kilpailu on merkattuna. Katso lisää http://shop.sbrfinland.com.\nJos lumitilanne sallii, osallistumme varmaan johonkin hiihtotapahtumiin vuoropäivinä.\nHuhti-toukokuussa lähdemme koko perheen voimin Mallorcalle harjoitusleirille, jossa itse toimin taas perinteisesti yhtenä valmentajista. Tämä toki vielä pienellä varauksella.\nEnsimmäinen maraton lapsen syntymän jälkeen on luvassa luultavasti niin ikään Turussa, Paavo Nurmi maratonilla, johon osallistun Team Tahto -valmennusryhmäni kanssa. Tuota ennen tarkoituksena on juosta ainakin HCR.\nTriathlonien osalta osallistun luultavasti Vantaa Triathlonille, Joroisille, Kuopio Triathlonille ja Turku Triathlon Weekendiin.\nSyksyllä olisi sitten vuorossa vielä Berliinin maraton\nMitään kummempia aikatavoitteita en ensi kesäksi vielä aseta – katsotaan, miten arki ja treenit lähtevät sujumaan.\nHyviä treenejä kaikille, minä jatkan odottelua, uintitekniikkaharjoituksia ja joulupuuhasteluja. Onnellista joulun aikaa!\nKoska mahakuvia pitää kuulemma laittaa, tässä edustavat kotiverkkari-selfiet 😉\nPakollinen mahakuva edestä…\n… ja sivulta.\nJulkaistu 3.12.2014 kategoriassa Uncategorized avainsanoilla harjoittelu, raskaus, triathlon, kirjoittanut JohannaT.\nIhmepillereitä syksyn pimeyteen\nNo niin, syksy on täällä. Aamuisin on pimeää ja herääminen hitusen vaikeampaa. Taas tänään kuvittelin herääväni keskellä yötä, vaikka kello näytti normaaleja 06.15 lukemia.\nSyksy on erilaisten ihmetuotteiden myyjille kulta-aikaa – epätoivoiset ihmiset ostavat mitä vaan voidakseen pimeän tullen vain kuunnella sohvan kutsua tai torkuttaa muutaman kerran aamulla lisää. Muutaman viikon kuluttua olevilla I love me -messuilla (tämä on siis entinen Kauneus-, terveys- ja hyväolo-tapahtuma, ei narsistien kokoontumisajot) on eri standeilla tarjolla kaikkea mahdollista pakurikäävästä botoxiin ja ihmekengistä trendilajeihin. Hauska tapahtuma sinänsä, mutta aika tiukkaa lähdekritiikkiä tuolla kannattaa harrastaa. Täytyy myöntää, että nautin välillä noiden viattomien messubarbien kiusaamisesta ja kyselen liian vaikeita kysymyksiä, joihin he eivät osaa vastata…sorry.\nIhmetuotteet tulivat mieleeni, koska viime viikolla sain puhelun naishenkilöltä, joka kauppasi kehoa ”kiinteyttävää vyötä” esimerkiksi roikkuvan vatsanahan täsmähoitoon. Kuuntelin ulkoa opeteltua mainospuhetta noin minuutin ihan mielenkiinnosta. Tällä naisella ei ollut yhtään järkevää myyntiargumenttia tuotteensa puolesta ja kun kysyin, mihin tämä teho perustuu, vastauksena oli aina ”tämä vyö on hyvä muun harjoittelun tukena ja sillä saa roikkuvan nahan kiinteytettyä”. No kiva. Kuulostaa ihan rakastamaltani Sauna Beltiltä 😉 En nyt kuitenkaan tätä ostanut tai ottanut myyntiin asiakkaitani varten. Uskon ennemmin vartalon kiinteyttämiseen vähän perinteisemmin keinoin.\nEilen puolestaan sain sähköpostia, jossa kysyttiin: ”Kiinnostaako sinua myydä asiakkailesi maailman laadukkaimpia ja puhtaimpia lisäravinteita?”. Alla ei ollut minkään yrityksen tietoja, vain sähköpostin lähettäjän nimi ja puhelinnumeroa. Ei kovin vakuuttavaa tämäkään. Mitäköhän nämä maailman laadukkaimmat ja puhtaimmat lisäravinteet olisivat olleet? Kuivattuja mustikoita Suomen metsistä? Tuskin.\nNäitä ihmetuotteita on aina ollut ja tulee varmasti aina olemaankin. Järkevät ja asioihin perehtyvät ihmiset osaavat toki suodattaa huuhaa-tiedon ja hölynpöly-tuotteet, mutta valitettavasti löytyy myös monia epätoivoisia ja usein myös kiireisiä ihmisiä, jotka näihin lupauksiin uskovat. Ihminen on laiska ja etsii mielellään oikopolkuja. Edelleen kannattaa kuitenkin uskoa, että jos jokin asia kuulostaa liian hyvältä ollakseen totta, se useimmiten on sitä. Mikään yksittäinen lisäravinne, ruoka-aine tai erikoisruokavalio ei takaa hyvinvointia, kehittymistä ja parempaa jaksamista.\nNyt syksyllä kaikkein paras ihmelääke, joka auttaa myös kaamosmasennukseen, on säännöllinen liikunta ja järkevä syöminen. Korostan usein, että kehoaan kannattaa kuunnella. Tässäkin voi kuitenkin mennä metsään: jos keho kertoo joka päivä haluavansa levyllisen suklaata ja pullon punaviiniä, on ehkä järkevää miettiä, mistä moiset mieliteot johtuvat. Hyvä ravinto on tottumiskysymys ja sekä hyvät, että huonot tavat ovat opittavissa. ”Kuuntelen kehoani ja syön mitä mieli tekee” sopii ehkä jollekin, mutta tuolloin perusravitsemuksen ja ruokailutottumusten pitää olla jo hyvällä pohjalla. Jos ei ole tottunut käyttämään esimerkiksi kasviksia ruokavaliossaan, ei niitä varmasti tule käyttämäänkään, vaikka kuuntelisi kehoaan kuinka herkällä korvalla tahansa..\nJotta liikkumaan tulisi lähdettyä räntäsateellakin, kannattaa treenikerrat päättää kalenteriin ja pitää niistä kiinni. Ja toki myös hyödyntää kaikki mahtavat syyskelit ulkoiluun ja siirtyä sisätreeneihin huonommilla keleillä. Tässä muutama apukeino syksystä nauttimiseen:\n– Totuttele liikkumaan säännöllisesti, kerran viikossa ei riitä\n– Huono sää, pimeys ym ei ole tekosyy jäädä sisälle – hanki kunnon varusteet!\n– Tarkista, että viikkoosi sisältyy vähintään 1-3 lihaskuntotreeniä, 1 pidempi rauhallinen lenkki, 1 reippaampi, kunnolla hengästyttävä harjoitus ja muutama peruslenkki käytettävissä olevan ajan mukaan.\n– Ulkoile ja tankkaa valoa viikonloppuisin varastoon\n– Hyödynnä kauden raaka-aineita ruokailussa, tällä hetkellä esim. sieniä, marjoja, omenoita ja juureksia.\n– Tarkista, että syöt jokaisella aterialla kasviksia / marjoja / hedelmiä\n– Jos ulos lähteminen on vaikeaa, sovi lenkkitreffit viikottain ystäväsi kanssa\n– Nautiskele välillä hyvällä omatunnolla punaviinistä kynttilän valossa ja kuuntele sateen ropinaa 🙂\n– Triathlonisti / juoksija: keskity syksyllä etenkin peruskestävyyden kehittämiseen ja lihasvoiman lisäämiseen. Myös uintitekniikkaa kannattaa kehittää säännöllisillä harjoituksilla. Hyödynnä syksyistä upeaa luontoa ja tee pitkiä lenkkejä välillä vaeltaen tai sauvakävellen.\nItse olen nyt alkusyksyllä nautiskellut pitkistä sauvalenkeistä, hyvistä uintitreeneistä ja saliharjoittelusta. Juoksukin sujuu vielä jotenkuten (nyt menossa raskausviikko 31) ja esimerkiksi Berliinissä tein noin 45 minuutin lenkkejä Tiergartenissa. Jussi siis kipaisi siellä maratonin taas huippuaikaan, itse keskityin kannustamiseen ja hioin ensi vuoden taktiikkaa… Berliinissä nautiskelimme myös upeista aamiaispaikoista, lämpimästä kelistä – ja jätskistä.\nEilen sattui pitkästä aikaa kohdille oikein hyvä uintiflow ja tein onnistuneen 3km treenin hallissa. Sammakkouimareita koetan vältellä, sillä en halua kovaa potkua mahaani.\nSuojuoksemassa kävimme vielä viime viikolla ja se onnistui myöskin yllättävän hyvin. Vaikka en sykkeitä ihan maksimeihin uskalla nostaakaan, saan suolla tunteen edes vähän kovemmasta treenistä. Nyt suovesi alkaa olla jo sen verran jäätävää, että viime viikkoinen kerta taisi jäädä viimeiseksi.\nNyt on enää 4 viikkoa äitiysloman alkuun, hui. Sitä ennen vedettävänä on vielä juoksu- ja triathlonkouluja sekä treenejä omien asiakkaiden kanssa. Vaikka en ihan kokonaan äitiyslomalle jääkään, on pieni hengähdystauko varmaan ihan paikallaan. Yrittäjän mentaliteetilla en kyllä oikein jaksa uskoa, että äitiysloman alun jälkeen jäisin vain lastenhuonetta sisustelemaan…\nToivon kovasti, että tämä salamatkustajamme tulisi maailmaan sopimuksen mukaisesti eikä venyttäisi ilmestymistään jouluun asti… Jos kaikki menee hyvin, uskon toipuvani takaisin normaalikuntoon aika nopeasti, sillä en koe esim. voimatasojeni laskeneen yhtään. Vatsalihaksissa on toki palauttelemista ja juoksuvauhdeissa tekemistä, mutta peruskestävyyspohjan pitäisi olla aika hyvässä kunnossa. Nyt vaan pidän sormet ja varpaat ristissä, että pystyn liikkumaan loppuun asti. Tällä hetkellä treeneissä (tai oikeastaan liikkeelle lähtemisessä) on haastavinta sukkien ja kenkien saaminen jalkaan 😉\nVärikästä syksyä ja tsemppiä treeneihin!\nJulkaistu 7.10.2014 kategoriassa Uncategorized avainsanoilla juoksu, motivaatio, raskaus, syksy, triathlon, kirjoittanut JohannaT.


Pikkulapsi kuoli - lapsenvahtia epäillään heitteillepanosta - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 07.03.2011 15:09\nOulun poliisi on saanut päätökseen rikostutkinnan marraskuussa tapahtuneesta puolitoistavuotiaan lapsen kuolemasta.\nPoliisin mukaan lapsen kuolinsyyksi on nyt varmistunut sairaus. Poliisi tutki tapausta aluksi heitteillepanona ja kuolemantuottamuksena.Tutkinnan yhteydessä oli vangittuna äidin vuonna 1981 syntynyt miesystävä, joka hoiti lasta perheen kotona äidin ollessa muutaman päivän reissulla Etelä-Suomessa.\nOikeustieteellisen tutkimuksen perusteella näyttöä kuolemantuottamuksesta ei löytynyt, jolloin rikosepäilyt lievenivät. Juttu lähtee nyt syyttäjälle harkittavaksi epäiltynä heitteillepanona.Enimmäistuomio heitteillepanosta on kaksi vuotta vankeutta.\nDestialle vaaditaan sakkoja soran liiasta kauhomisesta


Moccaillen: 296. Poni on super!\n296. Poni on super!\nKeskiviikkona lähdettiin mummilleni Parikkalaan ja mentiin sitten tietysti Pomppikseen ratsastamaan. Sain mennä Ekillä molemmat tunnit ja poni oli mennyt oikeassa laukassa paljon eteen päin, sillä pukkeja ei tullut lähes yhtään ja oikea laukka nousi aika simppelisti!\nTorstaina mentiin ihan koulua ja tehtiin meidän pyynnöstä aika simppeleitä tehtäviä. Alkuun tehtiin loivia kiemuroita pitkillle sivuille kevyessä ravissa sekä pidettiin pari käynti taukoa, koska oli niin kuuma. Laukannostot aloitettiin oikealle eli Ekin vaikeampaan suuntaan ja nosto tehtiin kentän keskellä. Eli alkuun ravissa käännettiin kentän poikki ja pituushalkaisijan kohdalla laukannosto.\nLähes aina nousi oikea laukka, vaikka linja ei säilynytkään. Laukassa Eki oli alkuun tosi jäykkä ja laukka ei tuntunut etenevän mihinkään. Saatiin kuitenkin laukka pyörimään vähän paremmin ja nostot paremmiksi. Lopuksi tehtiin vielä parit nostot käynnistä jotka menivät ihan ok. Vasemmassa kierroksessa pukkeja tuli yllättäen enemmän kuin oikeassa, mutta poni alkoi jo vähän väsymään. Pari kertaa tuli väärä laukka, mutta nostot olivat kuitenkin napakampia tähän suuntaan. Lopppuraveissa poni sai venyttää kaulaa vähän pidemmälle ja tunnin jälkeen käytiin järvessä kahlaamassa.\nPerjantaina oli estepäivä ja poni oli huomattavasti paremmin pohkeen edessä. Tosin kun lähdettiin ekan kerran raviin teki Eki sen perus onko oikeasti pakko ravata ja pukitteli ja peruutteli hetken. Siinä sitten poni sattui peruuttamaan niin että jalka meni ämpäristä läpi ja sitten poni pienessä paniikissa potki kärsineen ämpärin mäkeen. Alkuverkassa tultiin puomeja ja niiden jälkeen mini ristikoita.\nNäille ristikoille tuli vähän laiskoja hyppyjä koska tultiin ne ravissa. Pian lisättiin ristikon jälkeen laukkapuomit lävistäjällä. Puomeille tuli aika tiukka käännös ja ensimmäisellä kerralla ei ollut kunnon tietä tai laukkaa. Pikku hiljaa lisättiin esteitä sekä korkeutta, mutta ihan vikalla radalla poni oli aika väsähtänyt jolloin hyvä laukka oli työn ja tuskan takana.\nMeidän "radassa" oli kolme estettä, yksi pitkällä sivulla ja kaksi muuta kahdella eri lävistäjällä. Yksi este tultiin sitten kahdesti kun tultiin ensin niin pohjaan. Loppuraveissa poni oikeasti ravasi ja polki takajaloilla alle!! Tunnin jälkeen hoidin ponin oikein hyvin sekä kylmäsin jalat, toivottavasti taas pian nähdään.\nPoni joka ei kaksi vuotta sitten suostunut mennä oikeaa laukkaa, menee nykyään sitä myös vasempaan kierrokseen!\nMatzu 7. toukokuuta 2016 klo 12.00\nVoi miten suloinen ❤ Ratsastat taas ihan superhyvin :D\n301. Olipa kerran kilpailut\n300. Mitä meille kuuluu?\n299. Treenit ennen kisoja\n298. Missä ryhti?\n297. Villin lännen meininkiä\n295. Kumipallona minä luoksesi pompin\n294. Meidän lauantai


Näin ISIS valmistaa valtavan määrän kuolemanlaitteitaan – verkkouutiset.fi\nNäin ISIS valmistaa valtavan määrän kuolemanlaitteitaan\nArno Rydman | 29.10.2016 | 09:07\nIsisin sanotaan tuottavan suuren määrän kehittyneitä pommeja laajan tehdasverkoston avulla.\nRanskan asevoimien entinen sotatarvikkeiden purkamiseen erikoistunut teknikko Greg Robin löysi helmikuussa Irakissa Isisin valmistamia erittäin kehittyneitä pommeja.\nNykyään Sahan Research -ajatushautomolle työskentelevä Robin kertoo Financial Timesille räjähteiden muistuttaneen italialaisia panssarintorjuntamiinoja, jotka on valmistettu massatuotantomenetelmillä. Samanlaisia pommeja on löytynyt Isisin menettämiltä alueilta Irakissa.\nRobinin kertomuksessa on havaittavissa huoli jihadistien pomminvalmistustaitojen aliarvioimisesta. Lisäksi ISIS:n tiedekeskuksessa Rakkassa kerrotaan rakennettavan uuden sukupolven aseita terroristeille. Verkkouutiset kertoi asiasta tässä.\n– Osa pommeista on niin kehittyneitä, että niitä ei voi enää kutsua improvisoiduiksi räjähteiksi (Improvised Explosive Device, IED), Robin sanoo.\nImprovisoiduilta räjähteiltä on vaikea suojautua. Pommit on usein naamioitu hyvin, jolloin niiden havaitseminen on erittäin vaikeaa. Nämä niin sanotut tienvarsipommit aiheuttivat amerikkalaisille suuria tappioita Irakissa.\nAsiantuntijoiden mukaan tällaiset pommit ovat uhka tällä hetkellä varsinkin Irakin pohjoisosissa, jossa Yhdysvaltain johtaman kansainvälisen liittouman tukemat Irakin hallituksen joukot ja kurdien Peshmerga-taistelijat pyrkivät valtamaan Mosulin takaisin Isisiltä.\nSahan johtaja Emmanuel Deisserin mukaan Isis on onnistunut luomaan suoranaisen improvisoitujen räjähteiden teollisuuden.\n– Isis kävi läpi oman teollisen vallankumouksensa. Jihadistit saivat työvoimaa, joka tuottaa paljon korkealaatuisia kuoleman koneita ja räjähteitä, Deisser kertoo.\nKurdistanin autonomisen alueen turvallisuusneuvosto palkkasi Sahanin analysoimaan Isisin pomminvalmistusmenetelmiä.\nOrganisaatio on työskennellyt Lähi-idässä ja Afrikan sarven alueella. Tutkimustulosten perusteella jihadistien pomminvalmistustaidot leviävät Lähi-idän ulkopuolellekin.\nAsiantuntijoiden mukaan Isis on asettanut Mosuliin enemmän piilotettuja räjähteitä kuin mikään muu kapinallisryhmä aikaisemmin. Räjähteiden raivaaminen tulee maksamaan miljoonia euroja Irakille, jonka talous on romahduksen partaalla.\nIsis hallitsi kahden vuoden ajan laajoja alueita Irakissa. Tänä aikana jihadistit loivat irakilaisten ja kurdien turvallisuusviranomaisten mukaan tehdasverkostoja ja sovelsivat massatuotantoa pommien valmistamiseen. Työvoimana käytettiin muun muassa jesidiorjia ja vankeja.\nKansainvälisen koalition upseerit uskovat lisäksi, että Isis siirtelee tuotantolaitoksia paikasta toiseen. Turvallisuusjoukot eivät ole toistaiseksi löytäneet yhtäkään massatuotantolaitosta.\nKurdiviranomaiset uskovat Isisin kylväneet laajoja räjähdekenttiä useille puolustamilleen alueille samaan tapaan kuin hallitusten joukot asettavat miinakenttiä.\n– Meillä ei ole yksinkertaisesti tarpeeksi miesvoimaa, laitteita ja asiantuntemusta niiden purkamiseksi. Tästä on muodostumassa suurin uhkamme.\nPoliisin tilastot: Pyöräilijöille ei anneta sakkoja\nPolkupyörällä ajava saa käytännössä sakon vain ajovalon puuttumisesta.\nPitkistä valoista ja kaistanvaihdoista ei lähes lainkaan sakkoja\nPeltipoliisien myötä rikesakot painottuvat erittäin tehokkaasti vain autoilijoiden ylinopeuksiin.\nKansliapäällikkö AL:lle: Tutkimustuloksiin ei ole vaikutettu\nJaana Kallio-Husu kiistää, että hiilinieluja koskeviin tutkimustuloksiin olisi vaikutettu.\nPilvi Torsti: Koulutuksen kunnia palautettava\nKansanedustaja kehittäisi Suomen oppimistulosten arviointiin uusia mittareita.\nFBI:n johtaja kongressissa: 79 kertaa en muista, 166 kertaa en tiedä\nJames Comey saatiin vihdoin edustajainhuoneen kuulemiseen.\nTiedustelu varoittaa: ISIS suunnittelee myrkkyiskua\nJihadistien pelätään iskevän Lontoon metroon.\nAivoja syövä ameeba tappoi, tartunta nenäkannusta\nSuositellun steriloidun veden sijaan nainen oli päätynyt käyttämään nenäkannussa vesijohtovettä.\nTheresa Maylle ennakoidaan tappiota – Boris Johnson: Voisi silti jatkaa\nBritannian pääministeri varoittaa uusista vaaleista. Osa uskoo Brexit-neuvottelujen avaamiseen.\nEkonomisti TE:lle: Nyt kannattaa harkita kiinteää korkoa\nS-pankin pääekonomisti kehottaa kotitalouksia varautumaan korkojen nousuun.\nÖljyntuottajat sopuun hintojen nostamisesta\nOpec-maat ja Venäjän johtama kartelli pääsivät sopuun tuotannon leikkaamisesta.\nYrittäjät tyytyväisiä yhteistyöhön ammattikoulujen kanssa\nYrittäjät suhtautuvat myönteisesti yhteistyöhön ammatillisten oppilaitosten kanssa, ilmenee Yrittäjägallupista.\nMT: Harmaa talous useita miljardeja\nHarmaata taloutta esiintyy verottajan mukaan useamman miljardin euron edestä sekä maaseudulla...\nRisto Murto: Ilmastonmuutos tuli jo yrityksiin\nTyöeläkeyhtiö Varman toimitusjohtaja muistuttaa, että ilmastonmuutos luo uutta teknologiaa.\nSanni Grahn-Laasonen: Satavuotias Kokoomus katsoo eteenpäin\nKokoomuksen varapuheenjohtajan mukaan sata vuotta täyttävä puolue uskoo suomalaisuuteen, joka on...\nAntti Palola: Näin voimme jatkossakin olla kärkimaa\nMonessa valtiossa demokratian perusarvoja koetellaan ennennäkemättömällä tavalla.\nAki Kangasharju: Asunnonostajan vastatuuli jatkuu\nKysyntää on nostanut kaksi tekijää.\nTutkittu juttu, lempisuklaa kohentaa mielialaa\nMeillä on kovin kompleksinen suhde ruoan herkullisuuteen ja terveellisyyteen. Useimmat meistä...\nElisa Hyvärinen ja Ilkka Suominen löysivät yhteisen näkemyksen siitä, mikä on...\nPunaporvari: Mausteinen jouluviini\nLäntisessä Saksassa lähellä Belgian rajaa virtaa viineistään kuuluisa Mosel-joki. Sen varrella...\nAsovanmeri – sodan meri?\nKertšinsalmen viimeaikaiset tapahtumat merkitsevät uutta vaihetta vuodesta 2014 jatkuneessa Venäjän ja...


Nimi Rölli-Peikon Residenssi aka Rölli\nSyntynyt, ikä 20.02.-17 8v\nKasvattaja Kimmo Mansikkamäki (evm.), Suomi\nSaavutukset YLA2, SLA-II, KRJ-I, ERJ-II,\n© Line: Tea, muu Erkinheimot\nRölli syntyi helmikuussa 2017 lumihankeen Kimmo Mansikkamäen pihatossa. Emän laskettuun aikaan oli vielä toista viikkoa, mutta varsa sattui putkahtamaan maailmaan omistajan ollessa töissä. Kimmo kertoo, että häneen tuli kyllä vauhtia ja vähän äkkiä, kun hän töistä tullessaan näki pienen, vielä kostean varsan ulkona. Rölli kuitenkin selviytyi kylmästä sairastelematta, ja seuraavana päivänä se jo pääsi tutkimaan pihattoa ihan valvotusti ja luvallisesti. Erkinheimoihin Rölli ostettiin jo emänsä alta, sillä niihin aikoihin meille etsittiin uutta, uudensukuista hevossukupolvea ympäri Suomen. Rölli valikoitui meille, koska se on komea ja varsasta asti se on ollut hyvin kiltti ja rauhallinen ori.\nRölli on Erkinheimon hiljainen tuumailija. Kaikki pystyvät hoitamaan ja käsittelemään sitä, sillä se ei turhasta kiukuttele, ja osaa ottaa lunkisti. Harjailusta se nauttii kovasti ja pysytteleekin kohteliaasti paikallaan, hoidettiin sitä missä tahansa. Kavioiden puhdistamisen tai kengittämisen kanssa ei ole ollut milloinkaan ongelmia. Rölli osaa nostaa jalkansa itse, eikä se esimerkiksi nojaa hoitajan tai kengittäjän päälle toimenpiteen aikana. Hoidettaessa Rölli kiukutteleekin vain yhdestä asiasta, nimittäin erilaisista pulloista ja purkeista. Erkinheimoissa ei tiedetä, mitä hevoselle on varsana tapahtunut, kun se pelkää pulloja, luimii niille ja saattaa antaa kavioidensa ja hampaidensakin puhua. Ongelmaa ei kuitenkaan ole, jos esimerkiksi hyttysmyrkky levitetään hevoseen sienellä, eikä suoraan pullosta.\nRöllin satulointikin on helppoa. Se pullistelee hieman, mutta satulavyön saa kyllä kiristettyä, jos sitä vetää kaikessa rauhassa tiukemmalle. Kuolaimet Rölli ottaa yleensä kiltisti ja pitää päänsä alhaalla suitsimisen ajan.\nKun Röllillä ratsastaa kevein käsin ja reippain pohkein, se on oivallinen kouluratsu. Sen liikkeet ovat suomenhevoseksi luonnostaan näyttävät, ja sen askelissa on helppo istua. Rölli myös tekee sen, mitä siltä pyydetään, vaikkei se oma-aloitteisesti annakaan harjoituksiin mitään ekstraa. Jos ratsastajan kädet ovat liian kovat, Rölli painaa kuitenkin kuolaimelle, kulkee etupainoisesti, eikä sen meno näytä ollenkaan hyvältä.\nEsteillä Rölli on säästeliäs ja eleetön mutta todella varma hyppääjä. Se ei tee itsestään numeroa, ei hyvässä eikä pahassa. Yleensä ori tottelee Erkinheimon ratsastajia oikein mallikkaasti, mutta ohjista kiskominen saa sen esteilläkin painamaan kuolaimelle ja roikkumaan ohjien varassa.\nRölli suhtautuu maastoesteisiin samoin kuin rataesteisiin. Muu maastossa humputtelu on sen mielestä kuitenkin lomaa arjesta. Se rakastaa pitkiä, rauhallisia käyntivaelluksia ilman satulaa, mutta myös sporttiset laukkamaastot ovat sen mielestä hauskoja. Rölli ei pelkää tavanomaisia maastoiluun kuuluvia ääniä ja tapahtumia, kuten koirakoita, autoilijoita tai mielikuvitusmörköjä. Yllättävät jutut, kuten rääkyvän fasaanin yhtäkkinen töttöröö saavat toki senkin säpsähtämään ja pahimmassa tapauksessa ottamaan sivuloikan.\nHaassa ja laitumella Rölli on aika itsenäinen tyyppi, jota ei muiden kanssa peuhaaminen paljoa kiinnosta. Vetäytyvästä asenteestaan huolimatta se ei häiriinny, vaikka tarhailisi tai laiduntaisi isossakin ryhmässä. Ori pärjää kuitenkin myös yksin haassa, jos sillä on vaikka heinäkasa puuhaksi ja ravinnoksi.\nRöllin lempiasiat ovat aamupala, päivällinen, iltapala, välipalat, herkut, ruoka, säilöruoka, tuoreruoka, pakasteruoka, kuivaruoka ja muu ruoka. Se puhisee malttamattomana karsinassaan ja kurkkii kalterien välistä, kun kuulee iltarehujen tulevan. Silti se ei yritä syödä hoitajaansa, vaan pysyttelee nöyrästi, joskin kovin malttamattomasti poissa tieltä, kun ruokaa kaadetaan sen astiaan. Välillä Rölli takoo karsinan ovea etukavioillaan sapuskaa saadakseen, ja silloin sitä ei missään nimessä saa ruokkia, ettei se opi toistamaan temppuaan joka ilta. Jos ei Rölli lopeta riehumista siihen mennessä, kun kaikki muut on ruokittu, sen saa jättää vaikka ilman ruokaa mielummin kuin palkata sitä rehuilla riehumisesta.\nsh, 164cm, evm. Räyhee\nsh, 153cm, evm Pitter-Patter\nsh, 166cm, evm.\nsh, 166cm, evm. Rölli\nsh, 164cm, evm.\nsh, 158cm, evm. Hiipijä\nsh, 156cm, evm. Hermu\nsh, 159cm, evm. Kotikutoinen\nsh, 163cm. evm.\nsh, 151cm, evm.\nRäyhärölli on Keravalla syntynyt ja asuva ryhdikäs 164-senttinen punaruunikko. Tämä rauhallinen ja työteliäs ori on toiminut pitkään kouluratsuna, mutta on jo eläköitynyt kilparatsun hommista ja kokonaan siitoskäytössä. Suurta kokoa ja mukavaa luonnetta periyttävä köriläs on saattanut maailmaan jo kaksikymmentä varsaa, mutta määrä lisääntyy varmasti vielä.\nNäyttelyvoittaja-champion Räyhee oli komea ruunikko, jolla on sekä ulkonäköä että komeita liikkeitä. Kouluratsunakin menestynyt Räyhee oli upea ratsutyyppinen, keskikokoinen suomenhevonen, jolla oli luonne ja työmotivaatio kohdillaan. Läsipäinen, 153 cm korkea ori ehti saavuttaa kunnioitettavan kolmenkymmenen vuoden iän ennen luonnollista menehtymistään. Orilla on viisi varsaa, joista jokainen on erittäin menestynyt näyttelyissä ja saavuttanut edes muutaman sijoituksen kouluratsastuskisoissa.\n166 cm korkea voikko Rölliina toimi siitostammana vuosina 1999-2005 Uudellamaalla, ja sinä aikana se sai viisi varsaa. Varsoille tamma periytti hyvää luonnettaan ja suurta kokoa. Tamma on kenttä- ja koulupainotteisesta suvusta, mutta se itse ei ole kilpaillut lainkaan ratsulajeissa. Sen sijaan Rölliina on käynyt paitsi näyttelyissä, myös kantakirjattavana kakkospalkinnolle. Rölliina jouduttiin lopettamaan 20-vuotiaana polviongelmien vuoksi.\nKortteerinna on Kimmo Mansikkamäen omistama, Tervajoella asuva harrastetamma. Ratsu on kilpaillut jonkin verran esteratsastuksessa pikkukisoissa metrin luokissa Mansikkamäen lastenlasten kanssa. Mitään ruusukehaita tammasta ei kuitenkaan tullut, koska omistajaa ei kiinnostanut kilpailla. Sen sijaan Kortteerinna on tasainen ja varma maastoilukaveri, osaa vetää kärryjä ja rekeä hienosti, ja se on yhden orin ja yhden tamman ylpeä emä. Kortteerinna on 158 cm korkea.\nKenttäratsuna toiminut Hiipijä oli suosittu siitosori, ja sillä onkin lähestulkoon 30 varsaa ja kaikki mahdolliset jälkeläispalkinnot. Omalla kilpaurallaan ori ei ollut kuitenkaan yhtä menestynyt. Se kilpaili tutustumis- ja helpossa luokassa menestyen keskinkertaisesti: välillä tuli voitoja, välillä hävittiin todella nolosti. Suosio jalostuksessa kuitenkin perustuu Hiipijän tuplavoikkouteen ja siihen, miten tavattoman kiltti ja tervepäinen ori oli. Eikä Hiipijältä komeuttakaan puuttunut: 156 cm korkea tuplavoikko oli lihaksikas ja tasapainoisen oloinen, melko pyöreän tyyppinen suomenhevonen.\nArvotar oli Seinäjoen Ratsastuskeskuksen opetushevonen suurimman osan elämästään. Se opetti sadoille lapsille ratsastuksen alkeet, ja kilpaili tallin omissa pikkukisoissa tuntiratsastajien kanssa monipuolisesti ihan kaikkia olemassa olevia (ja myös tallin leireillä keksittyjä) lajeja. Koulutustasoltaan kiltti ja kuuliainen Arvotar oli heB/100cm. Tämä rautias 159 cm korkea tamma sai elämänsä aikana vain yhden varsan. Arvotar kuoli omistajiensa ja tuntiratsastajiensa suureksi suruksi ilmeisesti sydänkohtaukseen 19-vuotiaana.\n14.04.-17 Kaunovaara KRJ/VaB 4/40\n15.04.-17 Kaunovaara KRJ/VaB 1/40\n17.04.-17 Stratocaster KERJ/CIC1 2/21\n18.04.-17 Kaunovaara KRJ/VaB 1/40\n19.04.-17 Kaunovaara KRJ/VaB 6/40\n01.05.-17 Teilikorpi KRJ/HeA 3/40\n01.05.-17 Kärmeniemi KRJ/VaB 4/72\n01.05.-17 Kärmeniemi ERJ/110cm 1/56\n02.05.-17 Kärmeniemi KRJ/VaB 6/72\n02.05.-17 Delicate KERJ/CIC1 2/30\n03.05.-17 Kärmeniemi ERJ/110cm 6/56\n04.05.-17 Delicate KERJ/CIC1 2/30\n04.05.-17 Satulinna KERJ/CIC1 1/30\n05.05.-17 Delicate KERJ/CIC1 4/30\n10.05.-17 Tuiskula KERJ/CIC1 3/30\n11.05.-17 Teilikorpi KRJ/HeA 2/40\n11.05.-17 Järnby KRJ/VaB 2/30\n11.05.-17 Iowa KERJ/CIC1 2/30\n14.05.-17 Kettula KERJ/CIC1 1/30\n14.05.-17 Teilikorpi KRJ/HeA 5/40\n13.05.-17 Delicate KERJ/CIC1 5/30\n14.05.-17 Satulinna KERJ/CIC1 1/30\n17.05.-17 Tuiskula KERJ/CIC1 2/30\n17.05.-17 Koistila KRJ/HeA 1/30\n17.05.-17 Iowa KERJ/CIC1 3/30\n18.05.-17 Vinkavuo KERJ/CIC1 4/30\n18.05.-17 Koistila KRJ/HeA 5/30\n18.05.-17 KK Chermia ERJ/110cm 2/49\n19.05.-17 Delicate KERJ/CIC1 5/30\n19.05.-17 Kettula KERJ/CIC1 1/30\n19.05.-17 Iowa KERJ/CIC1 3/30\n20.05.-17 Iowa KERJ/CIC1 2/30\n20.05.-17 Teilikorpi KRJ/HeA 3/40\n21.05.-17 Delicate KERJ/CIC1 2/30\n21.05.-17 Oldfinion KRJ/HeA 5/40\n21.05.-17 KK Chermia ERJ/110cm 4/49\n22.05.-17 Oldfinion KRJ/HeA 2/40\n22.05.-17 Delicate KERJ/CIC1 5/30\n22.05.-17 Iowa KERJ/CIC1 1/30\n22.05.-17 Kettula KERJ/CIC1 4/30\n23.05.-17 Iowa KERJ/CIC1 2/30\n23.05.-17 Satulinna KERJ/CIC1 1/30\n24.05.-17 Tuiskula KERJ/CIC1 2/30\n24.05.-17 Varjon Oriasema KRJ/HeA 1/40\n25.05.-17 Varjon Oriasema KRJ/HeA 5/40\n26.05.-17 Oldfinion KRJ/HeA 5/40\n26.05.-17 Delicate WBs KRJ/HeA 4/40\n26.05.-17 Fiktio KRJ/HeA 2/40\n26.05.-17 Delicate KERJ/CIC1 5/30\n27.05.-17 Varjon Oriasema KRJ/HeA 5/40\n28.05.-17 Delicate WBs KRJ/HeA 4/40\n28.05.-17 Kettula KERJ/CIC1 5/30\n29.05.-17 Kettula KERJ/CIC1 3/30\n29.05.-17 Delicate WBs KRJ/HeA 6/40\n29.05.-17 Varjon Oriasema KRJ/HeA 1/40\n29.05.-17 Fiktio KRJ/HeA 2/40\n29.05.-17 Oldfinion KRJ/HeA 1/40\n29.05.-17 Delicate KERJ/CIC1 5/30\n30.05.-17 Satulinna KERJ/CIC1 5/30\n30.05.-17 Tuiskula KERJ/CIC1 4/30\n30.05.-17 Delicate WBs KRJ/HeA 5/40\n30.05.-17 Fiktio KRJ/HeA 3/40\n30.05.-17 Iowa KERJ/CIC1 4/30\n01.06.-17 Mörkövaara KRJ/VaB 2/30\n02.06.-17 Simora KRJ/HeA, tarinakisa 2/6, tarina\n02.06.-17 Simora KRJ/VaB, tarinakisa 1/9, tarina\n03.06.-17 Simora ERJ/100cm, tarinakisa 1/7, tarina\n03.06.-17 Hortensia ERJ/100cm 4/40\n03.06.-17 Sugar&Spice Sporthorses KRJ/VaB 5/30\n03.06.-17 Kettula KERJ/CIC1 4/30\n03.06.-17 KK Chermia KERJ/CIC1 2/9\n04.06.-17 Simora KERJ/CIC1, tarinakisa 1/3, tarina\n04.06.-17 Mörkövaara KRJ/VaB 5/30\n04.06.-17 Sugar&Spice Sporthorses KRJ/VaB 1/30\n05.06.-17 Hortensia ERJ/100cm 1/40\n06.06.-17 Mörkövaara KRJ/VaB 4/30\n07.06.-17 Sugar&Spice Sporthorses KRJ/VaB 3/30\n07.06.-17 Hortensia ERJ/100cm 5/40\n08.06.-17 Mörkövaara KRJ/VaB 3/30\n09.06.-17 Sugar&Spice Sporthorses KRJ/VaB 1/30\n09.06.-17 Kettula KERJ/CIC1 5/30\n09.06.-17 Hortensia ERJ/100cm 6/40\n11.06.-17 Kettula KERJ/CIC1 4/30\n12.06.-17 Satulinna KERJ/CIC1 4/30\n12.06.-17 Sugar&Spice Sporthorses KRJ/VaB 4/30\n14.06.-17 Sugar&Spice Sporthorses KRJ/VaB 4/30\n14.06.-17 Satulinna KERJ/CIC1 5/30\n14.06.-17 Kettula KERJ/CIC1 5/30\n17.06.-17 Sugar&Spice Sporthorses KRJ/VaB 4/30\n18.06.-17 Sugar&Spice Sporthorses KRJ/VaB 1/30\n21.06.-17 Satulinna KERJ/CIC1 2/30\n23.06.-17 Satulinna KERJ/CIC1 1/30\n27.06.-17 Satulinna KERJ/CIC1 5/30\n28.06.-17 Sugar&Spice Sporthorses KRJ/VaB 5/30\n01.07.-17 Zurück ERJ/100cm, tarinakisa 1/1, tarina\n11.07.-17 Ros Cirein ERJ/100cm 2/30\n11.07.-17 Ros Cirein ERJ/110cm 5/30\n13.07.-17 Ros Cirein ERJ/100cm 3/30\n13.07.-17 Ros Cirein ERJ/110cm 3/30\n14.07.-17 Ros Cirein ERJ/100cm 3/30\n15.07.-17 Ros Cirein ERJ/100cm 1/30\n15.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 5/30\n17.07.-17 Mörkövaara ERJ/110cm 2/30\n18.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 1/30\n18.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 4/30\n20.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 2/30\n20.07.-17 Mörkövaara ERJ/110cm 4/30\n24.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 4/30\n25.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 2/30\n26.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 2/30\n27.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 5/30\n29.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 3/30\n30.07.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 5/30\n02.08.-17 Turmeltaja ERJ/110cm 3/30\n06.08.-17 Turmeltaja ERJ/110cm 1/30\n11.08.-17 Turmeltaja ERJ/110cm 5/30\n12.08.-17 EC Amjad ERJ/100cm 5/30\n16.08.-17 Kärmeniemi ERJ/100cm 1/30\n17.08.-17 Kärmeniemi ERJ/100cm 2/30\n18.08.-17 Kärmeniemi ERJ/100cm 2/30\n19.08.-17 Turmeltaja ERJ/110cm 2/30\n05.09.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 2/30\n08.09.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 2/30\n10.09.-17 Erkinheimot ERJ/110cm 5/30\n22.11.-17 Erkinheimot VVJ/Vaativa tarkkuus 2/6\n23.11.-17 Erkinheimot VVJ/Vaativa tarkkuus 1/6\n07.03.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa koulu 4/75\n12.03.-18 Erkinheimot VVJ/Vaativa koulu 1/14\n16.03.-18 Erkinheimot VVJ/Vaativa koulu 2/16\n17.03.-18 Erkinheimot VVJ/Vaativa koulu 1/16\n13.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 1/30\n20.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 1/30\n26.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 5/30\n28.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 5/30\n28.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 1/30\n30.04.-18 Breandan VVJ/Vaativa yhdistetty 1/25\n01.05.-18 Breandan VVJ/Vaativa yhdistetty 3/25\n02.05.-18 Breandan VVJ/Vaativa yhdistetty 1/25\n02.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 3/14\n03.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 1/14\n04.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 3/14\n05.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 3/14\n06.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 2/14\n09.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 4/30\n10.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 1/14\n10.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 3/14\n12.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 1/30\n12.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 2/30\n13.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 1/14\n15.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 1/14\n15.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 1/30\n16.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 3/30\n18.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 3/14\n20.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 1/14\n21.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 1/30\n22.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 5/30\n23.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 1/14\n24.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 3/14\n24.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 1/30\n25.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 4/30\n26.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 4/30\n27.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 3/30\n27.05.-18 Yorca WBs VVJ/Vaativa koulu 1/14\n28.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 4/30\n30.04.-18 Hengenvaara VVJ/Vaativa tarkkuus 4/30\nValjakkoajovalmennus Möllin kanssa\nValmentajana Miika Rossi (Oresama)\nOresama ja Möllistä ja Röllistä koostuva parivaljakko alkavat olla jo aika kelpo näky tarkkuusluokissa, ja niin tässä vaiheessa on sopivaakin: onhan sekä isä-Röllin että poika-Möllin viimeinen kilpakausi aluillaan, ja sitä varten tänään tehtiin viimeinen tsekkaus ihan oikealla, tolpista ja porteista koostuvalla, vain meidän käyttöömme vuokratulla radalla.\nOresama ohjasi tarkasti ja rauhallisesti hevosiaan, ja koko suoritus oli suorastaan rentouttavaa katseltavaa. Mölli kävi aluksi hieman hitaalla ja tuntui kuin Rölli olisi joutunut tekemään kaikki työt. Kun sanoin asiasta, Oresama sai Möllin nopeasti paneutumaan töihinsä. Rölli sen sijaan oli koko ajan hirveän hyvin kuulolla ja asialla, vaikka pidänkin sitä hieman heikompana tarkkuusajossa kuin sen poikaa, Mölliä.\nVaikka suoritus oli rauhallinen ja hyvä, oli siinäkin puutteensa. Oresama olisi voinut ottaa hitusen riskejä ja ajaa reippaammin, koska eihän tässä enää mitään aloittelijoita olla. Rölli ja Mölli selviytyisivät hienosti nopeammassakin temmossa, ja hidastelu taitaakin johtua vain Oresaman arkuudesta ajaa: eihän hänellä kuitenkaan ole vuottakaan valjakkajokisoja takanaan. Ensi kerralla kuitenkin hieman nopeampi tempo, kiitos!\nTänään harjoiteltiin tarkkuutta ihan vain Erkinheimojen isoimmalla kentällä kartioiden ja maapuomien avulla, ja olikin oikein hyvä, etten vienyt vielä Rölliä, sen poikaa Mölliä ja Oresamaa oikealle, kiinteistä tolpista sun muista koostuvalle tarkkuusradalle! Sen verran nimittäin kolisivat vielä maapuomit ja muutama kartiokin rytistyi.\nOresama on ajanut vasta ihan vähän valjakkoajoa, ja vaikka yksilöluokissa tulee jo ihan sijoituksiakin, Oresama tarvitsee vain lisää harjoitusta parivaljakosta. Kaksi hevosta kääntyy kuitenkin leveämmin kuin yksi, ja kun kuski miettii tätä, tuntuu hän aina välillä unohtavan, että hevosten perässä on vielä kärrykin, joka tarvitsee tilaa. Rölli ja Möllihän eivät suinkaan talloneet jalkoihinsa yhtäkään tötteröä tai puomia, vaan ne jäivät kärryn pyöriin.\nEdistystäkin on kuitenkin tapahtunut. Parivaljakon hallinta on paljon varmempaa. Rölli ja Mölli pelaavat myös tosi hienosti yhteen, ellei Möllin hidastelua aina satunnaisesti ota laskuihin mukaan. Rölli on osoittautunut oikein reippaaksi valjakkojevoseksi, vaikkei muutoin mikään kauhean vireä olekaan.\nMaastoestevalmennus, valmentajana Miika Rossi (Oresama)\nTämän päivän valmennus suoritettiin Erkinheimon maastoesteradan helpolla, suoralla osuudella käyttäen muutamaa hyvin erikoista, ääntä pitävällää, liikkuvaa mutta matalaa estettä. Tarkoituksena oli kehittää Röllin rohkeutta laittamalla se hyppäämään kolmen hyvin erikoisen esteen ylitse. Meillä oli esteinä nuori kyljelleen radalle raahattu kuusi, jonka tiheät, piikikkäät oksankärjet heiluivat navakassa tuulessa korkeimmillaan 70 sentin korkeudessa. Toinen este oli 50 cm korkuinen. Se koostui tukista, jonka päälle laitoimme pressun. Pressu rahisi ja heilui uhkaavasti tuulessa, koska se oli löysällä. Kolmas este oli ihan puomeista tehty: tasapainottelimme pari puomia kivien päälle. Siitä taisi tehdä erikoisen vain se, että Oresaman koirat oli käytännön syistä sidottu sen viereen, ja toinen räksytti, koska oli koko ajan näkevinään fasaania.\nKoska Rölli ei juurikaan rohkaisua tarvitse kummissa tilanteissa, se sai hypätä saman tien sen kummempia aprikoimatta - mutta se kyräili esteitä niin epäileväisesti, ettei Oresama ohjannutkaan sitä hyppyyn. Sen sijaan hän ratsasti voltin ja hidasti käynnin kautta raviin. Sen jälkeen Rölli sai kävellä rauhallisesti mutta reippaasti esteiden luokse ja tutustua niihin yksi kerrallaan.\nTutustumisen jälkeen Oresama yritti uudelleen rataa. Rölli ei epäröinyt ollenkaan, vaan lähestyi kuusta. Se hyppäsi aika pienen hypyn ja antoi kavioidensa osua oksiin ihan kunnolla. Pressuesteellä se teki isomman hypyn, mutta täysin rauhallisena. Koiria se ei edes vilkaissut kolmannella esteellä.\nRöllillä ja meikäläisellä on jännä kuukausi tuloillaan! Olen ilmoittanut Röllin nimittäin SLA:n tilaisuuteen, ja tosi kovasti jännittää, millaisen palkinnon orini mahdollisesti saa. Röllihän ei ole aikaisemmin ollut minkään sortin laatuarvostelussa, vaikka muutama muu Erkinheimon hevonen onkin jo päässyt sellaisia tilaisuuksia kokeilemaan. Jokaisen hevosen ensimmäinen laatuarvostelu jännittää minua aina kauheasti, mutta joidenkin kohdalla jännittää vielä superisti enemmän. Esimerkiksi Röllin kohdalla, se kun on vähän sellainen heppa, että tuomarit joko tykkäävät siitä kovasti tai inhoavat suuresti.\nVaikka kuukausi on vasta aluillaan ja kaikkein jännin homma vielä edessäpäin, on jo nyt alkukuusta ehtinyt tapahtua yksi hauska juttu. Röllillä oli nimittäin, noh, sanotaanko pentutreffit. Vein sitä ja sen orivarsaa, Mölliä, klinikalle ihan rutiinitutkimuksiin. Kun meidän vuoromme oli ohitse ja lastasin oriita, huomasin tutun naaman klinikan pihassa. Mansikkamäen isäntä purkasi hevosautostaan Röllin isää, Räyhärölliä eli Röpöä, ja Röllin velipuolta, Peikkotanssia, jota en ole ennen nähnytkään. Tottahan hevosia piti käydä rapsuttelemassa, ja näyttää niitä trailerin etuovesta myös omille rölleilleni. Rölli ei kyllä sukulaisistaan piitannut, kunhan uhitteli vain niille, mutta minusta oli tosi hauska tavata Röllin perhettä.\nRöllillä on ollut juomaongelmia laitumella, ja niin on itse asiassa koko muullakin orijengillä. Ilmat ovat olleet tosi kylmiä, vaikka aurinkoa onkin välillä piisannut. Kun viima on koko ajan käynyt, eikä asteita ole ollut montaa, ei hevosia ole janottanut samalla tavalla kuin helteellä. Niinpä pojat eivät ole juoneet laitumella tarpeeksi, ja Röllikin on ollut melko kuiva. Tiputukseen ei ole tarvinnut meidän Röllilöllykkää laittaa sentään! Kaikkea on kuitenkin jouduttu kokeilemaan, jotta hevoset saataisiin juomaan.\nEnsin lisäsin veteen suolaa. No eipä auttanut. Rölli ja muut tuntuivat inhoavan suolavettä ja joivat ainoastaan puhtaan veden astiasta sen verran vähän, mitä suostuivat ylipäätään lipittämään. Sitten kokeilin lisätä veteen vähän melassia, ja ai kun alkoi neste kelvata etenkin Röllille ja sen orivarsa Möllille! Muut eivät kuitenkaan juoneet yhtään sen paremmin, ja parissa päivässä Rölli ja Möllikin kyllästyivät melassiveteen. Niiden mielestä melassia olisi pitänyt olla koko ajan enemmän ja enemmän, jotta maistuisi hyvältä. En minä kuitenkaan voi loputtomasti melassia lilluttaa juomavedessä!\nSeuraavaksi yritin houkutella ukkojoukkiota juomaan laittamalla veteen vähän omenamehua. Se on toiminut ainakin parilla meidän tammalla, joilla oli sama juomaongelma eräänä kesänä. No, aluksi taas juotiin, Rölli tietenkin etunenässä, kun oli hyvää tarjolla, vaan omenamehukin lakkasi kiinnostamasta jo samana iltana.\nMinulta oli konstit loppu, joten soitin Eskolle, entiselle työnantajalleni, jolta olen oppinut kaiken hevosiin liittyvän. Esko sanoi, että mene kauppaan, ja pyydä saada sieltä se liemi, jossa maustekurkut lilluvat altaassa. Hän käski laittaa sitä veteen, kuulemma se on vanha ravimiesten keino. Ajoin siis miljoonaa kauppaan, ja sain luvan palata illalla hakemaan maustekurkkujen liemen, kunhan toisin oman astian.\nYön aikana hevosilla oli maustekurkkuliemellä maustettua vettä sekä puhdasta vettä erikseen. Kaikille kelpasi. Pelkäsin, että tässä olisi taas sama homma kyseessä, kuin melassi- tai omenamehuveden kanssa. Että juoma kiinnostaisi kymmenisen tuntia ja sitten se ei enää kelpaisi. Jokainen hevonen, etenkin Rölli, kuitenkin joi myös seuraavana aamuna - ja seuraavana, ja seuraavana, ja juo vieläkin hyvin.\nRölli ja Tane pääsivät aloittamaan Erkinheimojen laidunkauden! Meillä ei ihan kaikille omille hevosille riitä laidunmaata tänäkään vuonna, joten pojat lähtivät samalla autokyydillä Tanen kasvattajan, Juha Kytösen järjestämälle laitumelle.\nKun Rölli ja Tane päästettiin laukkaamaan vapauteen Kytösen neljän oriin ja parin muun kanssa, molemmat pojat laukkasivat lauman mukana hännät pystyssä ja harjat hulmuten. Mukana oli puoliverisiäkin, mutta silti minusta Rölli näytti kaikkein komeimmalta ja Tane kaikkein uljaimmalta.\nTosi nopeasti koko lauma rauhoittui, ja me omistajat jäimme seuraamaan tilannetta. Minä en saanut silmiäni irti omista oreistani! Rölli, joka ei yleensä tykkää puuhastella mitään heppakavereiden kanssa, rapsutteli ja kyhnytteli niin tosi hellästi Tanea, joka söi silmät kiinni ruohoa ja vain nautti! Kun Tanen rapsutustuokio loppui, alkoi Röllikin mättää heinää naamariin onnellisen näköisenä, ihan Tanen vieressä.\nTane ja Rölli ovat olleet vasta hetken tarhakavereita, mutta näköjään niiden kemiat osuvat täysin kohdilleen, vaikka kummallekin on ollut vaikeaa löytää tarhakaveria. Laidunkaudesta tulee varmasti pojille miellyttävä, kun ne tulevat niin hyvin juttuun! Saas nähdä, intoutuisivatko orini vielä leikkimäänkin yhdessä laitumella, vaikka ne eivät enää mitään varsoja olekaan!\nTänään pidin kouluvalmennuksen kahdelle Erkinheimon orille ja ratsastajalle. Röllillä ratsasti Juhani ja Möllillä Kaj. Tunnin aiheena oli laukkatyöskentely ja hevosen kunnollinen asettaminen.\nTunti aloitettiin niin, että ratsukot laukkasivat hitaassa temmossa suurta, koko kentän kokoista kahdeksikkoa. Hevoset piti saada taipumaan kauniisti kahdeksikon kehillä ja laukkaa tuli vaihtaa kahdeksikon keskellä. Röllin ja Juhanin suurimmat ongelmat olivat laukanvaihdoissa. Saimme laukanvaihdot hieman täsmällisemmiksi, kun kehotin ratsastajaa käyttämään reippaampia puolipidätteitä. Möllille ja Kajlle vaikeinta oli laukata tarpeeksi hitaasti, eikä hevonen pysynyt ihan koko aikaa sisäänpäin taivutettuna kahdeksikon kehällä. Komensin Kajta antamaan Möllille enemmän tukea ohjilla, ja tämä auttoi jonkin verran. Juhanikin selkeästi kuunteli sivusta, kun neuvoin Kajta, ja tiukensi ohjasotetta Röllin kanssa aavistuksen. Tämä sai Röllin hakeutumaan niin kauniisti peräänantoon, ettei sen muotoa suomenhevosen olemukseksi olisi ihan heti uskonut.\nTotesimme, että yhteisvalmennukset saivat ratsastajat ja ratsut sparraamaan hyvin toisiaan. Ratsastajat kokivat saaneensa tuplamäärän oppia, kun kuulivat toisilleenkin antamani neuvot. Päätimme, että kokeilisimme myöhemmin yhteisvalmennusta myös esteratsastuksessa.\nKertoisinko Röllistä ja sen Suuresta Elämänmuutoksesta, ja mitä sellaisesta loppujen lopuksi käytännössä seurasi? No kerronhan minä!\nEli Tane ja Rölli ovat tarhailleet jo jonkin aikaa Erkinheimojen etumaisessa tarhassa. Se on pojille täsmälleen sopivan kokoinen, ja muutenkin se on tarhana tosi hyvä. Sinne tuulee aina sopivasti, ja sään suojana on tukeva katos ja pieni puusaareke. Aurinkoa tulee aina jonnekin päin hakaa, mutta toisaalla on aina varjo, jonne voi mennä kun siltä tuntuu. Haan ainoa huono puoli onkin (Röllin ja Tanen ollessa kyseessä) se, että hevosia pystyy koskettelemaan aidan ylitse kävelytieltä. Orien huono käytös ei ole ongelma, vaan pikemminkin päin vastoin. Kaksi lempeää, hyväkäytöksistä suokkioria on houkutellut viimeaikoina aidalle rapsuttelijoita. Saahan poikia tietysti rapsuttaakin - mutta kun niille on syötettykin vaikka mitä! Omenia niille sataa, ja likaista viimevuotista homeista heinää tienpenkalta, ja aina on maha kuralla tai kramppeja. Suolakeksejäkin pojat ovat kääreistä päätellen saaneet, ja kerran yllätin erään naisen itse teosta, kun hän tarjosi oreilleni suklaata. Onneksi eivät pojat ehtineet sitä maistaa! Mitkään kyltit tai ystävälliset pyynnöt eivät auta, sen paremmin kuin vihaiset uhkailunikaan.\nSiirsin Röllin ja Tanen siis tarhailemaan syrjemmälle, pienempään hakaan, ja vaihdoin niiden tilalle kaksi sellaista tammaa, jotka eivät todellakaan mene aidalle edes houkuteltuna. Järjestely toimi hienosti tasan yhden iltapäivän, ja sitten alkoi rodeo! Rölli oli yhtäkkiä sitä mieltä, että ei siedä Tanea enää silmissään. Aluksi Tane jolkotteli kiltisti Röllin edellä osoittaen kaikin elein nöyryyttä, mutta kun Rölli hyökki aina vain kaveriaan kohti, petti Tanelta hermo ihan kokonaan. Ratsu kävi Röllin kimppuun täyttä laukkaa, korvat luimussa ja hampaat ojossa! Yritä siinä sitten huitoa tallimestarin kanssa kahta raivokasta ratsua erilleen toisistaan pelkkien hiittipiiskojen avulla!\nLoppujen lopuksi orit saatiin hajaantumaan. Kun talutimme ne takaisin niiden alkuperäiseen hakaan, ne olivat taas kuin paita ja peppu. Rölli huiski ystävällisesti hännällään kevään ensimmäisiä kärpäsiä myös Tanen ympäriltä, ja Tane rapsutteli Rölliään hellästi ja pitkästi harjamarrosta.\nLoppujen lopuksi kaikki hevoset siis pitivät alkuperäiset tarhansa. Mikään ei muuttunut, paitsi se, että lisäsin orien hakaan kaksi asiaa. Toinen niistä on kyltti, jossa lukee, että alueella on kameravalvonta ja hevosen ruokkija maksaa orien mahdolliset sairaalamaksut. Toinen lisäämäni juttu on hevosten katoksen seinään ruuvaamani muovipallo, joka näyttää ihan kameralta.\nOlimme tänään höntsäilemässä ratsujen kanssa raviradalla! Minä ajoin Röllillä ja Erkinheimon tallimestari Jujulla, ja ai kuinka meillä oli kivaa! Päästimme menemään pitkin rataa ravissa, ja vaikka Erkinheimon ravihevoset ovat tietenkin nopeampia kuin ratsut, eivät Rölli ja Juju mitään hitaita ollet. Korvat tötteröllä ja innosta pinkeinä ne tikuttivat eteenpäin kuin Singerin ompelukoneet, ja tottelivat hienosti käskyjä. Niiden lihakset pullistelivat, kun ne ottivat mittaa toisistaan, ja niiden ruumiit olivat hiessä. Juju oli aavistuksen nopeampi, mutta Rölli pysyi koko ajan ravissa, vaikka Juju karkasi muutaman kerran laukalle vieressä.\nKun olimme hulluutelleet tarpeeksi, ajelimme hitaassa ravissa metsän poikki kotiin. Röllin kärryillä oli turvallisen tuntuista istua, kun se ravasi Jujun perässä kiltisti. Tallimestari näytti onnelliselta Jujun kyydissä edellämme, ja Jujun korvat lerpattivat hieman väsymyksestä ja rentoutumisesta.\nTallipihassa vaihdoimme hevosia. Minä kuivasin ja harjasin Jujun, joka oli löysä kuin aavistuksen tyhjentynyt ilmapallo. Tallimestari hoiti Rölliä, joka olisi selvästi halunnut juosta vielä. Sovimme, että lähtisimme uudelleen raviradalle vielä kevään aikana, ja veimme hevoset hakaan. Juju pääsi tarhakaverinsa Kaukon luokse, ja Rölli parhaan ystävänsä Tanen vierelle.\nVoihan vuohinen tuota Rölliä! Uusi nuori orini on oikein kiltti - paitsi haassa kavereiden kanssa! Meillä Erkinheimoissa ei tosiaankaan ole tarpeeksi hakoja, jotta hevosia voitaisiin pitää niissä yksin, mutta Rölli ei vain hyväksy ketään kaverikseen. Ensimmäisenä iltana, kun se meille saapui, annoin sen olla yksin. Heti seuraavana aamuna päästin sen kanssa hakaan Sepon, joka on rauhallinen kaveri. Hevoset, etenkin nuoret, hyväksyvät uudet ystävät yleensä melko rauhallisesti, joten mitään tutustumisjuttuja ei tehty. Seppo yrittikin kiltisti tehdä tuttavuutta, mutta Rölli ampaisi sen kimppuun! Onneksi se vain puri, eikä potkinut, mutta silti minun oli pakko mennä pitkän piiskan kanssa väliin ja hakea Seppo turvaan.\nSeuraavaksi laitoin aitauksen poikki sähkölangat. Toiselle puolelle meni Rölli, toiselle puolelle Veikko. Veikko oli virhearviointi sähkölankoihin laitettavaksi, koska se rikkoo kamaa. Ei kestänyt kauaa, kun minulla oli jälleen kaksi tappelevaa urhoa samassa haassa. Tällä kertaa tarvittiin kolme Erkinheimoa, että saatiin orit pois toistensa kimpusta.\nKolmastoista päivä kokeiltiin Röllin kaveriksi samalla tavalla jaettuun hakaan Kaukoa. Rölli yritti taas uhitella aidan yli, mutta vanhempana ja vahvempana Kauko nitisti Röllin pelkällä katseellaan. Orit tuintuivat kuitenkin vihaavan toisiaan, joten yhteen niitä ei koskaan yritetty.\nRölli löysi tarhakaverin sattumalta ihan loppukuusta. Erkinheimoissa oli töissä sairaslomasijainen TE-toimiston kautta. Hänen piti taluttaa Tane hakaansa Jujun kanssa, mutta Jujun sijaan hän veikin Tanen kaveriksi vahingossa Röllin. Minä hätäännyin, kun näin orin kaverin kanssa ja väärässä haassa, mutta kun säntäsin miljoonaa Jujun avuksi riehuvaa Rölliä vastaan, huomasin, ettei apuani kaivattu. Pojat söivät heiniä kylki kyljessä, vaikka niillä oli käytössään koko Erkinheimojen suurimman haan tila. Päätäni pudistellen jätin Röllin Tanen kanssa ja kävelin viemään Jujun Kaukon kanssa samaan hakaan.\n03.04.2017 o Erkinheimon Röllimölli (e. Suhina-Lempi)\n22.04.2017 o Erkinheimon Droidi (e. Erkinheimon Droidiina)


HÄMEENLINNAN EDUNVALVONTA - PDF\nDownload "HÄMEENLINNAN EDUNVALVONTA"\n1 HÄMEENLINNAN EDUNVALVONTA 1. Suomen kasvukäytävän (HHT) merkityksen tunnustaminen politiikkatoimissa ja aluekehittämisessä sekä -suunnittelussa, sujuva liikkuminen Hämeenlinnassa, Hämeenlinnasta ja Hämeenlinnaan mahdolliseksi Kehitetään Suomen kasvukäytävää (Helsinki-Hämeenlinna-Tampere) Tuetaan älykästä liikkumista ja ekologisia liikkumisvälineitä Lisätään pääradan välityskykyä Riihimäki Tampere välillä Tuetaan asemanseudun kehittämistä Hämeenlinnassa Pendolinot saadaan pysähtymään Hämeenlinnassa Suunnataan keskisuurten kaupunkien joukkoliikenteen tukemiseen lisää resurssia Kehitetään lentokenttiä; Helsinki-Vantaa, Tampere-Pirkkala ja Räyskälä Toteutetaan liittymä Moreeniin valtatie 3:lta Valtatie 10 kiertoliittymiä parannetaan Käytetään kasvukäytävää living labina Maaseutuyrittämisen mahdollistavat tietoliikenneyhteydet koko maakuntaan Helsingistä Hämeenlinnan kautta Tampereen vaikutusalueelle sijaitsee Suomen kasvukäytävä, koko Suomen talouskasvun ja kilpailukyvyn ydin. Tällä tiiviillä alueella sijaitsee 40 % maan työpaikoista ja täällä tehdään jo noin puolet maan yritysten liikevaihdosta. Suomen kasvukäytävä muodostaa nauhakaupunkimaisen pitkän metropolialueen jatkeen, jota pitkin on nopeaa kulkea ja jonka alueella on miellyttävää asua. Hämeenlinna on kaupunki kasvukäytävän keskiössä. Kaupungin vetovoimaisuuden edistämiseksi on tärkeää pureutua kehittämään kasvukäytävää sekä siihen liittyvää paikallista infrastruktuuria siten, että hyvä asuminen ja erinomaiset palvelut ovat saavutettavia. Tähän Hämeenlinnan kaupunki tarvitsee tulevaisuuteen suuntaavia myös valtakunnallisia toimenpiteitä, joita on tärkeää edistää päätöksenteon kaikilla tasoilla Suomeen sijoittuvat yritykset, tarkastelevat niin sanottua sijoittumispaikkariskiä, jossa arvioidaan osaavan työvoiman saantia, rakennettua infraa ja hyvää elinympäristöä. Kasvukäytävällä riski on pienempi ja täten houkuttelevuus suurempi. Uusien tuotteiden ja palveluiden markkinoille tulo vaatii riittävän ostopotentiaalin kehittyäkseen, siksi kasvukäytävät tulee nostaa keskiöön. Liikkumisesta on pyrittävä saamaan ekologista, nopeaa ja saavutettavaa. Älykäs julkinen liikkuminen tulee olla kunnista, liikkumisvälineistä (bussit, junat, lentokoneet jne.) riippumatonta ja sen tulee tarjota helpot matkaketjut. Älykäs liikkuminen helpottaa työvoiman saatavuutta, vahvistaa pendelöintiä ja yhdistää toiminnot muuhun Eurooppaan. Uusia ja ekologisia liikkumisen välineitä tulee tukea joko taloudellisesti tai verohelpotuksin. Näin helpotetaan työkiertoa, työvoiman vapaampaa liikkumista, maaseutujen elinvoimaisuutta ja pienennetään hiilijalanjälkeä. Pääradan välityskykyä on parannettava. Hankkeen ensimmäinen vaihe, Pasila-Riihimäki on 2015 käynnistymässä. Suunnittelutyö jatkohankkeesta Riihimäki-Hämeenlinna on syytä käynnistää heti ensimmäisen vaiheen toteutuksen alettua. Lisäraide Tampereelle asti on\n2 alueen elinvoimalle tärkeä. Raideliikenteen sujuvoittamiseksi on Hämeenlinnan kannalta tärkeää rakentaa pisararata Helsinkiin. Asemanseutujen kehittäminen on käynnistynyt Hämeenlinnassa. Valtion ja muiden toimijoiden yhteinen työskentely Hämeenlinnan asemanseudun saamiseksi osaksi kehittyvää keskustaa on tärkeää. Yhteistyöllä on mahdollistettava kehittäminen toimivaksi liikennekeskukseksi ja asumisen sekä yrittämisen alueeksi. Asemaseutuja tulee kehittää myös VR:n ja valtion omistamien maiden osalta. Ratapihat tulee ottaa hyötykäyttöön ja löytää innovatiivisia ratkaisuja raideinfralle, niin että ratapihat ja raiteet eivät rajoita tehokasta kaupunkisuunnittelua. (esim. parkkialueita, asuntoja kiskojen yläpuolelle) Hämeenlinna on eteläsuomen vetovoimainen asumiskaupunki. Työpaikkojen omavaraisuusaste on korkea, mutta pendelöijiä sekä pääkaupunkiseudulle että Tampereen suuntaan on tuhansia. Pendelöintimahdollisuuksien lisäämiseksi on tärkeää, että nykyisin asemamme ohittava pendolino-juna pysähtyy myös Hämeenlinnassa. Joukkoliikenne keskisuurissa kaupungeissa on haasteellista toteuttaa siten, että se on varteenotettava vaihtoehto asukkaiden lähiliikkumiseen. Joukkoliikenteen tukeminen jää Etelä-Suomessa suurten kaupunkien varjoon. On tärkeää kehittää älykkäästi toimivaa ekosysteemiä lähtien paikallisesta joukkoliikenteestä valtakunnallisiin matkaketjuihin. Joukkoliikenteen tukea tulee edelleen kehittää keskisuuria kaupunkeja huomioon ottavaksi. Hämeenlinna sijaitsee kahden kansainvälinen lentokentän välissä. Joukkoliikennettä esim. raideyhteyksiä (luotijunat), samoin kuin kenttien sujuvaa toimintaa tulee vahvasti tukea, jotta Suomi kansainvälistyy. Helsinki-Vantaan kentän kilpailukyky verrattuna eurooppalaisiin kenttiin ja Pietarin kenttään, on meille elinehto. Helsinki-Vantaan kenttää tulee kehittää kansallisella tasolla. Tampere-Pirkkalan lentokentän kehittäminen on myös nostettava valtakunnallisesti tärkeäksi edistettäväksi hankkeeksi. Räyskälän siviili-ilmailukentän toimintaa tulee vahvasti kehittää ja sinne tulee siirtää toimintoja Malmin kentältä. Samoin tulee rohkeasti tarkastella myös muiden mahdollisten (esim. lentologistiikkapalveluiden) palveluiden siirtämistä Räyskälään. Valtatien 3 liityntäliikennettä on kehitettävä. On tärkeää mahdollistaa Hämeenlinnan merkittävän kasvupotentiaalia omaavan elinkeinoalueen Moreenin kehittyminen. Ajankohtaista on toteuttaa Moreenin liittymäjärjestely. Tieliittymiä ei tule nähdä pelkästään infrahankkeina, vaan ne toimivat usein päänavaajina merkittäville elinkeinohankkeille. Liittymien puuttuminen voi olla merkittävä haitta isoille elinkeinoinvestoinneille ja työpaikkojen määrän kasvulle. Hankkeiden suunnittelu-, päätös- ja toteutusprosessit pitää olla selkeitä ja niiden vasteajat tulee noudattaa yritysten päätösprosesseja. Hitaat prosessit heikentävät oleellisesti yritysten investointeja tai prosessin hitaudesta johtuen investoinnit voivat jopa jäädä toteutumatta. Valtatie 10 ruuhkautuu pahasti Hämeenlinnan kantakaupungin alueella. Sen välityskyvyn parantaminen on käynnistettävä vaiheittain laaditun aluevaraussuunnitelman ja laadittavan\n3 tiesuunnitelman pohjalta. Erityisesti kantakaupungissa sijaitsevien kiertoliittymien parannustyöt on syytä käynnistää pikaisesti. Suomen kasvukäytävä on mahdollisuus monenlaiseen kehittämiseen. Se voi toimia myös alustana monipuolisille kokeiluille ennen kaikkea älyliikenteen kokeilualustana. Testaus ja pilotointimahdollisuuksia ovat mm. sähköautoilu, liityntäliikenteen uudet ratkaisut, maksujärjestelmät, kutsuohjatun liikenteen ja joukkoliikenteen yhdistäminen, liikkuminen palveluna, liikennetiedon saatavuus ja avoimuus, muut vaihtoehtoiset polttoaineet liikkumisen mahdollistajina. 2. Lasten ja nuorten elämänkaaren eri vaiheiden mukaiset palvelut, vahva maakunnallinen ammattikorkeakoulu ja seutua palveleva toisen asteen koulutus Laaditaan Lapsi- ja nuorisopolitiikka tavoiteohjelma Tehdään väestölähtöinen budjettianalyysi jossa tarkasteltavana väestöryhmänä ovat lapset ja nuoret Jäljitetään ja seurataan lapsibudjetoinnin lapsiin kohdistuvia määrärahoja Lapsivaikutusten arviointi kaikkeen päätöksentekoon Hämeen ammattikorkeakoulun toiminnan turvaaminen ja HAMKin malli ammattikorkeakoulujen toimintamalliksi Toisen asteen koulutuspaikkoja lisää maakuntaan Valtiolta panostusta julkisten rakennusten sisäilmaongelmien ratkaisemiseksi Laaditaan monikulttuurisuusohjelma ohjaamaan maahanmuuttajien koulutusta Turvataan kunnalliset lasten ja nuorten palvelut Opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittama kuntien palvelujen rahoitus valtionosuusjärjestelmän kautta Monet yksittäiset kehittämishankkeet, moniammatillinen yhteistyö, verkostoituminen ja hallintorajojen ylittäminen eivät enää riitä. Yksittäisistä hyvistä käytännöistä tulee rakentaa kehittävän arviointitutkimuksen tukemana julkisen vallan ja erityisesti kuntien vastuulla olevan toiminnan systeeminen kokonaisuudistus, jossa kehitetään suunnitelmallisesti sosiaalinen innovaatio ja valtakunnallisesti tuetaan sen käyttöönottoa paikallisiin olosuhteisiin soveltaen kaikissa kunnissa. Esitetään, että syrjäytymistä, köyhyyttä ja terveysongelmia vähentävää poikkihallinnollista toimenpideohjelmaa toteuttavalla valtioneuvosten periaatepäätöksellä lasten ja nuorten tukien ja palvelujen kehittämisestä käynnistetään ministeriöiden, kuntien ja muiden tahojen kuten seurakuntien ja järjestöjen yhteinen Lapsi- ja nuorisopalvelujen -tavoiteohjelman valmistelu, sekä tutkimus- ja kehittämishanke kehittämään vuosina kunnille suositus uudeksi paikallisesti sovellettavaksi toimintamalliksi, jota soveltamalla ne vastaavat nykyistä kustannusvaikuttavammin lasten ja nuorten lukujen hyvinvointi- ja koulutushaasteisiin. Lapsibudjetointi tarkoittaa talousarvion tarkastelemista lapsenoikeusnäkökulmasta. Kyse on sekä 1) lapsiin kohdistuvien määrärahojen jäljittämisestä ja seurannasta eli lapsilähtöisestä budjettianalyysista; että 2) talousarviopäätösten lapsivaikutusten arvioinnista.\n4 Lapsibudjetoinnin budjettianalyysi on osa väestölähtöistä budjettianalyysia, jossa julkisen budjettitalouden menot järjestetään väestömomentteihin. Lapsibudjetoinnissa tarkastelussa ovat lapsiin ja nuoriin kohdistuvat menot. Väestömomentti tarkoittaa sitä, että budjetin menokuvauksessa esitetään, mihin väestöryhmään ja minkälaiseen palveluun kyseinen määräraha kohdistuu. Lapsibudjetointi ei tarkoita erillisen lasten talousarvion tekemistä, vaan kyse on talousarvion lapsiin kohdistuvien määrärahojen tarkastelusta kokonaisuutena. Tavoitteena on, että tehdään paikallisia hankkeita, jotka yhdistetään valtakunnalliseksi lapsibudjetoinnin kehittämishankkeeksi vuoden 2015 aikana. Yhteisessä hankkeessa luodaan seuraavan hallituskauden aikana perusta lapsibudjetoinnin budjettianalyysille siten, että vuoteen 2018 mennessä käytössä on aikasarjatietoa väestömomentteihin jaettuna koko julkisen budjettitalouden osalta. Tavoitteiden toteutuessa Suomesta tulisi ensimmäinen valtio, joka on pystynyt toteuttamaan kattavan lapsibudjetoinnin mallin. Pidemmän aikavälin tavoitteena on, että lapsibudjetoinnista ja muusta väestöbudjetoinnista tulee keskeinen väline poliittisessa päätöksentekojärjestelmässä. Tämä edellyttää, että väestölähtöistä budjettianalyysia, vaikutusten arviointia sekä niiden menetelmiä jatkuvasti kehitetään. Tulevaisuudessa budjetointia voidaan laajentaa muihin väestöryhmiin sekä verotukseen, jolloin myös julkisen talouden tulot voidaan kohdentaa väestökohtaisesti. Lapsilähtöisen budjettianalyysin yhdistäminen lapsivaikutusten arviointiin sekä lapsiin ja nuoriin liittyvien palveluiden ja tulonsiirtojen kustannusvaikuttavuusanalyyseihin ovat keskeisiä lapsibudjetoinnin pidemmän tähtäimen kehittämissuuntia. Vuoden 2011 suosituksissa lapsen oikeuksien komitea katsoi, ettei lapsen etua ei ole Suomessa riittävästi otettu huomioon lapsia koskevassa päätöksenteossa. Lapsen edun harkinta edellyttää lapsivaikutusten arviointia, jolloin tavoitteena on ennakoida jo valmistelun aikana politiikan, toiminta- ja taloussuunnitelman ja hallinnollisten päätösten vaikutuksia lapsiin. Näin voidaan ennalta varmistaa lapsen edun eri näkökulmien huomioiminen. Vaikutusten arviointi auttaa varautumaan ennalta mahdollisiin negatiivisiin vaikutuksiin siinäkin tapauksessa, että lasten kannalta parasta ratkaisua ei esimerkiksi taloudellisista syistä voida valita. Lapsivaikutusten arviointi tulee sisällyttää hallinnon prosesseihin kaikilla tasoilla ja mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Vaikutusten arviointiin kuuluu myös lasten näkemysten selvittäminen. Tämä voi tarkoittaa myös vanhempien ja lasten parissa työskentelevien aikuisten kuulemista. Vaikutuksia arvioitaessa tulee huomioida eri lapsiryhmät, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevat lapset. Hämeen ammattikorkeakoulu on vahva maakunnan osaamisen kehittäjä. Se perustaa toimintansa työelämälähtöiseen tutkimukseen ja innostavaan korkeakoulutukseen, jossa opiskelija on toiminnan keskiössä. Hämeen ammattikorkeakoulun toiminnan hyödynsaajina ovat alueen yritykset, työelämä. Ammattikorkeakoulu panostaa mm. kansainvälistymiseen ja digitalisoitumiseen. Työelämälähtöinen tutkimus toteutetaan neljässä tutkimusyksikössä: Ammatillinen osaaminen, Arjen palveluiden ja teollisuuden digitaalisuus, Biotalous ja bioprosessiteknologia sekä Ohutlevykeskus. Kansainvälisyydessä keskeistä toimintaa ovat osaamisen vienti, opiskelija-, opettaja- ja tutkijaliikkuvuus sekä vieraskieliset koulutukset. Tutkijaryhmät ja tutkimusyksiköt toimivat merkittävissä kansainvälisissä tutkimushankkeissa etenkin ammattikorkeakoulun strategisten kumppanien kanssa. Hämeen ammattikorkeakoulu on koko maakunnan vahva kehittäjä. Ammattikorkeakoulun aseman turvaaminen maakunnallisena kehittämisorganisaationa sekä koulutuksen\n5 tarjoajana on Hämeenlinnan kaupungille erittäin tärkeää. Kärkiosaamisalueiden tunnistaminen on jatkuvaa työtä, mutta ennen kaikkea vahva biotalouden ja metallialan osaaminen on maakunnassa turvattava. Hämeen ammattikorkeakoulun metsä-, puutarha- ja maatalousalan koulutus on valtakunnallisesti merkittävää samoin, kun teräsosaamiskeskukseen liittyvä metallialan koulutus. Toisen asteen ja aikuiskoulutuksen järjestäminen tulevaisuudessa yritysten työvoimatarpeet huomioiden on välttämätöntä. Hämeenlinnassa on toteutettu toisen asteen, ammatillisen koulutuksen ja lukiokoulutuksen sekä vapaan sivistystyön siirtäminen saman järjestäjäorganisaation alle, koulutuskuntayhtymä Tavastiaan. Toisaalta vahva biotalouteen ja bioprosesseihin sekä liikennekoulutukseen painottuva toisen asteen koulutus toteutetaan ammattikorkeakoulun yhteydessä toimivassa Hämeen Ammatti-instituutissa. Osaavan työvoiman saatavuus edellyttää paikallista, laadukasta ja monialaista toisen asteen koulutusta. Kilpailukykyinen yrittäjyys vaatii työvoimatarpeen mukaista koulutusta ja siksi on erittäin tärkeää säilyttää Hämeenlinnassa runsas ja monipuolinen toisen asteen koulutuspaikkojen tarjonta sekä lisätä koulutuspaikkoja maakuntaamme. Maahanmuutto on ollut selittämässä Hämeenlinnan väestön kasvua viime vuosina. Lisääntynyt maahanmuuttajien joukko on lisännyt myös tarvetta toisen asteen koulutuksen järjestämiseen eri äidinkieltä puhuville nuorille. Toisen asteen koulutuksessa on syytä tarjota erilaisia tukitoimia heikosti suomen kieltä puhuville. Heille on suunnattava monipuolisia koulutuspolkuja, lisättävä koulutuspaikkoja ja laadittava monikulttuurisuustrategia. Julkisten rakennusten sisäilmaongelmat ovat osoittautuneet erittäin yleisiksi. Hämeenlinnassa on useita kosteusvaurioista kärsiviä kouluja. Ongelmien korjaamiseen tarvitaan panostusta. Kosteus- ja homeongelmien korjaaminen ja siihen suunnattu valtion panostus tuo myös mahdollisuuksia elinkeinoelämälle. Lasten ja nuorten palvelut ovat suurimmalta osin perheiden lähiympäristössä tuotettavia palveluja. Kunta palvelujen järjestäjänä mahdollistaa kaikille tasapuolisen ja oikeudenmukaisen palveluvalikoiman siten, että paikalliset olosuhteet tulee hyvin huomioon otetuksi. Hämeenlinnan seudulla ei ole syytä tuottaa lasten ja nuorten palveluja seutua suuremmassa verotusoikeudellisessa organisaatiossa. Opetus- ja kulttuuriministeriö on viime vuosina ohjannut osan kuntiin kohdistuvasta rahoituksestaan erilaisten sisällöiltään kohdistettujen erikseen haettavien tukien kautta. Rahoitus on ollut heikosti ennakoitavissa ja sen määrä on ollut vuosittain vaihteleva. Tarkoituksenmukaista olisi johtaa toimialaa normaalin valtionosuusjärjestelmän mukaisesti. 3. Turvataan Hämeenlinnassa sosiaali- ja terveyspalvelujen oikeudenmukainen ja tasavertainen saatavuus Toimiva Sote Hämeenlinnan seudulle Päivystävä keskussairaala maakunnassa säilytetään Palvelujen valvonta laatuun ja vaikuttavuuteen Kansallinen Sote-sähköiset palvelut kärkihankkeeksi Tuleva sote-malli on saatava kaupunkien ja elämänkaariajattelun näkökulmista toimivaksi (malli, ohjausvalta, äänileikkurit, kuntayhtymien ohjaus). Sote-mallissa kuntien ja\n6 mahdollisten kuntayhtymien palvelujen yhteen nivomiseen on kiinnitettävä huomiota. Kanta-Hämeessä on jatkossakin oltava päivystävä keskussairaala. Tulevat tuotantoratkaisut on kytkettävä kaupunkien ja asiointialueiden näkökulmasta tarkoituksenmukaiseksi toimintaorganisaatioksi. Työllisyyspalvelujen ja sote-palvelujen kokonaisuus on rakennettava integroituneeksi toiminnalliseksi kokonaisuudeksi. Taloudellisesti ja toiminnallisesti kestävät sote-palvelut pitää järjestää ja tuottaa siten, että valtion ohjausta suunnataan uudella tavalla. Lainsäädännön velvoitteet on sovitettava kuntien rahoituskehykseen kestävällä tavalla. Lisäksi valvonnan painopiste on siirrettävä panospohjaisesta valvonnasta tulospohjaiseksi (laatu, vaikuttavuus) siten, että tuottavuuskehitys laatua ja vaikuttavuutta vähentämättä on mahdollista. Sosiaali- ja terveyspalveluissa sähköinen asiointi on saatava kansallisen kehittämisen kärkihankkeeksi koko julkiselle sektorille. 4. Luodaan Hämeenlinnaan asumisen uudenlaisia mahdollisuuksia ja hyödynnetään kiertotalous, resurssiviisaus Muutetaan rakentamisen sääntelyä Tuetaan uudenlaisia asumisratkaisuja Hämeenlinnassa Panostetaan teräsrakentamisen uusiin sovelluksiin Suomen kasvukäytävä on jo nyt pitkälti yhtenäistä työssäkäyntialuetta, joka tarjoaa runsaasti työpaikkavaihtoehtoja perheen useammalle aikuiselle. Hämeenlinna houkuttelee lisää asukkaita, jotka hyödyntävät kaupungin oivallista sijaintia. Asuinpaikkaa, lasten kouluja, harrastuksia tms. ei hämeenlinnalaisen asukkaan työpaikan vaihtuessa tarvitse vaihtaa. Kaupunkimme tuleekin tarjota erilaisia asumisen vaihtoehtoja ja rakentamisen säännöksiä. Rakentamiseen liittyvää sääntelyjä tulee helpottaa. Sekä rakentamisen että ylläpidon kustannukset ovat nousseet säännöksistä johtuen nopeasti. Asumisratkaisussa tulee kannustaa erilaisiin kokeiluihin, joita eri kannustimin tulee tukea. Kokeiluja voisivat olla erilaiset yhteistilat, ekologisuus ja uudet energiaratkaisut. Hämeenlinnalla on valmiutta ottaa kärkipaikka Suomessa sekä kiertotalouden että uusien asumismuotojen pilotoijana. Hämeenlinnassa kehitetään jo nyt teräsrakentamiseen uusia sovelluksia. Suunnittelussa olevat isot asuinaluehankkeet tarjoavat erinomaiset piloitointimahdollisuudet uusille sovelluksille. Sekä laajentunut työssäkäyntialue että älykkäät liikkumisen ratkaisut, helpottava PK-seudun painetta kasvaa liian nopeasti. Metropolialue ja Tampereen seutu laajenevat ja kattavat lähitulevaisuudessa koko Suomen kasvukäytävän, Hämeenlinnan mukaan lukien. 5. Yrittäminen tarvitsee kansainvälistymistä ja vahvaa sekä taloudellista että toiminnallista tukea Valtion roolin kehittäminen elinkeinojen toimintaedellytysten luojana Maantieteellisten elinkeinotoimintaan liittyvien aluejakojen yhdenmukaistaminen Elinkeinotoiminnan eri tukiorganisaatioiden tehtävien ja tavoitteiden määrittely sekä määrän vähentäminen Tukea suomalaisten yritysten kansainvälistymiseen\n7 Matkailun toimialaan uutta suuntaa Kanta-Hämeeseen panosta luonnonvarakeskuksen perustamiseen Valtion roolia elinkeinojen toimintaedellytyksien luojana ja kehittäjänä tulee edelleen arvioida. Erilaiset maantieteelliset aluejaot estävät liiketoimintojen järkevän kehittämisen (maakunnat, Ely-alueet, Finvera, TE-keskukset jne). Yritykset eivät hae investointi- ja kehittämistukia niiden monimutkaisuuden, paperibyrokratian ja hankalien normitusten takia. Toiminta on siirtynyt niin sanotusti reviisorivetoiseksi tarkoituksenmukaisuuden sijaan. Valtion byrokratiaviidakkoa tulee keventää, yhteistyö seutujen ja kuntien kanssa tulee käynnistää sekä vähentää valtion mukaantuloa operatiiviseen kehittämistyöhön. Valtion rooli tulee olla selkeästi lainsäädännöllinen ja strateginen. Valtion eri organisaatioita tulee yhdistää tai lopettaa. Viime vuosina valtion eri laitokset ja virastot ovat ottaneet liikaa aktiivisen toimijan rooleja. Se sopii heikosti dynaamiseen toimintaympäristöön ja muutos on suuri muutaman vuoden takaiseen toimintamalliin, jossa virastoilla oli viranomaisen asema. Kuntien, seutukuntien, maakuntien ja valtion rooli ovat viime vuosina sekoittuneet. Se on lisännyt tehottomuutta, keskinäistä kilpailua, kustannusten nousua, markkinahäiriöitä ja sekaannusta eri toimijoiden rooleista. Valtion tulisi luoda yrityksille kasvun mahdollisuuksia, uusia liiketoimintamalleja, mutta vallalla oleva reviisoritalous kontrolloi ja säätelee uusien mahdollisuuksien sijaan. Paikallisen tason päätöksentekokykyyn tulee luottaa ja aktivoida buttom up-toimintaan. Suomen kansainvälistymisen asteessa on parantamisen varaa. Työperäistä maahanmuuttoa tulee vahvista sekä nopeuttaa suomalaisten yritysten kansainvälistymistä. Koulutuksessa tulee tarjoa yhä enemmän englanninkielisiä tutkintoja ja lisätä tutkija- ja harjoittelijavaihtoa. Kansainväliset resurssit tulisi aidosti hyödyntää. Invest In-toiminta tarvitsee lisäresursointia. Team Finland hyvästä ideastaan ja lähtökohdistaan huolimatta, on hukkunut hallinto-organisaatioksi, kun sen pitäisi olla vahvasti markkinointisuuntautunutta toimintaa. Valtiovetoinen TF ei toimi parhaalla mahdollisella tavalla. Suomen tulisi harkinta vero- tai muiden intensiivien käyttöönottoa FDItoiminnassa (foreign direct investment) Matkailu, tai laajemmin ajateltuna matkailu, kulttuuri ja vapaa-aika ovat harvoja globaalin kasvun aloja. Alan osaaminen Suomessa vaatii sekä uutta osaamista että riittäviä resursseja. Elämysteollisuus, jota matkailukin on, tulee nostaa hallitusohjelmassa sille kuuluvaan asemaan. Matkailua on kehitettävä teollisuuden toimialana niin kuin muitakin toimialoja. Matkailussa on uskallettava satsata volyymeihin, joiden avulla maahan saadaan merkittäviä verotuloja, vaikutetaan myönteisesti työllisyyteen, erityisesti nuorten työllistymiseen Kanta-Hämeessä uutta kasvua luo tulevaisuudessa luonnonvara-alan kehittyminen. Jo nyt Kanta-Hämeessä on Suomen merkittävin alan tutkimus. Täällä toimii Luke, Helsingin yliopiston biologian laitos ja HAMK, jonka suurin yksikkö on bio- ja ympäristötieteet. Tavoitteena on tehdä Kanta-Hämeestä luonnonvara-alojen kansallinen osaamiskeskittymä, joka synnyttää uudenlaista liiketoimintaa, vahvistaa perinteistä, merkittäviä toimialoja kuten vaikkapa elintarvike- ja metsäteollisuutta, kehittää luonnonvarojen järkevää käyttöä ja luo alalle uusia parhaita käytäntöjä.\n8 6. Muuta Vankilan korjaaminen Puolustushallinnon Panssariprikaatin kehittäminen Hämeenlinnan vankila tarvitsee peruskorjaamista, jossa paljusellit korjataan ja varustetaan vessoilla sekä henkilöstön asuntotiloja kunnostetaan vankilakäyttöön. Peruskorjaamiseen tarvitaan valtion panostusta arviolta miljoonaa euroa. Hämeenlinnan seudun asema varuskuntaseutuna on viime ajan uudistuksissa edelleen vahvistunut. Hämeenlinnan seudulle on jatkossakin tärkeää, että puolustushallinnon toimintoja kehitetään Panssariprikaatissa.\nKanta-Hämeen kärkiasiat 2014+ Maakuntavaltuuston linjaus 26.5.2014 erityisesti uuden hallitusohjelman ja liikennepoliittisen selonteon valmisteluun\nKanta-Hämeen kärkiasiat 2014+ Maakuntavaltuuston linjaus 26.5.2014 erityisesti uuden hallitusohjelman ja liikennepoliittisen selonteon valmisteluun MISSÄ NYT MENNÄÄN? Kanta-Häme osana laajaa metropolialuetta


Kuka tappoi Dorothy Strattenin? Traagisen kuolemansa jälkeen on kulunut 40 vuotta - Viihde\n'Vain pieni aika tyttö, jolla oli se tehty, tai niin tarina menee, hänellä oli se siellä sitten liukastui pois, oi, kuinka hän tutustui', lauloi kanadalainen laulaja-lauluntekijä Bryan Adams kappaleessa 'Paras oli vielä tulemaan'. '\nKuten monet muutkin - mukaan lukien Red Hot Chilli Peppersin 90-luvun hymni 'Californication' sekä Prism'in 'Cover Girl' - kappaleen inspiraationa oli leikkikaveri Dorothy Strattenin murha.\nPelottavasta tragediasta on kulunut melkein 40 vuotta. Niin oikeasti, kuka tappoi Dorothy Strattenin?\nHugh Hefner ja Dorothy Stratten.\nKuka oli Dorothy Stratten?\nDorothy oli nuori pyrkivä malli vuonna 1978, ja vain 18-vuotias ABC. Silloin hän tapasi 27-vuotiaan kanadalaisen klubin promoottorin Paul Sniderin paikallisessa meijeri-kuningattaressa.\nHe alkoivat puhua, ja Paul kysyi häntä. He päätyivät naimisiin seuraavana vuonna.\nMuutaman kuukauden kuluttua duo muutti Los Angelesiin löytää Dorothy sopivampi ammatti, varten ABC. Hän halusi tulla tähtiä, ja Paul halusi auttaa häntä saavuttamaan tämän unelman.\nHeidän toiveensa toteutuivat viikkojen kuluessa, kun Dorothy valittiin leikkikaveriksi ja ansaitsi hyvin halutun paikan vuosittaisessa Playboy kalenteri. Menestys ei kuitenkaan päättynyt siihen - kun duo jatkuvasti esitteli itsensä, duo huomasi pian, että Dorothylla on tulevaisuuden valoisa tulevaisuus.\nEsityksen jälkeen Playboy, Dorothy pääsi rooliin He kaikki nauroivat vuoden 1981 romanttinen trilleri, jossa esiintyvät Audrey Hepburn, Ben Gazzara, Patti Hansen ja John Ritter Harpers basaari.\nPeter Bogdanovichin ohjaama Hollywood-klassikko merkitsi aloittavan näyttelijän kansainvälistä läpimurtoa, josta tuli hänen kultainen lippu jokaiseen juhliin ja kokoukseen ympäri kaupunkia.\nGalaxinan juliste, elokuva, jonka Dorothy esitti.\nDorothyn ylivoimainen menestys kuitenkin toi heidän suhteensa murto-osaan - Dorothy aloitti suhteen uuden työtoverinsa ja elokuvaohjaaja Peterin kanssa vuonna 1980, mukaan Päivittäinen posti, ja silloin asiat alkoivat kääntyä spiraaliksi Paulille.\nNämä kaksi päättyivät jättämään avioerohakemus, ja ilmeisesti oli kovia tunteita.\nJoten miten Dorothy murhattiin?\nKukkiva supertähti ajoi kumppaninsa taloon viimeksi elokuussa 1980. Kokouksen tarkoituksena oli selvittää taloudellinen ratkaisu ja valmistella avioero. Paavali kuitenkin otti aseensa, ampui vaimonsa kasvoihin ja teki itsemurhan.\n'Kuori oli tullut hänen vasemman silmänsä yläpuolelle jättäen sen serafisen kasvoluun luut murtuneiksi ja siirtyneiksi massan hitsaajaan', kirjoitti tutkintava toimittaja Teresa Carpenter lehdessä Kylän ääni.\n'Hyvin sairas kaveri näki ruokalipunsa ja yhteytensä valtaan, mitä tahansa, liukumassa pois, sanoi Hugh Hefner surkeasta tapauksesta, mukaan Harperin basaari.\n'Ja juuri se sai hänet tappamaan hänet.'\nTuleva jakso 20/20 valaisee murhan uusia, tähän saakka paljastamattomia näkökohtia. Entisten leikkikavereiden ja Dorothyn aikalaisten haastattelujen perusteella esitys tuo esiin tekijät, jotka johtavat tähän tragediaan.\n20/20 ilmaan ABC: llä klo 9.00 ET.\nlisa ja lena-ikä\nzach roloff vauva