Leijona ei horjunut Akaalla - JoSePa taipui futsalin puolivälierissä kahdesti selvin numeroin. - Itä-Häme.fi\nLeijona ei horjunut Akaalla - JoSePa taipui futsalin puolivälierissä kahdesti selvin numeroin.\nJoSePan miehet joutuivat puolivälierissä akaalaisten puristukseen. Kuva: Petri Hentinen\n40 minuutin erinomainen esitys ei riittänyt JoSePalle Futsal-Liigan puolivälierässä akaalaista Leijona Futsalia vastaan viikonloppuna Toijalan monitoimihallilla. 80 olisi tarvittu.\nEnsimmäisessä pelissä JoSePa pysyi kyydissa 30 minuuttia, toisessa 10. Lauantain ottelu päättyi 8-3 (3-2), sunnuntain 6-1 (4-1).\nEnsi lauantaina joukkueet kohtaavat Joutsassa vähintään kerran. Jos JoSePa voittaa, on seuraava peli heti sunnuntaina taas Joutsassa.\nJoSePa oli Akaalla liikkeellä optimiporukalla. Pientä flunssan jälkitautia oli vielä ilmassa, mutta periaatteessa kaikki pitkäaikaissairasta Janne Kosusta lukuun ottamatta olivat pelikuntoisia.\nLauantain ottelu alkoi odotetusti LeiFin pallonhallinnalla, mutta ensimmäisellä viitosella JoSePalla oli paremmat maalintekopaikat. Sekä Jari Kotimäki että Markus Rautiainen pääsivät nokikkain LeiFin maalivahdin kanssa ilman tulosta.\nViiden minuutin täyttyessä kotijoukkueen Petri Grönholm pyörähti puoleksi sekunniksi irti päällystakistaan ja veti takanurkkaan 1–0.\nKuittaus tuli heti: Kotimäki karkasi laidalta Jose Ikosen syötöstä ja ujutti määrämittaisen alanurkkaan. Tilanne oli 1–1.\nTämän jälkeen hallinta oli LeiFillä, ja joutsalaismaalivahti Aake Partio sai esittää muutamia huipputorjuntoja.\nJoSePan tavaramerkki, vastahyökkäykset, piti kuitenkin LeiFin varpaillaan, eli paikkoja syntyi toiseenkin päähän.\n15 minuutin kohdalla Grönholm teki hienon screenin ja pudotti pallon Dusan Milojevicille: pallo voimalla alanurkkaan ja 2–1.\nKun ottelua oli pelattu 18 minuuttia, JoSePa karkasi vastahyökkäykseen, ja Jakke Kosunen syötti Kotimäen maalintekoon: 2–2.\nVielä ennen taukoa LeiF tarjosi pikku oppitunnin opportunismista. Pikku nojailusta tuli LeiFille vapari, josta JoSePa oli vahvasti eri mieltä. Vieraitten esitellessä äänekkäästi kitarisojaan tuomarille Milojevic siirsi pallon Jovan Stankovicille, joka tykitti LeiFin 3–2-taukojohtoon.\nSinänsä ihan ”turha” takaisku. Sellaista tuomaria, joka muuttaa tuomion huutoprotestin jälkeen, ei liene vielä syntynyt.\nToinen jakso alkoi JoSePalta räväkästi. Kulmapotkusta Jesse Kalliokoski toi joutsalaiset taas tasoihin.\nSeuraavien minuuttien aikana JoSePalla oli paikkoja mennä johtoonkin, mutta sen sijaan Juhana Jyrkiäinen veti karat sisään Aake Partion sivulle karanneesta torjunnasta 24 minuutin kohdalla: 4–3.\nSitten JoSePalle tuli pari helppoa virhettä, ja peli oli siinä. Harhasyöttö ja jolkottelu takaisin puolustukseen: 5-3. Pallonmenetys alhaalla: 6-3.\nJoSePa yritti vielä tehottomasti reikäpaidalla, mutta siitäkin luovuttiin 7–3-osuman jälkeen.\nLopun pelailussa innokkaampi Leif teki kotiyleisön mieliksi vielä yhden kauniin maalin, JoSePa päästi penkkimiehetkin kokeilemaan playoff-tunnelmaa.\nSunnuntaina JoSePa oli taas kuvioissa mukana ensimmäisen kympin, LeiF joutui muun muassa ottamaan melko nopeasti neljä virhettä pidätellessään liukkaita joutsalaisia.\nSitten tulivat vääjäämättä esiin LeiFin pelaajien korkeampi taitotaso ja rutiini. Ihan turha jätkä ei pyörähdä kolmen joutsalaisen keskellä vapaaksi ja tee siitä maalia.\nLeiF ratkaisi ottelun 12–15 minuutin välillä muuttaen numerot 1–0:sta 4–0:aan.\nJari Kotimäen kavennus oli lähinnä kosmetiikkaa. Toisella jaksolla JoSePa ei päässyt juurikaan pientä uhittelua pidemmälle.\nAake Partio venäytti takareitensä, ja on ilmeisesti sivussa ensi viikonloppuna. Kesken pelin maalille tullut Niko Rantanen hoiti hommansa hyvin.\nJoSePa voi kuitenkin olla viikonlopun esitykseen suht´tyytyväinen. Paketti pysyi kasassa yhteensä sen 40 minuuttia. Sitten maalinteon tehokkuus LeiFillä, henkilökohtainen taito ja omat virheet JoSePalla ratkaisivat pelin.\nParemmalleen ei voi ehkä mitään, mutta yllätyssaumat piilevät siinä, että fokus säilyy koko ottelun. Nyt paljon peliaikaa saaneet ehkä vähän väsyivätkin lopussa, ja sen mukana virheitäkin tulee.\nMaalinteon tehokkuus on myös JoSePalle jonkinlainen ongelma. Liigatasolla pitää paikat käyttää hyväksi. Erityisesti ensimmäisessä pelisää tuhrittiin lukuisia avopaikkoja.\nEi LeiFkään toki kaikkia paikkoja käyttänyt. Partio ja Rantanen olivat 14 maalista huolimatta loistavia Joutsan maalilla. Kotimäki teki taas itselleen kolme hyvin tyypillistä hyvin suoraviivaista maalia. JoSePa taisteli ja blokkasi joka miehen voimin, ja sitä oli kiva katsoa.\nEnsi lauantaina on päivä uusi. JoSePa valmistautuu hienon kotiyleisönsä riemuksi vähintäänkin myymään nahkansa kalliisti. Joitain uusia metkuja se vaatii, niin läpeensä taitava porukka on vastassa.\nOttelusarja ratkeaa kolmesta voitosta, ja LeiFilla on nyt kolme ottelupalloa. Joutsalaisten pyrkimys on, että Leijonat saa etsiä lauantain jälkeen jostain yösijan neljättä peliä varten.\nUrheilu Jalkapallo Joutsa


Aalto Shipping Suomen uusin varustamo - Osto&Logistiikka\nAalto Shipping Company Suomen Varustamot\nSuomeen on syntynyt uusi varustamo. Aalto Shipping Company Oy on samalla liittynyt Suomen Varustamoiden jäseneksi. Uusi jäsen nostaa Suomen Varustamoiden jäsenmäärän 26 varustamoon.\nSuomen Varustamot tiedotti asiasta 27.5.\nYhtiön perustajia ovat Tatu Laurila, Michael Schröder sekä Matti Jerkkola ja varustamon toimintaa on rahoittanut finanssikonserni Taaleri. Yhtiö aikoo keskittyä jäävahvistettujen kuivarahti-, kontti- ja Ro-Ro-alusten omistamiseen, miehittämiseen ja kunnossapitoon.


Lainaa 135000 euroa | asuntolaina 135000e\nRahoitusalan yrityksiä Suomessa on jo kymmeniä. Usiemmat näistä tarjoavat asuntolaina 135000 euroa. Näin ollen voidaan sanoa, että valinnanvaraa on riittävästi: Mikäli et halua ottaa lainaa pankistasi, voit tutustua rahoitusalan muihin toimijoihin. Toki luottoyhtiöiden korot ovat merkittävästi korkeammat.\nKun otat lainaa 135000 euroa tai kulutusluottoa, suosittelemme, että vertailet hintoja ennen lopullista päätöstäsi. Kustanniksiksi voidaan laskea itse koron lisäksi myös hoito- ja myöntämiskulut sekä niin sanotut käsittelykulut. Tavallisesti näiden osuus etenkin pikalainoissa voi olla suuri. Todellinen vuosikorko kertoo kaikkein parhaiten, minkä hintainen haluamasi lainaa 135000€ on.\nMiten haen 135000 euron lainaa?\nJos olet täysin varma omista tarpeistasi ja tiedät, että taloutesi sekä kestää että tarvitsee nyt lainaa 135000 euroa, niin voit siirtyä lainahakemukseen. Voit hakea lainaa sekä netissä täytettävällä lomakkeella. Lainan hakeminen tapahtuu kätevästi täyttämällä hakemus rahoitusyrityksen sivustolla: Tavallisimpia täytettäviä kenttiä ovat matkapuhelinnumero, nimi, osoite, ja niin edelleen.\nEnnen kuin haet lainaa 135000e, sinun on myös ymmärrettävä tilanne, johon syötit. Tarkista vielä kerran, että voit varmuudella maksaa summan takaisin viimeistään merkittynä eräpäivänä.\nSivustollamme esitellyt yritykset ovat kaikki vastuullisia toimijoita, jotka ovat olleet alalla pitkään. Suosittelemme, että et ikinä ota lainaa 135000 euroa tuntemattomilta ja pieniltä rahoitusyrityksiltä. Vastuullisuudesta kertovat niin tapa ilmaista kuluja, nettisivujen selkeys ja käytettävyys, brändin tunnettuvuus kuin mm. yhteystietojen selkeä ilmoittaminen palvelun Internet-sivuilla.


Kasvisruokaa karnivorille: Soijamakaronilaatikko\n-Resepti on siis jotakuinkin standardimakaronilaatikko, jossa jauheliha on korvattu soijarouheella. Lihansyöjien kannattaa kokeilla reseptiä, koska makuero tämän ja jauhelihalla valmistetun makaronilaatikon välillä on häviävän pieni.\n-Annoksia tulee riittävästi; neljä-viisi henkeä syö helposti tämän reseptin mukaan tehdystä ruoasta.\n-Myllyn Parhaan tummat koukkumakaronit toimivat erinomaisesti tämän reseptin kanssa.\n-Lihaisen version ruoasta saa niinkin simppelisti kuin vaihtamalla soijarouheen 300 grammaan jauhelihaa.\nAikaa kuluu valmistukseen 60min, josta aktiivista valmistusta 25min.\n-kattila tai kasari\n-3 dl soijarouhetta\n-7-8 dl koukkumakaroneja\n-margariinia vuoan voiteluun\n-Laita 5 dl vettä kiehumaan. Laita sekaan liemikuutio ja sen verran soijakastiketta, että vesi muuttuu ruskeaksi. Kun vesi kiehuu, kaada sekaan 3 dl soijarouhetta, mausta kasarin sisältö paprikajauheella, mustapippurilla, chilijauheella, currylla ja korianterilla. Kun soijarouhe on vedessä maustumassa, silppua sipulit ja voitele vuoka.\n-Kun sipulit ovat silputtu ja rouhe on ollut kiehuvassa vedessä n. 10 minuuttia, kaada rouhe siivilään ja puristele se lastalla mahdollisimman kuivaksi. Riko kananmunat kulhoon ja kaada niiden sekaan 6 dl maitoa. Sekoita munamaito mahdollisimman tasaiseksi. Laita öljy kuumenemaan paistinpannulle.\n-Paista sipulit ja soijarouhe paistinpannulla. Mausta (esimerkiksi) chilijauheella, mustapippurilla ja paprikajauheella. Laita uuni kuumenemaan 200 asteeseen.\n-Kaada 4 dl koukkumakaroneja voideltuun vuokaan, kaada päälle paistettu soijarouhesipuli, jonka päälle loput makaronit. Kaada näiden päälle munamaito ja kuivattu basilika. Sekoita vuoan sisältö tasaiseksi ja ripottele lopuksi päälle juustoraaste.\n-Paista puoli tuntia uunin keskitasolla 200 asteessa.\n-Anna lopuksi jäähtyä ja vetäytyä viitisen minuuttia.\n(Sovellettu ja omaan makuun muokattu resepti Parikan & Johanssonin kirjasta Tonnikalan tuolla puolen (2005), alkuperäinen resepti "Jauhelihamakaronilaatikko")


Isännöintiliitto kommentoi osakehuoneistorekisterin jatkokehitystä - Isännöintiliitto\nIsännöintiliitto : Isännöintiliitto kommentoi osakehuoneistorekisterin jatkokehitystä\nJulkaistu: 18.12.2019 Muokattu: 19.12.2019\nIsännöintiliitto muistuttaa lausunnossaan, että yksi huoneistotietojärjestelmän keskeinen tarkoitus on palvella taloyhtiön hallintoa, toisin sanoen edesauttaa hallinnon hoitamista, sekä helpottaa osakkaiden tiedontarpeiden täyttämistä.\nJärjestelmän kehityksessä on Isännöintiliiton mielestä vielä syytä arvioida vaihtoehtoisten viranomaisvetoisuuden ja markkinaehtoisuuden vaikutuksia. Markkinaehtoisessa kehityksessä pystyttäisiin sääntelyä paremmin ottamaan huomioon alueiden ja taloyhtiöiden erilaisia tarpeita. Aikataulu viranomaisvetoisessa toimintamallissa voi muodostua sellaiseksi, että markkinaehtoisesti syntyy joka tapauksessa palveluja nopeammin.\nTiedon siirtoon pakollinen standardi\nEhdotus luoda taloyhtiötiedon välitykseen standardi, jonka mukaisessa rakenteisessa muodossa isännöitsijäntodistus tulisi antaa, on hyvä. Standardin luomiseen tarvitaan kuitenkin julkisen sektorin panostusta. Proosamuotoisen historiatiedon rakenteistaminen on vaativa urakka, johon taloyhtiöt, isännöintiyritykset ja ohjelmatoimittajat eivät pysty omin voimin.\nTekniset perustiedot vapaaehtoisesti tietovarastoon\nSelvityksessä ehdotetaan, että taloyhtiöiden pitäisi aina toimittaa tietyt tekniset perustiedot, kuten korjaushistoria, suunnitellut ja päätetyt korjaustyöt ja pinta-alatiedot keskitettyyn Maanmittauslaitoksen tietovarastoon.\nIsännöintiliitto katsoo, että näidenkin tietojen toimittamisen pitäisi olla taloyhtiöille vapaaehtoista kuten selvityksessä ehdotettujen taloustietojenkin. Ajantasaisella tiedolla on päätöksenteossa (esimerkiksi asuntokauppa) merkitystä, joten näiden osalta viimeisin tieto olisi joka tapauksessa tarkistettava taloyhtiön isännöinniltä.\nLue koko Isännöintiliiton lausunto\nAsrek Jäsen Osakehuoneistorekisteri Vaikuttaminen


Suomalaiskeksintö palkittiin 110 000 eurolla – aurinkokennosta tuli ennätystehokas "valoa huijaavalla" nanorakenteella - T&T\n1.6. klo 10:38\nSuomalaiskeksintö palkittiin 110 000 eurolla – aurinkokennosta tuli ennätystehokas "valoa huijaavalla" nanorakenteella\nSarri Kukkonen / Aalto-yliopisto\nHele Savin ja hänen kehittämänsä heijastamaton aurinkokenno\nEnnätyksellinen hyötysuhde johtuu siitä, että mustan piikennon pinnalta ei heijastu lainkaan valoa. Tämä johtuu siinä olevasta ainutlaatuisesta nanorakenteesta. Valon aallonpituutta kapeammat pienoispyramidit ikään kuin huijaavat fotoneita, jotka eivät huomaa saapuneensa uuteen aineeseen.\n”Rakenteen ansiosta valolle ei tule vastaan yhtäkkistä rajapintaa, josta se pääsisi heijastumaan. Rakenteen etu on myös se, että se nappaa myös hyvin alhaisesta tulokulmasta tulevat fotonit, minkä ansiosta musta piikenno sopii erityisen hyvin pohjoisiin olosuhteisiin”, Hele Savin sanoo Aalto-yliopiston tiedotteessa.\n”Nanorakenteen ansiosta anturi pystyy havaitsemaan aikaisempaa paljon pienempiä röntgensäteilyannoksia. Näin voidaan joko hyödyntää samaa laitetta kuin aikaisemmin ja saada sillä näkyviin asioita, joita ei ennen ole pystytty havaitsemaan tai vaihtoehtoisesti pienentää säteilyannosta ja saada silti yhtä hyvä kuvanlaatu, mikä olisi erityisen tärkeää pienten lasten kuvantamisessa tai kannettavien laitteiden kehittämisessä”, Savin kuvailee.\nHele Savin johtaa mikro- ja nanoelektroniikan tutkimusryhmäänsä Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulussa.\nEduskunnan myöntämä innovaatiopalkinto juhlistaa yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden vuosipäivää 1. kesäkuuta. Palkinto on suuruudeltaan 110 000 euroa, ja se myönnetään vuosina 2017, 2018 ja 2019 naiselle tai naisista koostuvalle ryhmälle tieteellisesti merkittävästä innovaatiosta teknologian tai talouden alalta. Savin kertoo ilahtuneensa erityisesti siitä, että palkinto annettiin nimenomaan innovaatiosta.\n”Olen alusta asti halunnut kaupallistaa keksintöjämme, joten palkinto tuntuu valtavan hienolta. Keksintöjemme ympärille on syksyllä käynnistymässä startup-toimintaa, jota joukko innokkaita tutkijoita lähtee vetämään”, hän kertoo.\nMustien piikennojen ennätys pysyi Suomessa - Hyötysuhde harppasi 22,1 %:iin\nAalto-yliopiston tutkijoiden valmistamat ennätyskennot sopivat erityisen hyvin pohjoisiin olosuhteisiin.\nSuomalaistutkijoille nanorakenteisen aurinkokennon hyötysuhteen maailmanennätys\nMustasta piistä tehdyn pinnan etuna on matala heijastus, jolloin suurempi osa auringon säteilystä saadaan hyödynnettyä.\nEU jakoi miljoonia rahaa - kahdeksan Suomi-tutkijaa arvioitiin nuoriksi huipuiksi\nEuroopan tutkimusneuvosto ERC on myöntänyt tutkimusrahoitusta kahdeksalle suomalaistutkijalle.


Kuukautisen pakina antaa näytteen olympiakisojen kiihkeydestä - Kuukausiliite - Helsingin Sanomat\n”Jäädään odottamaan B-näytettä totta kai, mutta kyllä on kova tämä Egyptin kaveri. Ei sisällä näyte mitään astmalääkettä, vaan aavikon paahteessa väkevöitynyttä synteettistä testosteronia!”\nJulkaistu: 6.8.2016 6:00 , Päivitetty: 9.8.2016 13:24\nSelostaja: ”Ja nyt astuu vuoroon Egyptin Ihab Abdelrahman, keihään MM-hopeamitalimies. Tämä on se hetki, kun pitää antaa itsestään kaikki.\nSota 1918 livenä: 25. helmikuuta: Mannerheim antaa kuuluisan käskynsä, jonka mukaan rintaman pohjoispuolella sabotoijat ”ammutaan paikalla” 25.2.2018\nSota 1918 livenä: 22. helmikuuta: Ruoka käy Helsingissä vähiin – Elvi Majanen pelkää, että sulhanen on sittenkin lähtenyt sotaan 22.2.2018\nUskomaton murhenäytelmä 20.3.2013


helmikuu 2019 - Tanjan matkassa\nTekijä Tanjakäytössä 14.2.2019 14.2.2019 4 kommenttia artikkeliin Hyvää Ystävänpäivää!\nTänään helmikuun 14. päivänä haluan toivottaa Sinulle blogini lukija oikein mukavaa ystävänpäivää. Olen onnellinen kaikista Teistä lukijoistani, olette kuin ystäviäni ja joka kerta kun luet blogiani, saat minut onnelliseksi. Ja sitä vartenhan ystävät ovat, että he ovat mukanasi elämäsi ylä- ja alamäissä. Kiitos Sinun, tiedän etten turhaan kirjoita tätä blogia, vaan voin kertoa just sinulle …\nTekijä Tanjakäytössä 4.2.2019 4.2.2019 Jätä kommentti artikkeliin Kuulumisia ja matkavuoden 2018 muistelua\nPitkästä aikaa taas blogin äärellä. Viime syksy oli todella tapahtumarikas, niin hyvässä kuin pahassakin. Ja paljon on tapahtunut viimeisen blogipostauksen jälkeen. Parisuhteen kanssa otin hieman aikalisää, mutta seuraavalla viikolla kotitaloani kohdannut tuhopoltto sai palaamaan takaisin turvalliseen kainaloon pahaa mieltä purkamaan. Luonnollisestikin olen joutunut muuttamaan ja muuton yhteydessä tuli hävitettyä maallista omaisuuttakin aika reilulla kädellä. Savuvahingoista …


Hikikirjasto:Ihmiskuntaan pettymisen lyhyt oppimäärä – Hikipedia\nHikikirjasto:Ihmiskuntaan pettymisen lyhyt oppimäärä\nTämä on arkistoitu versio sivusta sellaisena, kuin se oli 28. marraskuuta 2013 kello 20.41 käyttäjän Patu Lerssi (keskustelu | muokkaukset) muokkauksen jälkeen. Sivu saattaa erota merkittävästi tuoreimmasta versiosta. Koko muokkaushistoria tässä.\nVersio hetkellä 28. marraskuuta 2013 kello 20.41 – tehnyt Patu Lerssi (keskustelu | muokkaukset)\nIhmiskuntaan ja ihmiskunnan historiaan pettyneitä tiedemiehiä on kautta aikojen ollut kosolti, mutta ilmeisestä yhteisestä turhautumisestako lie johtuvaa, etteivät he ole koskaan kyenneet yhdistämään kokemuksiaan yhdeksi teokseksi, jossa tätä tuiki arkipäiväistä ja jokaista meitä koskettavaa aihetta voitaisiin käsitellä objektiivisesti. Kauniita alkuja aiheesta on laadittu suorastaan lukemattomasti, mutta valmiiksi ei yksikään työ ainakaan ajallaan ole ehtinyt. Syitä tähän löytynee varmasti yhtä paljon kuin tekijöitäkin. Pettymystään purkavan sydämen tie paperille tai päätteelle käy sormien kautta. Usein nämä sormet kuitenkin kohmettuvat, jähmettyvät ja etsivät helppoa ratkaisua niinsanotusti oman käden kautta. Tämä helppo ratkaisu - tai ratkaisuketju - on yllättävän samankaltainen; kun tekstiä on laadittu riittämiin, sijansa ottaa lepo ja nautinto. Tämä tarkoittaa erinäisiä määriä useimmiten alkoholijuomia, runsasta tupakointia ja vaikutteiden hakemista lähiympäristöstä. Enimmäkseen tällöin tulevat mieleen eripituiset juomaretket, ryyppyreissut ja kapakkahorinat tappeluineen ja jälkiselvittelyineen. Lopulta pettymys on kaikkeen kasvanut niin suureksi, että mielen valtaa lopullinen alakulo ja ahdinto. Tilanteen laukaisee kuolemaan johtava alkoholimyrkytys, hirttäytyminen tai muu vastaava toimenpide. Hautajaissaaton päätteeksi käydään lyhyt yhteenveto elämästä, minkä jälkeen kaikki onkin lopullisesti ohi. Tämä kaikki näkyy ja kuuluu joukkotiedotusvälineissä (uudiskielellä mediassa) mitä erilaisimpina uutisointeina, kolumneina ja vittumaisen viisastelevina mielipidekirjoituksina. Yhteistä kaikille on se, että niissä aihetta kierretään kuin kissa kuumaa puuroa, eikä mistään tule lopulta sen valmiimpaa. Tämän vuoksi joukko arkipäivän tiedemiehiä ja puistokemistejä on yhdistänyt voimansa laatiakseen peruskoulun yläastetta silmällä pitäen aiheesta oppikirjan. Kirjasta tulee kaksiosainen, eli siinä on varsinainen opiskeluosa että työkirja; näin kunnioitamme osaltamme 1970-luvun peruskoulukulttuuria, jossa erilliset työkirjat erottamattomina liitännäisinä seurasivat painavaa asiaa sisältävien oppikirjojen mukana.\nToivotamme opettavaisia lukuhetkiä perehtyessänne Ihmiskuntaan pettymisen lyhyeen oppimäärään.\nPatu Lerssi Armas Aallontie Rolle Ryökäle\n1 Pettymys oli nieltävä ja kuinka se tapahtui sata vuotta sitten\nIhmisen henkistä hyvinvointia on aikojen alusta säädellyt se, kuinka tunnetiloja on voitu kulloinkin ilmaista. Pohjoismainen tapakulttuurimme, joka pohjautuu sipriaaniselta ajalta, on muokannut meidät pääosin hiljaisiksi ja nöyriksi puurtajiksi. Enemmän olemme luottaneet johdonmukaiseen työntekoon kuin onnenongintaan. Tämä tapakulttuuri oli vallalla aina liitukaudelta 1900-luvun alkupuolelle, jolloin ensimmäiset tyhjäntoimittajat ilmaantuivat keskuuteemme. Tyhjäntoimittajan tehtävänä ei ole kuitenkaan ensisijaisesti tyhjän toimittaminen, koska tyhjyys, kuten tiedämme, ei ole toimitettavissa. Sitä vastoin tyhjäntoimittajan tehtävänä on ollut kehittää pelisilmäänsä sellaiseksi, jolla hän voi kokea selviytyvänsä tilanteesta kuin tilanteesta. Tyhjäntoimittajien ensimmäisiä esiitymisareenoita olivatkin korttikehät. Kortinpeluu oli tuohon maailmanaikaan erittäin vakavasti otettavaa ja ammattimaista toimintaa. Käytännöllisesti katsoen korttia pelattiin vain ja ainoastaan rahasta ja pelaaminen tapahtui pelkästään miesten kesken. Koska voittajia oli kerrallaan vain yksi, tarkoitti tämä tietenkin sitä että kaikki loput joutuivat pettymään. Pettymyksen ilmenemismuodot ovat ihmisellä moninaiset ja nykyisin niihin on saatavilla koulutettua kriisiapua. Toisin oli viime vuosisadan alkuvuosikymmenillä. Rahansa ja mahdollisesti muunkin omaisuutensa hävinnyt peluri joutui nielemään pettymyksensä, koska muussa tapauksessa (esimerkiksi malttinsa menettäen) seurauksena oli joukkopahoinpitely. Tämä kasvatti mahdollisimman hyvin omakohtaista vastuuntuntoa ja harkintakykyä siihen, mitä kannatti ja saattoi tehdä ja mitä ei. Lisäksi käsityskyky ja tietoisuus seurauksista olivat tällä menetelmällä tehokkaasti omaksuttavissa. Asian käänteisen puolen seuraukset olivat käytännölliset; jos panoksena olivat housut ja ne hävittiin, niistä oli luovuttava. Jos panoksena oli metsäpalsta, maatila tai ajoneuvo, kotieläin tms, niistä oli luovuttava.\n2. Pettymys on nieltävä ja kuinka se tapahtuu nykyaikana\nHenkisen hyvinvoinnin ongelmat materiaalisen hyvinvoinnin seurauksena ovat lisääntyneet viime vuosikymmeninä. Lisääntymisen ovat todenneet ja allekirjoituksillaan oikeaksi todistaneet erilaiset koulutetut ymmärtäjät. On selviö, että palkatut ongelmien tunnistajat eivät voi saada palkkaansa elleivät tunnista ja varsinkin nimeä ongelmia. Suomessa sosiaali, -ja terveysministeri Vappu Taipale keksi 1980-luvulla erinäisiä toimialaansa liittyviä epäkohtia ja vaati valtion varoista niiden korjaamista. 1980-luvulla tämä onnistui suhteellisen helposti, koska valtion kassa oli rahaa täynnä ja työelämässä oli vielä kuri ja moraali tallella. Työssäkäyvä ikäpolvi ymmärsi yskän ja teki parhaansa. Kulman takana väijyi jo pelottavan suuri talouskasvun uhri, pullamössösukupolvi, johon oli sovellettu vapaan kasvatuksen periaatteita sekä sitä, ettei heidän tarvinnut tehdä työtä. Riitti kunhan olivat opiskelevinaan ja pätevinään. Näistä vetelehtijöistä kehittyi sittemmin todellisia mestareita liike-elämän palvelukseen. Toisaalta oli myös kosolti niitä hölmöjä, jotka luottivat toimivaan sosiaaliturvaan ja valtiovallan hyväntahtoisuuteen sen ylläpitämiseksi. Kokoomus ei ollut vielä vallassa...Joka tapauksessa tämä porukka joutui viimeistään vuonna 1991 kohtaamaan kokoomuslaisen Sahan tasavallan talven housut kintuissa ja kykenemättömänä itse niitä ylös nostamaan. Muotikäsite syrjäytyminen sai alkunsa keväällä 1991, joskin idut olivat istutetut kansalliseen maaperäämme viimeistään keväällä 1987. Ongelmasta muodostui kaksijakoinen; pullamössöä esiintyi runsaasti isin bemareilla ajavien juppien keskuudessa että oikeasti köyhien duunareiden jälkeläisten sakissa. Suomen ammattiliittojen keskusjärjestö SAK laski asiasta julmaa, sarkastista pilaa jakamalla syrjäytymisensä alkutaipaleella oleville rintanappeja, joissa oli kuvattuna lakaiseva luuta ja teksti: "Sakissa olet vahvempi".\nNoudettu kohteesta ”https://hiki.pedia.ws/index.php?title=Hikikirjasto:Ihmiskuntaan_pettymisen_lyhyt_oppimäärä&oldid=466869”\nSivua on viimeksi muutettu 28. marraskuuta 2013 kello 20.41.


Erään Saaran tutkimuksia: Suopea ilmiö\nlähettänyt Eräs Saara 6:45 ip.\nSaara hyvä, eipä tuossa mitään mystistä ole. Sehän nyt vain on kapitalistien salajuoni, että maailmassa tarvitsisi erikseen "tehdä jotain" jotta se tulisi tehdyksi.\nSitten kaikenlaiset Saarat stressailevat typerissä kuvitelmissaan siitä, että he voivat saada jotain tehtyä muihin verrattuna.\nLopulta voitto on aina kyvyttömien häviäjien.


Seerumit arkistot - Sivu 2 15:stä - Nutturapää\nIhonhoito, Lumene, Seerumit\nJos joku olisi pari vuotta sitten kertonut, että tulen rakastumaan Lumenen seerumiin, olisin kohottanut kulmiani. Lumenen viimeaikaiset brändiuudistukset on toteutettu erinomaisesti ja olen viime kuukausina löytänyt merkiltä enemmän huipputuotteita kuin koko aikaisemman Lumene-historiani aikana yhteensä. Continue Reading\ntorstai 22. helmikuu 2018 by Myy\nEkokosmetiikka, Evolve, Ihonhoito, Seerumit\nJos mun pitäisi valita kaikesta kosmetiikasta yksi tuoteryhmä, joka on lähimpänä mun sydäntä, se olisi seerumit. Tähän valtavaan seerumirakkauteen nähden on blogissa näkynyt hävettävän vähän seerumeita – ainakin nostettuna erikseen esille. Osana vuodenvaihteen päätöstä saada blogi (ja oma fiilis) taas kukoistamaan, aion esitellä j o k a i k i s e n seerumin, jota vuoden aikana kokeilen tai käytän. Seerumirakkautta on postaussarja, jossa jaan intoa, vinkkejä ja puhdasta rakkautta, jota seerumeita kohtaan tunnen.\nSarjan ensimmäinen seerumi on luonnonkosmetiikan hyaluronihappopommi. Korkkasin sen viime kevään korvilla ja kallistelin viimeiset pisarat pullosta ulos vuoden ensimmäisinä päivinä. Evolve Hyaluronic Serum 200 sisältää nimensä mukaisesti pulloa kohden 200mg pienimolekyylipainoista, kasviperäistä hyaluronihappoa, joka lupaa imeytyä syvälle ja kosteuttaa tehokkaasti. Mukana on myös luomulaatuista ruusuvettä, aloeuutetta ja granaattiomenauutetta. Continue Reading\nkeskiviikko 17. tammikuu 2018 by Myy\nAasialainen kosmetiikka, Apteekkikosmetiikka, BB-voiteet, Ekokosmetiikka, Eucerin, Fudge, Hiukset, Ihonhoito, Kasvovoiteet, Meikit, Meikkipohjat, Muotoilutuotteet, Oriflame, Seerumit, Skin79, Suosikit\nTällä kertaa kuukauden suosikeista löytyy vähän kaikkea: pehmoista jokaiselle sopivaa seerumia, helppoa tukkatuuheuttajaa, kuivan korpun BB-voidetta ja ekoa monikäyttöistä kasvovoidetta. (Nämä on ajallisesti elokuulta ja alkuvuoden ajan suosikkipostauksia tulee tiheämmällä tahdilla, jotta saan nykytilanteen kiinni. Vaikka en ole saanut blogia päivitettyä, olen kuitenkin joka kuukausi kerännyt ylös sen hetken lempparit, jotka todellakin aion jakaa teidän kanssa, vaikkakin vähän myöhässä.) Continue Reading\nmaanantai 8. tammikuu 2018 by Myy


Ohjelma, syksy 2016\nTulokset, syksy 2016\nTulokset, kevät 2017\n1. Huru-ukot (Huru-ukot - Pmk 6 - 3)\n3. Kovis (Kovis - Säänjärvi 10 - 1)\n5. PMK50 (PMK50 - Tornado 5 - 4)\n7. Pekka Lipposen pojat (P Lipposen pojat - Jäljelle jääneet 10 - 3)\n8. Jäljelle jääneet\nPieksämäen curlingin XII yöturnaus järjestetään la 26.11.2016 klo 12 alkaen.\nPelit alkavat lauantaina klo 12 ja päättyvät sunnuntaiyön puolella n. klo 01.00. Osallistumismaksu on joukkueelta 170 euroa. Nuorisojoukkueen osallistumismaksu on 85 euroa. Turnaukseen otetaan 10 joukkuetta ilmoittautumisjärjestyksessä. Joukkueita voi ilmoittautua enemmän kuin 10 ja ne asetetaan varasijoille ilmoittautumis järjestyksessä ja otetaan turnaukseen mukaan ilmoittautumisjärjestyksessä mikäli peruuntumisia sattuu. Hintaan sisältyy iltapala. Turnausmaksu laskutetaan eräpäivä on 26.11.2016, turnausmaksun voi maksaa myös paikanpäällä ennen turnauksen alkua.\nTurnaukseen ilmoittautuminen 13.11.2016 mennessä sähköpostilla: curlingpieksamaki@gmail.com tai puhelimitse Martti Korkalaiselle 0400 655312\nYÖTURNAUKSEN 2016 SÄÄNNÖT\nViidennen sarjakierroksen jälkeen pelataan sijoituskierros, jossa turnauksen voitosta pelaavat sarjataulukon mukaisesti vastakkain sarjan 1. ja 2. Kolmannesta sijasta sarjataulukon 3. ja 4. Turnauksen muutkin sijoituspelit 5-6 ja 7-8 ja pelataan vastaavalla tavalla.\nTurnauksen sarjakierroksilla pelataan max. 6 päätä ja peli voi päättyä tasan.\nPeliaikaa on 85 min. + kesken oleva pää loppuun. Peliaika 85 min. katsotaan pelattavan pään viimeisen kiven pysähtymisestä.\nSarjakierroksilta voitosta saa 2 pistettä, tasapelistä 1 pisteen ja tappiosta 0 pistettä. Lisäksi sarjasijoitukseen vaikuttavat voitetut päät, kivisuhde ja omat kivet tässä järjestyksessä.\nHuru-ukot Hannu Laitinen 0400 888350 11.10.16\nSäänjärvi Curling\tJorma Kokkola\t045 8425546 26.10.16\nPMK50 Mauri Lähteenmäki 040 7265712 07.11.16\nPekka Lipposen pojat\tEsa Lehtonen\t040 5038115\t08.11.16\nKovis\tRisto Lehtinen\t044 2870003\t09.11.16\nPMK\tReima Sorokin\t050 4310263\t10.11.16\nTornado\tPetteri Koskikallio\t050 5557672\t11.11.16\nJäljelle jääneet\tTimo Kauranen\t050 5466937\t11.11.16


VAMMAISTEN HENKILÖIDEN TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN JA KOETTU HYVINVOINTI - PDF\nVAMMAISTEN HENKILÖIDEN TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN JA KOETTU HYVINVOINTI\nDownload "VAMMAISTEN HENKILÖIDEN TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN JA KOETTU HYVINVOINTI"\n1 VAMMAISTEN HENKILÖIDEN TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN JA KOETTU HYVINVOINTI Turun yliopisto Sosiaalitieteiden laitos Pro gradu-tutkielma Annina Heini 2012 elokuu\n2 TURUN YLIOPISTO Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta/ Sosiaalitieteiden laitos HEINI, ANNINA: Vammaisten henkilöiden terveyskäyttäytyminen ja koettu hyvinvointi Pro gradu-tutkielma, 98 s., 17 liites. Sosiaalipolitiikka Elokuu 2012 Tutkimuksessa selvitettiin vammaisten henkilöiden terveyskäyttäytymistä alkoholin, tupakoinnin, ruoka- ja liikuntatottumusten osalta sekä hyvinvointia koskien terveyden kokemusta, henkistä hyvinvointia ja ihmissuhteita. Lisäksi tarkasteltiin terveyskäyttäytymisen osa-alueiden ja koetun hyvinvoinnin osa-alueiden välistä yhteyttä. Tutkimusaineisto kerättiin internet-kyselynä. Vastaajia oli kaikkiaan 499 eri tavoin itsensä vammaiseksi henkilöksi kokenutta. Vastauksia analysoitiin käyttäen ristiintaulukointia ja varianssianalyysia. Tuloksia verrattiin osittain aikaisemmin koko väestöllä toteutetun tutkimuksen tuloksiin. Vammaiset henkilöt käyttivät kaiken kaikkiaan alkoholia ja tupakkatuotteita valtaväestöä vähemmän. Liikuntaa vammaiset henkilöt harrastivat vähän ja ylipainoisia oli valtaväestöön verraten enemmän. Ruokatottumusten osalta vammaiset henkilöt eivät juuri eronneet valtaväestöstä. Kaikkiaan terveyskäyttäytymisen suhteen vammaiset henkilöt ovat muuttaneet valtaväestöä enemmän tapojaan terveellisempään suuntaan. Eniten eroja terveyskäyttäytymisessä vammaisten henkilöiden kesken muodostui sukupuolen, iän ja koulutuksen perusteella. Tutkimukseen osallistuneet vammaiset henkilöt kokevat terveydentilansa melko huonoksi tai huonoksi valtaväestöä useammin. Oireita tai vaivoja kaikkiaan vammaiset henkilöt kokevat valtaväestöä harvemmin. Kuitenkin lääkkeitä käytetään enemmän ja negatiivisia tunteita koetaan enemmän. Mielialaan liittyviä negatiivisia tunteita koko ajan kokevia oli vammaisväestössä valtaväestöä enemmän, mutta myös positiivisia tunteita koko ajan kokevia oli enemmän. Vammaisilla henkilöillä hyvinvointiin kaikkiaan vaikutti sukupuoli, ikä, koulutus, työssäolo ja yksinäisyyden kokeminen. Siviilisäätyjen väliset erot olivat yleisesti pieniä. Yksinäisyyden kokemiseen vaikutti eniten yhteiskunnasta syrjäytymisen kokemus. Terveyden kokemus, henkinen hyvinvointi ja yksinäisyyden kokeminen olivat voimakkaasti yhteydessä toisiinsa. Terveyskäyttäytymisen ja koetun hyvinvoinnin välinen yhteys oli vahvin liikuntatottumusten ja kasvisten käytön suhteen. Yhteyttä oli jonkin verran myös alkoholin, tupakoinnin ja aamupalan nauttimisen suhteen. Tulevaisuudessa tulisi huomiota kiinnittää erityisesti vammaisten liikuntaharrastusten lisäämiseen, työllisyyteen ja yhteiskunnalliseen osallisuuteen sekä hyvinvoinnin osatekijöihin. Lisäksi vammaisten henkilöiden terveyskäyttäytymiseen ja koettuun hyvinvointiin liittyvää tutkimusta tulisi tehdä nykyistä huomattavasti enemmän. Asiasanat: Vammaisuus, terveyskäyttäytyminen, koettu hyvinvointi, terveys.\n3 SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO VAMMAISET HENKILÖT VÄESTÖRYHMÄNÄ VAMMAISUUDEN MÄÄRITELMÄT SOSIAALINEN VAMMAISTUTKIMUS MIKSI VAMMAISET HENKILÖT ON SYYTÄ NOSTAA TARKASTELUUN? TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN JA SIIHEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT MITÄ ON TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN SOSIAALISET RAKENTEET JA TERVEYSKÄYTTÄYTYMISEN SOSIAALISET MÄÄRITTÄJÄT TERVEYSKÄYTTÄYTYMISEN JA KOETUN HYVINVOINNIN TEKIJÖIDEN VÄLISET SUHTEET DEMOGRAFISET-JA SOSIOEKONOMISET TEKIJÄT KOETTU HYVINVOINTI TERVEYDEN KOKEMUKSEEN YHTEYDESSÄ OLEVAT SOSIODEMOGRAFISET TEKIJÄT HENKISEN HYVINVOINNIN YHTEYS SOSIODEMOGRAFISIIN TEKIJÖIHIN JA MUIHIN HYVINVOINNIN OSA-ALUEISIIN IHMISSUHTEIDEN YHTEYS SOSIODEMOGRAFISIIN TEKIJÖIHIN JA MUIHIN HYVINVOINNIN OSA- ALUEISIIN SUOMALAISEN AIKUISVÄESTÖN TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN ALKOHOLIN KÄYTTÖ JA TUPAKOINTI RUOKA- JA LIIKUNTATOTTUMUKSET TERVEYSKÄYTTÄYTYMIS- JA HYVINVOINTIEROJEN KAVENTAMISEN HAASTE TUTKIMUSASETELMA TUTKIMUSKYSYMYKSET AINEISTO JA MENETELMÄT Tutkimuslomake ja tutkimusaineiston keruu Osallistava menetelmä Käytetyt mittarit Demografiset- ja sosioekonomiset taustaindikaattorit Tilastolliset menetelmät TULOKSET VASTAAJIEN SOSIODEMOGRAFISET OMINAISUUDET TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN Alkoholin käyttö ja tupakointi Ruokatottumukset Liikuntatottumukset KOETTU HYVINVOINTI Terveyden kokemus Henkinen hyvinvointi... 65\n4 8.3.3 Ihmissuhteet: yksinäisyyden kokeminen ja syy TERVEYSKÄYTTÄYTYMISEN JA HYVINVOINNIN VÄLINEN YHTEYS Alkoholin käyttö ja tupakointi Ruokatottumukset Liikuntatottumukset YHTEENVETOA TULOKSISTA JOHTOPÄÄTÖKSET LÄHTEET LIITTEET... 99\n5 1 1 JOHDANTO Tämä tutkimusidea syntyi tarpeesta tutkia tutkimatonta. Vammaisten ihmisten työkykyä, työllistymistä ja toimeentuloa on tutkittu (ks. Laiho, Hoppanen, Latvala & Rämö 2010; STM 2006a, 12 14, STM 2006b, 45; Klem 2011), mutta vammaisväestön terveyskäyttäytymisen ja koetun hyvinvoinnin näkökulmasta kattavaa tutkimusta ei ole aiemmin tehty. Tutkimustiedolla on tärkeä merkitys vammaisten henkilöiden hyvinvoinnin ja myös palvelujen parantamisessa. Vammaisten henkilöiden näkyväksi tekeminen ryhmänä puhuttaessa terveyskäyttäytymisestä ja hyvinvoinnista on tärkeää, sillä terveys- ja hyvinvointipoliittisia ohjelmia suunnataan usein koko väestölle eikä kohdenneta väestönosiin. Tästä syystä on tarpeen selvittää, esiintyykö vammaisten henkilöiden kohdalla terveyskäyttäytymisessä ja hyvinvoinnissa joitain erityispiirteitä, jotka olisi syytä ottaa huomioon terveys- ja hyvinvointipolitiikkoja suunniteltaessa. Väestön terveyttä pyrittiin 1900-luvun aikana parantamaan etenkin pyrkimällä vaikuttamaan elämäntapavalintoihin ja tunnistamalla riskitekijöitä. Huomio kiinnitettiin tupakointiin, rasvaiseen ruokavalioon, liikuntatottumuksiin ja alkoholinkäyttöön. (Wilkinson & Pickett 2011, 93.) Terveyden voidaan tutkimuksen valossa nähdä jakaantuvan väestössä epätasaisesti (esim. Prättälä & Paalanen 2007; Aromaa & Koskinen 2002). Lisäksi sosioekonomisen aseman on nähty vaikuttavan terveyskäyttäytymiseen. (esim. Koivusilta 2011, 129; Prättälä & Paalanen 2007.) Vammaisten henkilöiden työllisyys on vähäisempää verrattuna väestön keskiarvoon, jolloin voidaan arvella vammaisten henkilöiden ansaitsevan myös vähemmän. Tällä voidaan ajatella olevan vaikutusta terveyskäyttäytymiseen ja hyvinvointiin. Tässä tutkimuksessa lähdetään liikkeelle siitä ajatuksesta, että terveyskäyttäytymistä ja hyvinvointia on tarkasteltava toisiinsa vaikuttavina ja toisiinsa palautuvina tekijöinä. On vaikea sanoa kumpi niistä tulee ensin. Siihen tämä tutkimus ei pyri vastaamaan, sillä kyseessä ei ole seurantatutkimus. Sen sijaan tässä tutkimuksessa selvitetään asioiden välisiä yhteyksiä ja samanaikaista esiintyvyyttä, joiden pohjalta voidaan tehdä päätelmiä kokonaistilanteesta. Pääpaino\n6 2 on kuitenkin terveyskäyttäytymisen ja koetun hyvinvoinnin tarkastelussa. Koettuna hyvinvointina pidetään tässä tutkimuksessa terveyden kokemusta ja henkiseen hyvinvointiin sekä ihmissuhteisiin liittyviä tekijöitä. Tutkimuksessa selvitettiin kyselyn avulla vammaisten henkilöiden terveyskäyttäytymistä koskien alkoholinkäyttöä, tupakointia, ravinto- ja liikuntatottumuksia, sekä koettua hyvinvointia koskien terveyden kokemusta, henkistä hyvinvointia ja ihmissuhteita. Tutkimuksen aineisto on kerätty kesän ja syksyn 2011 aikana sähköisen tutkimuslomakkeen kautta, jota on levitetty pääasiassa vammaisjärjestöjen ja -liittojen sekä sähköisesti tavoitettavissa olleiden vammaisneuvostojen kautta. Vastauksia saatiin kaikkiaan 499 henkilöltä. Tuloksia verrataan Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen koko väestöllä toteutetun kyselyn tuloksiin (ks. Helakorpi, Pajunen, Jallinoja, Virtanen & Uutela 2011; Helakorpi, Laitalainen & Uutela 2010). Tutkimus noudattaa vammaistutkimuksen sosiaalisen mallin mukaista lähestymistapaa, jossa keskeistä on vammaisten henkilöiden voimaannuttaminen ja heidän kokemuksensa esiintuominen sekä yhteiskunnallisten lähtökohtien painottaminen vammaisten henkilöiden näkökulmasta. Kyseessä on myös osallistava tutkimus, jossa vammaiset asiantuntijat ovat ottaneet osaa tutkimuksen suunnitteluun. Osallistava tutkimusote tukee vammaistutkimuksen sosiaalisen mallin mukaisia arvoja. Teoriaosassa käsittelen aluksi vammaisuuden määritelmän vaikeutta ja vammaistutkimuksen kehityslinjoja sekä sitä, miksi vammaiset henkilöt on syytä nostaa tarkasteluun terveyskäyttäytymis- ja hyvinvointikysymyksissä. Tämän jälkeen käydään läpi terveyskäyttäytymistä ja siihen vaikuttavia tekijöitä, minkä jälkeen siirrytään käsittelemään hyvinvointia ja siihen liittyviä tekijöitä. Tämän jälkeen käsitellään aikaisempia tutkimuksia suomalaisen aikuisväestön terveyskäyttäytymisestä ja hyvinvoinnista. Tämän jälkeen nostetaan esille terveyserojen epätasa-arvoa ja erojen kaventamisen haasteita. Empiriaosassa käsittelen aluksi tuloksia terveyskäyttäytymisen osalta koskien alkoholia, tupakointia, ruoka- ja liikuntatottumuksia. Tämän jälkeen tarkastelen\n7 3 tuloksia koetun hyvinvoinnin osalta koskien terveydentilaa, vaivoja, lääkitystä ja henkistä hyvinvointia sekä ihmissuhteita yksinäisyyden kokemisen näkökulmasta. Lopuksi tarkastelen terveyskäyttäytymisen ja hyvinvoinnin välistä yhteyttä.\n8 4 2 VAMMAISET HENKILÖT VÄESTÖRYHMÄNÄ Vammaisia henkilöitä on iso osa väestöstä ja lähes kaikki ihmiset kokevat jossain elämänsä vaiheessa olevansa toimintarajoitteisia jollakin tavalla. Tarkkaa lukua vammaisten henkilöiden määrästä ei kukaan tiedä, koska määrä on riippuvainen myös vammaisuuden määritelmästä. Ilka Haarnin (2006) mukaan arvioiden pohjana käytetään usein edelleen 1980-luvulta peräisin olevia lukuja, joiden mukaan vammaisuutta suppeasti käsitettynä olisi noin viidellä prosentilla ja laajasti käsitettynä kymmenellä prosentilla väestöstä. Mitä lähemmäs tullaan vammaistutkimuksen viimeaikaisempia suuntauksia, kuten myöhemmin mainittavaa sosiaalisen mallin mukaista suuntausta, sitä suurempi osuus väestöstä on vammaisia siten, että heidän terveyteensä liittyvät seikat rajoittavat heidän osallistumistaan ja osallisuuttaan yhteisön toiminnoissa. Se, miten vammaisuus ymmärretään, vaikuttaa myös vammaisista henkilöistä saatavaan tietoon. Vammaisuutta on eri aikoina tulkittu hyvin eri tavalla. Simo Vehmas (2005) on teoksessaan Vammaisuus kuvannut vammaisuuden historiallisia ja yhteiskunnallisia juuria aina Raamatun ajoista lähtien. Aikojen saatossa vammaisuuteen on liitetty eri asioita mystiikasta ja hyväntekeväisyydestä lähtien aina tämän päivän ihmisoikeusnäkökulmaan ja sosiaalisen kansalaisuuteen. Tässä tutkimuksessa lähdetään ajattelusta, jossa vammaisuus on henkilön itsensä määrittämää ja kokemaa. Tämä tutkimus noudattaa vammaistutkimuksen sosiaalisen mallin mukaista lähestymistapaa, joka on vammaistutkimuksen viimeaikaisten kehityslinjojen tuloksena syntynyt suuntaus. Seuraavaksi tarkastellaan vammaisuuden määritelmiä ja sosiaalista vammaistutkimusta. 2.1 VAMMAISUUDEN MÄÄRITELMÄT Vammaisuuden määritelmästä voidaan käydä tulisia kahvipöytäkeskusteluja. Ihmisillä tuntuu olevan hyvin erilaisia käsityksiä vammaisuuden määritelmästä ja siitä kuka voidaan lukea vammaiseksi henkilöksi. Vammaisuuteen liitetään\n9 5 subjektiivisia käsityksiä, joita vastassa voivat olla lääketieteelliset selitysmallit, joissa sairaudet erotetaan tiukasti esimerkiksi synnynnäisistä vammoista. Toiset saattavat mieltää olevansa vammattomia, vaikka joidenkin mielestä he sitä olisivat ja päinvastoin. Subjektiiviset näkemykset siis törmäävät objektiivisiin näkemyksiin, mutta kuka voi määritellä objektiivisen käsityksen? YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista 1 määrittelee vammaiseksi henkilön, jolla on sellainen pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vamma, jonka vuorovaikutus erilaisten esteiden kanssa voi estää hänen täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisensa yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa (Suomen YK-liitto 2009, 21). Vastaavaa määritelmää, jossa keskeistä on vammaisuuden määrittely fyysisenä tai henkisenä pitkäaikaisena vammana ja vamman vaikuttaminen huomattavasti arkisiin askareisiin, on käytetty myös muualla (esim. Woodhams & Corby 2003, 163.) Ongelmaksi tietysti näissä määritelmissä tulee, miten määritellä pitkäaikaisuus ja mikä luetaan fyysiseksi tai henkiseksi vammaksi tai kuinka paljon on huomattavan paljon. Kela määrittelee vammaisuuden toimintakyvyn heikentymisen ja arjesta selviytymisen vaikeutumisen näkökulmasta sekä sen kautta, mitä avuntarvetta, haittaa, ohjausta, valvontaa tai erityiskustannuksia vamma tai pitkäaikainen sairaus 1 Ks. YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 61/106, 13 joulukuu 2006). Jäljempänä YK:n vammaisoikeussopimus. YK:n vammaisoikeussopimuksesta ei ole olemassa toistaiseksi virallista suomennosta, mutta Suomen YK-liitolla on olemassa epävirallinen suomennos. Tässä tutkimuksessa viitataan jatkossa kyseiseen versioon vammaisoikeussopimuksesta. Suomi allekirjoitti vammaisoikeussopimuksen vuonna Sopimus on Suomea velvoittava, mutta ei sitova, sillä Suomi ei ole vielä saattanut kansallista ratifiointia loppuun. Sopimuksen ratifiointi edellyttää Suomessa lainsäädäntömuutoksia useilla eri hallinnonaloilla sekä sopimuksen kansallista toimeenpanoa valvovan itsenäisen seurantajärjestelmän perustamista. (Suomen YK-liito 2009, 4.) mennessä 153:sta sopimuksen allekirjoittaneesta maasta 115 maata on ratifioinut sopimuksen. Ks.\n10 6 aiheuttaa. Tämän pohjalta Kela myöntää vammaistukea. 2 Kelan määritelmää ei kuitenkaan mielestäni voida pitää virallisena, sillä lähtökohtana siinä on etuuksien maksamisesta päättäminen eikä henkilön tosiasiallinen toteaminen vammaiseksi henkilöksi. Filosofiselta kannalta asiaa tarkastelee Richard Hull (1998), joka kiinnittää huomion vamman ja vammauttamisen tarkasteluun. Hullin mukaan vammaisuuden määritelmässä ei voida sivuuttaa tosiasiallista toimintarajoitetta. Lisäksi hän näkee, että vaikka vammauttavaa asiaa tai oiretta ei voida rinnastaa suoranaisesti vammaan, saattaa se silti tosiasiallisesti estää henkilöä toimimasta tai rajoittaa henkilön elämää, jolloin sitä voitaisiin pitää vammana. Kuitenkin myös fyysiset ympäristöt, käytännöt ja yhteiskunnalliset rakenteet, esimerkiksi koulujärjestelmä, vammauttavat henkilöä tarpeettomasti. Toisin sanoen, jos yhteiskunta olisi erilainen, henkilön ei tarvitsisi kokea olevansa vammainen. Kuten Hull problematisoi englannin kielen sanoja impairment ja disability, on suomen kielessä vain sana vammainen. Tällöin sana sisältää sekä toimintakykyyn viittaavan rajoitteen (impairment) että fyysiset ja sosiaaliset esteet (disability), jotka rajoittavat yksilön mahdollisuuksia. Määritelmät vaihtelevat maittain (ks. esim. HS.fi ). Suomessa voidaan ajatella virallisesti sovellettavan YK:n vammaisoikeussopimuksen määritelmää erillisten lakien 3 ohella. Mielenterveyskuntoutujien suhteen on erilaisia näkemyksiä. YK:n vammaisoikeussopimusta voidaan soveltaa myös pitkäaikaisen mielenterveysongelman omaavaan henkilöön, mutta monet eivät näe mielenterveyden ongelmia vammaisuutena, mistä kertoo jo niistä puhuminen rinnakkain 2 Kelan määritelmät avuntarpeesta tarkemmin: 3 Laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista (380/1987) (myöhemmin vammaispalvelulaki), laki kehitysvammaisten erityishuollosta (519/1977) ja mielenterveyslaki (1116/1990).\n11 7 erillisinä asioina 4. Tästä kertoo myös tämänhetkinen lainsäädännöllinen eronteko mielenterveyslakiin ja vammaispalvelulakiin. Samantyyppistä pohdintaa aiheuttavat vammauttavat, mutta tyypillisesti sairauksiksi luokiteltavat vammat. Tulisiin kahvipöytäkeskusteluihin ei lopultakaan löydy tyhjentävää vastausta. Tällöin palataan kysymykseen, kuka voi määritellä vammaisuuden? Voidaanko ajatella, että määritelmät ovat erilaisia eri tilanteissa ja että henkilöillä on oikeus määritellä itsensä? Itse pohjaan tässä tutkimuksessa henkilön oikeuteen määritellä itsensä tämän tutkimuksen kohderyhmään kuuluvaksi. 2.2 SOSIAALINEN VAMMAISTUTKIMUS Vammaistutkimus on alun perin lähtenyt liikkeelle lääketieteellisestä lähestymistavasta ja medikalisoinnista edeten kohti sosiaalisia ja yhteiskunnallisia lähtökohtia. Sosiaalisen vammaistutkimuksen juuret ovat vammaisten ihmisten poliittisessa aktivoitumisessa ja luvuilla. Vammaisuutta ja siihen liittyviä ongelmia oli hoidettu liiaksi lääketieteelliseen ajattelumalliin nojautuen ja jätetty sosiaaliset tekijät huomiotta. Erityisesti Yhdysvalloissa vammaisten ihmisten poliittinen toiminta omien oikeuksien ajamisessa on perustunut vähemmistöryhmäajattelulle, mikä tarkoittaa vammaisuuden selittämistä sosiopoliittisista järjestelyistä aiheutuvana ilmiönä. (Vehmas 2005, ) Euroopassa ja erityisesti Englannissa akateemisen yhteisön ulkopuolella toimineiden vammaisaktivistien kirjoituksilla oli merkittävä osuus vammaisuutta käsittelevien sosiaaliteoreettisten mallien kehittymisessä. Englantilaisen vammaisliikkeen peruspilariksi muodostunut ajatus ja lähestymistapa, joka erottelee fyysisen vamman ja vammaisuuden sosiaalisena tilanteena, on levinnyt laajasti 4 Parhaiten kuvan eronteosta saa internetin hakukoneen avulla kirjoittaen hakukenttään kumman tahansa sanoista: vammaisuus tai mielenterveyskuntoutuminen.\n12 8 myös muualle. Sosiaalisen vammaistutkimuksen piirissä käydään edelleen keskustelua periaatteiden sisällöstä ja oikeellisuudesta. (Vehmas 2005, ) Sosiaalinen vammaistutkimus on ja 1980-luvuilla lähinnä Yhdysvalloissa ja Englannissa syntynyt akateeminen oppiaine. Se on saanut alkunsa pitkälti vammaisten ihmisten poliittisesta aktivoitumisesta sekä kyllästymisestä perinteisiin tieteellisiin selitysmalleihin vammaisuuden luonteesta. Sosiaalisen vammaistutkimuksen lähtökohtana on vammaisuuden ymmärtäminen sosiaalisena, poliittisena ja kulttuurisena ilmiönä. Englannissa painotus on ollut marxistinen, kun taas Yhdysvalloissa vammaistutkimus on saanut vaikutteita pragmatismista, jossa tutkitaan ihmisten toiminnan ehtoja ja merkityksiä. Myös sosiaalisen konstruktionismin periaatteet, poliittisuus sekä sitoutuminen vammaisten etujen ajamiseen ja heihin kohdistuvan syrjinnän poistamiseen ovat voimakkaasti esillä vammaistutkimuksessa. (Vehmas 2005, ) Nykyään on esillä vammaisuuden tarkastelutapana myös ihmisoikeusmalli. Päähuomio tulisi näkökulman mukaan kiinnittää vammaisten ihmisoikeuksiin ja näiden toteutumiseen sekä toteuttamiseen. Vammaisoikeussopimus perustaa tähän lähtökohtaan. (Haarni 2006,11.) Erityisesti brittiläinen sosiaalisen mallin mukainen vammaistutkimus voi tarkoittaa myös vammaisuuden näkemistä nimenomaan yhteiskunnallisen osallisuuden ja aktiivisuuden ulossulkemisen kautta. Sosiaalisen mallin mukainen mandaatti pyrkii vähentämään vammaisten henkilöiden yhteiskunnallisesti alistettua asemaa poistamalla esteitä ja syrjiviä käytänteitä sekä lakeja. Lähtökohtana ei ole parantaa tai kuntouttaa henkilö vammastaan, vaan parantaa yhteiskuntaa, joka ottaa vammaisen henkilön vastaan. On kuitenkin myös näkemyksiä, että sosiaalisen mallin mukainen ajattelutapa on liian kapeakatseinen ja sivuuttaa vammojen erilaisuuden ja sen, että toisille esimerkiksi kuntoutuksesta ja lääkkeistä voi olla hyötyä jokapäiväisestä elämästä selviytymisessä. Vammaisuuden sosiaalinen malli ikään kuin sivuuttaa vammaisuuden ja myös sen positiivisen\n13 9 huomioimisen 5. Tällöin ainoastaan yhteiskunnan rakenteisiin tuijottaminen ei todellisuudessa paranna vammaisten henkilöiden tilannetta. Sosiaalisen mallin ääripäätä lievempi tapa on nähdä henkilön olevan vammainen paitsi oman ruumiinsa, myös yhteiskunnan rakenteiden vuoksi. (Shakespeare 2006, ) Skandinaavinen lähestymistapa sosiaaliseen malliin on ollut perinteisesti vammaisuutta normalisoiva. Lähtökohdaksi otetaan se, että vammaisten henkilöiden tulee voida elää elämäänsä kuten kaikki muutkin ja heillä tulee olla samat oikeudet. (Dimopoulos 2010, ) Vammaisuuden sosiaalista tulkintaa sovelletaan myös vammaisuuden subjektiivisten, kokemuksellisten ulottuvuuksien tutkimisessa. Vammaisuuden eri tulkintamallit vaikuttavat toisiinsa. Saatetaan olla menossa kohti moniulotteista selitysmallia, jossa sekä biologinen, psykologinen, sosiaalinen, emotionaalinen, ruumiillinen ja yhteiskunnallinen ulottuvuus ovat mukana. (Haarni 2006, 11 12). Ihanteena voisi olla yhdistelmä sosiaalisen mallin eri katsantokannoista esimerkiksi siten, että jokaisen yksilön oman mielipiteen ja toiveen kunnioittaminen oman elämänsä ja tarpeiden määrittelyssä korostuu. Vammaisuuden ja siihen reagoimisen tulisi yksilöllisissä kysymyksissä olla yksilön määrittämää ja yksilön tarpeita huomioonottavaa. Kuitenkin on huomioitava tietyt yhteiskunnalliset rakenteet, kuten työllisyys ja eri palveluiden saatavuus, joiden toimimattomuus pitää suurta osaa vammaisista henkilöistä alisteisessa asemassa. Sosiaalisella vammaistutkimuksella tarkoitetaan tässä tutkimuksessa sitä, että lähtökohtaisesti mielenkiinto on vammaisten henkilöiden omassa kokemuksessa, ei lääketieteellisessä tai hoidollisessa ja kliinisessä määrittelyssä. Tarkoitus on lisäksi kiinnittää huomio syrjinnän poistamiseen terveyteen ja hyvinvointiin liittyvissä asioissa. 5 Vammaisuuden positiivisella huomioimisella tarkoitetaan yleensä esimerkiksi vammaisille henkilöille tarkoitettuja palveluita, joiden tarkoituksena on tukea vammaista henkilöä. Huomio ei ole tällöin lähtökohtaisesti negatiivista, sillä huomioiminen on tarkoitettu henkilön eduksi, erotuksena negatiivisesta huomioimisesta, joka voidaan ymmärtää henkilön edun vastaiseksi toiminnaksi ja syrjinnäksi.\n14 MIKSI VAMMAISET HENKILÖT ON SYYTÄ NOSTAA TARKASTELUUN? Väestöryhmien väliset terveyserot ovat pitkään olleet Suomessa vakava haaste terveys- ja yhteiskuntapolitiikalle, joka tähtää tasa-arvoon. Yksilöiden ja ryhmien terveydentilaan vaikuttaa sijoittuminen yhteiskunnan rakenteeseen. Esimerkiksi pitkän koulutuksen saaneet, hyvätuloiset tai hyvässä ammattiasemassa olevat elävät keskimäärin pitempään ja terveempinä kuin muut. (Helakorpi ym. 2011; Prättälä & Paalanen 2007.) Jotta epäoikeudenmukaisia väestöryhmien välisiä terveyseroja voitaisiin kaventaa, tarvitaan tietoa siitä, miten erot ovat kehittyneet, missä väestöryhmissä tilanne on erityisen hälyttävä ja mistä erot sekä niiden muutokset johtuvat. (Prättälä, Koskinen, Martelin, Lahelma, Sihto & Palosuo 2007,15.) Vielä ei tarkkaan tiedetä, miten vammaiset henkilöt sijoittuvat tämän hierarkian eri alueiden mukaisille portaille. Vammaisten henkilöiden hyvinvointia, elinoloja ja elämänlaatua selvitetään yleensä joko yhden ryhmän osalta tai muutoin rajatusta näkökulmasta (Haarni, 2006, 14). Tähän tutkimukseen oli siitä syystä tarpeen ottaa mukaan suurempi kirjo vammaisuutta kokevia henkilöitä, vaikka tässä tutkimuksessa ei selvitetä vammaryhmien välisiä eroja. Vammaisjärjestöille tehdyn kyselyn mukaan vammaisten henkilöiden oikeus osallistua ja elää tasavertaisina kansalaisina yhteiskunnassa ei toteudu riittävästi. Eriarvoiseen asemaan asettamista esiintyy järjestöjen mielestä runsaasti niin työelämässä, yksityisyyteen ja koskemattomuuteen liittyvissä asioissa, koulutukseen liittyvissä asioissa, elinympäristön rakenteissa kuin julkisissa, yksityisissä ja vammaispalveluissakin - toisin sanoen koko elämän kirjossa. Lisäksi tutkimuksen mukaan alueellinen eriarvoisuus koettiin suureksi. (Valtakunnallinen vammaisneuvosto 2006.) YK:n vammaisoikeussopimuksessa mainitaan myös terveys ja hyvinvointi. Sopimuksen mukaan sopimuspuolet toteuttavat kaikki asianmukaiset toimet edistääkseen muun muassa henkilön terveyttä ja hyvinvointia. Myös 25. artiklan mukaan sopimuspuolet tunnustavat, että vammaisilla henkilöillä on oikeus par-\n15 11 haaseen mahdolliseen terveyden tasoon ilman syrjintää. Tämä tarkoittaa esimerkiksi velvollisuutta järjestää sellaiset terveydenhuoltopalvelut, joita vammaiset henkilöt erityisesti tarvitsevat vammaisuutensa vuoksi. Tähän kuuluvat myös palvelutarpeen varhainen tunnistaminen ja niihin puuttuminen. (Suomen YKliitto, 2009, 43, ) Jotta varhainen puuttuminen ja hyvinvoinnin edistäminen olisi mahdollista, tarvitaan kattavaa tutkimustietoa vammaisten henkilöiden terveyskäyttäytymiseen ja hyvinvointiin liittyvistä seikoista. Valtioneuvoston selonteon (STM 2006:9) mukaan vammaisten henkilöiden hyvinvointia ja olosuhteita koskevan tiedon kerääminen on tärkeää. Vammaisten henkilöiden hyvinvointia ja elinoloja koskevan raportin (Haarni 2006) mukaan kokonaiskuvan saaminen vammaisten henkilöiden asemasta, elinoloista ja hyvinvoinnista on hankalaa tiedon pirstaleisuuden, erilaisten tietolähteiden vertailuongelmien ja tiedon puuttumisen vuoksi. Monet näkökulmat, kuten sukupuoli, jäävät ilman huomiota. Monista vammaisryhmistä on vain vähän muuta kuin lääketieteellistä tutkimustietoa. Pienistä ryhmistä ja vähemmistöistä tietoa ei juuri ole. Tietoa vammaisten palveluista on tarjolla enemmän kuin vammaisten henkilöiden elinoloista. Tutkimusta onkin Haarnin mukaan tehty enemmän järjestelmänäkökulmasta kuin käyttäjä- tai kokijanäkökulmasta. Suomen vammaispoliittisen ohjelman (STM 2010:4, 4) viides pääkohta koskeekin vammaistutkimuksen vahvistamista, tietopohjan lisäämistä sekä laadukkaiden ja monipuolisten menetelmien kehittämistä vammaispolitiikan toteuttamisen ja seurannan tueksi. Ohjelman mukaan tietopohjan vahvistaminen on tärkeää. Sen mukaan tarvitaan toimenpiteitä, joilla vammaispolitiikan suuntaamista, toteuttamista ja arviointia tukevien instrumenttien monipuolisuutta ja luotettavuutta tulisi vahvistaa (STM 2010:4, 31). Euroopan neuvoston vammaispoliittinen toimintaohjelma on samoilla linjoilla. Perusperiaatteena siinä pidetään yhteiskunnan velvollisuutta huolehtia kaikkien jäsentensä osalta muun muassa terveellisten elintapojen edistämisen tukemisesta ja yhteisön antamasta tuesta. Toimintalinjojen vaikutuksen on tarkoitus ulottua elämän koko kirjoon. Uuden terveyspolitiikan ja uusien terveysstrategioiden laatimista pidetään ohjelmassa tärkeänä. (Sosiaali- ja terveysminiteriö 2006b, 4, 52.)\n16 12 On todettu, että työmarkkina-asema vaikuttaa moniin tekijöihin, joilla on merkitystä terveyskäyttäytymismahdollisuuksien ja sosiaalisen kanssakäymisen ja tuen kannalta (Prättälä & Paalanen 2007, 11). Vammaisten ihmisten työllistyminen ei ole ongelmatonta ja osa vammaisista ihmisistä kokee jäävänsä byrokratian ja ympäristön negatiivisten työllistämisasenteiden keskelle, vaikka enemmistö kokee työkykynsä hyväksi ja haluaa työllistyä. Työhön haluavista vammaisista henkilöistä hieman alle 60 % kokee, että työttömän tai eläkeläisen elämä on stressaavaa. (Laiho, Hopponen, Latvala & Rämö 2010; HS ; HS ) Vammaisten henkilöiden on todettu olevan keskimäärin selvästi taloudellisesti heikommassa asemassa olevia ja heidän työllistymisensä on heikompaa kuin valtaväestöön kuuluvien (McColl, Jarzynowska & Shortt 2010, 213). Vammaisten henkilöiden syrjäytymisriski onkin korkeampi muuta väestöä alemman työllistymisen johdosta. Työelämän ulkopuolelle jääminen johtaa taloudellisten ja sosiaalisten mahdollisuuksien supistumiseen. (Hynninen- Joensivu 2006, 48.) Lisäksi noin 70 % vammaisista henkilöistä kokee, että työttömyyspäivärahalla on vaikea tulla toimeen ja noin 75 % on sitä mieltä, että työttömyyspäivärahan varassa eläminen rajoittaa taloudellisesti harrastusmahdollisuuksia (Latvala & Rämö 2010, 36). Harrastusmahdollisuuksien supistumisen ohella voidaan ajatella taloudellisten olosuhteiden vaikuttavan myös terveyskäyttäytymiseen ja tätä kautta terveyteen sekä muuhun hyvinvointiin. Suomen vammaispoliittisen ohjelman (STM 2010:4) mukaan vuoteen 2015 mennessä onkin tarkoitus parantaa vammaisten henkilöiden sosioekonomista asemaa ja torjua köyhyyttä. Vammaisten henkilöiden keskuudessa on todettu olevan keskivertoväestöä enemmän henkilöitä, jotka elävät ilman partneria. Tämän on todettu olevan yhteydessä heikompaan terveydentilaan. (McColl ym. 2010, 208, 214.) Lisäksi vammaisten henkilöiden keskuudessa on todettu olevan keskivertoväestöä vähemmän vähintään opistoasteen koulutuksen saaneita (McColl ym. 2010, 208) ja koulutuksella on aiemman tutkimuksen valossa positiivinen vaikutus terveyskäyttäytymiseen. Näiden seikkojen voi ajatella puhuvan sen puolesta, että vammaiset henkilöt kuuluisivat riskiryhmään terveyskäyttäytymisen ja koetun hyvinvoinnin suhteen, mutta Suomesta tutkimustietoa vammaisten henkilöiden kohdalta ei kuitenkaan ole. Tutkimustietoa Suomen kontekstissa on ainoastaan\n17 13 vammaisten henkilöiden työllisyydestä ja taloudellisesta asemasta (Laiho, Hoppanen, Latvala & Rämö 2010; STM 2006), joilla on todettu olevan vaikutusta terveyskäyttäytymiseen ja hyvinvointiin. On näyttöä, että vammaisilla henkilöillä Kanadassa on keskimäärin heikompi terveys kuin ei-vammaisilla henkilöillä. Noin kolmannes vammaisista vastaajista kertoo omaavansa heikon tai kohtalaisen terveyden ja noin kolmannes raportoi omaavansa hyvän terveyden. Myös kolmannes omaa erinomaisen terveyden. (McColl ym. 2010, 208.) Kuitenkaan kotimaista näyttöä asiasta ei vielä ole. Vammaisten henkilöiden ryhmä on lisäksi kovin laaja, joten eri vammaryhmien välillä saattaa olla hyvinkin suuria eroja esimerkiksi toimintakyvyn suhteen. Voi myös olla, että terveyskäyttäytymisen ja hyvinvoinnin epätasa-arvoa ilmenee eri vammaisryhmien välillä eri tavalla. Heikomman terveyden lisäksi terveyspalvelujen käytön suhteen vammaisten henkilöiden tarpeet eivät toteudu (Ks. esim. Mc Coll ym. 2010). Vammaisilla vuotiailla aikuisilla on raportoitu kolme kertaa enemmän toteutumattomia terveydenhuollon tarpeita kuin vammattomilla aikuisilla. Vielä senkin jälkeen kun iän, sukupuolen ja huonon terveydentilan vaikutus on vakioitu, on vammaisuudella merkitsevä vaikutus toteutumattomien terveystarpeiden, erityisesti kivun, kuulovamman ja mielialaongelmien, suhteen. Vammaisuuden on todettu vaikuttavan toteutumattomaan välttämättömäksi koettuun hoitoon jopa 50 % (Sanmartin, Houle, Tremblay & Berthelot 2006). On mahdollista, että terveyspalvelujen saamattomuus vaikuttaa myös terveyskäyttäytymiseen ja hyvinvointiin. Joka tapauksessa voidaan todeta, että vammaisilla henkilöillä on toteutumattomia terveyteen liittyviä tarpeita ja on vaikea kuvitella, että tämä ei vaikuttaisi käyttäytymiseen tai hyvinvointiin.


Osta Viking Odda Navy Siniset Kengät Online | FOOTWAY.fi\nTallenna suosikiksi (312)\nViking Odda -kengät ovat mukavat ja laadukkaat kengät sporttisella ulkonäöllä energisille lapsille. Kengät ovat kevyet ja hengittävät, joten niissä kyllä kelpaa lapsen juoksennella ja leikkiä.\nVikingillä on pitkä kokemus\nVikingin historia ulottuu jopa tammikuuhun 1920, jolloin norjalainen Peter Mathias Rövde perusti kumitehtaan valmistaen aluksi kalosseja. Tuotemerkin nimi oli jo silloin Viking. Vaiherikkaiden vuosikymmenten jälkeen Viking alkoi valmistaa lasten saappaita 1970-luvulla ja siitä lähtien se on kehittänyt laadukkaita lastenkenkiä tähän päivään saakka.\nViking Odda -kengät ovat synteettistä tekstiiliä. Ne hengittävät myös lämpimillä säillä liikkuessa ja tukevat hyvin lapsen kasvavaa jalkaa. Kengissä on käytännöllinen tarrakiinnitys ja kumipohja, joka pitää hyvin kaikenlaisilla pinnoilla. Lisäksi EVA-pohjallinen vaimentaa hyvin iskuja, joten ne ovat täydellinen valinta likkuvalle lapselle.\nNämä kengät ovat konepestävät; ne voi pestä 30 asteessa. Irtohiekka ja mahdolliset kivet on tietysti hyvä poistaa ensin. Myöskin pohjallinen on syytä irrottaa ennen konepesua ja puhdistaa erikseen. Kengät on suositeltavaa kuivattaa huoneenlämmössä.


Latvalalta uran paras asvalttikisa\nUran paras sijoitus asvaltilla ajetusta MM-rallista lämmitti Fordin Jari-Matti Latvalaa Saksan rallin päätteeksi.\nJari-Matti Latvala ajoi toiseksi vaikeuksien jälkeen.Kuva: Harald Tittel\nToinen sija yhdeksännen kerran Saksan MM-rallin voittaneen Sebastien Loebin vanavedessä pitää Latvalan MM-sarjassa viidentenä. Kolmanneksi rallissa sijoittunut Citroenin Mikko Hirvonen jatkaa sarjassa toisena.\nLatvala menetti lauantaina puoli minuuttia ja kävi rallissa viidentenä jäätyään ulosajossa liukkaalle nurmikolle toviksi pakittelemaan ajokkiaan takaisin tielle. Hän nousi sitten toiselle sijalle muiden virheiden siivittämänä.\nSunnuntaisen kolmen pikataipaleen etapin avanneelle reilun 30 kilometrin erikoiskokeella Latvalla oli ongelmia konepellin kanssa, joka oli aueta. Onnekseen Latvalalla oli varaa hidastaa vauhtia, eikä hänen tarvinnut pysähtyä rukkamaan konepellin kiinnitystä.\nYhdeksättä MM-titteliään varmisteleva Loeb, 38, venytti Saksan rallin sekä kisan bonuserikoiskokeen voitolla etumatkansa MM-sarjassa 54 pisteeseen. Mestaruuden varmistuminen alkaa lähetä, kun sarjasta on ajamatta vain neljä kilpailua.\nVoitto oli ranskalaisen mestarikuljettajan 74. MM-sarjassa.


Avioliitto on pian kaikkien parien oikeus | Sukupuolineutraali avioliittolaki | HS\nAvioliitto on pian kaikkien parien oikeus\nVuoden 2014 lopussa tuhannet ihmiset osoittivat Helsingissä mieltä tasa-arvoisen avioliittolain puolesta.\nEnsi vuoden maaliskuusta lähtien myös samaa sukupuolta olevat ihmiset voivat mennä naimisiin keskenään. Suomen presidentti Sauli Niinistö vahvisti tänään sukupuolineutraalin avioliittolain. Tällä hetkellä Suomessa saa mennä naimisiin vain vastakkaisen sukupuolen kanssa. Samaa sukupuolta olevat parit saavat rekisteröidä parisuhteensa, mutta tämä ei anna pariskunnalle samoja laillisia oikeuksia kuin avioliitto. Sukupuolineutraali avioliittolaki on aiheuttanut paljon keskustelua viime vuosina. Osa suomalaisista vastustaa sitä, osa taas puolustaa.Vastustajat muun muassa sanovat, että avioliitto kuuluu vain miehen ja naisen välille. Puolustajat taas haluavat kaikille yhtenäiset oikeudet tasa-arvon takia. Esimerkiksi kaikissa muissa Pohjoismaissa samaa sukupuolta olevien avioliitto on jo hyväksytty. Nyt Suomi liittyy joukkoon.


K O T I L A: Oh, it´s me.\nJo vain herätti...mietin useast,i voi että olen onnellinen...on elämä potkinut minuakin kovasti ja paljon....mutta elämä jatkuu ja nyt tuntuu että joka päivä olen onnellinen. Joskus mietin että tuleekohan jotain niskaan kun olen niin usein onnellinen:) Kirjoitat Riikka niin kauniisti on todella ilo lukea sun kirjoituksia....mukavaa iltaa sulle...\nKiitos Anonyymi sun kommentista <3 Ja oikein mukavia marraskuun iltoja sullekin, uskalletaan olla onnellisia!\nOho, sattuipa tosiaan sopivasti, että samanlaiset ajatukset pyöri molemmilla päässä tänään. Hyvä kirjoitus sullakin ja selkeästi ajatellaan samalla tavalla asioista, elämä ja kokemus opettaa, me ollaan vahvoja naisia <3\nTotta, Eve <3\nOsui ja upposi! Näitä asioita olen itsekin miettinyt tänä vuonna paljon. Muistutuksena siitä, että onni on omissa käsissämme ja mielissämme, olen rustaillut liitutauluuni viisaan lauseen, jota en unohda vilkaista yhtenäkään päivänä: "Happiness is a choice, you decide!"\nHyvä me, vahvat naiset!\nHyvä lause ja hyvä me <3


Diabetespotilaiden avuksi tarvitaan myös optisen alan ammattilaisia - Näe ry\nDiabetespotilaiden avuksi tarvitaan myös optisen alan ammattilaisia\n17.11.2021 17.11.2021 — Silmäterveys\nRetinopatia ja muut diabeettiset silmäsairaudet aiheuttavat ongelmia diabeetikoille sekä ruuhkia ja kustannuksia terveydenhuoltoon. Niiden varhainen havaitseminen vaatii monipuolista yhteistyötä myös optikkoliikkeiden kanssa.\nSuomessa on noin 500 000 diabeetikkoa, ja 100 000 suomalaisen arvioidaan kantavan sairautta tietämättään. Luvut ovat huomattavia, ja diabetes on tiiviissä yhteydessä myös näkökykyyn ja silmäsairauksiin. Niistä yleisin on diabeettinen retinopatia, joka vaikuttaa verkkokalvoon, sekä mahdollisesti myös makulaan, eli verkkokalvon tarkan näkemisen alueeseen.\nRetinopatia on suoraan verrannollinen diabeteksen kestoon. Tyypin 1 diabeteksessa se kehittyy 20 sairausvuoden aikana noin 80–100 prosentille potilaista. Tyypin 2 diabetespotilailla voidaan retinopatian oireita havaita jo diabeteksen toteamisvaiheessa.\nVäestön ikääntyessä myös diabeettisista silmäsairauksista kärsivien potilaiden lukumäärä kasvaa, mikä merkitsee terveydenhuollossa yhä suurempia kustannuksia, ruuhkia ja resurssipulaa. Diabeetikoiden silmiä tulisi seurata kattavasti ja säännöllisesti. Näin näköongelmat havaitaan mahdollisimman varhain ja niiden hoitoennuste on parempi.\nSäännöllinen ja kattava seuranta tärkeää\nOptometristi Pauli Kurunmäki on yli 20 vuotta tehnyt silmänpohjankuvauksia, jotka ovat nopea ja tehokas keino retinopatian seulontaan ja seurantaan.\n– Diabeteksen hoidossa on mielestäni avainasemassa moniammatillinen yhteistyö, jota Suomen terveydenhuollossa suositaan. Hoitosuosituksissa onkin otettu huomioon lähes kaikki ammattiryhmät, vain optometristit puuttuvat. Silmänpohjia kuvaavat optometristit tapaavat kuitenkin diabeetikoita käytännössä lähes päivittäin ja voivat siten parhaimmillaan tukea hoitosuosituksia terveydenhuollon ammattilaisina, sanoo Kurunmäki.\nHän näkee tulevan soteuudistuksen suurena kysymysmerkkinä, ja on huolissaan esimerkiksi siitä, kuinka paljon erikoislääkäreitä tulevaisuudessa löytyy muualtakin kuin pääkaupunkiseudulta.\n– Omahoidon osuus erityisesti kakkostyypin diabeteksessa näyttää kasvavan, ja samalla diabeteshoitajien määrä näyttää vähenevän osassa terveyskeskuksia. Valtaosa diabeetikoista pärjääkin ns. omahoidolla, mutta iäkkäämmälle ryhmälle motivoiva, voimavaroja tukeva ja moniammatillinen omahoidon ohjaus ja tuki on elintärkeää.\nKurunmäki tekee säännöllisesti useassa terveyskeskuksessa silmänpohjakuvauksia, joissa otetaan kuvia makula- ja papillakeskeisesti sekä värillisenä että punavapaana 45 asteen alueella. Tarvittaessa otetaan sitten lisäkuvia laajemminkin.\n– Osassa kuvauksista teen itse optometristina ns. primaarin lausunnon kuvista silloin, kun niissä ei ole muutoksia tai muutokset ovat vähäisiä. Silmätautien erikoislääkäri tekee sitten lausunnot muista, mahdollisesti jatkotutkimuksiin johtavista tapauksista. Osassa kuvauksista taas silmätautien erikoislääkäri lausuu kaikki kuvat eli aina toimitaan tilaajan toiveen mukaan.\nRatkaisuksi kaikkien resurssien tehokas hyödyntäminen\nKurunmäki on työssään huomannut, että vaikeat, retinopatian eri asteiset silmänpohjamuutokset ovat vuosien saatossa vähentyneet. Tämä on tulosta etenkin parantuneista hoitomenetelmistä, kuten verensokerin tehostuneesta seurannasta ja insuliinin automatisoidusta annostelusta.\n– Kakkostyypin diabetes lisääntyy kuitenkin selvästi edelleen. Siksi on tärkeää kehittää jatkossakin moniammatillista yhteistyötä ja pitää huolta diabeteshoitajien riittävästä määrästä.\nKurunmäki toivookin, että soteuudistuksen sisällössä ja toteutuksessa otetaan huomioon nämä tarpeet. Hyvänä työnjakona hän näkee, että optometristeja ja optikkoliikkeitä aletaan hyödyntää selvästi nykyistä laajemmin diabeetikoiden silmänpohjien seurannassa. Tämä olisi mahdollista ja luontevaa, kun optikoiden koulutus on kehittynyt, ja optometristit ovat yhä taitavampia tunnistamaan terveen ja sairaan silmänpohjan eroja.\n– Optometristit voisivat ympäri Suomen suorittaa silmänpohjien kuvaukset ja tehdä primäärin lausunnon silmänpohjista. Seurantaan tarvitaan lisäresursseja, sillä en valitettavasti usko, että silmätautien erikoislääkärit ehtivät analysoida kaikkien Suomen diabeetikoiden silmänpohjat. Heidän valtava tietotaitonsa ja osaaminensa pitäisi kanavoida paremmin varsinaiseen silmäsairauksien hoitoon, toteaa Kurunmäki.


Leivontafoorumi - Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5. - Leivontafoorumi\nToukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\n27.04.2011 09:58\t- 27.04.2011 09:58\t#19773 : Tanja\nToukokuun haasteen aiheena on tuunattu, raikas kahvikakku. Tuunauksella haetaan uutta ilmettä peruskahvikakulle. Kaupasta ostettu ja koristeltu kakku ei kelpaa vaan kakku pitää itse valmistaa ja paistaa uunissa.\nHaasteeseen osallistutaan tällä kertaa vanhalla tyylillä eli haasteleipomus postataan omalla nimimerkillä haasteketjuun. Haasteeseen voi osallistua kuka tahansa leivontafoorumin aktiivijäsen .\nLeivo 1.5.-20.5. välisenä aikana ja postaa leipomuksesi kuvineen ja resepteineen tämän ketjun jatkoksi.\nOsallistumisaika päättyy perjantaina 20.5. klo 22]Confetti[/url]!\nOsallistumisviestiin tulee kirjoittaa leipomiseen käytetty resepti sekä lisätä yksi tai kaksi kuvaa leipomuksesta (isot kuvat kivoja, kuitenkin max. leveys 660 pikseliä) käyttäen Img-tagia. Toisessa kuvassa tulee näkyä koko kakku, toinen kuva on vapaavalintainen esim. kakun halkaisupinnasta.\nBBCode-ohjeesta saattaa olla apua, voit myös testata koodien toimivuutta testipalstalla.\nVoit osallistua yleiseen keskusteluun tai kysyä haasteesta toukokuun haastehöpinöissä .\n03.05.2011 21:14\t- 03.05.2011 21:14\t#9509 : Onneli78\nOnneli78 vastasi aiheeseen: Re: Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\nTuunausta näkyy sekä kakussa itsessään että koristelussa. Käytin haastetta hyväkseni ja tein tästä äitienpäiväkakun vähän etuajassa, kun oma äitinikin oli sopivasti käymässä\nSamoin etuajassa voinkin toivottaa kaikille äideille hempeän ihanaa äitienpäivää!\n13.05.2011 14:06\t- 13.05.2011 14:06\t#9542 : nami-hiiri\nnami-hiiri vastasi aiheeseen: Re: Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\nRetroilu on toisinaan hauskaa, keittiössäkin\nKahvikakku on aina hyvää tarjottavaa, koristeilla tai ilman. Hiiren kakku on niin pieni, että tarkoituksella\n’tuunailinkin’ kakkuvadin, ettei kakku jää kokonaan perhosten alle.\n‘Tuunattu pieni kahvikakku’\n– raikkaaksi sen tekee perhoset uusissa kevätasuissaan\nKakku on tehty lasten 15cm vuokaan, vetoisuus piripintaan 0,5 l vettä!\n80 g kakkujauhoja\n0,5 dl rouhittua mansikkasuklaata\n- tarvittaessa kostukkeeksi laimennettua sitruunamehua muutamat kahvilusikalliset\nVaahdota voi, sokeri ja kananmuna ja vesi. Sekoita huolella leivinpulveri jauhoihin, sekä suklaamurut\nja lisää vaahdotettuun massaan varovasti.\nPaista valitsemassasi vuoassa, joka on voideltu tarvittaessa n 35 min. /175°C\nSulata rasva ja sekoita muut ainekset, viimeisenä tomusokeri vanilliinisokerin kanssa. Kaada löysä kuorrute kakun päälle hitaasti ja anna valua !\nKoristeet on taiteiltu juuri opitun ’uuden’ tekniikan mukaan kahdesta lomittain päällekkäisestä sokerimassalevystä ja leikattu muoteilla, perhosiin lisätty pieniä nonparelleja suklaageelin avulla.\n- Anna kuorrutteen hieman jähmettyä, jolloin saat sen parhaiten levitettyä kakun pinnalle tasaisesti - sekä reunoille niin halutessasi.\n- Kakku olisi mehukkaampi huomenna, mutta eipä taida säilyä......\n13.05.2011 19:11\t- 13.05.2011 19:11\t#9543 : Paula\nPaula vastasi aiheeseen: Re: Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\nSydän se on sokerikakullakin\nMukavia nämä haasteet, joissa melko tavalliset herkut saavat hieman uutta ilmettä.\n1. Tee hedelmiin ristikkäiset, hedelmälihaan asti ulottuvat viillot niin, että kuori jakautuu neljään osaan. Kuori hedelmät niin, että mahdollisimman paljon valkoista osaa tulee mukaan. Leikkaa lohkot ohuiksi siivuiksi. Hyödynnä hedelmänlihat vaikka veden maustamiseen.\n2. Siirrä kuorisuikaleet kattilaan ja ryöppää kolme kertaa (keitä 5 minuuttia). Vaihda vesi välillä ja valuta kuorisuikaleet lävikössä. Näin kitkeryys lähtee.\n3. Laita puhtaaseen kattilaan muut ainekset paitsi kuorisuikaleet ja kuumenna kiehuvaksi. Sekoita välillä, jotta sokeri liukenee. Siirrä kuorisuikaleet sekaan ja keittele 2-3 tuntia. Kuorista tulee pehmeitä ja läpikuultavia.\n4. Siirrä kuoret kuivumaan leivinpaperin päälle. Anna kuivua 2-3 päivää.\n1. Esilämmitä uuni 175 asteeseen (kiertoilma 160). Voitele ja jauhota vuoka. Vatkaa munat ja sokeri kuohkeaksi. Sekoita keskenään vehnäjauho, leivinjauhe ja hienonnetut kuorisuikaleet.\n2. Sulata voi ja kaada kerma kuumaan voisulaan. Kaada kermaseos munaseokseen ja vatkaa jauhoseos taikinaan. Kaada puolet taikinasta vuokaan. Asettele marjat vuokaan ja kaada loput taikinasta päälle.\n3. Paista kakkua puolisen tuntia. Anna kakun jäähtyä hetken aikaa ja kumoa jäähtymään ritilälle. Anna jäähtyä läpikotaisin.\n4. Valmista kuorrute: Vatkaa tomusokeri, mehu ja maito tasaiseksi. Anna jähmettyä hetken aikaa, jos seos on liian litkua. Lorota jäähtyneen kakun päälle. Ripottele pinnalle hillottua sitruunankuorta.\n17.05.2011 11:29\t- 17.05.2011 11:29\t#9557 : Anonymous\nAnonymous vastasi aiheeseen: Re: Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\nTässäpä kahvikakku, jonka nimi johtaa valitettavasti harhaan. Vaikka kakkua sanotaan hiekkakakuksi, se on sellaisenaankin kaikkea muuta kuin kuiva. Puolukkaisena se on asteella raikkaampi ja entistä mehevämpi.\nKoristelu: Syötäviä kukkia, esim. Orvokkeja\nLaita uuni kuumenemaan 175 asteeseen. Voitele ja korppujauhota kahvikakkuvuoka.\nJäähdytä kakkua vuoan tai leivinliinan alla. Näin kakku säilyy mehevänä.\n18.05.2011 12:32\t- 18.05.2011 12:32\t#9563 : Ebe\nEbe vastasi aiheeseen: Re: Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\nMiksei häihin voisi koristella myös kahvikakutkin teemaan sopiviksi? Kesällä mansikat ovat parhaimmillaan ja maistuvat ihanilta suklaan kera.\n60 g hyvää, tummaa suklaata\n100 g mansikoita soseutettuna (3/4 dl sosetta)\n1/2 sitruunan kuorta ja 2 tl sitruunanmehua\nMansikoita, tummaa suklaata, valkosuklaata, nonparelleja\n1. Voitele ja korppujauhota suorakaiteen muotoinen vuoka (1 1/2l). Laita uuni kuumenemaan 175 asteeseen. Vatkaa huoneenlämpöinen voi ja sokeri kuohkeaksi vaahdoksi. Lisää kananmunat yksitellen koko ajan vatkaten. Yhdistä jauhot, leivinjauhe ja vaniljasokeri. Lisää taikinaan vuorotellen jogurtin kanssa kevyesti vatkaten.\n2. Jaa taikina kolmeen yhtä suureen osaan. Sekoita yhteen sitruunankuoriraaste ja -mehu, toiseen mansikkasose ja halutessasi voimista väriä punaisella elintarvikevärillä sekä kolmanteen sulatettu suklaa.\n3. Jaa taikina haluamallasi tavalla vuokaan esim. tiikerikakun tapaan. Paista kakkua 175 asteessa 50 min tai kunnes kakku on kypsä. Kumoa hetken jäähtynyt kakku alustalle ja jätä vuoka päälle. Anna jäähtyä.\n4. Vatkaa appelsiintuorejuusto ja tomusokeri. Notkista tarvittaessa kuorrutusta appelsiinimehulla ja levitä kakun päälle. Koristele mansikat hääpariksi. Pilko mansikoita päälle ja ripottele säihkyviä nonparelleja. Sitruunamelissan lehdet olisivat myös kauniita mansikoiden kanssa.\nMansikkasose notkistaa aika paljon taikinaa. Siihen taikinaosaan voisi hiukan lisätä jauhoja tai vain värjätä taikina vaaleanpunaiseksi.\nOnnea kaikille kesän hääpareille! T:Ebe Mansikkamäestä\n18.05.2011 13:04\t- 18.05.2011 13:04\t#9564 : Nanun\nNanun vastasi aiheeseen: Re: Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\nHapankermakakku mandariini twistillä\n2 ½-3 dl gluteenitonta jauhoseosta\n- munat ja sokeri vatkataan vaahdoksi\n- lisätään fariinisokeri edelleen vatkaten\n- lisätään kerma ja siivilän läpi kuivat ainekset lusikalla sekoittaen\n- laita heti paistumaan 150 asteiseen uuniin. Kypsymisaika noin 1 tunti, tarkista kypsyys tikulla. Tämä kakku 18 cm halkaisijaltaan olevassa vuuassa (koitti kovasti tulla yli vuuasta, kannattaa laittaa isompaan/korkeampaan vuokaan. Nostin lämmön 175 asteeseen 40 minuutin jälkeen..)\n18.05.2011 16:41\t- 18.05.2011 16:41\t#9566 : Vispilä\nVispilä vastasi aiheeseen: Re: Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\nTähän vaivattomaan kahvikakkuun tyrnin makua tulee paitsi itse kakkuun, myös kuorrutus saa pirtsakkaa tyrnin makua.\nJa eikun kahville\n20.05.2011 14:18\t- 20.05.2011 14:18\t#9584 : Pullahiiricom\nPullahiiricom vastasi aiheeseen: Re: Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\n22.05.2011 16:31\t- 22.05.2011 16:31\t#9598 : Tanja\nTanja vastasi aiheeseen: Re: Toukokuun 2011 haaste: tuunattu, raikas kahvikakku! 1.-20.5.\n8 raikasta ja tuunattua kahvikakkua osallistui haasteeseen!\nNyt on aika kaikkien aktiivikäyttäjien äänestää parasta kahvikakkua. Anna äänesi yksityisviestillä haasteen emolle (miulle, Tanjalle). Olisi myös mukavaa jos kommentoisit leipomusta tai vaikka useampaakin.\nÄänestysaika päättyy sunnuntaina 29.5. klo 22:00.\nTässä vielä lista kahvikakuista:\n1. Onneli78:n Hempeä appelsiini-valkosuklaakakku äidille\n2. nami-hiiren tuunattu pieni kahvikakku\n3. Paula3:n Sydän se on sokerikakullakin\n4. Tiituskan Puolukkainen hiekkakakku\n5. Eben Hääparin kahvikakku\n6. Nanun'n Hapankermakakku mandariinitwistillä\n7. Vispilän tyrnikakku\n8. Pullahiiricomin moderniksi tuunattu sitruunainen kahvikakku\n30.05.2011 18:47\t- 30.05.2011 18:47\t#9711 : Tanja\nTanja vastasi aiheeseen: Toukokuun haasteen äänestyksen tulokset\nToukokuun haasteen voittajakakku on nyt selvillä, kakut kirvoittivat mukavasti kommentteja ja paras kakku sai viisi ääntä! Onnea Ebe joka sai eniten ääniä Hääparin kahvikakulla!\nSinulle lähtee Confetin paketti ja laitan blogisi linkin foorumin etusivulle näkyviin.\nTässä Eben saamat kommentit:\n5. Eben Hääparin kahvikakku (5 ääntä)\nTämä nousi kärkisijoille suklaan ansiosta joka on mun mieleen =)\nKauniit koristukset ja kakussa ihana resepti!\nKoristuksia oli kuitenkin ehkä hieman liikaa. Olisko kakun voinut esim. päällystää vain mansikoilla ja hääparin laittaa siihen päälle,ilman muuta kuorrutetta? Nyt se on hieman liian täyteen ahdetun näköinen.\nhaasteen ehdoton kaunotar !\nEhdottomasti kaunein ja omaperäisin toteutus. Tällaisia haluaisin ehdottomasti omiin häihini kahvikakuiksi!\nResepti kuulostaa yhtä herkulliselta kuin miltä kakku näyttää. Nam.\nTaitava mikä taitava. Eli tämä hääparin kakku on mun lemppari.\nTuo on niin suloisen näköinen tuo kolmivärinen sisus. ? Pakko kokeilla itsekkin joskus!\nÄäneni taitaa ihan tuon sisuksensa ansiosta mennä Eben hääparin kahvikakulle. Hääpari-mansikat on kanssa niin söpösiä.\nKakku on omintakeinen,erilainen. Hääpari mansikkaidea on tosi ihana. Kakku on herkullisen näköinen ja kävisi todella hienosti juhlapöytään häissä. Ebemäistä herkkyyttä ja kekseliäisyyttä\nHerkullisen ja korean näköinen hääpari!\nJa myös muiden saamat kommentit osallistumisjärjestyksessä:\n1. Onneli78:n Hempeä appelsiini-valkosuklaakakku äidille (1 ääni)\nnäyttää mehevältä ja muistuttaa jo enemmän täytekakkua sisällöltään. Runsas, upea koristelu.\nTodella herkullisen kuuloiset ja näköiset täytteet. Kivan erilainen toteutus, mitä normikakuissa yleensä on, eli tuunaus hyvin onnistunut.\nhyvä idea täyttää kolokin\nHauska idea täyttää kahvikakuille hyvin tyypillinen keskikolo myös täytteellä. Täyte kuulostaa raikkaalta ja ulkonäkö on kivan keväinen.\nherkullisen näköinen. Kiva idea perhosissa ja kauniisti koristeltu myös tarjoilualusta.\nPerhosten tuoma kesäisyys pelasti tämän kakun. Muuten itse reseptissä ei hurjasti ole raikkautta havaittavissa. Toisaalta kuka sanoi että raikkaus täytyy olla maussa?\nAivan ihana ja aivan ihanat nuo retroperhoset!\nPehmoisen ja suloisen maukkaan näköinen kakku!\n3. Paula3:n Sydän se on sokerikakullakin (3 ääntä)\nVaikein ja haastavin valmistus\npaljon nähty vaivaa hillotuissa sitruunankuorissa. Harmi, että ne hiukan häviävät pintaan (ainakin kuvissa).\nMarjat antavat raikkaan lisän kakkuun ja näyttävät kivoilta palakuvassa.\nhaasteen herkullisin, joskaan ei sovellu yllätysvieraille toteutuksen takia\nTässä kakussa on nähty paljon vaivaa. Kahvikakun sisällä oleva sydän houkuttelee maistamaan. Tämä resepti täytyy ehdottomasti ottaa talteen omia karhunvatukoita odotellessa.\nKiva ja hauskannäköinen idea nuo karhunvatukat tuonne kakkuun! Kaikinpuolin makoisan ja raikkaan oloinen kakku!\nKakku näyttää mehevältä, mutta koristelussa ei ehkä mitään uutta. Oikeat kukat ovat aina raikkaan ja kauniin näköisiä, niitä olisi voinut jotenkin hyödyntää eri lailla.\nelävissä kukissa on tenhoa ja taikaa, sekä yksinkertaisesti 'sitä jotakin'\nPuolukat kuulostavat hauskalta ja kokeilemisen arvoiselta kahvikakussa. Orvokit ovat tosi isoja tai kakku on pieni? Orvokit tekevät kakun kuitenkin kivan kesäiseksi.\nPelkistetty, kaunis koristelu!\nhyvä, että löytyy gluteenittomiakin ohjeita. Koristelu simppeli, mutta sapluunan teossa on käytetty aikaa ja vaivaa. Ajankohtainen aihe.\najankohtainen leijona-koristelu !\nOlisin kaivannut raikkautta reseptiin, nyt sitä ei tunnu löytyvän? Tietysti voihan maku olla eri kun kakkua saisi maistaa. Leijonakoriste on upea, sabluunat ovat hankalia noin pikkutarkoissa mutta tämä on hyvin onnistunut.\n7. Vispilän tyrnikakku (3 ääntä)\nKakku on ihanan näköinen ja todella raikkaan oloinen.Ihanat koristelut.\nKaunis kakku ja kivasti käytetty sydänteemaa myös kuorrutteessa. Sisältä näyttää jotenkin oudolta, voi olla kyllä hyvääkin\nIhanan raikas resepti! Koristeet on tosi sievät ja niiden värit sopii hienosti yhteen keskenään ja myös kakun kanssa\npuuttuukohan resptistä jotain? tyrni on herkkua, hyvä valinta\nSiis tämä näyttää aivan unelmakakulta sisältä, siis sellaiselta kunnon mehevältä kahvikakulta. Haluaisin ehdottomasti maistaa!\nHauskannäköinen ja silti jotenkin perinteinen tomusokerikuorrutuksineen. Kuulostaa niin hyvänmakuiselta että tarvii varmaan kokeilla tätäkin joskus ite.\nTykkään kun tässä on käytetty terveellistä tyrnimehua! Koristelu on ihana!\n8. Pullahiiricomin moderniksi tuunattu sitruunainen kahvikakku (2 ääntä)\nTodella kaunis ja tyylikäs kahvikakku. Hieno idea yhdistää hyydykekakku ja kuivakakku toisiinsa. Yksinkertainen, mutta upea koristelu!\nSitruunakakku on kahvikakkujen raikkaimmasta päästä ja mansikat tekee kakusta myös ulkonäöllisesti raikkaan. + pisteitä tulee siitä, että kuorrutetta ei ole älyttömän paksun näköisesti, joten raikkaus ei kärsi. Lisäksi kakun ja koristeiden värimaailma on ihana ja tyylikäs.\nTämän kakun haluaisin syödä!\nIhanan kesäinen kakku, kruunaisi kyllä kesäillan kahvipöydän mennen tullen.\nMaun puolesta olisin tykännyt tästä ilman kiillekerrosta, mutta ulkonäön puolesta kiillekerros kruunaa kakun kauneudellaan.\nJa nyt kaikki mietiskelemään kesäkuuksi kääretorttua!


Historiaa - Maanpuolustuksen Insinöörit MPI ry\nMaanpuolustuksen Insinöörit MPI ry on perustettu 23.2.1967.\nMaanpuolustuksen Insinöörit MPI ry on Puolustusvoimissa ja Puolustushallinnon Rakennuslaitoksessa virka- ja työsopimussuhteessa palvelevien ja eläköityneiden insinööri-tutkinnon omaavien edunvalvonnasta huolehtiva henkilöstöjärjestö eli ammattiyhdistys. Jäsenmäärä on lähes 450.\nMaanpuolustuksen Insinöörit ry on saavuttanut merkittävän 40 vuoden iän 2007. Linkkinä oleva 40 v-juhlajulkaisu valottaa yhdistyksen toimintaa etenkin viimeisen vuosikymmenen ajalta. Edellinen MPI:n juhlajulkaisu on vuodelta 1997.\nLokakuun 23. päivänä vuonna 1966 kokoontui kolme puolustushallinnon insinööriä, silloin vielä melko vähäisestä puolustusvoimien insinöörikunnasta, Insinööriliittoon keskustelemaan oman insinööriyhdistyksen perustamisesta. Maanpuolustuksen Insinöörit ry:n perustaminen nähtiin välttämättömäksi ja helmikuun 23. päivänä 1967 jätettiin rekisteröinti-ilmoitus yhdistysrekisteriin. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi perustamiskokous valitsi insinööri Raimo K. Tuuloksen.\nNoitten päivien jälkeen on tapahtunut paljon, niin koko insinöörikunnan keskuudessa kuin Puolustusvoimissakin. Tekninen kehitys on ollut kuluneen neljänkymmenen vuoden aikana valtavaa ja Puolustusvoimien eri järjestelmät ovat kokeneet saman kehityksen. Puolustusvoimien teknistyminen on osaltaan vähentänyt henkilöstön kokonaismäärää ja toisaalta muuttanut sen rakennetta ja osaamistarpeita. Insinöörien tehtävät ovat lisääntyneet ja monipuolistuneet tietojenkäsittelytekniikan ja automatisoinnin laajentumisen vaikutuksesta. Puolustushallinnon alalla insinöörit toimivat kaikilla tekniikan aloilla johto-, suunnittelu- ja asiantuntijatehtävissä.\nPuolustusvoimissa insinöörit tutkivat, kehittävät, hankkivat, ylläpitävät, käyttävät ja opettavat nykyaikaisia johtamis-, kuljetus- ja asejärjestelmiä. Järjestelmien tulee olla riittävässä toimintavalmiudessa ja –varmuudessa joka hetki niin maalla, merellä kuin ilmassa.\nYli puolet Puolustusvoimien insinööreistä on sotilasvirassa, erikoisupseerina, kantaen sotilasvirkapukua. Vajaa puolet Puolustusvoimien insinööreistä ja kaikki Puolustushallinnon Rakennuslaitoksen insinöörit ovat joko työsopimussuhteessa tai siviilivirassa.\nMPI on allekirjoittajana niin Puolustusministeriön kuin Puolustushallinnon Rakennuslaitoksen kanssa solmituissa Teknillisten toimihenkilöiden ja tutkijoiden työehtosopimuksissa. MPI:n edustaja on neuvottelujärjestö JUKO:n valtuuttamana neuvottelijana virastokohtaisen tarkentavan virkaehtosopimuksen sopimustoiminnassa.\nAkavalaiseen luottamusmiesjärjestelmään kuuluva MPI:n oma luottamusmiesjärjestelmä annettiin laajempaan käyttöön ja uusittu sopimus saatiin vuoden 2003 lopulla kattamaan kaikki Puolustusvoimien JUKO:laiset henkilöstöryhmät, lukuun ottamatta Upseeriliiton jäsenet, joilla on erillinenluottamusmiessopimus ja organisaatio. Meitä koskeva luottamusmiesjärjestelmä laajeni kolminkertaiseksi 1.12.2006 alkaen.\nMPI tekee aktiivista ja määrätietoista edunvalvontatyötä hyvässä yhteistyössä Puolustusministeriön, Puolustusvoimien ja Puolustushallinnon Rakennuslaitoksen johtojen sekä muiden puolustushallinnon henkilöstöjärjestöjen kanssa.\nMaanpuolustuksen Insinöörit on järjestäytynyt ja aktiivisesti osallistunut Julkisen alan Insinöörien Liitto JIL ry:n ja Uusi Insinööriliitto UIL ry:n toimintaan hoitaen niissä vuosien kuluessa monia vastuullisia johtotason järjestötehtäviä.\nMPI viettäessä vuoden 2007 alussa 40 vuotisen toimintansa juhlaa, se toimitti juhlajulkaisun, jossa MPI historiaa on esitelty. Juhlajulkaisu liitteenä (vasen palsta).\nMPI 40 V JUHLAJULKAISU värituloste.pdf (2.8 MB)\n© 2019 Maanpuolustuksen Insinöörit MPI ry


Työeläkkeen karttumisen säännöt ovat muuttuneet ajan mittaan – miten ja onko se reilua? - TELA\nEtusivu → Uutishuone → Eläkeinfokirje → Eläkeinfokirjeiden arkisto → Työeläkkeen karttumisen säännöt ovat muuttuneet ajan mittaan – miten ja onko se reilua?\nTyöeläkkeen karttumisen säännöt ovat muuttuneet ajan mittaan – miten ja onko se reilua?\nMoni vanhemman ikäpolven ihminen aloitti työuransa viimeistään 18-vuotiaana. Työeläkettä kuitenkin alkoi kertyä vasta 23-vuotiaana. Tätä usein harmitellaan, sillä nykyisin työeläke alkaa kertyä jo 17-vuotiaana. Tosiasiassa työeläkettä kertyi aikanaan hyvin eri tavalla kuin tänä päivänä ja kertymisen säännöt olivat omalla tavallaan anteliaat. Miten työeläke kertyi ennen ja nyt – kouluttaja Anna-Stina Toivonen Eläketurvakeskuksen lakiosastolta kertoo merkittävimmät muutokset.\nKarttumasääntöjä, kuten koko työeläketurvaa, on tuunattu ajan mittaan ympäröivän yhteiskunnan muuttuessa.\n– Eläketurva on seurannut työelämän muutosta, Toivonen pohjustaa.\nLakimuutokset ovat vuosien mittaan muovanneet työeläkkeen karttumisen yksityiskohtia, mutta työeläkkeen yksi keskeinen perusperiaate, ansiosidonnaisuus, on säilynyt. Työeläke kertyy työstä.\nToivonen luonnehtii vuoden 2005 eläkeuudistusta käännekohdaksi. Sen jälkeen, vuoden 2017 uudistuksessa eläketurvaa muokattiin edelleen nykypäivän työelämään sopivammaksi. Vertaillaanpa jo eläkkeellä olevaa Jaakkoa, 79 vuotta, ja hänen pojanpoikaansa Otsoa, 18 vuotta. Jaakon ja Otson eläkkeet muodostuvat hyvin eri tavalla.\nEnnen uran viimeiset vuodet tekivät eläkkeen\nKun TEL-eläkelaki vuonna 1962 tuli voimaan, eläkekertymän alaikärajaksi sovittiin 23 vuotta. Vanhuuseläkettä alkoi siis kertyä vasta 23-vuotiaana alkaen tehdystä työstä, mutta työeläkevakuutus oli pakollista ottaa kaikille 18 vuotta täyttäneille työntekijöille.\nJaakon työuran aikana työeläke perustui viimeisten vuosien ansiotasoon. Eläkkeelle rajattiin maksimimäärä, joka oli pitkään (1975-2005) korkeintaan 60 prosenttia aikaisemmista ansiotuloista. Ajateltiin, että eläke ehtii kertyä sille tasolle 23-vuotiaasta alkaen vanhuuseläkeikään mennessä. Taustalla oli myös se ajatus, että uran alkupäässä ansiot ovat ehkä vaatimattomammat eikä niiden merkitys eläkkeessä olisi niin suuri.\nLähtökohta oli aivan erilainen kuin tänä päivänä:\nEläkkeiden maksimirajaus sekä viimeisten vuosien vaikutus eläkkeeseen poistuivat jo vuoden 2005 eläkeuudistuksessa.\nNykyisin työeläke lasketaan koko työuran ajalta, sitä siis kertyy oma siivunsa kultakin työskentelyvuodelta.\nIkärajat ovat muuttuneet kummassakin päässä. Otsolle kertyi eläkettä jo 17-vuotiaana tehdyistä kesätöistä, kun vuoden 2017 eläkeuudistuksessa kertymisen alaikärajaa laskettiin edelleen. Myös yläikäraja on noussut. Jaakko kerrytti työeläkettä korkeintaan 65 vuoden ikään. Nyt työeläkettä voi kartuttaa vakuuttamisen yläikärajaan saakka, joka Otsolla tulee olemaan 70 vuotta. Alimman eläkeiän jälkeen jatkamista kannustetaan lykkäyskorotuksella.\n– Nykypäivänä työurat ovat todella erilaisia kuin muutama vuosikymmen sitten. Hyvin harva on tänä päivänä 40 vuotta samassa työpaikassa. Ihmisillä on useampi työsuhteita ja erilaisia uusia alkuja työurallaan, sanoo Toivonen.\nJaakon uran aikana työpaikan vaihtaminen saattoi merkitä kertyneen eläkkeen menettämistä. Lyhyet työsuhteet eivät välttämättä kerryttäneet työeläkettä lainkaan. Työeläketurvassa oli myös eroavaisuuksia alasta riippuen.\nTyöpaikalla tai alalla ei ole vaikutusta eläkkeen kertymiseen.\nMyöskään työsuhteen pituudella ei ole merkitystä. Työeläkkeen kertymisen ainut ehto yksityisellä sektorilla on, että työstä on kertynyt noin 60 euroa kuukausiansiota.\nNykyisin työeläkettä kertyy myös monissa sellaisissa elämänvaiheissa, joissa työtä ei tehdä. Esimerkiksi opiskelut kerryttävät työeläkettä. 18 vuotta täyttänyt opiskelija kerryttää työeläkettään opiskelemalla ammatillisen perustutkinnon tai korkeakoulututkinnon, kunhan valmistuu tutkinnostaan.\nTyöeläkettä kertyy tietyin ehdoin myös työttömyyden ajalta: ansionpäivärahasta ja lähellä eläkeikää maksettavista ns. ansiosidonnaisen lisäpäivistä kertyy työeläkettä alimpaan vanhuuseläkeikään saakka. Sitä kertyy myös kuntoutuksen ajalta.\nAikanaan myös vanhempainvapaat ja kotihoidontuen aika kerryttävät Otsolle työeläkettä.\nEdellä mainituille kausille on eläkkeen kertymisellä kuitenkin ehtoja. Siihenastisella uralla tulee olla tietty vähimmäismäärä ansioita. Lisäksi kertymä ei vastaa palkasta kertyvää eläkettä, vaan voi jäädä huomattavastikin pienemmäksi.\nToivonen nostaa esille vielä yhden merkittävän muutoksen vuoden 2017 uudistuksesta. Palkansaajan työeläkemaksuosuutta ei enää vähennetä eläkkeen perusteena olevasta palkasta. Tuo 6-8 prosentin osuus on merkittävä, kun eläkekertymää lasketaan.\nVoiko ikäpolvien kertymiä verrata?\nKäytännössä karttumamuutokset tarkoittavat, että nuoremmille ikäluokille kertyy keskimäärin pienempiä eläkkeitä kuin Jaakon aikana. Jaakon ikäpolven tavoite-eläkkeen ollessa 60 prosenttia ansioista nuoremmilla sukupolvilla tämä korvausaste jää alemmaksi. Esimerkiksi 80-luvulla syntyneillä se on ennusteiden mukaan noin 50 prosenttia.\nAsiaa on kuitenkin syytä tarkastella pidentyvän eliniän näkökulmasta. Tulevaisuudessa odottaa kohtuullinen eläkepotti, mutta elinikien pidentyessä eläkkeelle päästään myöhemmin ja eläkepotin on riitettävä yhä pitemmälle ajalle. Työeläkejärjestelmässä tätä hoidetaan elinaikakertoimella ja sitomalla eläkeikä elinajanodotteeseen.\nJääkö jokin sukupolvi häviölle? Toivosen mielestä vertailu on helposti yksiulotteinen.\n– Tosiasiassa työeläkejärjestelmässä ei voi jakaa yksittäisiä ikäluokkia voittajiin ja häviäjiin. Todella paljon riippuu yksittäisen ihmisen polusta, siis siitä, osuuko työuralle vastoinkäymisiä, esimerkiksi sairastumisia ja työttömyyttä, summaa Toivonen.\nTietoa työeläkkeen kertymisestä työuran alkutaipaleella


Julkaistu 25.10.2013 21:04\n(Päivitetty 26.10.2013 14:48)\nValtiovarainministeri Jutta Urpilainen (sd.) katsoo, että saavutetun keskitetyn sopimuksen kattavuus on riittävä hallitukselle. Valtio tulee vastaan aiemmin esittämillään toimilla. Niihin kuuluu muun muassa työttömyysturvan 300 euron suojaosa. Mitään uusia vastaantulon muotoja ei ole luvassa. Esimerkiksi Metsäteollisuuden pyyntöön poistaa suunniteltu windfall-vero ei aiota suostua. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nUrpilainen sanoi MTV3:n Kymmenen Uutisten haastattelussa haluavansa kiittää työmarkkinaosapuolia vastuunkannosta sekä omasta puolestaan että koko hallituksen puolesta.Urpilaisen mukaan sopimus vahvistaa työllisyyttä ja talouskasvua. Sopimuksen ansiosta syntyy siis uusia työpaikkoja, hän arvioi.- On mahdoton sanoa tarkkaa lukua. Puhutaan karkeasti ehkä jopa 20 000 uudesta työpaikasta, Urpilainen sanoi. (MTV3 - STT)


Etsimäsi sarja on varmaankin englantilainen The Big Knights, jota esitettiin Ylellä nimellä Remakat ritari ja FST:llä nimellä De raffiga riddarna? Sarjassa on 13 n. kymmenminuuttista jaksoa. Suomenkielistä versiota esitettiin ensimmäisen kerran Ylellä vuosien 1999 – 2000 vaihteessa ja ruotsinkielisenä se nähtiin hiukan myöhemmin. 21.12.2017 18:00Helsingin kaupunginkirjasto\nStuba- Sebastian. Onni - Tale?\nSalatut elämät -ohjelman tapahtumia käsitellään ainakin parilla keskustelupalstalla. En löydä vastauksia näihin kysymyksiin, joten varmaankin kannattaa kysellä näistä asioista keskustelupalstalla. 16.11.2017 14:57Helsingin kaupunginkirjasto\nEikö ohjelmien tallentaminen digiboksille riko tekijänoikeuslakia?\nTekijänoikeuslain mukaan julkistetun teoksen kopioiminen yksityiseen käyttöön on sallittua. 13.11.2017 12:37Helsingin kaupunginkirjasto\nVaihtuiko tv-sarjan tunnusmusiikki, kausi 19 vs. kausi 20?\nSarjan tunnusmusiikkia on tosiaan hyvinkin usein jonkin verran muuteltu, samoin alkutekstien tyyliä. Wikipedia-artikkeliin näitä muutoksia on listattu, kts. tarkemmin "Titles and theme music ". 18.10.2017 14:50Helsingin kaupunginkirjasto\nKuinka paljon tv-sarja Selviytyjien finaaliäänestyksen ja voittajan julkistuksen välissä on aikaa?\nSarjan virallisilta sivuilta tietoa ei ainakaan äkkiseltään löytynyt, mutta Wikia-fanisivuston keskustelujen mukaan aika vaihtelee kuudesta kuukaudesta jopa yhteentoista. Tämä riippuu muun muassa siitä, näytetäänkö sarjaa kevät vai syyskaudella. Sarjan 28. tuotantokautena aikavälin on väitetty olevan pisin. Kausi kuvattiin heinä-elokuussa ja finaali kuvattiin ja lähetettiin seuraavan vuoden toukokuun 21. päiv...31.8.2017 13:53Helsingin kaupunginkirjasto\nAustralian master chef ruokahävikki\nAustralialaiselta www.mamamia.com.au -sivustolta löytyy vastausta tähän. Kilpailussa ylijääneet ruokatarvikkeet toimitetaan SecondBite-nimiselle hyväntekeväisyysjärjestölle, joka toimittaa ylimääräiset elintarvikkeet vähävaraisille eripuolille Australiaa. 22.8.2017 14:38Helsingin kaupunginkirjasto\nMikä oli tämä takavuosien kotimainen kilpailuohjelma?\nOhjelman nimi saattoi olla Erilaiset SM-kisat. "Kesäkisailusarja: 12 joukkuetta kilpailee ällistyttävissä lajeissa." Yle esitti ohjelmaa kesällä 1990. Helsingin Sanomien arkistohaun mukaan ohjelman esitysaika oli klo 21.00. "Erilaisten SM-kisojen lajeissa kilpailee 12 ohjelmassa 12 joukkuetta eri puolilta Suomea." 11.7.2017 19:34Helsingin kaupunginkirjasto\nMitä alkaa MTV:n ohjelmapaikalla sarjan Mustamaalattu jälkeen?\nMeillä ei ole ennakkotietoja televisiokanavien ohjelmapaikkojen tulevista ohjelmista tai ohjelmasarjojen tulevista kausista. Niitä kannattaa tiedustella suoraan ko. kanavan palaute- tai yhteydeottolomakkeen kautta. 15.5.2017 13:47Helsingin kaupunginkirjasto\nTietävätkö Bumtsibum- kilpailijat etukäteen vastaukset?\nMeiltä kysyttiin viime vuonna ohjelman vanhemmasta, Marco Bjurströmin juontamasta versiosta, josko ohjelma olisi ollut ennakolta käsikirjoitettu: http://www.kysy.fi/kysymys/oliko-bumtsibum-osittain-kasikirjoitettua . Faktojen puutteessa saatoimme vain arvailla. Tänä keväänä alkanut uudistettu Bumtsibum ei ole kerännyt katsojia ihan samaan malliin. Kilpailijoiden kyky arvata kappale hyvin nopeasti on herättänyt television katsojissa ep...26.4.2017 22:24Helsingin kaupunginkirjasto\nKatsoin joskus voi Venäjä mitä videoita...\nOhjelman sähköpostiosoitetta ei löydy TV5-kanavan sivuilta. Joutunet käyttämään muita kanavan ilmoittamia yhteystietoja. 10.4.2017 11:01Helsingin kaupunginkirjasto\nMitä musiikkia hääsarjan ensimmäisessä (1.) jaksossa?\nHäähumua Kakanin seurassa osa 1 esitetään uusintana 5.4.2017 ja sen jälkeen osa on jälleen katsottavissa jonkin aikaa Yle Areenassa. Tässä lista ohjelmassa käytetystä musiikista. Wedding March – Felix Mendelssohn Mötet Med Flygfolket – Fint Tillsammans Här Igen – Fint Tillsammans Jump Around – House on Pain På Måndag Börjar Jag Igen – Dolly Dolores Piller i Badkaret...14.3.2017 19:25Helsingin kaupunginkirjasto\nKetä palvelee se yleistynyt ja kuulemista estävä musiikkimelu (pianonpimputus ja kilikaliäänet)?\nNykypäivän viihteelliset televisio-ohjelmat ovat nopeatempoisia ja meluisia. Ohjelmissa käytetään nopeita leikkauksia ja siirtymiä, vaihtelevaa taustamusiikkia ja ääniefektejä. Tällä pyritään luomaan vauhdikas ja intensiivinen tunnelma, joka imee katsojia mukaansa. Tunnareilla on samantyyppinen rooli eli niiden avulla rytmitetään ohjelmaa ja luodaan eteenpäin menevä tunnelma. Olen pitkälti samaa...8.3.2017 14:42Helsingin kaupunginkirjasto\nKuka esitti ladamiestä ohjelmassa Voi venäjä mitä videoita?\nHelsingin Sanomissa olleen tiedon mukaan Ladamiestä esitti Simo Frangén. Kapteeni Venäjää esitti puolestaan Simo Kurki. Frangén on aiemmin vaikuttanut mm. Alivaltiosihteeri-huumoriryhmässä ja Maailman ympäri –tietovisan juontajana. http://www.hs.fi/radiotelevisio/art-2000002925907.html https://fi.wikipedia.org/wiki/Simo_Frang%C3%A9n 7.3.2017 12:33Helsingin kaupunginkirjasto\nTehdäänkö Olipa kerran elämä-ohjelmaa vielä? Voiko ohjelmaa lähettää kysymyksiä tms.?\nTiedekysymyksiä pohdiskelevan tietovisailun ensimmäinen tuotantokausi nauhoitettiin marras-joulukuussa 2016, eli se on jo valmiiksi tehty. Tuotantoyhtiö Rabbit Films haki silloin ohjelmaan kuvausyleisöä. Katsojien suosiosta varmaankin riippuu, tehdäänkö ohjelmasarjaan jatkoa. Kysymykset valikoituivat ilmeisesti ohjelman tekijöiden päätöksellä, eikä yeisökysymyksiä otettu vastaan. 6.3.2017 09:57Helsingin kaupunginkirjasto\nmiten osallistun hästäkillä,esim. tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa\nHashtagilla osallistuminen tarkoittaa tässä asiayhteydessä ohjelman kommentointia sosiaalisen median kautta. Sosiaalisen median kommentointi merkitään avainsanalla eli hashtagilla, jotta saman aihealueen viestit löytyisivät helposti, kuten tässä tapauksessa ohjelma pyytää kommentteja katsojiltaan. Voit esimerkiksi kirjoittaa Facebookiin tai Twitteriin "Hyvä jakso #tanssiitahtienkanssa". Ohjelma tosin on keksinyt...4.3.2017 13:06Helsingin kaupunginkirjasto\nMikä kappale soi taustalla tv2:n urheilugaalassa noin puolessa välissä Hall of Fame:n aikana?\nVastaaja ei nyt ole ihan varma mitä kohtaa kysyjä tarkoittaa. Aika lailla ohjelman puolivälissä, kun Mira Potkonen jakaa palkintoja Hall of Fame -osiossa, taustalla soi Vangeliksen musiikkia. Teema on sävelletty elokuvaan 1492: Conquest of Paradise. 6.2.2017 18:24Helsingin kaupunginkirjasto\nKuka juonsi tv2:n visailua Missä mennään? Joskus 80- ja 90-lukujen taitteessa.\nYlen arkistosta kerrottiin, että Missä mennään -visailusarjan ensimmäistä kautta isännöi aluksi Ossi Wallius ja melko pian mukaan tuli toimittaja Eija Sarinko. Ensimmäinen kausi alkoi 2.1.1993. Sarjan toisen kauden juonsivat Eija Sarinko ja Esa Pakarinen jr. Toinen kausi esitettiin televisiossa 3.3.1994 - 12.2.1995. 23.1.2017 16:28Helsingin kaupunginkirjasto\nKaivataan uusintana Kotitallilla-lastenohjelmaa. Esitettiin joskus kai Koulu-TV:ssä.\nVoit lähettää Yleisradioon ohjelmasta uusintatoiveen. Helpoimmin se tapahtuu alla olevast linkistä löytyvällä lomakkeella. Palautetta voi lähettää myös sähköpostitse osoitteeseen ohjelmapalaute@yle.fi tai soittamalla numeroon 020 690 414. 12.1.2017 18:53Helsingin kaupunginkirjasto