Lujatalo ja Metropolia tiivistävät yhteistyötään kestävän rakentamisen edistämiseksi – Lujatalo\n”Lujatalo on merkittävä toimija pääkaupunkiseudun asunto-, toimitila- ja korjausrakentamisessa. Toivomme työllistävämme jatkossakin ammattitaitoisia rakentamisen teknisiä osaajia alueelta ja olemmekin nyt solmineet yhteistyösopimuksen Metropolian kanssa”, sanoo Lujatalo Oy:n henkilöstöjohtaja Tapio Huttunen.\n”Tulemme tekemään yhteistyötä Metropolian ja sen opiskelijoiden kanssa niin tiedon jaossa, alan kehittämisessä kuin opiskelijoille harjoittelu- ja opinnäytetyöpaikkoja tarjoten. Myös opiskelun tukeminen erilaisin menetelmin on osa yhteistyötä. Luja-yhtiöt on yksi Suomen suurimmista rakennusalan konserneista ja Lujataloon opiskeluaikana jalansijan saaneella on erinomaiset edellytykset jatkaa työskentelyä Lujassa seurassa valmistumisen jälkeenkin”, Huttunen jatkaa.\n”Olemme tehneet Lujatalon kanssa yhteistyötä innovaatioprojekteissa ja opinnäytteissä, ja yhdessä kehittäneet uudis- ja korjausrakentamista niiden projektin- ja prosessinhallinnan sekä työmenetelmien osalta. Uusi työelämäyhteistyösopimus syventää ja systematisoi yhteistyötä ja luo mahdollisuuden entistä monipuolisempaan yhteistyöhön tulevaisuuden kestävän rakentamisen edistämiseksi. Lujatalon tekemä lahjoitus myös tukee opetuksen kehittämistä valituilla painopistealueilla”, kertoo Metropolian rakentamisen ja arkkitehtuurin yliopettaja Mika Lindholm.\nLujatalo osallistui viime vuonna Metropolian Muutamme maailmaa -varainhankintakampanjaan tekemällä lahjoituksen Metropolian tekniikan koulutusalalle.\nKuvassa Lujatalon henkilöstöjohtaja Tapio Huttunen sekä Metropoliasta toimitusjohtaja-rehtori Riitta Konkola ja yliopettaja Mika Lindholm.


Kuolinapu ei uhkaa vähäosaisia | Long Play\n24. elokuu 2017, Antti Järvi\nKun eduskunta maaliskuussa 2017 keskusteli eutanasiasta, osaa kansanedustajista huoletti: Jos kansalaisaloitteessa ehdotettu eutanasialaki säädetään, se vaikuttaisi heidän mukaansa yhteiskunnan heikko-osaisiin. Hoitoja priorisoitaessa köyhät ja yksinäiset hoidettaisiin tappamalla ja vanhukset ja vammaiset kokisivat velvollisuudekseen kuolla pois varoja kuluttamasta.\n”Nyt puhumme kuitenkin kaikkein heikoimpien ihmisten eliminoimisesta”, perussuomalaisten Mika Niikko sanoi.\nKeskustan Niilo Keränen jatkoi myöhemmin: ”Tämä päättely kyllä johtaa helposti visioihin siitä, miten tulevaisuuden yhteiskunta saattaa kenties hoitaa vanhus-, vammais-, huume- tai juoppohulluusongelmansa.”\nPuhetapa on eutanasiakeskustelussa melko yleinen: oletetaan, että kuolinavun salliminen vaikuttaa ennen kaikkea heikossa asemassa oleviin. Oletus ei kuitenkaan pidä paikkaansa, kun katsotaan sellaisten maiden ja osavaltioiden tilastoja, jotka ovat sallineet eutanasian tai lääkäriavusteisen itsemurhan.\nTyypillinen ihminen, joka hakee ja saa kuolinapua, on yli 65-vuotias, valkoihoinen ja korkeasti koulutettu. Yleensä hän sairastaa syöpää. Häntä huolettaa autonomian ja arvokkuuden menettäminen sekä se, ettei hän enää pysty osallistumaan asioihin, jotka tekevät hänen mielestään elämästä elämisen arvoista. Tämä selvisi, kun yhdysvaltalaiset ja eurooppalaiset tutkijat kokosivat yhteen tietoa eri maista. He eivät löytäneet todisteita siitä, että haavoittuvassa asemassa olevat potilaat saisivat kuolinapua suhteessa enemmän kuin muut. (Sen sijaan sillä, että ihminen pelkää olevansa taakaksi muille, oli kyllä vaikutusta kuolinavun hakemiseen.)\nToisessa, vuonna 2005 Yhdysvalloissa julkaistussa tutkimuksessa tarkasteltiin sitä, miksi ihmiset päätyvät lääkäriavusteiseen itsemurhaan. Sairauteen liittyvissä syissä kipu ei ollut merkittävin tekijä. Paljon tärkeämpään rooliin nousivat väsymys, epämukavuuden tunteet sekä perustoimintojen menettäminen, esimerkiksi sellainen tilanne, jossa potilas ei enää pystynyt syömään tai käymään wc:ssä itse. Muita yleisiä syitä olivat halu kontrolloida omaa kohtaloaan sekä huoli elämänlaadun huononemisesta. Moni pelkäsi myös sitä, että kuoleman lähestyessä he menettävät yksilöllisyytensä ja persoonallisuutensa.\nJulkista keskustelua kuolinavusta käydään usein argumenteilla, jotka eivät perustu todellisuuteen. Korostetaan fyysistä kipua, vaikka se ei ole tärkeimpiä syitä hakea kuolinapua. Nähdään autettavat vähäosaisina rassukoina, vaikka he yleensä ovat kaikkea muuta. Puhutaan eutanasian sallimisen aiheuttamista väärinkäytöksistä, vaikka sellaisista on maailmalla vähän näyttöä. Lisäksi sekoitetaan ylipäänsä se, kuka kuolinapua voisi saada. Esimerkiksi viime joulukuussa Ilta-Sanomissa kirjoitettiin kuolemansairaasta kolmivuotiaasta lapsesta, jonka lääkäri-isä olisi halunnut lapselle eutanasian. Juttu oli koskettava. Sen lopussa oli linkki, josta pääsi allekirjoittamaan aloitteen eutanasian sallimisesta. Laki ei kuitenkaan toteutuessaan koskisi alaikäisiä. Aloitteessa on tiukat kriteerit sille, kuka kuolinapua saa ja millaisessa tilanteessa.\nSuomessa kansalaisaloite odottaa parhaillaan käsittelyvuoroa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa. Sen luoma paine vaikuttaa muuttaneen myös Suomen Lääkäriliiton asenteita. Vaikka liitto edelleen vastustaa eutanasiaa, se on alkanut puhua julkisuudessa entistä enemmän siitä, että lääkäri voisi avustaa potilasta tekemään itsemurhan.\nItsemurhassa avustamista ei ole Suomen laissa kriminalisoitu. Long Playn viime lokakuussa ilmestyneessä jutussa ”Lähtö” oikeusoppineet pohtivatkin, mitä sellaiselle lääkärille tapahtuisi, joka auttaisi potilasta itsemurhassa.\nVastaukset ovat valistuneita arvauksia niin kauan, kunnes jotain sellaista tapausta käsitellään oikeudessa.\nLue Lähtö täällä: https://longplay.fi/fi/single/lahto


Huipputapaamisen aikana Pohjois-Korean ensimmäinen nainen voi keskittyä shoppaamiseen – singaporelaisyhtiön epäillään ruokkineen suljetun maan eliitin luksusnälkää aiemminkin | Yle Uutiset | yle.fi\n15.5.2018 klo 20:42\nSingapore odottaa Trumpin ja Kimin tapaamista\nYhdysvaltain presidentin ja Pohjois-Korean johtajan tapaamiseen valmistautuva Singapore on turvallinen ratkaisu kokouspaikaksi: vankat suhteet kumpaakin maahan, valtavia hotelleja, tiukka kuri – ja loistavat shoppausmahdollisuudet.\nNK News.org (siirryt toiseen palveluun)kertoi viime vuoden lopulla, että singaporelaisyhtiö OCN vie jatkuvasti luksustuotteita Pjongjangiin.\nLehti pohjaa tietonsa yhteistyökumppaninsa NK Pron raporttiin (siirryt toiseen palveluun), jossa kerrotaan miten rajattu eliitti ostaa halutessaan elektroniikkaa, laukkuja, koruja, tupakkaa ja hajuvettä. Salaa otetuissa kuvissa hyllyt ovat täynnä kalliita tuotteita.\nLuksus vain harvojen käsissä\nLuksustuotteet ovat vain Pohjois-Korean eliitin saatavilla erilaisissa heille suunnatuissa kauppakeskuksissa. OCN ei ole kommentoinut lehden väitteitä.\nMiehiä muotialan yritys Louis Vuittonin liikkeen edustalla SIngaporessa.Wallace Woon / EPA\nMyös Pohjois-Korean johtajan Kimin vaimon Ri Sol-jun maun tiedetään olevan kallis.\nSouth China Morning Post (siirryt toiseen palveluun)on kertonut havainneensa uutiskuvista, että Rin lempimerkkejä ovat Red Valentino, Dior, Tiffany ja Movado. Singaporessa näiden merkkien kauppoja riittää.\nEntisen laulajan Rin uskotaan haluavan olla kuin kaikkien muiden maiden presidenttien vaimot. Ihailtu esimerkki, jonka vaatemakua matkitaan ja vaatteista valmistetaan kansalle halpoja kopioita.\nRillä ja Kimillä uskotaan olevan kolme lasta. Jos näin on, saattaa ostokassiin solahtaa jotain lapsille. Rin on kerrottu ruokkineen lapsiaan saksalaisvalmistaja Aptamilin maitovalmisteilla ja ostaneen amerikkalaisvalmisteisen vauvansängyn.\nPohjois-Korean Kim Jong-un ja Ri Sol-ju tapasivat Etelä-Korean presidentin Moon Jae-inin puolisoineen Koreoiden demilitarisoidulla alueella huhtikuussa.Etelä-Korea / EPA\nSamaan aikaan Pohjois-Korean kansan on arveltu kärsivän nälästä ja elintarvikepulasta. YK:n viime vuonna julkaistun raportin (siirryt toiseen palveluun) mukaan kaksi kolmesta pohjoiskorealaisesta kärsii aliravitsemuksesta.\nYhdysvallat ja Etelä-Korea ovat sanoneet, että jos neuvottelut Singaporessa onnistuvat Pohjois-Korea tulee saamaan taloudellista apua.\nViiden tähden hotelli tai maailman kallein kasino\nTapaamispaikkana Singapore on turvallinen vaihtoehto.\nSingaporella on hyvät ja toimivat kauppasuhteet Yhdysvaltojen kanssa ja diplomaattiset suhteet Pohjois-Koreaan ovat pysyneet vuodesta 1975 asti. Poliittinen kuri sen sijaan on tiukka ja lehdistön tilanne on saanut arvostelua.\nPääkaupunki Singaporesta löytyy valtavia luksushotelleja, joissa on kokemusta huipputason tapaamisten järjestämisestä. Johtajien seurueiden ja diplomaattien lisäksi paikalle pitää mahduttaa suuri määrä lehdistöä.\nKahdesta varteenotettavasta vaihtoehdosta ensimmäinen on Shangri-La Hotel, joka tarjoaa viiden tähden makuusijan ja jonne saa huipputason turvatoimet. Hotellissa ovat muun muassa vuonna 2015 tavanneet Kiinan ja Taiwanin presidentit. Hotellissa on yli 700 huonetta.\nMarina Bay Sands hotelli ja SIngapore Flyer -maailmanpyörä maan pääkaupungissa.Wallace Woon / EPA\nToinen varteenotettava vaihtoehto on hotellikasino ja viihdekeskus Marina Bay Sands Resort. Singaporen maamerkkiä kuvaillaan luonteeltaan Las Vegasin kaltaiseksi, sillä kolmen tornin monumentti on samalla maailman kallein kasinorakennus. Huoneita on yli 2 500. Paikka sijaitsee lähellä vilkkaasti liikennöityä katua, joten turvatoimet saattaisivat olla haastavat.\nMedia on arvellut, että Pohjois-Korea olisi halunnut tapaamisen Sentosan saarelle. Saarelta löytyy hiekkarantojen lisäksi muun muassa viihdekeskuksia ja Disney World. Saaren huono puoli on, että hotellihuoneita on vähemmän kuin pääkaupungissa.\nMyös singaporelaiset odottavat jo kiivaasti näkevänsä Yhdysvaltojen ja Pohjois-Korean johtajat. He arvelevat, että tapaamisesta kirjoitetaan historian kirjoihin uusi luku.\nTrumpin ja Kimin tapaaminen järjestetään Singaporessa 12. kesäkuuta.\nPresidentti Trump otti vastaan Pohjois-Korean vapauttamat vangitPresidentti Trump otti vastaan Pohjois-Korean vapauttamat vangit\nKim Jong-un hehkuttaa tulevaa tapaamista Trumpin kanssa – "Mahdollisuus rakentaa hyvää tulevaisuutta"


Levänluhdan hautamysteeriä tutkitaan uusin menetelmin | LUOMUS\nLevänluhdan rautakautinen vesikalmisto löydettiin yli sata vuotta sitten. Helsingin yliopiston tutkijat ryhtyvät jälleen selvittämään eteläpohjalaisen suohaudan vainajien alkuperää ja poikkeuksellista hautaustapaa. Eemil Aaltosen säätiö on myöntänyt monitieteiselle tutkimushankkeelle kolmivuotisen apurahan.\nLevänluhdan suohauta on askarruttanut ihmisiä pitkään. Isonkyrön vesikalmistosta on arkeologisissa kaivauksissa löydetty lähes sadan ihmisen luut. Pienikokoiset vainajat ovat todennäköisesti olleet etupäässä naisia ja lapsia. Uusi tutkimusprojekti on ainutlaatuinen, sillä se käyttää apunaan moderneja arkeologisia, geneettisiä ja luonnontieteellisiä menetelmiä. Projektia johtavat Helsingin yliopiston arkeologit. Luonnontieteellisestä keskusmuseosta Levänluhdan tutkimusprojektiin osallistuu Ajoituslaboratorio.\n– Tätä ainutlaatuista kohdetta on tutkittu luonnontieteellisin menetelmin hyvin vähän. Nyt tutkimusta laajennetaan ensimmäistä kertaa myös kohti ajoitusten, stabiili-isotooppimääritysten ja ilmastotiedon yhdistämistä, kertoo ajoitusyksikön johtaja Markku Oinonen.\nLevänluhdan haudan luista tehdään radiohiiliajoitukset, joilla pyritään selvittämään vainajien kuolinajankohta ja haudan käyttöaika. Viimeisimpien arvioiden mukaan vainajat on haudattu useamman vuosisadan kuluessa. Radiohiiliajoitusten lisäksi luunäytteistä tehdään stabiili-isotooppimäärityksiä, jotka perustuvat luonnon ei-radioaktiivisten alkuaineiden tutkimiseen.\n– Hiilen ja typen stabiilit isotoopit kertovat ravinnosta. Tätä kautta saadaan tietää yleisemmin elinolosuhteista ja niiden ajallisista muutoksista, Oinonen sanoo.\nTähän mennessä Ajoituslaboratoriossa on tutkittu pilottihankkeena kahdentoista vainajan luita. Suunnitelmissa on, että määrää voitaisiin kasvattaa noin kahdellakymmenellä.\n– Vaikka kolme vuotta on tutkimuksessa lyhyt aika, niin rahoituksen ansiosta voimme hahmotella myös tulevan tutkimuksen suuntaviivoja, Oinonen iloitsee.\nLevänluhta-projektin kautta isotooppimenetelmiä saadaan tunnetuksi ja ehkä myös muun tutkimuksen käyttöön ja hyödynnettäväksi, mikä sekin on Ajoituslaboratoriolle tärkeää.\nLevänluhdan monitieteinen tutkimushanke jakautuu useampiin osa-alueisiin. Dna-tutkimusten ja ajoitusten lisäksi projektissa käydään läpi myös kaikki aikaisempi tutkimusmateriaali. Levänluhdan alueen rautakautista asutuskantaa ja elinympäristöä tullaan tarkastelemaan myös arkeologisen inventoinnin ja siitepölytutkimuksen avulla.\nLisätietoa: Ajoitusyksikön johtaja, dos. Markku Oinonen, p. 040 550 6070, markku.j.oinonen@helsinki.fi Luonnontieteellinen keskusmuseo


9.10.2010 Manfred\tKommentoi\nMakuta Nui käveli. Hänen uusi ruumiinsa ei sopinut hänelle. Hän vihasi Zyglakeja. Hänellä oli niistä huonoja kokemuksia: kerran eräs Zyglak oli varastanut hänen hattunsa. Se oli tosin ollut ainoa kerta, kun Makuta Nui oli käyttänyt hattua.\nKilljoyn mökiltä ei kuulunut mitään. Matoroa ei näkynyt. Muut alkoivat jo epäillä jotain. He olivat jo laavakenttien reunalla; metsä oli melkoisen lähellä. Silloin jokin iski. Harmaa pyörre viuhahti heidän keskelleen. Maa räjähti. Kraatterista nousi jotain. Makuta Nui katsoi sitä tarkasti: se oli torakka. Mutta ei mikä tahansa torakka, se oli suurimmaksi osaksi mekaaninen. Se hymyili pirullisesti. Manulle tuli kylmiä väreitä. Tämä ei selvästikään ollut torakka haarniskassa, se oli torakkahaarniska. Haarniska ei kuitenkaan näyttänyt samanlaiselta, joten tuskin sitä oli massatuotettu. Ja tämähän oli kyborgitorakka.\nKlaanilaiset kömpivät pystyyn ja katselivat tulokasta. Se hymyili edelleen julmasti. Sitten se yhtäkkiä syöksähti kohti Summerganonia ja huitaisi tätä jonkinlaisella terällä. Summerganon ehti jotenkuten väistää niin, että pään irrottamiseen tarkoitettu isku osui käteen. Käsipanssari esti terää uppoamasta kovin syvälle, mutta syvä haava hänelle silti tuli.\nKeetongu hyppäsi paikaltaan ja yritti murskata torakan alleen. Eversti suhahti nopeasti pois alta ja potkaisi Keetongua jalkaa saaden tämän kaatumaan. Hän hyppäsi jälleen klaanilaisten keskelle ja julisti:\nOlen eversti 437! Teidän aikanne tämän maan päällä on päättynyt!\nMikä sinä olet mitään sanomaan, näytät itsekin muinaisjäänteeltä. Tai ainakin se osa sinusta, joka on jäljellä, Makuta Nui vastasi pilkallisesti. Torakka ei raivostunut.\nJoudun siis kohtaamaan Zyglakin, vai? hän ajatteli.\nEt, joudut kohtaamaan Makutan, jolla on kokemusta torakoiden tappamisesta.\nEversti hätkähti ja katsoi Zyglakia, joka piti sisällään Makutan antidermistä.\nVai Makuta, hän tuhahti. Joudut nyt menettämään ruumiisi  taas.\nSaa nähdä, Makuta vastasi. Sitten hän sanoi klaanilaisille: Keetongu, Gekko ja Make viekööt Sugan turvaan, hän ei voi taistella. Minä hoitelen tämän tuholaisen.\nTorakka hyökkäsi. Makuta sai kehonsa hyppäämään voltin taaksepäin. Se oli tosin surkea siinä, mitä teki. Aivan jäykkä ja liian suuri helppoon lähitaisteluun.\nTästä tulee mielenkiintoista, Manu ajatteli.\nHän hyppäsi kohti torakkaa ja iski nyrkillään. Torakka väisti helposti ja ampui ohjuksia kohti Makutaa. Makuta päätti käyttää yhtä tässä ruumiissa toimivista voimistaan. Hän aiheutti torakan pitelemässä terässä molekulaarisen häiriön. Terä sulautui kiinni torakan käteen. Torakka katsoi sitä hetken hämmentyneenä. Katselu loppui, kun suuri Zyglakin ruumis paiskautui hänen päälleen. Torakan vielä orgaanisista keuhkoista kaikkosi ilma, kun hänen vartalonsa litistyi musertavan massan alle. Hän ei kuitenkaan joutunut paniikkiin: uusi terä otettiin käyttöön ja pistettiin Makutan jalkaan. Makuta ponnahti nopeasti pois torakan päältä. Zyglakin ruumis oli todellakin hyödytön. Täytyi käyttää makeita supermakutavoimia.\nEversti 437 ei pitänyt Makutan magnetismivoimista. Ne aiheuttivat liikaa kipua. Häntä oli heitelty ympäriinsä liikaa. Hän päätti ottaa ohjuksensa käyttöön. Hän ampui tusinan ohjuksia kohti Makutaa, joka ei ehtinyt väistää. Ilmeisesti hän ei ollut aivan kotonaan tuossa ruumiissa. Torakkaeversti juoksi suoraan päin Zyglak-ruumista ja puski kyborgisella päällään tätä vatsaan. Tämä kaatui selälleen maahan. Torakka alkoi polkea vastustajaansa maahan suorastaan väkivaltaisesti. Makuta ei jaksanut sietää sellaista vaan potkaisi Nazorakin pois päältään ja hidasti tätä hitausvoimillaan. Voimien käyttö alkoi olla raskasta. Torakan nopeuden täysi riistäminen oli jo kovan luokan työtä. Makutan nerokkaat aivot työskentelivät ongelman parissa. Hänellä ei ollut voimia tuhlattavaksi asti, ja pian murhanhimoinen torakka pääsisi hänen kimppuunsa. Makuta päätti juosta karkuun. Hän heitti torakan magnetismillaan vielä kerran kauemmas ja lähti kipittämään kohti metsää. Torakka yllättyi äkillisestä vapautumisestaan niin, että ei ehtinyt varautua maahan paiskautumiseen.\nPian 437 oli kuitenkin Makuta Nuin perässä. Hänellä oli vikkelämmät jalat ja pitkän kantomatkan ohjukset. Makuta sai monta osumaa ennen kuin pääsi metsän reunaan. Hän voivotteli kipeitä ruumiinosiaan hypätessään puuhun. Torakka yritti katsoa, minne Makuta oli mennyt. Hän huomasi tämän loikkivan puusta toiseen hyvin nopeasti. Ei ollut aikaa hukattavaksi; torakka käynnisti taas jet-packinsä. Hän lenteli puiden seassa etsien Makutaa. Hän laskeutui erääseen puuhun katselemaan ympäristöään tarkemmin. Hän huomasi sitten kivirottien jyrsivän puun runkoa. Hän ehti hetken ihmetellä ennen kuin puu kaatui. Hän kuitenkin reagoi lähtemällä taas lentoon. Sitten häneen iski jokin terävä. Se oli Nui-Rama, jonka kynnet olivat uponneet hänen orgaanisiin kohtiinsa kyljissä. Hän vinkaisi. Kipu ei ollut mukava asia, jos sitä ei joutunut juurikaan kokemaan. Eihän se kyllä koskaan ollut.\n437 leikkasi Ramalta kädet irti ja putosi puiden latvuksiin. Ne ottivat hänet hyvin vastaan. Sitten Nui-Ramoja tuli lisää. Kokonainen parvi saapui hänen kimppuunsa. Makuta oli ilmeisesti löytänyt pesän käskettäväkseen. Everstin oli pakko pudottautua alemmas tiheän puuston sekaan. Hän ei näkisi täältä mitään. Eipä hänen tosin tarvinnutkaan: Makuta yllätti hänet takaapäin ottamalla hänet kuristusotteeseen niin, että silmissä pimeni.\nTorakka laittoi jalkansa puuta vasten, tarttui Makutan käsistä ja heitti hänet alas puusta. Sitten hän hyppäsi itse perään ja otti esiin jälleen uuden terän. Makuta ei pitänyt tästä. Miekkoselta löytyi aivan liikaa erilaisia teräaseita. Hän väisteli hetken, mutta lopulta torakka sai lävistettyä hänen kaulansa terällään. Makuta päätti sitten tunkeutua torakan mieleen. Se oli hyvin vahva, liian vahva revittäväksi kappaleiksi. Joten Makuta Nui käytti häirintää.\nTorakasta tuntui, kuin jokin olisi kutittanut hänen päänsä sisällä. Sitten hän huomasi, että Makutan antidermis oli valunut ulos. Suurin osa siitä oli jo kadonnut viidakkoon. Hämäys oli tehonnut. Torakka paiskasi raivoissaan Zyglakin ruumiin menemään. Mutta ensin hän reiitti sen niin, että ainakaan Makuta ei saisi sitä takaisin.\nMakuta Nui valui kasvillisuuden seassa. Valuminen on juuri oikea sana kuvaamaan tapahtumaa. Leijuminen oli osittaista. Sitten Makuta huomasi jotain kiinnostavaa: hänen ja Matoron vanha tuttu makasi vielä kasvillisuuden seassa.\nMiksihän kukaan ei ole tehnyt ruumiista selvää? Makuta pohti. Haaskansyöjillä on ollut muuta puuhaa? Hän sai uuden ruumiin. Torakalle tulisi kuumat oltavat  ja Makuta Nuille hauskaa.\n437 yritti vielä hetken etsiä antidermistä. Lopulta hän luovutti, olisi parasta etsiä muut klaanilaiset. Ehkä he eivät olleet vielä ehtineet karkuun. Sitten hän kuuli takaansa ääniä. Hän katsoi selkänsä taakse ja näki jotain pelottavaa. Suuri Tuhon kyykäärme katseli häntä valmiina puraisemaan. Rahin silmien takana näkyi Makuta Nuin voitokas ilme.\nAbzumo käveli maanalaisia käytäviä pitkin. Hänellä oli asiaa tälle liittouman hyväntekijälle: tämä vaikutti mielenkiintoiselta. Hän näki Skakdin nukkuvan vartiopaikallaan erään oven luona. Hän meni tämän luokse ja potkaisi lujaa. Skakdi parahti. Hän katsoi tulijaa pelokkaasti. Makuta kysyi:\nMissstä löydän tämän Avden?\ntoisessa siivessä, siellä on vähemmän valaistusta.\nSelvä, kiitosss yssstävä.\nPian Abzumo olikin toisella puolella tukikohtaa. Hän tutkiskeli ovia. Niitä oli monta. Jokainen oli musta, harmaa seinä oli täynnä mustia nelikulmioita. Ei, ei suorakulmioita. Jotkut kyllä olivat, mutta eivät kaikki. Hän katseli ovien alta tulevaa valoa. Hän valitsi sen, josta kajasti vähiten. Ilmeisesti tämä olento ei pitänyt valosta.\nOven avattuaan hän näki vain pienen Ta-Matoranin seisovan yksin huoneessa. Tämä katseli jotain, mutta Abzumo ei nähnyt, mitä. Hän näytti vain tuijottavan hymyillen jonnekin kauas. Jostain kuuluu ääni:\nKappas. Olemmeko me tavanneet? Matoran ei edes katso Abzmoa. Hänellä oli kummallinen tunne. Kuin joku katsoisi häntä. Yksinäinen silmä.\nPelkkä Matoran? Abzumo ajatteli. Hän katsoi taakseen. Siellä todella oli silmä. Punainen silmä. Ehkä se tarvitsisi enemmän unta.\nEn ehkä osaa lukea ajatuksia, mutta osaan lukea sinua, ystäväni. Näen, että et luota potentiaaliini.\nOletko aivan varma? Minua on vaikea lukea. Avden varjo alkoi muistuttaa jotain tuttua. Makuta ei tiennyt, mitä. Epävarmuuden tunne kasvoi. Varjo alkoi muistuttaa Abzumoa itseään.\nVoi, ehkä jollekulle muulle. Mutta minä tiedän mielet. En voi väittää ymmärtäväni niitä, mutta tiedän ne. Hän kääntyi katsomaan Abzumoa yhä hymyillen samaa, tyhjää hymyään. Se oli kammottavaa.\nMieli itsessään on tämän maailman vaarallisin ase, hän jatkoi. Nyt Abzumokin hymyili.\nTosiaankin. Minulla on kokemusta siitä.\nKerropa, ystäväni. Kun katsot silmiini, mitä näet minussa? Mitä näet mielessäni?\nTämä oli uutta. Kukaan ei ollut koskaan pyytänyt Abzumoa lukemaan ajatuksiaan.\nHän katsoi Matoranin tyhjiin silmiin. Hän kurkotti tämän mieleen. Hän näki jotain kummallista. Mustan keskellä oli punaisia silmiä. Mustat lonkerot tarttuivat häneen, vetivät häntä pimeyteen. Abzumo avasi silmänsä näkemättä, mitä sen jälkeen tapahtui. Avde hymyili yhä leveämmin. Abzumo hymyili takaisin.\nVaikuttavaa. Yleensä ajatustenlukijat eivät ymmärrä suojata omaa mieltään tarpeeksi hyvin kontaktin aikana. Sinä muistit. Kuinka monta olet murskannut sisällesi, Makuta? Hän käänsi päätään kallelleen. Hän olisi näyttänyt vajaamieliseltä tyhjine silmineen, ellei olisi ollut niin kammottava. Tietoisuus vaikutti pelottavalta. Abzumo hymyili edelleen, mutta hänen sydämensä oli jäätä. Tämän olennon kanssa ei paranisi leikkiä  hän saattaisi olla jopa Makutain voimien veroinen.\nOlenhan minä elämäni aikana ehtinyt jokusen tappaa. On mukavaa, kun ruumis saa lisää massaa. Valitettavasti halutessani pienemmän muodon minun on jätettävä osa massasta taakseni. Silloin muutama elämä voi tuhlaantua, mutta sillehän ei voi mitään. Avde nyökkäsi hitaasti.\nMutta kysyin, kuinka monta. Oletko edes laskenut?\nMiksi olisin? Mitä tekisin sillä tiedolla? Toisten elämällä on toisarvoinen sija omaani nähden. Kyllähän sinä sen tiedät, kun minua luet niin hyvin. Makuta hymyili maireasti. Avde ei ollut ainoa, joka taisi sanaleikit.\nHyvä vastaus, Avde sanoi nostaen kätensä kohti Abzumoa. Minä olen, tai tilanteesta riippuen me olemme Avde.\n”Me?” Siihen Avde vastasi erittäin veikeästi:\nMinusta on moneksi. Se oli jo liian veikeästi sanottu  jopa kammottavan veikeästi. Tuollaisesta olennosta ei pitäisi lähteä sellaista ääntä.\nNyt, ystäväni. Annoin ymmärtää, että en kuullut nimeäsi.\nNimeni on Abzumo. Olemme ilmeisesti tästä lähtien liittolaisia.\nLuulen niin. Edustatko Veljeskuntaa vai itseäsi?\nMinä? Itseäni. Ehdottomasti itseäni. Veljeskunnan linja on\nsietämätön. Ja käsittämätön. En ole varma, miksi se typerys, Terry, johtaa sitä yhä. Vaikka eipä Miserix ollut paljon parempi. Tiedän kyllä, kuka johtaisi veljeskuntaamme parhaiten. Ja sinäkin tiedät, ketä tarkoitan, eikö totta?\nAvden silmät muuttuivat pelkiksi viiruiksi. Hänen hymynsä levisi, mutta Abzumo mietti, oliko se vieläkään saavuttanut äärirajojaan. Näkyä olisi voinut kuvailla irvokkaaksi. Mutta pienen Matoranin suulla hymystä ei tullut niin groteskia kuin olisi ollut mahdollista Makutan suulla.\nKatsotaan, mitä voimme tehdä tämän asian suhteen.\nG kirjoitti Avden, kuten aina.


Kannattaako paasto tai pätkäpaasto? | Kauneus ja Terveys\nTekisikö mieli aloittaa puhtaalta pöydältä paaston avulla? Kysyimme asiantuntijalta, kannattaako.\nJos olo on tukkoinen herkuttelun jäljiltä tai laihdutusprojekti tekisi mieli polkaista käyntiin toden teolla, paastoon turvautuminen saattaa houkuttaa.\nTäyspaasto sekoittaa aineenvaihdunnan\nMyös aineenvaihdunta ja nälän säätely saattavat horjahtaa raiteiltaan.


Jyväskylän kaupungin keskusta\nVisit Jyväskylä - paljon asiaa niin matkailiijoille kuin asukkaillekin\nJyväskylän keskikaupungin asukasyhdistys ry\nKankaan asukasyhdistys ry\nYläkaupungilta löytyy Jyväskylän yliopiston kampusalue, joka on Suomen kauneimpia. Yliopiston kampus on maailmankuulu lukuisista Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista, jotka ovat valmistuneet 1950–1970-luvuilla. Jyväskylän yliopistossa opiskelee noin 15 000 opiskelijaa seitsemässä eri tiedekunnassa.\nJyväskylän keskusta kesällä Kauppakadun ja Kilpisenkadun kulmalta. Kuva Tero Takalo-Eskola\nLutakko ja satama talvella. Kuva Jiri Halttunen\nKantakaupungin koillisosassa sijaitsevalla Tourulan alueella virtaa kaksi kilometriä pitkä Tourujoki luoden ainutlaatuisen kaupunkijokimaiseman. Tourujoen luonnonsuojelualue ja joen viertä kulkeva Tourujoen luontopolku tarjoavat mahdollisuuden rauhoittumiseen vain kävelymatkan päässä keskustan vilinästä.\nTourujoen läheisyyteen, Kankaan paperitehtaan maille laajeneva uusi Kankaan alue on Jyväskylän merkittävin aluekehityshanke Jyväskylän Kangas, jossa kunnianhimoinen kaupunkisuunnittelu, älykäs kaupunkiympäristö ja uusin yhdyskuntatekniikka luovat ainutlaatuista kaupunkiympäristöä. Alue sai ensimmäiset asukkaansa vuonna 2016. Samoihin aikoihin Kankaalla opiskelee jo 500 opiskelijaa (Jyväskylän koulutuskuntayhtymän/JAO:n luova kampus ja HUMAK). Vuonna 2040 Kankaalla arvioidaan olevan noin 5 000 asukasta ja 2 100 työpaikkaa.\nTourulassa sijaitsee Kansalaistoiminnankeskus Matara, joka tarjoaa asukkaille osallistumisen ja vaikuttamisen tapoja. Matarassa on kaikille avoin kohtaamispaikka, erilaista yhdistys- ja vapaaehtoistoimintaa, tiloja ja tapahtumia.\nIlmakuva Kankaalta. Kuva Ari Heinonen\nLuistelutauolla Mäki-Matin perhepuistossa, kuva Tero Takalo-Eskola\nPuistokadun päiväkotikoulu (1-6. lk), Puistokatu 7-9, 40100 Jyväskylä\nViitaniemen koulu (7-9. lk), Viitaniementie 20, 40720 Jyväskylä\nPerusopetusta antavat koulut, jotka eivät kuulu Jyväskylän perusopetuspalveluun\nJyväskylän normaalikoulu, luokat 1-6 Pitkäkatu 8 ja luokat 7-9 Yliopistonkatu 1, 40100 Jyväskylä\nJyväskylän steinerkoulu, Wilhelm Schildtin katu 2, 40700 Jyväskylä.\nJyväskylän kristillinen koulu, Voionmaankatu 18, 40700 Jyväskylä\nOppimis- ja ohjauskeskus Valteri, Onerva, Kukkumäentie 27, 40600 Jyväskylä\ntarjoaa palveluja oppimisen ja koulunkäynnin tuen tarpeisiin - yleisen, tehostetun ja erityisen tuen toteuttamiseen. Asiantuntemusta erityisesti näkemiseen, kuulemiseen, kieleen ja vuorovaikutukseen liittyvistä tuen tarpeista.\nJyvälän setlementti, Palokunnankatu 16, 40700 Jyväskylä\nAmmattiopisto Spesia, Keskussairaalantie 21\nKukkulan sairaalakoulu, Kukkumäentie 29\nJyväskylän Paviljonki, messu- ja kongressikeskus, Messuaukio 2\nVeturitallit, Veturitallinkatu 6\nnuorten kokoontumispaikka Bostari, Kauppakeskus Forum, Kauppakatu 20-22 (sisäänkäyntiosoite Asemakatu 7)\nJyväskylän keskustan päiväkodit


Turha kesä – Penni ajatuksistani?\n29.7.2017 18.8.2017 ~ Ana\nTää kesä on vaan niin turha… eilen oli puoli päivää kesää, sitten tuli taas syksy. Ei merivesi tällä lailla lämpiä ikinä uimakelpoiseksi! Tietenkin helleaalto ponkaisee heti kun loma loppuu. Ehkä tänä vuonna en olisi sairaalassa siihen aikaan. Ehkä pääsisi Unskaan edes kerran! (You wish…)\nKävin Sikalassa syömässä letut ja kävin tosiaan Kaivarin kanuunan uudessa paikassa. Valoisa ja katutasossa, paljon parempi kuin entinen luolasto! Mutta edelleenkään ei mitään mulle. Hinnat on enimmäkseen järkyttäviä, eikä se ole edes ainoa syy välttää koko paikkaa tulevaisuudessakin.\nVasta kotiin tultua havaitsin oman hajuni, eli vaatteet kantoivat edelleen torstaisen kollipojan hajua. Pikkasen ehti hävettää :-( Olisi tietysti pitänyt mennä suihkuun jo edellisenä iltana, mutta en älynnyt. Tyhmä.\nIllalla olisi voinut mennä kuuntelemaan urkuja Kallion kirkkoon (en ole ikinä käynyt, btw) mutta päiväunihetki otti vallan siinä kohtaa. Päikyille on niin helppo nukahtaa! Kun se fiilis tulee, vetää vaan viltin päälleen ja taju lähtee samantien! Yöunia taas ei tavoita kuin usein parin tunnin pyörimisen jälkeen, vaikka on laittanut kirjan pois siksi että nukuttaa niin pirusti. Pari kertaa nyt loman aikana olen onnistunut huijaamaan itseni yöunille käyttäytymällä samoin kuin päikyille käydessä: peitto leukaan saakka ja liikkumatta selällään. Vaan ei se aina toimi.\nNyt eli aamulla kone pesee tuolla mainittuja pyykkejä ja mie odottelen lähtöä Porvoon kissamuseon ja eläinsuojeluyhdistyksen suuntaan. Kissabloggaajia mukana kovasti!\nEpämiellyttävät viitteet syksyyn poistettu kalenterista\nKategoriassa elukaiset, loma, sää, second hand / kierrätys, vaatekaappi, verkkoyhteisöllisyys, yö\n‹ PreviousKesä 2017\nNext ›Nyt on sopivasti kaikkee\n3 vastausta artikkeliin “Turha kesä”\nEhkä tässä muutama lämmin päivä on vielä tulossa ennen räntäsateita…nyt näyttää lupaavalta ainakin täällä. Merivesi tuskin kummoisesti enää lämpenee; enpä ole minäkään päässyt vielä mereen.\nMä tarviin jo kastautumiseen sen 20 astetta. Uimiseen ainakin 21. Ei tule tapahtumaan tänäkään kesänä. Mulla oli kamat mukana siellä kissamuseollakin, mutta siellä taas ei ikinä tullut lähdettyä rantaan asti eikä sääkään ihan erityisesti houkutellut.


Osaamisen johtaminen ja kehittäminen strategiatyön kautta hoito- ja hoivapalveluissa lähiesimiesten kokemana\nTeini, Kaija (2015)\nLopullinen opnt.pdf (669.6Kt)\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli kuvata osaamisen johtamista ja kehittämistä hoito- ja hoivapalveluiden eri yksiköissä osastonhoitajien näkemänä. Tavoitteena oli selvittää näkyvätkö organisaation strategiat osaamisen johtamisessa ja kuvata millaista osaamista osastonhoitajien mielestä tarvitaan tulevaisuudessa hoito- ja hoivapalveluissa.\nTutkimus tehtiin kvalitatiivista lähestymistapaa käyttäen. Aineisto kerättiin teemahaastattelun avulla ryhmähaastattelua käyttäen. Haastatteluun osallistuneet yhdeksän osastonhoitajaa työskentelivät hoito- ja hoivapalveluiden eri yksiköissä kolmen kunnan alueella. Työkokemusta esimiestyöstä heille oli kertynyt seitsemästä vuodesta 26,5 vuoteen. Aineisto analysoitiin induktiivisesti sisällön analyysin avulla.\nTutkimustulosten mukaan osaamisen johtaminen ja kehittäminen osastonhoitajan työssä on alustavaa, sanatonta, sanallista tai ylläpitävää toimintaa. Osaamisen johtamisessa ja kehittämisessä organisaation strategiat näkyvät toiminnallisena tukena ja kirjallisina ohjeina. Osaamisen johtamisen ja kehittämisen näkökulmasta organisaation strategiat tulee olla selkeästi ja ymmärrettävästi esitetty. Strategiasta johdetulla yksilöiden ja organisaation osaamisella saavutetaan parhaiten hyvät ja laadukkaat palvelut. Tutkimustuloksissa tärkeinä tulevaisuuden osaamisina nousivat esille ICT, sosiaalinen ja kulttuurinen osaaminen, itsensä johtamisosaaminen ja hoitotyön osaaminen.


Mittatekniikan keskuksen tiedotuslehti 1 l MIKESin toimintavuosi Kemia osa hyvää elämää. Akkreditoinnit ylläpitävät laatua - PDF\nMittatekniikan keskuksen tiedotuslehti 1 l MIKESin toimintavuosi Kemia osa hyvää elämää. Akkreditoinnit ylläpitävät laatua\nDownload "Mittatekniikan keskuksen tiedotuslehti 1 l 2011. MIKESin toimintavuosi 2010. Kemia osa hyvää elämää. Akkreditoinnit ylläpitävät laatua"\n1 Mittatekniikan keskuksen tiedotuslehti 1 l 2011 MIKESin toimintavuosi 2010 Kemia osa hyvää elämää Akkreditoinnit ylläpitävät laatua 1\n2 Mittatekniikan keskuksen tiedotuslehti 1 l 2011 SISÄLTÖ 1/ Pääkirjoitus...3 MIKESin toimintavuosi Katsaus vuoden tapahtumiin ja toiminnan tuloksiin. MIKES-Kajaanin vihkiäiset...8 Kajaanin toimipisteen käynnistyminen liittää Kainuun tiiviisti metrologiatoimintaan. Akkreditoinnit ylläpitävät laatuajattelua...10 VTT Expert Services Oy pitää akkreditointeja toiminnan elinehtona. Metrologian moniottelija: MIKES-Aalto Mittaustekniikka...12 Optisten suureiden kansallinen mittanormaalilaboratorio on myös metrologien täsmäkouluttaja. Kemia osa hyvää elämää...14 Vuosi 2011 on nimetty kansainväliseksi kemian vuodeksi. Kemian metrologia on osa jokapäiväistä elämäämme. Ajankohtaisia tapahtumia...17 Valokeilassa mielenkiintoiset ihmiset ja ilmiöt GPS apuna standardiviidakossa...18 MIKES tutki GPS-standardien käyttöä ja tunnettuutta teollisuudessa. Päätoimittaja: Milla Kaukonen Toimitus: Milla Kaukonen, MIKES Irja Nurmi-Rättö, COCO Viestintä Oy Taitto: COCO Viestintä Oy Paino: Multiprint Oy Osoitteenmuutokset: puh Mittatekniikan keskus PL 9 (Tekniikantie 1) Espoo (Otaniemi) Puh: , fax: MIKES varmistaa kansainvälisesti hyväksytyt mittayksiköt ja pätevyyden arviointipalvelut elinkeinoelämän käyttöön. MIKES-metrologia toteuttaa SI-järjestelmän mittayksiköt Suomessa, tekee metrologista huippututkimusta ja kehittää mittaussovellutuksia teollisuuden kanssa. FINAS akkreditoi eli toteaa päteviksi laboratorioita, tarkastuslaitoksia, sertifiointielimiä ja erityisalojen edustajia, esim. vertailumittausten järjestäjiä sekä arvioi toimielinten toiminnan pätevyyttä säädösten tai erityisvaatimusten mukaan. Toiminta perustuu kansainvälisiin standardeihin ja sopimuksiin. 2\n3 PÄÄKIRJOITUS Kemialliset mittaukset osa hyvää elämäämme Kansainvälisen metrisopimuksen allekirjoittamisesta tulee kuluneeksi vuotta. Vuosittain BIPM:n johtaja on antanut vuosipäivän kunniaksi julistuksen jostakin mittaamisen keskeisestä teemasta. Tämän vuoden teemaksi laitoksen johtaja Michael Kühne on nostanut kemian; kemialliset mittaukset osa hyvää elämäämme. Julistus on osa YK:n ja Unescon nimeämää kansainvälistä kemian vuotta. Kemiaa ja sen merkitystä hyvinvoinnillemme ja ympäristöllemme juhlitaan kaikkialla maailmassa. Kemian valinta vuoden teemaksi ei ole sattumaa. Tänä vuonna tulee kuluneeksi 100 vuotta Marie Curien kemian Nobel-palkinnosta. Kansainvälisen kemian vuoden slogan on Chemistry our life our future, suomeksi Kemia osa hyvää elämää. Slogan kuvaa hyvin, miten keskeinen osa kemialla on arkipäivässämme. Kemia liittyy terveyteemme, turvallisuuteemme, ympäristöömme ja kaikenlaiseen hyvinvointiimme. Marie Curien saavutuksella halutaan korostaa myös naisten asemaa tutkijoina. Vaikka kemialla on pitkä historia, kemian mittaamisen perusyksikkö, mooli, on nuorin seitsemästä perussuureesta. Jo vuonna 1875 tehtiin metrin mittayksiköstä kansainvälinen sopimus. Massa, aika, lämpötila, sähkö ja valo tulivat osaksi SI-järjestemää viimeistään 1900-luvun puoliväliin mennessä. Mooli tuli perussuureiden perheenjäseneksi vasta vuonna Huolimatta kemian lyhyestä metrologisesta historiasta, siitä on tullut hyvin keskeinen osa kansainvälistä metrologiatoimintaa. Kun moolista tuli perussuure, alkoi kemiallisten mittausten luotettavuuden kehittyminen. Metrologisten käsitteiden tuominen kemian mittauksiin ei ole ollut kovin helppoa. Metrologia on ollut korostetusti tarkkojen fysikaalisten mittausten kulmakivi. Kemiallisten mittausten suuri mittausepävarmuus oli kauhistus nanotason luotettavuuteen tottuneille metrologeille. Kemistit itsekin uskoivat, että kemiallisten mittausten jäljittävyyttä ei voida systemaattisesti varmentaa. Viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana on tapahtunut muutos. Akkreditointi on tuonut kemian mittaamiseen pysyvästi mittausepävarmuuden ja mittausten jäljitettävyyden käsitteet. Akkreditointi on keskeisesti vaikuttanut siihen, että metrologia on vakiinnuttanut asemansa kemian laboratorioissa. Kemian mittausten luotettavuuden parantaminen tarvitsee fyysikoiden ja kemistien yhteistyötä. Tästä hyvänä esimerkkinä on spektroskopiaan perustuva mittaaminen. Spektroskopia on fysiikan perusmittaamista ja sillä voidaan tuottaa lähes kaikkea kemiallista tietoa ympäristöstä, terveydestä ja turvallisuudesta. Yhdistämällä kemian ja fysiikan osaamista voidaan kehittää aivan uusia mittaussovelluksia, nopeuttaa mittaamista ja parantaa mittausten luotettavuutta. Ylijohtaja Timo Hirvi 3\n4 Toimintavuosi 2010 Mittatekniikan keskuksen toimintavuosi 2010 Mittatekniikan keskuksen toiminta kehittyi suotuisasti ja toteutui tehtyjen suunnitelmien mukaisesti. Vuoden merkittävin hanke oli uuden toimipisteen perustaminen Kajaaniin. Uuden yksikön toimitilat saatiin käyttöön joulukuussa ja toiminta Kajaanissa pääsi käyntiin heti vuoden 2011 alusta. Vuoden 2010 merkittävin investointihanke oli voiman, vääntömomentin ja nestevirtausten mittanormaalilaboratorioiden perustaminen Kajaaniin. Kajaanissa aloitettiin uuden laboratorion myötä myös CEMIS-toiminta, jossa käynnistyi heti tämän vuoden alussa useita hankkeita. MIKES-metrologia on parantanut palvelukykyään verkottumalla ja laajentamalla yhteistyötä korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja elinkeinoelämän kanssa. Tulokset näkyvät palveluvolyymin kasvuna, yhteistyöhankkeiden MIKES-metrologia MIKES-metrologia on laajentanut sekä kansallista että kansainvälistä yhteistyötä. Vuonna 2010 käynnistyi viisi EMRPtutkimusohjelman hanketta. Kaikkiaan näitä EU-rahoitteisia hankkeita on käynnissä 14. MIKES oli myös mukana 18 hakemuskonsortiossa EMRP:n ympäristöja teollisuusmittausten hankehauissa. MIKESin osuus EMRP-ohjelman uusista tutkimushankkeista on noin 3 % ja Suomääränä ja tutkimusrahoitusten kasvuna. Myös akkreditointipalveluiden puolella on tehty runsaasti yhteistyötä sekä kansallisten että kansainvälisten tahojen kanssa. Uusi metrologian neuvottelukunta aloitti toimintansa kesällä. Neuvottelukunnan rakenteessa korostetaan hallinnonalojen välistä yhteistyötä. Syksyllä aloitettiin MIKES-metrologian sekä FINASin strategioiden valmistelu ja tehtiin koko henkilökunnan kattava työhyvinvointikysely. Strategiatyöt valmistuvat kevätkaudella. Keväällä 2011 luonnostellaan koko MIKESin strategialinjaukset. 4\n5 Toimintavuosi 2010 men kokonaisosuus 4,5 %. Myös kotimainen yhteistyö on lisääntynyt tunnettuuden kasvun myötä. MIKES on osakkaana energia- ja ympäristöalan SHOKiin perustetussa CLEEN Oy:ssä sekä mukana nanoteknologian ja mittaustekniikan OSKE:ssa. MIKESillä on myös strateginen yhteistyö- ja kumppanuussopimus Oulun yliopiston ja Kajaanin kaupungin kanssa. Kumppanuussopimuksen tavoitteena on kehittää metrologia kansallisesti merkittäväksi tieteen ja teknologian alaksi. Näiden lisäksi Kainuussa on jatkettu ja syvennetty yhteistyötä Measurepolisin kanssa. Kajaanissa voiman, vääntömomentin ja virtausten rakennusprojekti käynnistyi ja hanke saatiin päätökseen vuoden loppuun mennessä. Toiminta Kajaanissa alkoi vuoden 2011 alussa. Uuden yksikön myötä käynnistyi myös yhteistyö CEMISin kanssa. Kemian metrologian alueella Suomen ympäristökeskus aloitti vesiympäristön kemiallisten analyysien sopimuslaboratoriotoiminnan. Myös MIKESmetrologia on kasvattanut rooliaan kemian metrologian kehittämisessä panostamalla voimakkaasti spektroskopian tutkimukseen kaasu- ja nesteanalytiikassa. MIKES-metrologian suurin asiakasryhmä oli edellisvuoden tapaan yksityinen sektori lähes 80 %:n osuudella. Näiden tuottojen kasvu edellisvuodesta oli runsaat 0,25 milj. euroa, mikä aiheutui pääasiassa yrityssektorin kanssa tehdyistä kehityshankkeista. Muita yritysrahoitteisen toiminnan tuottoja kertyi Jyväskylän yliopiston ja Helsingin yliopiston projekteista. FINAS-akkreditointipalvelu Laajentunut yhteistyö kasvatti palveluvolyymiä. Vuonna 2010 tehtiin uusia akkreditointipäätöksiä 5 kpl ja vuoden lopussa käsittelyssä oli 13 uutta hakemusta. Akkreditointipäätösten määrä osoittaa, että akkreditointia hyödynnetään yhteiskunnassa ja se lisää luottamusta laboratorioiden, sertifiointielinten, tarkastuslaitosten ja todentajien toiminnan pätevyyteen ja uskottavuuteen. Uutta standardia (ISO 17043) sovellettiin vertailumittausjärjestäjän arvioinnissa. Lisäksi uutena arviointialueena toteutettiin kaksi kansalliseen lainsäädäntöön perustuvaa Hyväksytty tarkastaja -arviointia. Viisi tähän liittyvää arviointia on työn alla. Kansallista yhteistyötä tehtiin mm. kolmanteen päästökauppakauteen liittyen TEM:n ja EMV:n kanssa, liikenteen turvallisuusviraston kanssa hyväksyttyjen asiantuntijoiden arviointiin liittyen sekä moottoriajoneuvoihin, ilmailualan päästökauppaan sekä rautatieturvallisuuteen ja rautateiden kunnossapitoon liittyvissä asioissa, STM:n kanssa kone-, köysirata- ja henkilösuojadirektiiveihin liittyvissä ilmoitettujen laitoksen arvioinneissa, Valviran/Eviran kanssa elintarvike- ja vesianalytiikkaan liittyvissä kysymyksissä sekä SYKE/LVM:n kanssa EMAS III:een liittyen. Kliiniseen auditointiin ja metsäsertifiointiin liittyvä yhteistyö on jatkunut vakiintuneena. Uutena yhteistyötahona oli Arkistolaitos sähköisten arkistointijärjestelmien sertifioinnin akkreditointiin liittyvissä kysymyksissä. FINAS osallistuu aktiivisesti akkreditoinnin kansainvälisten yhteistyöorganisaatioiden toimintaan osallistumalla komiteoiden ja työryhmien kokouksiin sekä kommentoimalla työn alla olevia asiakirjoja. Vuonna 2010 FINAS isännöi kolmea kansainvälistä kokousta. FINAS jatkaa EA:n laboratoriokomitean puheenjohtajana. Eurooppalaisen ja kansainvälisen rajat ylittävän akkreditoinnin periaatteiden mukaisesti FINAS on toteuttanut arviointeja yhteistyössä Liettuan ja Egyptin akkreditointielimien kanssa sekä yhden arvioinnin Englannin akkreditointielimen toimeksiannosta. FINAS-akkreditointipalvelun suurin asiakasryhmä oli yksityinen sektori runsaan 60 %:n osuudella. Elinkeinoelämältä saadut tuotot olivat yhteensä 1,3 milj. euroa ja niiden määrä kasvoi edellisvuodesta 5 %. Rahoitusrakenne Toimintamenomomentin määräraha vuonna 2010 oli 5,692 milj. euroa. Talousarviorahoitusta oli käytettävissä yhteensä 6,860 milj. euroa, johon sisältyi kolmannessa lisätalousarviossa myönnetty euron määräraha. Tästä määrärahasta euroa osoitettiin toiminnan käynnistämiseen Kajaanissa. Talousarviorahoitusta täydentää MIKESin maksullinen toiminta 2,994 milj. euroa ja yhteisrahoitteinen toiminta 0,568 milj. euroa. Maksullisen toiminnan tuottojen osuus kokonaisrahoituksesta 5\n6 Toimintavuosi 2010 kasvoi 2 prosenttiyksikköä edellisvuodesta. Yhteisrahoitteisen toiminnan tuotot kasvoivat edellisvuodesta määrällisesti 34 %, mutta niiden osuus kokonaisrahoituksesta kasvoi ainoastaan 1 %. Toiminnan tuotot kertomusvuonna olivat 3,602 milj. euroa ja kasvoivat lähes 11 % edellisestä vuodesta. Tuotoista 87 % kertyi palveluiden myynnistä ja 13 % yhteisrahoitteisen toiminnan tuotoista. Maksullisen palvelutoiminnan tuotot vuonna 2010 olivat 2,994 milj. euroa, jossa kasvua edellisvuodesta 7 %. Toiminnan kokonaiskulut kasvoivat 2,1 % edellisen vuoden 9,784 milj. eurosta 9,991 milj. euroon. Toimitilakulut kasvoivat 2,815 milj. euroon, joka selittyy pelkästään kylmän talven ja kuuman kesän aiheuttamasta lämpö- ja sähköenergiakulujen kasvusta. Kasvu edellisvuodesta oli prosentin luokkaa ja osuus kokonaiskuluista 29 %. Tilavuokriin ei tehty indeksikorotusta. Henkilöstökulut olivat 4,114 milj euroa (4,067 milj. euroa v. 2009) ja niiden osuus kokonaiskuluista 42 %. Aineiden ja tarvikkeiden ostot tilikauden aikana, 0,567 milj. euroa (0,632 milj. euroa v. 2009). Henkisten voimavarojen hallinta ja kehittäminen MIKESin henkilöstöstä kokoaikaisia oli 75,6 %. Henkilöstöstä 29,5 % oli naisia, ja vuoden 2010 lopussa yli 45-vuotiaiden osuus henkilökunnasta oli 55,1 %. Määräaikaisen henkilöstön osuus vuonna 2010 oli 24,4 %. Määräaikaisten palvelussuhteiden määrä vaihtelee määräaikaisten tutkimushankkeiden sekä alkaneiden ja päättyvien opinnäytetöiden mukaisesti. Henkilöstön koulutustasoindeksi oli 6,6. Tutkijakoulutuksen suorittaneiden prosenttiosuus henkilöstöstä oli 36 %. Korkeakoulu- ja yliopistotason tutkinnon suorittaneita oli 80 % (85 % v. 2009). Vuoden lopulla toteutettiin työhyvinvointikysely (VM-Baro), jonka vastausprosentti oli 68. Työtyytyväisyysindeksi oli 3,2. Kyselyn perusteella on päätetty vuonna 2011 tehtävistä toimenpiteistä. Työterveyshuollon kanssa sekä erilaisten henkilöstötapahtumien avulla on pyritty ennakoivaan ja ennaltaehkäisevään työkunnon ja työhyvinvoinnin varmistamiseen. Kuva 1. Metrologian yksikön tuotot asiakassektoreittain 1,47 milj. euroa vuonna 2010 Tuotot elinkeinoelämältä 78 % Tuotot EU:lta 8 % Tuotot valtion virastoilta 8 % Muun yht.rah.toiminnan tuotot 5 % Tuotot kunnilta ja kuntayhtymiltä 1 % Kuva 2. FINAS-akkreditointipalvelun tuotot asiakassektoreittain 2,0 milj. euroa vuonna 2010 Tuotot elinkeinoelämältä 63 % Tuotot kunnilta ja kuntayhtymiltä 24 % Tuotot valtion virastoilta 12 % Tuotot EU:lta 0,3 % Kuva 3. Tuloslaskelman tuottojen jakautuminen suoriteryhmittäin 3,6 milj. euroa vuonna 2010 Akkreditoinnit 53 % Kalibroinnit 15 % Metrologian asiantuntijapalvelut ja koulutus 13 % Metrologian yhteisrahoitteinen toiminta (EU, SA, Tekes, yritykset) 13 % Muut tuotot 6 % 6\n7 Toimintavuosi 2010 Kuva 4. Julkisoikeudellisten ja liiketaloudellisten suoritteiden sekä yhteisrahoitteisen toiminnan tuotot sektorijaon mukaan yhteensä 3,6 milj. euroa vuonna 2010 Koulutusrakenne % Tutkijakoulutusaste 35 Tuotot elinkeinoelämältä % Tuotot kunnilta ja kuntayhtymiltä % Tuotot valtion virastoilta % Tuotot EU:lta % Muut yht.rah.toiminnan tuotot % Kuva Henkilöstön lukumäärän kehitys yksiköittäin (31.12.) ja ja henkilötyövodet vuosina ,0 67,0 64,6 64,6 64,6 64, v v v v v v v v v v Taulukko 1. Henkilöstön koulutusrakenne vuosina Ylempi korkeakoulututkinto Alempi korkeakouluaste Alin korkea-aste Keskiaste Yleissivistävä Korkeakoulu- ja yliopistotason tutkinnon suorittaneiden osuus ,3 70,3 71,7 71, htv, htv, yhteensä FINAS-akkreditointi MIKES-metrologia hallinto- ja ja tukipalvelut Toiminta-ajatus Mittatekniikan keskus varmistaa kansainvälisesti hyväksytyt SI-mittayksiköt ja pätevyydenarviointipalvelut elinkeinoelämän ja julkisen sektorin käyttöön. MIKES-metrologia tekee metrologista huippututkimusta, kehittää mittaussovelluksia teollisuudelle ja toteuttaa SI-järjestelmän mittayksiköt Suomessa. FINAS-akkreditointipalvelu akkreditoi eli toteaa päteviksi laboratorioita, tarkastuslaitoksia, sertifiointielimiä ja erityisalojen toimijoita, esim. ympäristötodentajia sekä arvioi toimielinten toiminnan pätevyyttä säädösten tai erityisvaatimusten mukaan. Toiminta perustuu kansainvälisiin standardeihin ja sopimuksiin. Visio Kansainvälistä huipputasoa oleva ja innovaatioita tuottava mittausjärjestelmä sekä pätevyydentoteamisjärjestelmä antavat suomalaiselle teollisuus- ja palvelutuotannolle sekä viranomaistoiminnalle merkittävää kilpailuetua. Ne lisäävät kansalaisten hyvinvointia vaikuttamalla terveyteen, turvallisuuteen ja ympäristöön kohdistuvien mittausten ja niitten perusteella tehtävien ratkaisujen oikeellisuuteen ja luotettavuuteen. Arvot Mittatekniikan keskuksessa arvostetaan asiantuntevuutta, myönteistä vuorovaikutusta, kansainvälisyyttä ja rohkeaa uudistuvuutta. MIKES sitoutuu lisäksi koko valtionhallinnon yhteisiin toimintatapoihin ja arvopohjaan, joihin kuuluvat mm. avoimuus, tasa-arvo, toiminnan tuloksellisuus, laatu, jatkuva kehittyminen, palveluperiaate sekä puolueettomuus ja riippumattomuus. Toimintatapa Keskuksen toiminta on asiakaslähtöistä, joustavaa ja kilpailukykyistä. Asiantuntemuksen korkeaa tasoa varmistetaan verkottumalla kansallisesti ja kansainvälisesti. Henkilöstön hyvinvoinnista ja osaamisen kehittymisestä huolehditaan. Keskus on toiminnassaan riippumaton ja puolueeton. Lisätietoja: Hallintojohtaja Mikko Ketonen 7\n8 Vihkiäisvieraita kuuntelemassa Timo Hirven avajaispuhetta. MIKES-Kajaanin toimitalo vihittiin käyttöön MIKESin Kajaanin yksikkö aloitti toimintansa vuoden alusta ja vihkiäisiä uusissa toimitiloissa vietettiin Tilaisuutta juhlistivat puheillaan elinkeinoministeri Mauri Pekkarinen, Kajaanin kaupunginjohtaja Jari Tolonen ja UPM:n konserninprojekteista vastaava johtaja Pauli Hänninen sekä ylijohtaja Timo Hirvi. MIKES-Kajaanin vihkiäispuheissa korostettiin MIKESin merkitystä Kainuun mittaustekniikan osaamiselle ja elinkeinoelämälle. MIKESin tehtävänä on mittaustieteen osaamisen levittäminen ja laajentaminen sekä erityisesti osaamisen siirtäminen käytäntöön. Uusi toimipiste liittääkin Kainuun tiiviisti mukaan metrologiatoimintaan sekä kansallisesti että kansainvälisesti. - Mittaaminen on mukana jokapäiväisessä elämässämme, vaikka emme sitä välttämättä usein tule ajatelleeksikaan. Mittausten luotettavuus sekä jäljitettävyys ovat ensiarvoisen tärkeitä elinkeinoelämälle. Kansainvälisesti korkeatasoinen mittausjärjestelmä on edellytys toimiville markkinoille sekä suomalaisten tuotteiden ja palveluiden kilpailukyvylle, elinkeinoministeri Pekkarinen kertoo puheessaan. Laajaa yhteistyötä Mittaustekniikka on ollut Kainuun vahvuus jo muutaman vuosikymmenen ajan: Kajaanin seutu on panostanut mittaustekniikkaan 1970-luvun alusta alkaen, jolloin Kajaani Oy perusti paperiteollisuuden mittalaitteita valmistavan tehtaan Kajaaniin. Mittalaitetehtaan lisäksi kainuulaisen mittaustekniikan osaamisen taustalta löytyy vahva metsäteollisuuden yritystoiminta ja sitä tukeva Oulun yliopiston tutkimustoiminta. Vuonna 2003 Kajaani nimitettiin kansalliseksi mittaustekniikan osaamiskeskukseksi. MIKESin toiminta Kajaanissa alkoi pian tämän jälkeen. Vuonna 2004 mittaustekniikan liiketoiminnan kehitysyhtiö Measurepolis Development Oy ja MIKES sopivat yhteistyöstä, jon- 8\n9 ka tavoitteiksi määriteltiin metrologian tutkimus- ja kehitys- sekä liiketoiminnan kehittäminen kansallisella tasolla. Yhteistyö Kainuussa laajeni vuonna 2008, jolloin MIKES solmi kumppanuussopimuksen Oulun yliopiston ja Kajaanin kaupungin kanssa. Yhteistyö sisältää mittaustekniikan alan koulutusta, tutkimusta ja innovaatiotoimintaa. Viime syksynä vahvistettiin myös tutkimus- ja koulutuskeskus CEMISin toiminnan käynnistävä sopimus. MIKES toimii osana CEMISiä ja on näin mukana muiden CEMIS-toimijoiden projekteissa. Hyviä yhteistyötahoja CEMISistä löytyykin: Oulun ja Jyväskylän yliopistot, Kajaanin ammattikorkeakoulu ja VTT. - Sopimusten rinnalla MIKESillä oli koko ajan suunnitelmia konkreettisen toiminnan käynnistämisestä. Siihen avautui tilaisuus, kun voiman ja vääntömomentin mittanormaalilaboratoriotoiminnan siirtäminen tuli ajankohtaiseksi, kertoo Timo Hirvi. Taikamummo Tuula Honkanen viihdyttää vihkiäisvieraita. Kuvassa vasemmalta oikealle: ylijohtaja Timo Hirvi, elinkeinoministeri Mauri Pekkarinen, rehtori Lauri Lajunen (Oulun yliopisto) ja johtaja Pauli Hänninen (UPM). Tilat entisellä tehdasalueella MIKESin päätös uuden yksikön perustamisesta Kajaaniin konkretisoitui viime vuoden kesäkuussa, kun sopimus tilojen rakentamisesta solmittiin Renforsin Rannan yritysalueen kanssa. Uuden yksikön sijoittuminen Renforsin Rantaan ei ollut pelkkä sattuma. Entiseltä UPM:n tehdasalueelta löytyi valmis rakennus, jonka perusrakenne soveltui suurien vesimäärien käsittelyyn: MIKESin uudet toimitilat sijaitsevatkin entisen paperitehtaan vedenpuhdistuksen lietteenkäsittelytiloissa. Näihin tiloihin saatiin rakennettua voiman ja virtauksen moderni laboratorio melko helposti ja edullisin kustannuksin. Rakennushanke eteni nopeasti ja laitteiden siirto Lahdesta, Otaniemestä ja Tampereelta aloitettiin viime syksynä. MIKES-Kajaanin tilat valmistuivat loppuvuodesta 2010 ja laboratorion toiminta on päässyt pikkuhiljaa käyntiin vuoden alusta lähtien. MIKES-Kajaanin ensimmäinen vääntömomenttikalibrointi tehtiin jo helmikuun alussa. Toiminta uudessa yksikössä on käynnissä kokonaisuudessaan syksyllä MIKES-Kajaani on merkittävä Renforsin Rannan ja säätö- ja mittaustekniikan kehitykselle. Tällä alueella on yhä suuria mahdollisuuksia, UPM:n Pauli Hänninen tiivistää. Kuvat: Marko Lipponen MIKES-Kajaanin henkilökunta Voima ja vääntömomentti Projektipäällikkö Aimo Pusa Laboratorioinsinööri Jani Korhonen Kalibroija Jari Huhtala Kalibroija Kari Kyllönen Nestevirtaus Laboratorioinsinööri Timo Nissilä Tutkija Petri Koponen Postiosoite: MIKES-Kajaani Tehdaskatu 15, Puristamo 9P KAJAANI MIKES-Kajaanin projektipäällikkö Aimo Pusa. MIKES-Kajaani MIKES-Kajaani vastaa voiman, vääntömomentin, suurten massojen sekä tulevaisuudessa myös nestevirtauksen metrologiatoiminnasta. Yksikkö tarjoaa näiden suureiden kalibrointi-, tutkimus-, kehitys- ja koulutuspalveluita. Kajaanissa kehitetään myös soveltavaa mittaustiedettä sekä ylläpidetään voiman, vääntömomentin ja virtauksen kansallisia mittanormaaleja. Voiman mittanormaalitoiminta siirtyy vuoden 2011 loppuun mennessä Kajaaniin Lahti Precision Oy:ltä. Vääntömomentin osalta kalibrointipalvelut on jo aloitettu Kajaanissa. Nestevirtausten metrologia on kokonaan uutta toimintaa. Virtausmittausten lisäksi toimintaan kuuluu keskeisesti nesteiden fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien on-line mittausten luotettavuuden kehittäminen. MIKES-Kajaanissa työskentelee kuusi mittausten asiantuntijaa. Tulevaisuudessa työpaikkojen määrä on vähintään 10. Lisäksi Kajaanin yksikkö tarjoaa opiskelijoille harjoittelu- ja opinnäytetyöpaikkoja. Uusi laboratorio toimii yhteistyössä mittaus- ja tietojärjestelmien koulutus- ja tutkimuskeskus CEMISin (Centre for Measurement and Information Systems) kanssa. CEMISissä ovat mukana MIKESin lisäksi Oulun yliopisto, Jyväskylän yliopisto, VTT ja Kajaanin ammattikorkeakoulu. 9\n10 VTT Expert Services Oy on osa VTT Groupia ja valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, joka aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa VTT:tä koskevan lakimuutoksen seurauksena. VTT Expert Services Oy on nyt yksi neljästä osakeyhtiöstä, joita VTT hallinnoi, ja yrityksen vastuulla ovat VTT Groupin maksulliset asiantuntijapalvelut. - Tarjoamme erilaisia asiantuntijaselvityksiä ja -arvioita, testaus- ja analyysipalveluja, tuotehyväksyntä- ja sertifiointipalveluja sekä tarkastus- ja kalibrointipalveluja. Palvelumme perustuvat monipuoliseen tekniseen osaamiseen, Euroopan laajuisestikin arvioiden mittavaan testaus- ja laiteympäristöön sekä kattaviin yhteistyöverkostoihin, tekninen johtaja Matti Lanu selventää. Henkilöstöä yrityksellä on 250 ja toimintaa Espoossa, Jyväskylässä, Oulussa ja Tampereella. Asiakaskunta muodostuu kotimaisista ja kansainvälisistä yrityksistä sekä julkisen sektorin toimijoista. VTT Expert Servicesillä on myös kaksi tytäryhtiötä, Labtium Oy ja Enas Oy. - Ilmoitettujen laitosten akkreditoinnit ovat kasvava alue, koska jatkuvasti tulee uusia EU-direktiiveja ja vaatimuksia, tekninen johtaja Matti Lanu ja arviointipäällikkö Liisa Rautiainen uskovat. Akkreditoinnit ylläpitävät laatuajattelua Suomen ensimmäinen akkreditointi myönnettiin VTT Expert Services Oy:n edeltäjäorganisaatiolle. Siitä lähtien akkreditoinnit on koettu organisaatiossa laatutason mittareina ja kilpailukyvyn vahvistajina. Osa-alueet yhteen päätökseen Parikymmentä vuotta sitten VTT:n silloiselle asiantuntijapalveluja tarjonneelle yksikölle myönnettiin Suomen ensimmäinen akkreditointi, joka koski metallien rikkovaa testausta. Siitä lähtien akkreditointipäätösten määrä kasvoi tasaisin väliajoin organisaation eri osissa, kunnes vuonna 2006 lukuisat eri päätökset päätettiin testauksen osalta koota yhden akkreditointipäätöksen eli T001:n alle. - Pelkästään päätöksen T001 alla meillä on 18 osa-aluetta, mikä käytännössä merkitsee18 pienen laboratorion arviointia. Akkreditoituja menetelmiä tai tuoteryhmiä meillä on reilusti yli 500 ja koko VTT Expert Services Oy -konsernissa määrä lähenee jo 1000 menetelmää, Lanu luettelee. Päätökseen I006 sisältyy neljä aluetta ja päätökseen I018 yksi. Kun päätökset S017 ja S021 lasketaan mukaan, akkreditoituja pätevyysalueita VTT Expert Servicesillä on kaikkiaan 25. Tytäryhtiöillä on lisäksi kolme eri T-tunnusta. - Akkreditoidun toiminnan laajuutta kuvaa hyvin se, että laatupäällikkömme laski käyttäneensä viime vuonna yli 20 päivää pelkästään akkreditointiarvioinneissa, toisin sanoen osallistumalla FINASin auditointeihin, arviointipäällikkö Liisa Rautiainen lisää. VTT Expert Servicesin testaus-, kalib- 10\n11 rointi-, tarkastus- ja sertifiointipalvelut on tänä päivänä oleellisilta osin akkreditoitu FINASin toimesta. Yritys toimii myös ilmoitettuna laitoksena useiden EU:n direktiivien mukaisesti ja rakennustuotteiden osalta myös tuotehyväksyntälaitoksena (ETA). Ilmoitetut laitokset etualalla Euroopassa akkreditoinnin myöntää lailla asetettu, kansallinen akkreditointielin, jollainen Suomessa on FINAS. Euroopan ulkopuoliset akkreditointilaitokset eivät toimi välttämättä samalla statuksella, mutta niiden noudattama vaatimustaso on kuitenkin vastaava. - Meillä on akkreditointeja esimerkiksi amerikkalaiselta IAS:ltä testaukselle ja tarkastukselle tiettyihin tuotteisiin. Sähkötuotteiden osalta meillä on amerikkalaisen IEC:n myöntämä pätevyys räjähdysvaarallisten tilojen tuotteiden testaukseen ja sertifiointiin. Meillä on akkreditointipäätöksiä myös Venäjän akkreditointilaitokselta GOSTilta, Rautiainen kertoo Nämä eri maiden kansallisten akkreditointilaitosten myöntämät pätevyydet ovat tärkeitä siihen saakka, kunnes globaalit sopimukset saadaan aikaan. Testauspuolella näin jo onkin, mutta tarkastusten osalta tilanne on toinen. - Viime vuoden alussa astui voimaan NLF-lainsäädäntö (New Legislation Framework), jossa määritellään akkreditoinnin asema EU:ssa. Lain perusteella jokaisessa EU-maassa pitää olla yksi kansallinen akkreditointielin. Suomessa ja muissa Pohjoismaissa näin on jo ollutkin eikä muutoksia tarvinnut tehdä, mutta esimerkiksi Saksassa oli edessä useiden eri laitosten yhdistäminen, Lanu toteaa. NLF:n myötä uutena asiana tuli ilmoitettujen laitosten akkreditointitarve. VTT Expert Servicesillä on akkreditoinnit kahdella ilmoitetun laitoksen toimialueella, jotka ovat rakennustuotteet ja huviveneet. Näillä alueilla akkreditoinnit olivat ensimmäiset Suomessa. - Ilmoitettujen laitosten akkreditoinnit ovat kasvava alue, koska jatkuvasti tulee uusia direktiivejä ja vaatimuksia. Tämä lisää painetta FINASin suuntaan resurssien lisäämiseksi, Rautiainen arvelee. Akkreditointi laadun takeena VTT Expert Servicesissä laaja-alainen akkreditointi nähdään henkilöstön toimintaa yhdistävänä tekijänä ja laatuajattelun edistäjänä sen lisäksi, että akkreditoinnit ovat ilmoitettuna laitoksena toimimisen edellytys. - Ainoastaan puhdas tutkimus on jätetty akkreditoinnin ulkopuolelle, mutta muilta osin akkreditointi on meille suorastaan elinehto ja laissa määritelty vaatimus. Toimintajärjestelmällämme on ISO 9001:2008 mukainen sertifikaatti ja akkreditointi tavallaan täydentää omaa laatujärjestelmäämme. Lisäksi se auttaa jatkuvasti arvioimaan toimintamme laatutasoa, Lanu vakuuttaa. Hän näkee akkreditoinnin myös kaupallisesti merkittävänä etuna ja yrityksen markkinointikeinona. Liisa Rautiainen korostaa myös EU-yhteistyön helppoutta. Ilmoitetun laitoksen yhteydenpito Brysselin suuntaan on vaivatonta ja notifikaatiot saadaan nopeasti, mitä myös asiakaskunta arvostaa. Akkreditointien konkreettinen hyöty näkyy myös mm. mittalaitteiden kalibroinneissa. - Jos ajatellaan esimerkiksi korkeakoulua, jossa 50 opiskelijaa käsittelee samaa laitetta, laitteiden kalibroinnit eivät viimeisten käsittelyssä enää välttämättä ole kohdallaan. Meillä taas akkreditointien seurauksena mittalaitteiden kalibroinneista huolehditaan ja mittausepävarmuudet ovat hallinnassa. Laatuajattelumme on kehittynyt tähän suuntaan juuri akkreditointien myötävaikutuksella, Lanu toteaa. 10 kohdan uudistuslista Laaja-alaisen akkreditointitoiminnan tulosta ovat myös kansainväliset vertailut, joihin osallistumalla yritys voi benchmarkata itsensä. Lähiaikoina käynnistyy lämmöneristeiden Key mark -vertailukoe, jossa on mukana peräti 18 EU-maan laboratoriota. Viimeisin saavutus akkreditointipäätösten pitkässä listassa on huviveneiden ja rakennustuotedirektiivin ilmoitetun laitoksen toiminnan akkreditointi. - Tulevaisuudessa korostuu ilmoitettujen laitosten toiminnan laajeneminen. EU räätälöi jatkuvasti uusia direktiivejä ja Suomessa joudutaan ottamaan käyttöön jo olemassa oleviakin, joihin tarvitaan ilmoitettuja laitoksia. Lisäksi testistandardit uusiutuvat. Koska meillä on näin laaja pätevyysalue, lähes jokaisessa arvioinnissa esitetään jotain uutta menetelmää liitettäväksi pätevyysalueeseen, Matti Lanu kertoo. - Uusiutumisen vauhdista käy esimerkiksi kuluva vuosi. EU:ssa on meneillään ilmoitetun laitoksen toimintaa koskeva NLF-lainsäädäntöön liittyvä 10 direktiivin harmonisointityö, joista puolet edellyttää meiltä jonkinasteista valmiuksien kehittämistä. Toivotaan, että saamme niillekin tämän vuoden aikana akkreditoinnit ja edelleen notifikaatiot, Liisa Rautiainen lisää. Teksti: Irja Nurmi-Rättö Kuvat: Marko Rättö Pommisuojaan rakennettu VTT Expert Servicesin testaushalli koostuu useammasta, eri toiminnolle tarkoitetusta tilasta. Kokonaisuus on Euroopankin mittakaavassa ainutlaatuisen kookas. 11\n12 Tiiviin yhteistyön ansiosta MIKES-Aalto Mittaustekniikka on lähes yksi MIKESin laboratorioista, vaikka toimiikin Aaltoyliopiston sähkötekniikan korkeakoulun yhteydessä. Järjestely mahdollistaa kansalliseen mittanormaalitoimintaan kuuluvat suureiden realisoinnit ja kalibroinnit, mutta myös hyvin tutkimusintensiivisen toiminnan osana yliopistoympäristöä. - Koska olemme MIKESin nimeämä optisten suureiden kansallinen mittanormaalilaboratorio, ydintehtävämme on näiden suureiden jäljitettävyysketjujen luominen ja siihen liittyvä tutkimus. Toinen ydintehtävämme tulee Aalto-yliopiston suunnalta ja on mittaustekniikan opettaminen, dosentti Petri Kärhä kuvailee toiminnan monipuolisuutta. TKK:lla väitelleitä metrologian asiantuntijoita on luonnollisesti runsaasti MIKESin palveluksessa, mutta heitä löytyy myös mm. MIKESin kollegalta, saksalaiselta PTB:ltä sekä laajan Viro-yhteistyön tuloksena maan kansalliselta mittanormaalilaboratoriolta ja Tarton yliopistosta. - Fotometrian ja radiometrian alueella ledit sekä auringon UV-säteilymittaukset ovat päällimmäisiä tutkimusalueita, dosentti Petri Kärhä kertoo. Metrologian moniottelija: MIKES-Aalto Mittaustekniikka MIKESin nimeämä optisten suureiden kansallinen mittanormaalilaboratorio MIKES- Aalto Mittaustekniikka on myös mittaustekniikan osaajien täsmäkouluttaja, jonka kasvatteja voi tavata Euroopan laajuisesti. Kaksi rahoittajaa, kolme tutkimusaluetta MIKES-Aalto Mittaustekniikan johtajana toimii Erkki Ikonen, joka työskentelee puoliksi MIKESillä tutkimusprofessorina ja puoliksi Aalto-yliopiston professorina. Hänen alaisuudessaan toimii noin 15 asiantuntijaa, jotka jakaantuvat kolmeen tutkimusalueeseen. - Dosentti Farshid Manoocherin vastuulla ovat materiaalien optiset mittaukset, joita ovat esimerkiksi läpäisy- ja heijastusmittaukset. Oma tutkimusalueeni kattaa säteilysuureet, esimerkkinä lampun säteily eri aallonpituuksilla tai optisen tehon mittaus. Kolmas alueemme on fotometria eli valaistussuureet, joiden tutkimuksesta jatko-opiskelija Tuomas Poikonen vastaa minun alaisuudessani, Kärhä luettelee. Hän pitää tärkeänä professori Ikosen kaksoisroolia MIKESin ja Aalto-yliopiston palveluksessa, jonka ansiosta toiminta on hyvin organisoitu ja kohtuullisesti rahoitettu. MIKES vastaa pääosin mittanormaalitoiminnan rahoituksesta ja Aalto-yliopisto opetuksesta; näin katetaan kaksi kolmasosaa rahoituksesta. Tutkimustoiminta on suuresti riippuvainen MIKESin ja Aallon ulkopuolisesta rahoituksesta. Jos symbioottista yhteistyötä MIKESin kanssa ei lasketa mukaan, MIKES-Aalto Mittaustekniikan lähimmät yhteistyötahot Suomessa ovat VTT, Ilmatieteen laitos, Helsingin yliopisto ja Säteilyturvakeskus, joiden kanssa yhteistyö on virinnyt joko asiakassuhteen kautta ja tutkimusyhteistyönä. - Teemme mm. Ilmatieteen laitoksen kanssa yhteistyötä radiometrian eli säteilysuureiden tutkimuksen alueella. Ilmakehän otsonikerroksen tilan tutkimus on monivuotinen yhteistyöprojektimme. Tällä hetkellä on yhteistyönä vireillä Akatemia-hanke, Kärhä selventää. EMRP-projektit ohjaavat tutkimusta MIKES-Aalto Mittaustekniikalla on laajaa yhteistyötä myös eri maiden kansallisten mittanormaalilaboratorioiden, kuten englantilaisen NPL:n, saksalaisen PTB:n, hollantilaisen VSL:n, italialaisen INRIMin ja USA:n NISTin, kanssa. - Useisiin EMRP-projekteihin osallistuminen merkitsee automaattisesti kansainvälistä yhteistyötä. Viimeisimmässä EMRP-haussa MIKES-Aalto Mittaustekniikka sai neljä uutta projektia, joihin sisältyy myös tiivistä yhteistyötä MIKESin tutkimusryhmien kanssa, Manoocheri kuvailee. 12\n13 EMRP-projektit ovat leimanneet työskentelyä jo usean vuoden ajan. Tänä keväänä saadaan päätökseen ensimmäinen EMRP-hanke, kvanttikandela-tutkimus, jossa Manoocheri työskentelee yhdessä MIKESin tutkijoiden kanssa. Projektissa kehitetään entistä parempaa mittanormaalia optiselle teholle. Kärhä puolestaan paneutui viime vuoden aikana valaistuksen mittausteknisiin haasteisiin niin ikään EMRP-projektissa. Yleensä ERMP-projektit ovat kolmivuotisia, joten työ hankkeen parissa jatkuu vielä pari vuotta. - Led-valot ovat tällä hetkellä valaistustutkimuksen kuumin aihe, koska hehkulamput pyritään enenevässä määrin korvaamaan ledeillä. Tähän liittyy kuitenkin ongelma, sillä hehkulamppujen valaistustehon mittausta varten kehitetyt mittalaitteet eivät sovellu ledien valaistustehon mittaamiseen. Meneillään olevassa projektissa pyritään muuntamaan mittalaitteet myös ledien mittaukseen soveltuviksi, Kärhä täsmentää. Standardeja ja karakterisoituja kappaleita MIKES-Aalto Mittaustekniikan tärkeimpiä käynnistyviä EMRPprojekteja ovat auringon ultraviolettisäteilyn mittalaitteiden kehittämiseen tähtäävä hanke, kaukokartoitusmittausten jäljitettävyyden parantaminen, ohutkalvoihin liittyvä tutkimusprojekti sekä kvanttikommunikaatiotutkimus. Kaikki ovat viimeisimmän EMRP-haun satoa ja käynnistyvät lähiaikoina. Ultraviolettisäteilyä koskevaa projektia koordinoi sveitsiläisorganisaatio, PMOD, joka ylläpitää mm. auringon UV-mittanormaaleja. - Auringon UV-säteilyn mittausepävarmuudet ovat edelleen liian suuria, eikä vuosikymmenten tutkimuksista huolimatta vieläkään pystytä tekemään luotettavia trendianalyyseja otsonikerroksen muutoksen vaikutuksista. Luonnolliset vaihtelut UV-säteilyn määrässä ovat suuria, joten mittausteknisesti on vaikea osoittaa muutoksen pitkäaikaista suuntaa. Tarve paremmille mittalaitteille on ilmeinen ja niitä tässä projektissa tullaan kehittämään, Kärhä kertoo. Hänen työnsä painopistealueet ovat fotometrian ja radiometrian hankkeissa, kun taas Farshid Manoocherin painopistealueina ovat materiaalien optisten ominaisuuksien tutkimukset, esimerkiksi ohutkalvot ja paperin valkoisuus. - Paperiteollisuudelle tärkeään paperin valkoisuuteen vaikutetaan fluoresenssin kautta. Yritämme auttaa luomaan standardin, joka määrittelee riittävään valkoisuuteen tarvittavan kemikaalien määrän. Tavoitteena on säästää rahaa ja myös ympäristöä. Paperiteollisuudessa käytetään myös ohutkalvoja ja erityisesti niitä käytetään tuotteiden kääreissä. Osuutemme käynnistyvässä EMRP-projektissa on vaikeiden ohutkalvojen karakterisointi ja sellaisen karakterisoidun kappaleen luominen, johon muiden mittauslaitosten metodeja voidaan verrata, Manoocheri toteaa. - Kvanttikommunikaatiotutkimus on yksi käynnistyvä EMRPhanke, jonka ympärille kehittynee jälleen tiivistä yhteistyötä MIKESin tutkimusryhmien kanssa, dosentti Farshid Manoocheri paljastaa. Innovaatioita uudistusten pyörteissä Yksi käynnistyvä EMRP-projekti käsittelee kvanttikommunikaation mittausta. Siinä mitataan kuidussa niin matalia tehotasoja, että puhutaan jo yksittäisistä fotoneista. Tutkimusryhmän yhtenä tehtävänä on rakentaa luotettava vaimennin, joka vaimentaa kuidussa olevaa optista tehoa tekijällä Normaalisti optisia tehonmittauksia tehdään sellaisilla tehotasoilla, että kaikki säteet ovat hyvin näkyvissä ja signaalikohinasuhteet ovat hyviä. Kaikki mittanormaalit toimivat tällaisilla korkeilla tehotasoilla, mutta kvanttikommunikoinnissa mitattavat signaalit ovat reilusti pienempiä. Siksi tarvitaan tunnettu vaimennus, jotta olemassa olevilla mittanormaaleilla voidaan toimia, vaikkakaan niillä ei enää pystytä tehoa mittaamaan, Manoocheri kuvailee. - Toisin sanoen mittausten jäljitettävyys pitää pystyä siirtämään hyvin mataliin tehotasoihin ja linkityksen tekemiseen tarvitaan oma laitteisto, Kärhä lisää. Tutkimusintensiivinen MIKES-Aalto Mittaustekniikka on viime aikoina ollut organisaatiouudistuksen, rahoitusjärjestelmäuudistuksen ja henkilövaihdosten myllerryksessä. Kärhän mielestä jatkuva muutos on haaste ja syö resursseja, minkä vuoksi hän toivoo tilanteen vähitellen rauhoittuvan. Muutoin tulevaisuus näyttää työntäyteiseltä ja mielenkiintoiselta mm. tiiviin MIKES-kytköksen ja sitä kautta saatujen tutkimusaiheiden ansiosta. Teksti: Irja Nurmi-Rättö Kuvat: Marko Rättö 13\n14 Kansainvälinen kemian vuosi 2011 (IYC 2011) on IUPACin (The International Union of Pure and Applied Chemistry) ja UNESCOn yhteinen hanke, jonka tavoitteena on lisätä yleistä mielenkiintoa kemian mahdollisuuksiin ratkaista maapallomme ongelmia sekä rohkaista nuoria kemian opiskelun ja tutkimuksen pariin. Merkkivuoden maailmanlaajuiset tapahtumat ja aktiviteetit on koottu teeman Kemia osa hyvää elämää alle. Kemian vuosi 2011 on myös naistutkijoiden saavutusten juhlavuosi, sillä tasan 100 vuotta sitten Nobelin kemianpalkinto myönnettiin fyysikko, kemisti ja radioaktiivisuuden tutkimuksen pioneeri Marie Curielle. Lisäksi kemia-teema sävyttää maailman metrologiapäivää, jota vietetään Kemian metrologia on huomaamattamme mukana myös jokaisen suomalaisen arjessa. Hyvinvointimme vartijoina toimivat tutkimuksineen mm. Tullilaboratorio, Helsingin yliopisto ja Ilmatieteen laitos. Tullilaboratorio miinaharavana Tullilaboratorio tutkii maahantuotavia ei-eläinperäisiä elintarvikkeita ja eräitä käyttö- ja kulutustarvikkeita riskiperusteisen näytteenottosuunnitelmansa mukaisesti. Laboratorion pääasiallinen asiakas on Tullilaitos, jonka toimivalta perustuu elintarvikelakiin, kulutustavaroiden ja kuluttajapalvelusten turvallisuudesta annettuun lakiin ja kemikaalilakiin. - Lainsäädännön vaatimukset tukevat valvontatoimia ja laboratorion asiantuntijoiden avulla tutkimukset kohdennetaan ongelmallisiin tuotteisiin, joiden haitalliset aineet eivät suoraan näy kuluttajalle. Vähän aikaa sitten hylättiin useita miljoonia kiloja viljaa, koska erä sisälsi terveydelle hyvin haitallista hometoksiinia, laboratorionjohtaja Janne Nieminen kertoo. Ilman tutkimusta kyseinen viljaerä myrkkyineen olisi nyt ruokapöydässämme. Valvonnalla pidetään tilanne hallinnassa ja kuluttajansuojelun lisäksi estetään epätervettä kilpailua. Vuonna 2010 Tullilaboratoriossa tutkittiin 5626 tuoteturvallisuusnäytettä ja esimerkiksi tutkituista elintarvike-eristä hylättiin 14 % ja leluista 23 %. Kuluva vuosi on nimetty kansainväliseksi kemian vuodeksi ja sitä juhlitaan nostamalla valokeilaan kemian saavutukset ja niiden merkittävät vaikutukset ihmiskunnan hyvinvointiin. Kemia osa hyvää elämää 14\n15 - Tullilaboratorio on FINASin akkreditoima testauslaboratorio. Akkreditointialue kattaa kaikki tärkeimmät laboratoriossa käytetyt tutkimusmenetelmät, joita meillä on yli 80, laboratorionjohtaja Janne Nieminen kertoo. Ilmamittauksia Helsingin yliopistolla Kemian metrologialla on merkittävä rooli pian käynnistyvässä EMRP-hankkeessa Metrology for Chemical Pollutants in Air, jossa yhtenä tutkijana toimii Helsingin yliopistonlehtori Olavi Vaittinen. Hän on toinen kansainvälisenä yhteistyönä toteutettavan hankkeen kahdesta ns. Researcher Excellence Grant (REG) -tutkijasta. - REG on rahoitusmuoto, joka on nimenomaisesti tarkoitettu metrologiainstituuttien ulkopuolisille tutkijoille. Tällä määrärahalla tutkimuskonsortio tai oikeammin rahoittajana toimiva EMRP, palkkaa minut tekemään hankkeeseen olennaisesti liittyvää tutkimusta Helsingin yliopiston kemian laitoksessa professori Lauri Halosen molekyylispektroskopian tutkimusryhmässä, Vaittinen kertoo. Kesällä 2011 käynnistyvän kolmivuotisen hankkeen tavoitteena on parantaa nykyisten ilmamittausten ja mittausmenetelmien jäljitettävyyttä ja vertailtavuutta. Lisäksi tavoitteena on edellä mainittuihin mittauksiin liittyvien uusien antureiden toimivuuden parantaminen ja tähän liittyvä metrologia. - Oma tuleva tutkimustyöni koskee ammoniakin adsorboitumista pinnoille ja sen tarkoitus on vähentää ilmamittauksiin liittyvää mittausepävarmuutta ja ymmärtää tähän vaikuttavia fysikokemiallisia ilmiöitä tämän molekyylin osalta. Ammoniakki on poikkeuksellisen ongelmallinen ilman epäpuhtaus mitattavaksi reaktiivisuutensa vuoksi, Vaittinen kiteyttää. Tullilaboratorio on FINASin akkreditoima testauslaboratorio (päätös T006), jonka laatujärjestelmä on ISO/IEC standardin mukainen. Akkreditointialue kattaa kaikki tärkeimmät laboratoriossa käytetyt tutkimusmenetelmät. Laatujärjestelmä on erittäin tärkeä osa koko laboratorion toimintaa, ja nykyisin valvontamenetelmien akkreditointi on enenevässä määrin myös lainsäädännön vaatimus. - Akkreditoituja menetelmiä meillä on yli 80 ja osa on akkreditoitu ns. mukautuvan pätevyysalueen mukaisesti. Akkreditoitujen menetelmien lisäksi Tullilaboratorio käyttää myös muita validoituja elintarvike-, kulutustavara-, lääke- ja huumausaineanalytiikassa tarvittavia tutkimusmenetelmiä. Käytössä on yli 300 erilaista tutkimusmenetelmää ja tutkimuslaitteet, jotka soveltuvat parhaiten juuri testaukseen, Nieminen luettelee. Vertailtavuus laadun tae Tullilaboratoriossa elintarvikkeista eniten tutkittuja tuotteita olivat hedelmät ja marjat, kasvikset, vilja ja leipomatuotteet sekä pähkinät. Tällä valvontasektorilla Tullilaboratorio on myös nimetty EU:n kansalliseksi vertailulaboratorioksi (NRL) torjunta-ainejäämien, hometoksiinien ja raskasmetallien määrityksessä, GMO:n toteamisessa sekä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien tutkimuksessa. - Analyysitulosten vertailtavuuden ja luotettavuuden parantamiseksi EU:n elintarvikevalvonnassa on luotu järjestelmä yhteisön (CRL) ja jäsenmaitten (NRL) vertailulaboratorioista. Tavoitteena on kattaa vertailulaboratoriojärjestelmällä kaikki ne elintarvikelainsäädännön osaalueet, joilla analytiikkaa tarvitaan, Nieminen kuvailee. Kansainvälinen yhteistyö on useimpien tutkimuslaitosten tavoin myös Tullilaboratoriolle arkipäivää. Finntesting ry on eurooppalaisten yhteistoimintaelinten Eurolabin ja Eurachemin suomalainen jäsenyhdistys, jonka puheenjohtajana Nieminen toimii. - Yhdistys edistää testaus- ja kalibrointilaboratorioiden ammatillista osaamista ja yhteydenpitoa sidosryhmiinsä kansallisesti ja kansainvälisesti. Molempien seurojen kautta tulee paljon metrologiaa ja laboratorioiden laatutyötä tukevaa materiaalia ja niissä toimii aktiivisia asiantuntijaryhmiä, hän vakuuttaa. - Kemian metrologia on keskeisessä roolissa EMRP-hankkeessa, jonka tavoitteena on parantaa nykyisten ilmamittausten ja mittausmenetelmien jäljitettävyyttä ja vertailtavuutta, Helsingin yliopistonlehtori Olavi Vaittinen kuvailee. > 15\n16 > Metrologiakeskeinen tutkimushanke Käynnistyvässä EMRP-hankkeessa ilman kemiallisten epäpuhtauksien problematiikkaa lähestytään nimenomaan metrologisen kysymyksenasettelun, mm. mittausepävarmuuden ja jäljitettävyyden kannalta. - Hankkeessa on mukana 12 partneria, toisin sanoen kansallisia metrologiainstituutteja tai ns. Designated Institutes -toimijoita, yhdeksästä eri EU-maasta. Mukana ovat mm. Hollannin VSL, Saksan PTB ja Suomesta MIKES. Budjetti on 3,7 miljoonaa euroa. Vaittinen kuvaa yhteistyötä eri partnereiden välillä syväksi ja laajaksi. Siihen sisältyy esimerkiksi tutkijanvaihtoa ja säännöllisiä tapaamisia. - Itse vietän kuukauden VSL:ssä vertailemassa heidän saamiaan tutkimustuloksia omiini ja oppimassa uutta. Toivottavasti minulla on omien tutkimustulosteni perusteella jotakin annettavaa myös isännilleni, Vaittinen aprikoi. Ilmatieteen laitos ilmanlaadun vartija Ilmatieteen laitos (IL) on ilmanlaadun kansallinen vertailulaboratorio ja MIKESin sopimuslaboratorio tiettyjen kaasuseosten osalta. Pääosa IL:n mittaustoiminnasta keskittyy ilmanlaadun mittaustarpeisiin, kalibrointimenetelmien ylläpitoon, tutkimukseen sekä mittalaitteiden ja mittausmenetelmien kalibrointiin tunnetuilla kaasupitoisuuksilla. - Kaasujen osalta kemian metrologia ei juuri eroa fysikaalisen metrologian rakenteesta. Mittausten jäljitettävyys, mittausepävarmuuden määrittäminen, primaarimenetelmien tai -normaalien käyttö ovat keskeiset ja toimivat elementit meidänkin mittauksillemme, erikoistutkija Jari Walden IL:sta kertoo. Hän kuitenkin toteaa, että kemian metrologiassa on aloja, joissa metrologinen rakenne hakee muotoaan erityisesti silloin, kun varmennettujen vertailunäytteiden saatavuus, näytteen homogeenisuus ja pysyvyys sekä analyysimenetelmien puute ovat haasteena luotettaville mittauksille. - Toimintamme keskipisteenä on akkreditoitu kalibrointilaboratorio, joka tuottaa SI-yksikköön jäljitettäviä kalibrointipalveluja asiakkaiden tarpeisiin. Mittanormaalilaboratoriona keskitymme jäljitettävyysketjun luomiseen ja ylläpitoon joko kansainvälisten mittanormaalien kautta tai suoraan SI-yksikköön ylläpitämämme primaarimenetelmien kautta. Kansainvälisesti tunnustettuna sopimuslaboratoriona (Designated Institute, DI) IL on oikeutettu ja velvoitettu osallistumaan ns. avainvertailuihin, joiden avulla laboratorion kalibrointi- ja mittauskyky todennetaan. Mittausosaamista maailmalle IL:n suorittamat ilmanlaadun mittaukset ovat luotettavia ja vertailukelpoisia eri puolella Suomea, Eurooppaa ja maailmanlaajuisesti. Tämä puolestaan auttaa laatimaan tarkkoja pitoisuuskarttoja ilmanlaadun saasteista mallien avulla, ja arvioimaan ihmisten altistumista saasteille ja terveyshaitoille sekä ohjaamaan kaupunkisuunnittelua. - Sopimuslaboratoriona palvelemme kaikkia asiakkaita, joiden kalibrointitarve osuu mittaus- ja kalibrointialueellemme. Ilmanlaadunmittauksia tehdään kunnissa ympäristönsuojelulain (80/2000) sekä ilmansuojeluasetuksen (38/2011) velvoittamina. Niissä mittausmenetelmät, mittausten laatutavoitteet ja mittausten jäljitettävyys kansallisiin mittanormaaleihin on määritelty selvästi, Walden toteaa. IL:n sopimuslaboratorioasema mahdollistaa työskentelyn myös EMRP-hankkeissa. Helsingin yliopiston tavoin laitos on mukana piakkoin käynnistyvässä Metrology for Chemical Pollutants in Air -tutkimusprojektissa. Yhteistyö Venäjän metrologialaitoksen kanssa Pietarin ilmanlaadun hallintajärjestelmän kehittämisprojektissa sekä osallistumiset useisiin ns. Twinning-hankkeisiin ovat esimerkkejä IL:n kansainvälisistä suhteista. - On vaikea osoittaa yhtä elementtiä menestyksen avaimeksi, mutta integroituna yhteen kaikki elementit, metrologia mukaan luettuna, osaamistamme arvostetaan maailmanlaajuisesti, Walden vakuuttaa. Teksti: Irja Nurmi-Rättö Kuvat: Marko Rättö - Ilmanlaadun mittauksemme ovat luotettavia ja vertailukelpoisia yhtä hyvin eri puolilla Suomea kuin maapalloa, erikoistutkija Jari Walden vakuuttaa. 16\n17 Uudet MIKESläiset Thomas Lindvall aloitti MIKESissä vuoden alussa ja toimii tutkijana Suomen Akatemian rahoittamassa hankkeessa Siirrettävä optinen yksi-ionikello. Thomas valmistui joulukuussa 2010 tekniikan tohtoriksi Aalto yliopiston Teknillisen korkeakoulun Mikro- ja nanotekniikan laitokselta. Kemian metrologit tapasivat Helsingissä UUTISIA Eurametin kemian metrologian komitea (TC-MC) kokoontui helmikuun alussa Ilmatieteen laitoksella. Ilmatieteen laitoksen lisäksi kokouksen isäntinä toimivat myös MIKES ja SYKE. Kokoukseen alikomiteoineen osallistui noin 70 kemian alan metrologia ympäri Eurooppaa. Kokouksen tärkeimpiä aiheita olivat projektien lisäksi kalibrointi- ja mittauskykytiedot CMC:t (Calibration and Measurement Capability) sekä eurooppalaisen metrologiaohjelman tulevat haut. Thomas Fordell aloitti MIKESissä erikoistutkijana Hän väitteli Helsingin yliopistolla vuonna 2007 laserfysiikasta ja työskenteli aiemmin mm. Lundin yliopiston Lund Laser Centressä. MIKESissä Thomas työskentelee kelloseppänä optinen atomikello -hankkeessa. Jani Korhonen, konetekniikan DI, aloitti MIKES-Kajaanissa laboratorioinsinöörinä Hän toimii pääasiassa voimalaboratorion siirtoon liittyvissä työtehtävissä ja opiskelee voiman kalibrointeja. Aiemmin Jani on työskennellyt UPM-Kymmene Oyj:n palveluksessa mm. työnjohtajana mekaanisen kunnossapidon parissa. Petri Koponen aloitti MIKES-Kajaanissa neste- ja virtausmittausten tutkijana. Hän toimi aiemmin tutkijana Oulun yliopistossa sekä Joensuun yliopistossa, jossa hän väitteli vuonna 2007 ekotoksikologiasta ja hydrobiologiasta. Joensuussa hän toimi myös opetustehtävissä. TC-MC -kokouksen osallistujat Ilmatieteen laitoksen edessä. Uudet EMRP-hankkeet Eurooppalaisessa metrologiaohjelmassa haettiin viime syksynä tutkimusaiheita ympäristö- ja teollisuusmetrologiahankkeisiin. Ympäristöhankkeita hyväksyttiin yhdeksän, joista jokaisessa Suomi on mukana. Teollisuusmetrologiahankkeita hyväksyttiin 17, Suomi on niistä mukana kahdeksassa. Suomen EMRP-projektit Ympäristö - Metrology for chemical pollutants in air - Emerging requirements for measuring pollutants from automotive exhaust emissions - Traceability for surface spectral solar ultraviolet radiation - Traceable radiometry for remote measurement of climate parameters - Metrology for oceanic salinity and acidification - Spectral reference data for atmospheric monitoring - Metrology for pressure, temperature, humidity and airspeed in the atmosphere - Traceable measurements for monitoring critical pollutants under the European WaterFramework Directive (WFD-2000/60/EC) - Metrology for radioactive waste management Teollisuusmetrologia - Ionizing Radiation Metrology for Metallurgical Industry - Metrology for Industrial Quantum Communication Technologies - Metrology for the manufacturing of thin films - Traceable Dynamic Measurement of Mechanical Quantities - Metrology to Assess the Durability and Function of Engineered Surfaces - New generation of frequency standards for industry - Metrology for Ultrafast Electronics and High-Speed Communications - Metrology of Small Structures for the Manufacturing of Electronic and Optical Devices Tänä keväänä käynnistyy EMRP-ohjelman kolmas haku, jossa haetaan tutkimusaiheita terveyteen, SI-järjestelmään ja uusiin teknologioihin liittyen. Kuva: Kaisa Lusa 17\n18 GPS apuna standardiviidakossa Geometrisen tuotemäärittelyn (GPS) standardit ovat vahvasti uudistuneet viimeisen 15 vuoden aikana. MIKES tutki ongelmia standardien sovellettavuudessa, käytettävyydessä ja ylipäätään tunnettuudessa teollisuudessa. GPS (Geometrical Product Specifications) -standardien uudistumisen ohessa myös tietotekniikan tulo mittaustekniikkaan on tehnyt mittauksista yhä vaativampia. Suomen teollisuusyritysten tulisi pysyä standardiuudistusten tasalla, omaksua niissä esitetyt uudet piirteet sekä soveltaa niitä tehokkaasti käytäntöön, mutta onko tämä mahdollista? Kyseessä on olennainen kilpailukykyyn vaikuttava tekijä: Uusien standardien ajattelu on omaksuttava ja käytäntöön soveltamista tehostettava, ettei menetetä osaamiseen ja laatuun perustuvaa kilpailukykyä suhteessa halpatuotantomaihin. MIKESissä vuosien aikana toteutetussa projektissa selvitettiin, mitkä tekijät haittaavat tai estävät uusien GPS-standardien soveltamisen tehokkaasti käytäntöön yritysten kilpailukyvyn edistämiseksi. Havaintojen perusteella järjestettiin koulutusta ja tiedotusta. Standardeista etulyöntiasema Yritysten näkökulmaa selvitettiin haastattelujen avulla. Haastattelukohteet valittiin siten, että ne edustavat mahdollisimman laajaa kenttää ja ovat tyypiltään erilaisia. Vaikka kohteiden joukkoon mahtui useita melko hyvän standarditietoisuuden omaavia yrityksiä, ei missään tunnettu GPS-järjestelmän koko ideaa ja terminologiaa. Erityisesti hieman teoreettisemmat käsitteet, kuten epävarmuusperiaate sekä määrittelynmukaisuus / määrittelynvastaisuus -periaatteet olivat lähes kaikille täysin tuntemattomia. Yrityksissä koetaan haasteeksi standardien valtava määrä, osin vaikeaselkoisuus ja ennen kaikkea niiden tulkinta ja soveltaminen käytäntöön. Pahimmillaan standardit koetaan taakkana ja välttämättömänä pakkona, kun taas parhaimmillaan niiden avulla on saa- 18\n19 vutettu etuja ja säästöjä esimerkiksi oikeanlaisten menetelmien valinnan kautta ja yhtenäisten sekä yksiselitteisten merkintöjen avulla. Useissa vastauksissa ja keskusteluissa korostui vaikeus valita juuri ne oman toiminnan kannalta kriittiset ja hyödylliset standardit sekä niiden osalta ajan tasalla pysyminen. Hieman yllättäen esiin nousi myös ilmiö, jossa standardeihin turvataan silloin, kun on hätä: Riitatilanteessa vedotaan standardeihin, vaikka niiden arvoa tai käyttökelpoisuutta muuten ei tunnustettaisikaan. Suurimmiksi standardien käytön eduiksi vastaajat nimesivät toimintatapojen vakiintumisen, osien vaihdettavuuden, ratkaisut riitatilanteissa ja ajan tasalla pysymisen standardeja seuraamalla. Onnistunut standardien soveltaminen käytäntöön on tuonut etulyöntiaseman kilpailijoihin nähden esimerkiksi mahdollistamalla laskentamenetelmien hyödyntämisen tai valmistusmenetelmien vaihtamisen. Etuna koettiin myös standardien myötä saavutettu epäselvyyksien vähentyminen. Tuloksena teemapäivä ja taskukirja MIKES järjesti teollisuusyrityksille yhden päivän mittaisen koulutus- ja tiedotustapahtuman, GPS Uudet tuulet toleroinnissa, Geometristen toleranssien teemapäivä, jossa luotiin kokonaiskatsaus GPS-standardien maailmaan ja toiminnan kannalta keskeisiin avaintekijöihin. Oikein ja tehokkaasti käytettynä standardit voivat olla merkittävä yrityksen valmistuskustannuksia alentava tekijä oli päivän kantava ajatus. MIKES on valmis uusimaan Teemapäivän kysynnän mukaan. Projektin tuloksena syntyi myös GPStaskukirja, joka esittää lyhyesti tärkeimmät ja useimmin käytetyt geometrisen tuotemäärittelyn toleranssimerkinnät, yleisimmät säännöt ja periaatteet. Kirja ei anna täydellistä ja tyhjentävää kuvaa GPS-standardeista, vaan on tarkoitettu apuvälineeksi ja eräänlaiseksi muistikirjaksi henkilöille, jotka käyttävät geometrisiä tuotemäärittelyjä työssään. Kooltaan pieni, sisällöltään suuri kirja sisältää paljon asiaa tiivistetyssä muodossa (A6, 36 sivua), ja sitä voi tilata MIKESistä. GPS-standardit saatiin projektin myötä nostettua ajankohtaiseksi aiheeksi usealla taholla. Käytännössä tämä näkyy siten, että kyselyt ja yhteydenotot toleranssimerkintöjen tulkintoihin liittyen ovat lisääntyneet, yritykset ovat tilanneet koulutusta ja suomenkielisiä GPS-taskukirjoja on myyty jo lähes sadan kappaleen verran. Kiitos osallistujille Projekti toteutettiin MIKESin tutkijoista ja erikoistutkijoista koostuvan projektiryhmän sekä ulkopuolisten asiantuntijoiden voimin: DI Sari Saxholm, TkT Björn Hemming, DI Veli-Pekka Esala ja DI Ilkka Palosuo MIKESistä sekä professori Heikki Tikka Tampereen teknillisestä yliopistosta (TTY), professori Kalevi Aaltonen Aalto-yliopiston teknillisestä korkeakoulusta (TKK) ja GPS-standardien seurantaryhmän puheenjohtaja Jukka-Pekka Rapinoja Metalliteollisuuden Standardisointiyhdistyksestä (MetSta). Lisäksi projektin toteutukseen osallistui avustavia henkilöitä sekä Metrologian neuvottelukunnan Standardisointi-työryhmä seurantaryhmän ominaisuudessa. Projektin rahoittivat MIKES ja SFS. MIKES kiittää projektin toteutukseen osallistuneita tahoja sekä erityisesti yrityksiä, jotka osallistuivat haastatteluihin. Projektin loppuraportti on luettavissa kokonaisuudessaan MIKES nettisivuilla, Raportin tunniste on J2/2010. Teksti: Sari Saxholm, Björn Hemming, Veli-Pekka Esala, Ilkka Palosuo GPS Geometrical Product Specifications Geometrisen tuotemäärittelyn (GPS) standardisointi sisältää mittatoleranssit ja geometriset toleranssit, pinnan ominaisuudet ja niihin liittyvät todentamismenettelyt, mittausvälineet ja kalibrointivaatimukset mukaan lukien mittausten luotettavuuden eli mittausepävarmuuden. GPS kattaa kaikki teknisiin piirustuksiin merkityt erilaiset vaatimukset, jotka kohdistuvat teollisesti valmistetun työkappaleen geometriaan (esim. mitta, etäisyys, säde, kulma, muoto, suunta, sijainti, heitto, pinnankarheus, pinnan aaltomaisuus, pintaviat, jne.) ja kaikki niihin liittyvät todentamisperiaatteet, mittauslaitteet ja niiden kalibroinnin. Oikein ja tehokkaasti käytettynä standardit voivat olla merkittävä yrityksen valmistuskustannuksia alentava tekijä. Esimerkiksi maksimimateriaalin vaatimuksen (aikaisemmin menorajan periaate) tehokas hyödyntäminen väljentää valmistuksen työstötarkkuusvaatimuksia ilman kappaleen kokonaistarkkuuden (kokoonpanokelpoisuuden) laskua. Tätä voisi kutsua teollisuusmaiden vastaiskuksi halpatuotantomaiden bulkkituotantoa vastaan\n20 Metrologia Kemian mittaukset Kemian mittaukset osa hyvää elämäämme 20 Maailman metrologiapäivä 20. toukokuuta 2011\nYmpäristömittausten kehittäminen vaatii yhteistyötä Mittausten luotettavuushanke käynnistyi Kajaanissa\nM I T T A T E K N I I K A N K E S K U K S E N T I E D O T U S L E H T I 1 2 0 0 7 Ympäristömittausten kehittäminen vaatii yhteistyötä Mittausten luotettavuushanke käynnistyi Kajaanissa 1 MITTATEKNIIKAN\nMIKES panostaa spektroskopiaan\nMittatekniikan keskuksen tiedotuslehti 2 l 2010 MIKES panostaa spektroskopiaan Viisi EMRPhanketta käynnistyi SYKEn laboratoriot huipulla 1 Mittatekniikan keskuksen tiedotuslehti 2 l 2010 SISÄLTÖ 4 6 13


Mega Moolah - Onlinekasinopelit.fi\nMega Moolah on Microgamingin tuottama jättipottipeli, joka nousi nopeasti suosituimpien jackpot-pelien joukkoon. Sen jännittävässä safariteemassa metsästetään seuraavaa jättipottia, joka voi nousta jopa miljooniin. Afrikkalaiset eläimet ja savannityylinen väritys tuovat safarin jännityksen pelaajan näpeille. Suomessakin on päästy pelissä isojen voittojen makuun – vuonna 2008 suomalainen Klaus K voitti pelistä 3,3 miljoonaa euroa. Kukapa ei haaveilisi moisista summista?\nMega Moolah -pelissä on 5 rullaa ja 25 voittolinjaa. Se oli yksi ensimmäisiä kolikkopelejä, joissa käytettiin progressiivisiä jättipotteja – se nousi nopeasti valtavaan suosioon ja on eri variaatioineen edelleen suosituimpien jättipottipelien joukossa. Pelin alkuperäisenä inspiraationa oli Leijonakuningas-elokuva, josta jäljellä ovat yhä erilaiset Afrikan eläimet.\nMega Moolah tarjoaa panostamiseen laajalti mahdollisuuksia. Varovainen pelaaja voi aloittaa jopa 0,01-0,05 euron panoksesta, kun taas rohkeampi voi asettaa peräti 125 kolikon panoksen. Pienelläkin panoksella voi saada hyviä voittoja jättipottipeleissä, mutta kohtuullinen panostus takaa suuremmat voitot. Microgamingin mukaan voiton todennäköisyys kasvaa pelissä suuremmalla panoksella.\n“Moolah” on englantilainen slangisana rahalle, ja voittoina pelissä onkin megana moolaa. Kyseessä on progressiivinen jättipottipeli, eli potteja on eri kokoisia ja ne kasvavat pelin edetessä. Mega Moolahissa potteja on neljä, ja ne ovat nimiltään Mini, Minor, Major sekä Mega. Minin suuruus on muutamia kymppejä, Minorin joitain satoja euroja, Major nousee parhaimmillaan kymmeniin tuhansiin eurohin ja Megassa voi voittaa jopa miljoonia. Näihin potteihin pääsee käsiksi pelin erikoisominaisuuksissa.\nPienempiä potteja on helpompi voittaa, ja niitä voitetaankin melko usein. Megapotti sen sijaan osuu kohdalle harvemmin. Potti kasvaa koossa kunnes joku voittaa sen, joten jännitys tiivistyy päivä päivältä enemmän pelin parissa. Progressive Jackpot-ominaisuus käynnistyy satunnaisesti, mikä lisää pelin jännitystä. Siihen pääsee todennäköisemmin, kun käyttää suurempia panoksia. Ominaisuus tulee ruudulle pyörän muodossa – pyörässä on erivärisiä osioita, joista kukin kuvastaa eri suuruista pottia: punainen eli seepra on Mini, oranssi eli kirahvi on minor, keltainen eli norsu on major ja valkoinen eli leijona on mega.\nJättipottien lisäksi pelissä on myös perusvoitto, joka on 75 000 kolikkoa. Ilmaispyöräytysten aikana summan voi saada triplattua 225 000 kolikkoon, joten suurimmalla kolikolla voitto voi olla jopa 10 000 euroa. Peliä pelaa mielellään jo tämän voittomahdollisuuden ansiosta, mutta mahdollisuus voittaa miljoonia lisää siihen mausteeksi oman säväyksensä.\nJotta voitot saa verovapaina toisin kuin Klaus K, kannattaa peliä pelata EU-alueelle rekisteröidyllä kasinolla.\nIlmaiskierrosominaisuus käynnistyy, kun keloille ilmestyy 3 tai useampi scatter-symboli, jolloin pelaaja saa 15 ilmaiskierrosta. Tämä ominaisuus triplaa voittosi! Ominaisuuden aikana ei kuitenkaan pääse Progressive Jackpot-bonuspeliin, joten jättipotit jäävät saamatta. Ilmaiset kierrokset aktivoituvat “Start Free Spins” -napista, ja ominaisuuden päätyttyä voitot lisätään pelaajan aiempiin voittoihin.


Marsin kyydissä: Mars-Neitsyt\nTämän sivun alku on kopsaus astro.fi - sivustolta. Pyrin tähdellä merkitsemään omaa pohdintaani.\nOlet tarkka kaikessa tekemisessäsi ja usein yksityiskohtien hiominen vaarantaa kokonaisuuden valmistumisen. Tarkkuutta vaativat hommat ovat sinun heiniäsi ja sinuun voi varmasti luottaa, sillä olet tehtävissäsi usein liiankin vaativa itseäsi kohtaan.\n*Tuon tarkkuuden kyllä sekoittaa Jupiter Jousimiehessä 1.huoneessa, joka on syntymäkartalla neliössä Marsin kanssa. Tykkäisin olla tarkka, puurran joskus mielelläni jotakin pikkutarkkaa näpertämistä, kuten tykkään palapeleistä, japanilaisesta siluettiristikosta, piirtämisestä, mallintamisesta, yksityiskohdista. Hyväkin kun Jupiter tuollaisessa voimassaan heittää minut väliin maailmalle näkemään suurempia laajuuksia ja haastaa silmiäni ymmärtämään ja näkemään enemmän. Sieltä ehkä nousee se halu luoda yhteyksiä myös sosiaalisesti ihmisten välille, kerätä voimavaroja yhteen.\n*Mutta väliin todella takerrun johonkin, josta tulee kauhea taakka, kuten nytkin yhteen pieneen historiaosuuteen, joka on vain pikkuriikkinen osa kyläkirjan historiasta. Luulen itseäni tai tekemistäni tärkeämmäksi kuin mitä se on. Oliskohan lievä suuruudenhulluus Jupiterin metkuja?\n*Näkisin, että Marsin sekstiili Kheironiin on kuin avoin savuräppänä, jonka kautta saan raikasta ilmaa ja pontta päästä jostakin ässehtivästä olotilasta ulos. Kuitenkin.\n*Marsilla on myös kiitollinen kolmio Kuunsolmuni kanssa, jonka kautta kasvan ja kestän haasteita, jopa selviän niistä. Se on kuin sulatusuuni kaikille ideoilleni, missä pitäisi tuottaa jotakin luovaa. Mars auttaa vapautumaan sellaisista möykyistä, joita en jaksa ’sulatella’ enkä ymmärtää. Kuunsolmuni on 5.huoneessa Härässä ja vaatii psykologista ymmärrystä itseäni kohtaan, jotta luovuuden paineet pääsisivät esiin. Ässehdin ja epäilen niitä liian usein, toljotan vain kuin härkä aitauksessa, jonka portti on auki, eikä ymmärrä sitä.\n*Onneksi sillä Kuunsolmulla on lisäksi apuna yhtymänä Pallas Athena, joka melkein samoilla asteilla voisi olla myös kolmiossa Marsin kanssa, sotaisa isänsä tytär, joka on välillä kuin paraskin ’henkiopas’ tuossa luovuuden maailmassa.\n*Voi jukra sentään, minulle on annettu kaikki mahdollisuudet. Mikä se sitten jarruttaa? Kirjoittelen tällaisia jonninjoutavia blogeja, kun pitäisi keskittyä johonkin todelliseen!!!\n*Saturnusko? Se on kvinkunsissa Marsin kanssa. Tuota kvinkunssia en vain oikein vielä sisäistä. Saturnushan on luonteeltaan kuitenkin sellainen kriittinen jarruttaja. Ja sillähän voi olla ihan hyväkin vaikutus. Ehkä sen vaikutuksesta en ole koskaan alentunut taiteilijuuteen ilman itsearviointia tai itsekritiikkiä. Siis jarru vai äidillinen suoja, käsi joka pitää kiinni, etten mene liian lujaa enkä korkealle?\nLähettänyt ruusutarha.blogspot.fi klo 14.30\nTunnisteet: astrologia, mars, Neitsyt\nruusutarha.blogspot.fi 4. tammikuuta 2012 klo 14.51\nVoi harmi kun näyttää rumalta. Se miten kirjoitin, ei näy sellaisena. En saanut kuvaa etusivulle, en edes alkutekstiä. Joten huonosti alkaa.\nruusutarha.blogspot.fi 5. tammikuuta 2012 klo 3.48\nNo nyt sain ulkoasun jokseenkin selvemmäksi ja itse tekstinkin.\nMutta hullun lailla tällaiseen menee aikaa!\nSiis hullua tämä homma.\nOlen aloittanut kuitenkin ja tutkittavaa on.\nruusutarha.blogspot.fi 18. tammikuuta 2012 klo 9.35\nHm...Katselin, kuin läksyni kertasin näissä sivuissa. Ja huomaan että tykkään itse tästä harmaan mustasta taustasta, josta tuo marsimainen punainen räiskyy mukavasti. Harmi kun en saanut etusivun kuvaa tänne, mutta ei sitä tarvitse.\nUsein yksinkertaisuus on vain hyvä, kun niinkin monimutkaisesta asiasta on kysymys kuin astroligisista kiemuroista. Juuri se, että Marsini on Neitsyeessä, saa minut tutkimaan tätä kaikkea. Saa nähdä miten lopussa käy. Huomaanko homman hulluuden ja lopetan hyvällä koko astrologian vai ihastunko vain tiukemmin?


Musta, kulta ja valkoinen tervehtivät sinua portaikossa.\nKultakynttilä valaisee tähtisadetta, kun astelet kultalameen silaamaa käytävää kohti punaista mattoa.\nPunaiselta matolta näet salin - mustan, kultaisen ja valkean.\nKultaista tulta ja tähtisadetta.\nKultapuita valkeita timantteja oksillaan.\nMustia opaaleja ja kultaisia jalokiviä kera kultaisen paljettityllin.\nFilmitähtiä vain sinua varten. Koko salillinen.\nElizabeth, Ansa, Elvis, Tauno, Katherine, Gilda, James ja Dean...\n... ja lopuksi Flashdance!\nKimaltavaa glamour-pläjäystä oli niin mukava ideoida ja toteuttaa.\nHarmi, ettei ollut hippamekkoa mukana, että olisin voinut jäädä kuokkimaan.\nKirjoittanut Vanha rouva klo 19.22 7 kommenttia:


Seutukaupunkiosaajat.fi - Hankkeiden kick-off\nHankkeiden kick off -tilaisuudessa saadaan evästyksiä muun muassa työ- ja elinkeinoministeriön, opetus- ja kulttuuriministeriön, Kuntaliiton sekä seutukaupunkiverkoston edustajilta.\nOsaavan työvoiman saatavuus on keskeinen menestymisen avain. Pula osaavasta työvoimasta on monien alojen ja alueiden haaste, myös monissa seutukaupungeissa. Tähän haasteeseen pyritään löytämään ratkaisuja maakuntarajat ylittävien verkostohankkeiden avulla. Hankkeiden yhteinen kick off -tilaisuus järjestetään Helsingissä 5.–6.5.\nSeutukaupunkien kolme 1,5-vuotista hanketta käynnistyivät tammikuussa 2022. Niissä on mukana 28 seutukaupunkia ympäri Suomen. Hankkeet ovat työ- ja elinkeinoministeriön rahoittamia.\nHankkeiden kick off -tilaisuudessa saadaan hanke-evästyksiä muun muassa työ- ja elinkeinoministeriön, opetus- ja kulttuuriministeriön, Kuntaliiton sekä seutukaupunkiverkoston edustajilta.\nLauri Vaisto Duunitorilta puhuu työnantajamielikuvan merkityksestä. Työnantajabrändin johtaminen on tärkeää kilpailun jatkuvasti kiristyessä parhaasta osaamisesta. Vaisto käy työssään jatkuvaa keskustelua Suomen suurimpien työnantajien HR-, markkinointi-, viestintä- ja liiketoimintajohdon kanssa. Krista Paavola Jatkuvan oppimisen ja työllisyyden palvelukeskuksen JOTPA:sta kertoo ennakoinnista ja osaamiskapeikkojen purkamisesta jatkuvan oppimisen näkökulmasta. Sitran Tapio Huttulan puheen keskeisenä sisältönä on osaamisekosysteemit seutukaupunkien vetovoimatekijänä.\nKaksipäiväisen kick-off-tapahtuman keskeisenä tavoitteena on myös hankehenkilöstön verkostoituminen ja osaamisen sekä ideoiden jakaminen.


Turkin pääministeri: EU-sopimus ei ole kaupankäyntiä - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nTurkin pääministeri: EU-sopimus ei ole kaupankäyntiä Ulkomaat\nJulkaistu 18.03.2016 11:23\nAhmet Davutoglu sanoi, että pakolaiskysymyksen ratkaisussa on kyse humanitaarisista arvoista, ei kaupankäynnistä. AFP / Lehtikuva\nTurkin pääministeri vakuuttaa, että Euroopan unionin ja Turkin välisessä yhteistyösopimuksessa ei ole kyse kaupankäynnistä.\nBrysselin aamun neuvotteluihin saapunut pääministeri Ahmet Davutoglu sanoi, että pakolaiskysymyksen ratkaisussa on kyse humanitaarisista arvoista.– Olen varma, että saavutamme tavoitteemme pakolaisten auttamisessa ja syvennämme suhteitamme, Davutoglu sanoi. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nEU-maiden johtajat ovat olleet eilisiltapäivästä lähtien koolla sorvaamassa sopimusta, jonka tavoitteena on saada hallitsematon muuttoliike kuriin. Neuvottelut jatkuvat nyt kahdenvälisesti Turkin pääministerin ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin kesken. EU-maiden johtajat palaavat kokouspöytään kello 13.Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) kommentoi STT:lle yöllä, että EU-maat antoivat hänen mukaansa Tuskille neuvottelumandaatin, joka sisälsi "runsaasti evästyksiä". Sipilän mukaan EU-maiden keskuudessa kysymyksiä herättivät muun muassa sopimuksen laillisuuteen liittyvät asiat. MTV UUTISET - STT - AFP