RFSU Kysy seksistä: Tulen liian nopeasti yhdynnän aloittamisen jälkeen - Kysy seksistä - Ilta-Sanomat\nKysy seksistä: Tulen liian nopeasti yhdynnän aloittamisen kälkeen\nJulkaistu: 23.11.2014 20:54\nTulen hyvin nopeasti yhdynnän aloittamisen jälkeen ja tahtoisin tietää onko mitään mitä voin tehdä pidentääkseni kestoani.\nMeikäläinen, mies 22 vuotta\nOmaa kestävyyttä voi myös harjoittaa start and stop menetelmällä. Itsetyydytyksessä sitä voi harjoittaa niin, että itsetyydytys aloitetaan ja kun laukeaminen on lähellä, lopetetaan itsetyydytys. Tätä toistetaan muutamaan kerran, ja sitten annetaan laukeamisen tapahtua. Tarkoitus on siis pidentää pikkuhiljaa aikaa laukeamiseen. Kun tätä on ensin harjoitettu yksin, voidaan samaa tehdä kumppanin hyväilyjen avulla. Seuraavassa vaiheessa voi olla kumppanin sisällä ilman yhdyntäliikkeitä ja sitten siihen lisätään liikkeet. Tarkoituksena on siis muutaman kerran lopettaa toiminta kun orgasmi on tulossa ja sitten annetaan sen vasta tulla. Seuraavassa vaiheessa voi kokiella puristustekniikkaa, eli kun yhdyntä alkaa tuntua liian hyvälle voi kumppani puristaa penistä muutaman sekunnin ajan voimakkaasti peukalon ja etu- ja keskisormen välissä, siten että peukalo on terskan alapinnalla olevan jänteen eli frenulumin kohdalla ja etu- ja keskisormi terskan tyven päällä jolloin kiihottuminen helpottuu. Joillakin vaikutus on päinvastainen, eli silloin tätä tekniikka ei kannata käyttää.\nYhdynnän kestolle ei ole määritelty oikeaa kestoa. Tärkeä mitta on varmasti se, että oletko sinä itse ja kumppanisi tyytyväisiä seksielämäänne. Älä ota paineita yhdynnän kestosta vaan mieti, miten voit lisätä kumppanin nautintoa. Itse yhdyntä on vain pieni osa seksiä, mieti millä muilla keinoilla voi kumppanille tuottaa nautintoa: käsin hyväilyt, suuseksi, välineiden käyttö.\nJos haluat lisätä yhdynnän pituutta, niin kokeile mikä vaikutus aikaan on heti perään uudella yhdynnällä. Yleensä toinen kerta saman illan aikana lisää aikaa. Osa miehistä hyötyy kondomin käytöstä. Jos yhdynnässä alkaa tuntumaan liian hyvältä keskeytä se hetkeksi ja jatka kumppanin hyväilyä muilla keinoilla.\nIän karttuessa yleensä yhdynnän kesto myös pitenee. Jos tilanne tuntuu itsestä ja kumppanista vaikealle, ettekä löydä tilanteeseen apua näistä ohjeista (tai esim. seksuaaliterapiasta) voi yksi vaihtoehto olla lääkehoito. Sen saadakseen joutuu menemään lääkärin vastaanotolle puhumaan tilanteesta.


Kittiläläinen vintage-kelkkailija Esa Parviainen pääsi jo pisteille Ivalossa ja lähtee Levin finaaliin hauskanpitoon.\n– Se houkuttaa, että tässä ei liiku isot rahat, eikä näillä onneksi pääse kovin lujaa, Parviainen sanoo.\n– Täytän 57 vuotta, ja kun jousitusta ei ole ja rata muokkautuu päivän aikana, se todella tuntuu jäsenissä, että on käynyt ajamassa.\nParviainen on ajanut moottorikelkkaenduroa 1980-luvulla SM-tasolla. 2000-luvun alussa kilpaa ajaminen jatkui tauon jälkeen – tällä kertaa vesicrossin parissa. Vintage-kelkkailua Parviainen harrastaa neljättä vuotta.\nYkköskelkkana Parviaisella on vuosimallin 1979 Ski-Doo Blizzard 5500. Kyseessä on Ruotsista hankittu ”raato”, joka on entisöity takaisin elävien kirjoihin. Kelkka oli kuitenkin se, mistä Parviainen oli haaveillut, eikä vähempi kelvannut.\n– Kun kelkka tuli rahtina Nesteen pihalle, katsoin, että saapas nähdä, mitä tuli ostettua, Parviainen nauraa.\nVanhasta kuvasta selviää, että kelkassa ei ollut juuri muuta ehjänä kuin takavalo ja runko. Kunnian kelkan tuunaamisesta Parviainen antaa Jaakko Yrttiaholle, jonka Pakatin tallissa kelkka heräsi henkiin. Yrttiaho itse ajaa kisoissa Yamahalla.\n– Moottorin teki eräs moottorivelho Kajaanissa, Parviainen sanoo.\nParviainen kertoo, että hän ei aja vanhoilla kelkoilla kuin kisatapahtumissa ja silloin kun pitää kokeilla, että vempele toimii kuten pitää.\nViikonlopun kisat ajetaan kilometrin mittaisella radalla lumilinnan raunioilla. Mukana on yli 120 kelkkaa.\n– Ajateltiin, että sieltä ei lumi lopu kesken, vaikka sataisi kuumaa vettä, kisapaikkajärjestelyissä mukana ollut Parviainen sanoo.\nHän kertoo, että vintagekisat ovat enemmänkin hauskanpitoa, ja maaliin on päästy vähin vaurioin.\n– Kaikilla on onneksi sama mieli, eikä radalla mennä veren maku suussa. Varaosien saaminenkin on rajallista, kun niitä ei enää valmisteta. Siksi kelkoista ei ole tehty liian hienoja.\nWintage Weikkojen touhussa Parviaista kiehtoo samanhenkisyys.\n– Tässä saavat olla aikuiset miehet luvan kanssa hiekkalaatikolla, Parviainen hymyilee.\nWintage Snowcross Series -tapahtuman Levin osakilpailu käydään Luvatussamaassa lauantaina 30. huhtikuuta alkaen kello 10. Yleisöllä on vapaa pääsy.


Kymmenen maljan nostoa! :: Keksi\nKymmenen maljan nostoa!\nKiitos kaikille kanssamme Keksin kulunutta kymmentä vuotta juhlineille. Haluamme jakaa juhlapuheemme myös kaikille teille, joiden kanssa tulemme elämään, työskentelemään, jakamaan arkemme, iloitsemaan ja juhlimaan seuraavat 10 vuotta.\nIhana nähdä teistä jokainen täällä tänä iltana!\nMeidän Keksillä on syytä juhlaan. Takana on kymmenen vuotta kehittyvää ja arvokasta luovan alan liiketoimintaa, yhteistyötä, yhdessä tehtyjä töitä. Liian usein onnistumisia ja saavutuksia sivuutetaan meilläkin vaatimattomalla tyytyväisellä hyminällä, mutta ei tällä kertaa. Halusimme kutsua teidät kaikki yhteen, nostaa maljan ja korkkarit kattoon.\nKeksi oli aikaansa edellä ja eräänlainen tienraivaaja vuonna 2009. Meillä ei ollut esikuvia, mutta meillä oli vahva visio. Kun me Natalian kanssa 22.4.2009 Kiasmassa kohdattiin, muistioon kirjattiin bisnesideaksi asiakkaille tarkoituksenmukaisen ja oikean viestin antavan kuvaston suunnittelu ja toteutus. Tänä päivänäkin meidän tärkein kysymys asiakkaille on: mitä te haluatte sanoa?\nSilloin viestiä kuljetettiin valokuvin, nykyään Keksissä on monipuolisesti erilaisia keinoja asiakkaiden viestin kertomiseen: valokuvien rinnalla toteutamme videoita, animaatioita, kuvituksia, grafiikkaa ja datavisualisointeja.\nEnsimmäisessä myyntipresentaatiossa esittelimme ylpeästi Keksin YYA-arvot, jotka tarkoittivat yhteistyötä, yhteisöllisyyttä ja ammattitaitoa. Uskomme edelleen vakaasti, että yhteistyössä on voimaa, vain hyvästä yhteisöstä syntyy ideoita ja uskallusta ja ammattitaitoa tulee meistä jokaisen jatkuvasti kehittää.\nOlemme äärettömän iloisia siitä että juuri te olette tänään juhlimassa kymmenvuotiasta Keksiä. Haluamme esitellä teidät toisillenne, jotta ilta pääsee iloisesti vauhtiin.\nKeksin toimiston väki, Kata, Karoliina, Kaisa, Lotta, Julia ja Jesse. Kiitos että saamme jakaa teidän kanssa arjen aherruksen. Kiitos hersyvästä naurusta, tinkimättömästä työmotivaatiosta ja luottamuksesta meitä kohtaan.\nJussi, kiitos että haet teidän tytöt päiväkodista, kuljetat harrastuksiin ja peset hampaat niinä iltoina kun Jennillä menee töissä myöhään.\nBruno ja Rebekka, kiitos että soitatte perään, ellei äitiä näy illallispöydässä sovittuna aikana.\nAnton, kiitos että haastat äitisi pitämään pään pilvissä ja samaan aikaan jalat maassa.\nMikael, kiitos joustavuudestasi ja hiljaisesta rauhoittavasta hymystäsi.\nPia, kiitos vauhdikkuudestasi joka tempaisee mukaansa ja hurmaa ihan kaikki!\nSuvi-Tuuli, kiitos kyvystäsi kohdata ja uskalluksesta olla läsnä.\nAntti, kiitos tinkimättömyydestäsi ja halustasi tehdä aina kaikki viimeisen päälle savolaisella pieteetillä.\nTuomas K, kiitos mainiosta huumorintajustasi ja avuliaisuudesta.\nJukka, kiitos kaikista yhteisistä askelista vuosien aikana, myös salsan askelista.\nTommi, kiitos kiinnostavista projekteista joiden seuraaminen saa hyvälle tuulelle.\nTeemu, kiitos mahtavista jälkiviesteistä ja puheluista joiden avulla olemme oppineet niin paljon itsestämme.\nMetso, kiitos tarpeellisista terapiapuheluista kaikkien näiden vuosien aikana.\nKatri, kiitos että olet kulkenut meidän matkassa alusta saakka ja kehittänyt omalta osaltasi Keksiä.\nElina, kiitos mutkattomuudestasi ja ahkeruudestasi.\nPietari, kiitos ihan hillittömästä innostuksestasi ja motivaatiostasi.\nMarjaana, kiitos halustasi oppia aina uutta ja kehittyä jokaisella keikalla.\nTuomas U, kiitos näkemyksellisyydestäsi ja lahjakkuudestasi.\nMikko U, kiitos ”kaikki hoituu meningistä”, joka saa asiat tuntumaan niin ihanan helpoilta.\nMikko T, kiitos säihkyvistä silmistäsi joista innostus loistaa aina ja kaikkea kohtaan.\nMika, kiitos mahtavasta tsemppihengestä säästä ja vuorokaudenajasta huolimatta.\nAnton, kiitos luovuudestasi ja taidostasi haastaa meidät liikkuvan kuvan mahdollisuuksista.\nKiitos myös kaikille Keksin entisille kuvaajillle, olette jokainen opettaneet meille paljon.\nAvecit, kiitos että tulitte rohkeasti mukaan tänään! Toivottavasti viihdytte meidän kanssa.\nKeksin toimistolla joskus akkuporakoneen, maalipensselin tai luutun kanssa heiluneet, kiitos, olette kullan arvoisia!\nPetteri, kiitos että tykkäät meidän uutiskirjeistä, tuet ja kannustat meitä naisia onnistumaan.\nSirpa, kiitos että annat arvon sekä viisaudelle että hulluudelle ja autat meitä näkemään asioiden molemmat puolet.\nEsa, kiitos että veistät meille kuvausrekvisiitaksi kuksat, höyläät lastunkiharat ja etsit Lapin parhaat jätkänkynttilät.\nAuli, kiitos että olet antanut yhtiökumppanilleni hienon esikuvan yrittäjyydestä.\nKeksin Itävallan etätyöläinen Kata, erityinen ja henkilökohtainen kiitos sulle siitä että olet uskonut vaikeinakin hetkinä yhdessä tekemiseen ja jaksat meidän kanssa viedä asioita eteenpäin täydellä höyryllä. Kiitos säännöllisistä suorista puheista!\nKoponen+Hildénin informaatiomuotoilijat, kiitos halusta kulkea kanssamme ja luoda uutta. Kiitos kiinnostavista näkökulmista ja tinkimättömästä asenteesta tehdä työtä jolla on merkitystä.\nVideotiivisteen väki, lämmin kiitos sparrailusta ja aidosta halusta oppia jokaisesta tehdystä duunista. Kiitos kaikesta hyvästä tuulesta, jonka tuotte tullessanne, kun astutte meidän ovesta sisään!\nRami, kiitos kun tulit aikanaan innolla jakamaan vastuuta, kehittämään ja viemään Keksiä maailman kartalle. On ihana tietää, että Keksillä on aina paikka sun sydämessä.\nKaikki entiset keksiläiset, kiitos että Keksi on edelleen teillä sydämessä ja olette täällä tänään meidän kanssa juhlimassa!\nIiro, kiitos että keksit meille nimen kun emme itse keksineet mitään.\nKeksin meikkarit, Anne, Satu ja Tiina, kiitos että olette tulette Keksin mitä eriskummallisimme keikoille aina yhtä iloisina ja annatte malleille hyvän fiiliksen esiintymiseen.\nKaikkien meidän keksiläisten perheenjäsenet, kiitos että olette joustaneet, tukeneet, hakeneet, vieneet, etsineet, löytäneet, kuunnelleet, sanoneet, ymmärtäneet, osallistuneet, rohkaisseet. Sitä tarvitaan jatkossakin!\nWaleed, kiitos kun tulit meille oppimaan suomea ja opetitkin meille paljon ihmisyydestä ja avuliaisuudesta.\nPuvustaja Pia, kiitos että et yhtään nikottele kun tarvitsemme 98 asukokonaisuutta kolmen päivän laivakuvaukseen. Olet timanttinen!\nKeksin tavismallit ja kaikki Keksin kuvauksissa esiintyneet, teidän kanssa on ilo tehdä töitä, kiitos siitä!\nAki, kiitos että tulet joka vuosi vappuskumpalle meille toimistolle.\nCaj, kiitos äärettömän inspiroivasta esimerkistäsi ja ihanista keskusteluista!\nHenni, Tiina-Kaisa ja Hanna, kiitos että pidätte huolta että Natalia sukeltaa säännöllisesti uima-altaaseen, baariin ja tanssilattialle.\nKeksin naistenpäivien vieraat, kiitos että tuotte vuosittain tullessanne kevään Keksin studioon!\nJochum, kiitos hanasta asenteestasi ja mielettömästä ammattitaidosta. Sinulle soitto on aina yhtä rauhoittava ja saa asiat järjestymään!\nTrainers Housen tiimi jota tuttavallisemmin kutsumme Ryhmä HAUKSI, kiitos että sparraatte meitä paremmiksi myynnin saralla.\nKeksin asiakkaat, kiitos että olemme voineet tehdä yhdessä töitä visuaalisen viestinnän haasteiden ratkaisemiseksi.\nSavas, kiitos että saimme tulla tänne tänään juhlimaan. Kiitos ihanasta etä-työpaikasta.\nYhdeksäs kippis kuuluu kaikille teille, joita ei vielä ole mainittu.\nYstävät, kiitos että autatte hädän tullen, jäsennätte, kyseenalaistatte ja kuuntelette.\nViette meitä treenaamaan lihaksia tai aivojamme ja annatte meille ajateltavaa työn ulkopuolelta.\nKiitos ystävät, että teette tästä illasta juhlan!Onnea Keksi 10-vee!\nKeksin 10v-juhlat kuvasi Bruno Baer.\nKeksi käynnisti #kuuntelenuorta-kampanjan 10-vuotissyntymäpäivänsä kunniaksi Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssin kanssa. Lue lisää täältä.\nMestariotoksia pinnan alta\nKeksi hakee kokenutta tuottajaa!


KUKA MUU KUIN LP TARKISTAA MP:n MITTARIN? — Tekniikan Maailma\nAloittanut 25.05.2010 05:20\nOlinpa tuota etsinyt jo parin vuoden ajan. Siis moottoripyöräni nopeusmittarin tarkistuspaikkaa.\nTänään se sitten löytyi. Valtatie 3:lla Liikkuvan Poliisin siiviili Skoda Octavia farmari kuvasi takaapäin videolla keskinopeuden usean kilometrin matkalta.\nHarmi vaan että ei tullut ajettua ihan tarkkaan samaa mittarinopeutta, mutta siinä se oli 140-145 km/h. Iloinen konsta kirjoitti kuittiin 143, 5 km/h.\nOikeastaan en osannut olla edes vihainen itselleni. On tullut ajettua yli 160 tkm ja 6 vuottya ilman ylinopeussakkoja. Päivittäin kun kuitenkin lipeää yli rajoitusten, niin kai se aina välillä napsahtaa.\nTiedätkö missä muualla voi verrata moottoripyörän nopeusnäyttöä todelliseen nopeuteen kuin poliisin tutkassa?\nNuo tienvarsien mittarit eivät toimi moottoripyörillä.\nItsekin uskoin vielä ajavani rikesakkovauhtia tänään, mutta päiväsakoillehan tuo sitten meni.\nMuuan toinenkin asia pitäisi mottoripyöristä tarkistaa; nimittäin niiden tuottama melu.\nGPS navigaattorilla voi tarkistaa mittarin myös.\nJollakulla kaverilla saattaa tietysti olla sellainen, ellei itselläsi ole?\nVoi olla vähän viriviri-homma, mutta....\nJEP KONSTAAPELIEN TARKISTUS on Senverran kallista että gps on hyvä varma ja edullinen tapa mitata mittarin tarkkuus.Yleisestihän nuo mopomittarit on aika tarkkoja viellä noissa nopeuksissa jos rengastus on vakio eli ei se nyt niin välttämätöntä ole tarkistaakkaan\n.Toinen halpa tapa on etsiä mittaustaulu ja peesata edellä ajavan auton perässä siihen vakioetäisyydellä.\nMelumittauksia voi tehdä esim useimmilla moottoriradoilla koska niissähän on melurajat ja viriputkilla varustetuilla välineillä ei pääse lainkaan ajamaan siellä (ainakin Ahvenisto ja Motopark)\n14.09.2006 klo 15:59 Kumppani kirjoitti\nToinen hyväksi havaittu konsti on asentaa rinnalle polkupyörän mittari esim. Sigma.\n14.09.2006 klo 15:16 urau kirjoitti\nAika monista tuntuu kuluvan ihan tarkistamattakin\nAsentaa pyörään polkupyörälijän ajotietokoneen. Ja homma toimii.\nJuu, ääntä pitäisi saada ehdottomasti lisää että kuuro-sokeat autoilijatkin tajuaisivat liikenteessä liikkuvat prätkät.\nOma pyöräni ärjyy Yoshimuran putkiston kautta ja usein ajan pitkät valot päällä, mutta silti näitä törttöjä aina tulee vasemmalta ja kolmioiden takaa eteen!!! prkl\nMonet mp-kerhot järjestää aina välillä omilleen mittaritarkistuksia ja semmoisen voi monesti järkätä esim. ajoharjoittelukurssin yhteyteen. Poliisit ovat olleet joko tuttuja tai kerhossa ja yleensäkin suhtautuneet tämänkaltaisiin tosi kivasti.\nTässä kävi itsellekin kuin Tapio Taulalle, että se skoda mittasi meikäläisen uudehkon pyörän nopeuden. Itse havaitsin asian vasta ohitettuani ko. auton ja lopun arvaattekin. No siinä konstaapelin kanssa jutustellessa valittelin sitä, että on varsin uusi pyörä alla ja muutamat kiinteät nopeusnäytöt eivät ole antaneet nopeuttani - on vähän epätietoisuutta mittarinäytöstä. Konstaapeli katsoi vieruskaveriaan ja tuumasi: On sen verran hiljaista, että jos jos haluat tarkistuttaa mittarin pyörästäsi niin aja tuonne suoran päähän ja takaisin niin mitataan nopeutesi. Näin saatiin meikäläisen bemun mittari tarkistettua - tarkka se on (+4 km). Kiitosta vaan lp pieksämäen poliiseille.\nJoutuihan tuosta tarkistuksesta vähän maksamaan\nVoit ihan vapaasti epäillä, että en ole motoristi vaan satusetä.\nMikä sinut saa uskomaan, että ajan Volvolla, vaikka oikeasti ajan Renulla, mutta epäilemään moottoripyöräilyäni?\nViime kesänä tuli kyllä harmittavan vähän ajettua vaikka oli niin upeat kelit ; jäi alle 12 tkm.\nNo, onneksi on kohta taas mp-näyttely ja uusi ajokausi alkaa !\n14.09.2006 klo 15:16 urau kirjoitti:\nOma pyöräni ärjyy Yoshimuran putkiston kautta ja usein ajan pitkät valot päällä, mutta silti näitä törttöjä aina tulee vasemmalta ja kolmioiden takaa eteen!!! *prkl*\nJa kun sinulla näkyy loiskuvan yläkerrassa noin pahasti niin ei paljon ole varaa arvostella toisten ajamista\nKAS KUN SE MELU EI AUTA ASIASSA!\nAI MIKSI KARJUN?\nKAVERI ON VARMAAN JO PUOLIKUURO ;-)


VV-Traktori Case IH -kauppiaaksi Satakunnassa ja varaosamyyjäksi Porissa - SGN Group\n– Case IH -edustus antaa meille mainion mahdollisuuden kasvattaa myyntiämme ja kehittää toimintaamme sekä palveluamme konekaupassa. Kysymys on myös asiakkaan edusta, kun kaikki Agritekin maahantuomat koneet saa nyt selkeästi yhdestä osoitteesta. Lisäksi varaosapalveluun laajentaminen oli luontevaa Heinolan Auto ja Traktori Oy:n yhteistyökumppanina.\n– Toimintojen keskittämisen taustalla on konekaupan ja maatalouden rakennemuutos, sanoo Agritek Oy:n toimitusjohtaja Tomi Niemi. Yhdistämällä voimavaroja pystymme parantamaan palveluamme sekä myynnissä että huolto- ja varaosapalveluissa. Niiden merkitys koneen elinkaaren kannalta on olennainen maatilojen keskikoon ja koneiden tuntimäärien kasvaessa, Niemi jatkaa\nAgritek Oy on Suomen suurimpia maatalouskonealan yrityksiä, joka tuo maahan traktoreita ja maailmanlaajuisesti tunnettuja maataloustyökoneita. Agritek Oy on osa SGN Group -konsernia. SGN Group on 1933 perustettu kansainvälinen kaupan alalla toimiva perheyritys, joka tunnetaan vahvoista kansainvälisistä merkkituotteistaan. Sen toimialoihin kuuluvat maatalous, urheilu ja vapaa-aika, kodin tuotteet, teollisuuslaitteet sekä lumentekoon ja -hoitoon liittyvät laitteet.. Vantaan Koivuhaassa sijaitsevan yhtiön liikevaihto on 200 milj. € ja sen palveluksessa on 300 työntekijää. www.agritek.fi


Vuokrattava, Liiketila, Kerava, Kerava, 124 m2\nKatutason liiketila Keravalla vuonna 2018 valmistuneesta kauppakeskus Karusellista. Tila sijaitsee näkyvällä paikalla, aivan sisäänkäynnin läheisyydessä. Tila ei vuokrata ravintolaksi, kahvilaksi eikä parturi-kampaamoksi. (tila 17) Liiketilojen vuokraus ja tiedustelut: Jari Jäntti puh. 010 836 8418, jari.jantti@cushwake.fi Vuonna 2018 valmistunut kauppakeskus Keravan keskustassa. Kauppakeskuksen yhteyteen ollaan rakentamassa viisi asuinkerrostaloa, jotka valmistuvat liukuvasti vuosien 2018-2022 aikana ja sisältävät yhteensä noin 350 asuntoa. Kauppakeskuksen pysäköintihallissa on noin 160 asiakaspaikkaa.\nPinta-ala: 124 m2


Vain yksi bändi teki voittoa ulkomailla viime vuonna - Keskisuomalainen\nTänään 01.09.2013 06:00\nVain yksi bändi teki voittoa ulkomailla viime vuonna\nUlkomailla esiintyvistä artisteista voittoa teki vain yksi yhtye, 28 artistin tulos painui kulujen jälkeen miinukselle. Kuva: Timo Isoaho\nSuuri osa suomalaisartisteista teki tappiota ulkomaankiertueillaan viime vuonna. Tieto ilmenee dokumenteista, jotka Sunnuntaisuomalainen pyysi suomalaisen musiikin vientiorganisaatiolta Music Finlandilta.\nNiissä 29 viime vuonna kiertuetukea saanutta yhtyettä ja artistia raportoi esiintymissarjansa taloudellisen tuloksen.\nVoittoa teki vain metalliyhtye Korpiklaani, 28 artistin tulos painui kulujen jälkeen miinukselle. Tappiota tehneiden joukossa on Suomen tunnetuimpia artisteja ja yhtyeitä, kuten Michael Monroe, Von Hertzen Brothers ja Sunrise Avenue.\nKiertuetuki on opetus- ja kulttuuriministeriön verovaroista tilittämä avustus, jota Music Finland jakaa uutta levyään ulkomaankiertueella markkinoiville artisteille. Viime vuonna tukea maksettiin yhteensä 233 000 euroa.\nRockyhtye Poets of the Fallin kiertueen kulut olivat lähes 34 000 euroa suuremmat kuin tulot, ja yhtye sai Music Finlandilta esitystä kohden isoimman tuen. Kutakin yhtyeen kuudesta Saksan-keikasta tuettiin 2 500 eurolla.\nMusic Finlandin toiminnanjohtaja Tuomo Tähtinen muistuttaa, että julkaisukiertuetuen tarkoitus on edistää artistin uraa uusilla markkinoilla ja uudelle yleisölle. Monet yhtyeet kiertävät maailmalla tulevien tuottojen toivossa.\n– Lähtökohta ei ole se, että tukisimme artisteja, jotka tietävät ennakkoon tekevänsä kiertueilla voittoa.\nDokumenteista ilmenevät myös artisteille maksetut keikkapalkkiot. Rockyhtye Disco Ensemblen keskimääräinen esiintymispalkkio oli Euroopan-kiertueella noin 900 euroa. Helsinkiläinen metalliyhtye Battle Beast teki kemiläislähtöisen Sonata Arctican lämmittelybändinä 20 keikkaa ilmaiseksi.\nEdit 2.9.2013: Toisin kuin jutussa kerrotaan, Music Finlandin suomalaisartisteille jakamaa julkaisukiertuetukea ei myönnetä verovaroista, vaan veikkausvoittovaroista.


Älytön liikuntavimma pois kouluista | Hymyilevä eläkeläinen\n← Seksi-Matin tajunnanvirtaa unta odotellessa\nRunoinfluenssalle kyytiä! →\nÄlytön liikuntavimma pois kouluista\nJulkaistu 30.04.2009\tby Hymyilevä eläkeläinen\nLinja-autossa kuulin jonkun sanovan: “…. sellainen zombi-natsi-hitler-ninja kuun pemeän puolen tukikohtineen…”\nKysyin pojaltani, joka lähentelee hyvinkin viisasta ihmistä tietokoneensa avustamana, mitä puhuja tarkoitti.\nKysymyksessä on kuulemma videopeleissä viime vuosisadan lopulla käytetty ilmaisu äärimmäisestä pahasta. Nykyisin tuolle ilmaisulle nauravat paitsi naurismaan aidat myös itseään kunnioittavat pelaajat, ja sen sanoessaan tarkoittavat äärimmäistä typeryyttä. Niin se käy elävässä elämässäkin natsininjolle: pirullista tuhoa tuottamaan ei tarvista aivoja ollenkaan, pyssyt riittää.\nNyt on sitten eläkeläisille taas uusi ilmaisu plakkarissa, ennen tätä oli vain äärimmäistä turhuutta, hyödytömyyttä kuvaileva ilmaisu “turhat kuin paavin pallit“.\nSitten lisää rohkeita sanoja. Ilta-Sanomien kolumnissa Juhani Seppänen sanoo muutamia päiviä sitten suoraan: kouluissa liikuntatunteja on vähennettävä. Oli mennä kahvit väärään kurkkuun. Liian rohkeaa tässä maassa. Erityisen paheksuttava on ajatus Mynämäessä, jossa sähläyspelihallikin pitää saada tismalleen keskelle kylää. Kunniallinen kaurapelto muuttuu hikihattujen temmellyskentäksi.\nKukaan ei ajattele niitä lapsia, jotka inhoavat liikuntatunteja, niitä joille jokainen tunti on katkera muistutus pulleudesta, liiasta läskistä. Kuinka moni lihava lapsi tai nuori on laihtunut näiden reippaiden tuntien ansiosta? Ei taatusti yksikään. Mutta kuinka moni nuori tai lapsi on saanut ikuisen trauman näiden tuntien ansosta? Taatusti tuhannet.\nHyvin moni oksentaa muistaessaan sen ikuisen kilpailun, pallopeleissä tönimisen, täydellisen mitättömyyden tunteen seisoessaan pallokentälle, kun ei saa palloa kiinni, ei tiedä minne pitäisi juosta, tai kun pitäisi sählätä joku esine maali-nimiseen verkolla varustetuun laitteeseen. Olet aina viimeinen, joka valitaan joukkueeseen. Miksi yleensä valtaan, on moni varmasti ajatellut.\nKyllä liikunnasta innostuneita lapsia riittää, riittä kynsin hampain voittoa tavoittelevia. Liikuntaa inhoavat alkavat innokkaiden opettajien painostuksesta entistä enemmän inhota hikisiä kuntosaleja, laitteita, joissa vain loukkaa itsensä. Näistä ajattelevista yksilöistä jokainen inhoaa setä Tahkoa, sitä pesäpallopelleä, sydämensä pohjasta.\nSensijaa moni ihailee vapaudessa skeittaavia, yksin pyöräileviä tai kavereitten kanssa ilman tärpäkkää ohjaajaa narua hyppiviä. Heti kun liikunta muuttuu ohjatuksi, siitä tulee kilpailua, yäk!\nEikö reippaiden liikuntaihmisten päähän mahdu, että typerillä sählypeleillä, joita läskit eivät edes osaa pelata, lihava ei laihdu. Siihen tarvitaan muut konstit. Liikunnan pakkosyötöllä vain vahvistetaan lihavan lapsen huonoa minäkuvaa.\nJa jos joku alkaa puhua, että eläkeläisten pitäisi käydä kuntosalilla, niin puhukoon pukille. Pyöreä ja pehmeä mummo on oikea mummo, ei hikipäässä painavia rautaesineitä nosteleva tai ryssän taikinan polkemista muistuttavaa polkemista liikkumattomalla polkupyörällä toheloiva akkaparka.\nSiis liikuntatunteja koulussa vain niitä haluaville ja mummot rauhallisten kotitöiden lomassa keinutuoleihin niin kuin asiallista on!\nHyvää vappua ja onnellista uutta vuotta!\n6 vastausta artikkeliin: Älytön liikuntavimma pois kouluista\nPikkutyttönä olin lihavapuoleinen, mutta murrosiässä liikunta alkoi kiinnostaa. Aloin juosta poikien perässä ja huomasin, että vain hoikimmat onnistuvat. Juoksin varmaan niin kovasti, että hoikistuin itsekin.\nOpettajana olen huomannut, että monet entiset oppilaani kärsivät aikuisikään ehtineinä ylipainosta. Niin tytöt kuin pojat.\nSyytän siitä suolaisia shipsejä, burgereita muuta roskaruokaa sekä sitä, että niitä nautitaan iltakaudet nettiä selataen.\nKuntosaleja vierastan. Pelkkää rahojen kusetusta. Syömätottumuksista koko homma on kiinni eikä kohtuullinen liikuntakaan ole taakaksi.\nPiparkakuilta tuoksuvat pehmeät mummot ovat oma herttainen lajinsa. Minullakin oli sellainen. Kaikki ihmistyypit ovat ihania, kunhan luonne on kohdallaan. Jopa vatsakkaat miehet.\nTotta, kaikensorttiset ihmisvartalot sopivat tähän maailmaan. Älytöntä on kuitenkin ryhtyä laihduttamaan vanhuksia ja raahaamaan näitä kuntosaleille.\nMiehistä harvemmin katsoo vartalotyyppiä, ratkaisevampia ovat monet muut seikat.\nSuomi on urheiluhullujen maa. Tuskinpa missään muualla jopa television uutislähetysten aikoja muutellaan jonkun urheilukilpailun takia, niin kuin meillä. Ja urheilu-uutisilla on aina ihan oma uutislähetys normaalien uutisten jälkeen. Ihmiset istuvat television ääressä ja tuijottajat ruutua, jossa joku juoksee, jotkut ajavat autoa ja jotkut tappelevat yhdestä kumipalasta paikassa, jota kutsutaan kaukaloksi. Urheilu on ooppiumia kansalle.\nMuistan miten hämmästyin kun eräs kantapeikko armeija-aikanani kutsui urheilua armeijan kiroukseksi. Hän tarkoitti sillä sitä, että urheilijat saivat usein vapaata palveluksesta erilaisia kilpailuja varten.\nMinun ei ole koskaan tarvinnut liikkua urheilemalla. Olen joutunut tekemään ruumiillista työtä, kävelemään ja ajamaan polkupyörällä pitkiäkin matkoja.\nKouluaikanani kävelin neljästi päivässä kodin ja koulun välin. Koti oli Turussa Vähä-Hämeenkadulla lähellä sairaalaan ja koulu Aurakadun ja Maariankadun kulmassa. Siihen aikaan oli päivällä parin tunnin ruokatauko ja kävin joka päivä kotona syömässä, mikäli ruokaa sattui olemaan.\nKoulukiusaamista ei silloin tunnettu. Ainoa kiusaaja oli voimistelun opettaja, joka voi jopa lyödä oppilaita. Hän löi etenkin juutalaisia poikia, heitä oli meidän luokalla peräti 5. Oli sota ja täämä opettaja oli kova natsi.\nKerran nimenhuudossa eräs poika huusi jees. Silloin tuo opettaja suuttui silmittömästi, sillä hänen mielestään poika käytti vihollismaan kieltä.\nMens sana in korpores smirna eli kyllä tässä urheillaan vaikka terveys menisikin.\nKiitos Nils-Åke kommentista. Ja ajatellaanpa vaikka jääkiekkoa, miten se voi olla urheilua? Siinähän hakataan kepeillä ja nyrkeillä vastustajia, tehdään kaikkea kiellettyä, kun tuomaari ei näe. Kukaan ei tunnusta pahoja tekojaan, kiroillaan ja syleksitään.\nLisäksi monet käyttävät huumeita; vain yksi on jäänyt kiinni niitten myynnistä. Samaa lajia ovat hiihtäjät.\nEntä mikä autolla ajamisesta tekee urheilua? En ymmärrä.\nLihava en ole ollut, juuri päinvastoin. Koululiikunta sen verran traumatisoi, että mitään liikunnalta tai urheilulta näyttävää en vieläkään halua tehdä. Mitä nyt kävelen yliopistolle puolisen tuntia per päivä ja usein käytän portaita kahdeksanteen kerrokseen.\nKoululiikunta, ja samoin monet muut kouluaineet, ovat pedagogisesti kovan luokan mokia.\nKiitos Tommi kommentistasi. Uskonpa, että samoin ajattelevia on lukuisia, mutta tuo liikunnan yletön tyrkyttäminen ja julistaminen maailman tärkeimmäksi asiaksi euroviisujen jälkeen on tehnyt sen, että useimmat näkevät pullikoinnin ja perustellun puheenkin täysin turhaksi.\nKysehän on tosiaan koululiikunnasta ja sen järjellistämisestä, ei koko maailman liikunnan kieltämisestä. Monet yläkoululaisetkin tuodaan muutaman kilometrin päästä autolla kouluun, viedään harrastuksiin, jopa sählyä pelaamaan puolen kilometrin päässä olevalle hallille. Aivojen käyttäminen liikunnassa lienee myös mahdollista.\nJärkevät ihmiset kuten sinä liikkuvat järkevien ihmisten lailla joka päivaä. Meikäläinen on jättänyt portaat vähemmälle mutta pyllistelee puutarhassa päivittäin.\nOlet oikeassa taatusti noiden muidenkin koulun tarjoamien oppiaineiden suhteen. Uudistajina ovat vain yleensä aina jo luutumaan päässeet ja kammioissaan härskiintytyneet kasvatustieteen tutkijanerot.


Työryhmä ehdottaa saamelaiskäräjistä annetun lain tarkistamista. Työryhmän ehdotus on laadittu hallituksen esityksen muotoon. Ehdotetut muutokset koskevat pääosin saamelaiskäräjien tehtäviä ja toimivaltaa sekä ...\nSaamelaiskäräjälakityöryhmän mietintö. Lausuntotiivistelmä\nTyöryhmä luovutti mietintönsä oikeusministeriölle 30.10.2013. Työryhmän mietintö lähetettiin lausuntokierrokselle, ja sen lisäksi ehdotusta oli mahdollista kommentoida otakantaa.fi palvelussa webropol-kyselyn muodossa. ...\nToimikunnan mietintö sisältää selvityksen työn lähtökohdista ja hallituksen esityksen muotoon laaditun ehdotuksen saamelaiskäräjälain eräiden säännösten uudistamisesta. Esitysluonnoksen sisältämät muutokset koskevat ...\nlainsäädäntö (1)... Näytä lisääJulkaisuvuosi2018 (1)2014 (1)2013 (1)


KOTIHOIDON PALVE- LUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA - PDF\nKOTIHOIDON PALVE- LUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA\nDownload "KOTIHOIDON PALVE- LUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA"\n1 1 Oulu KOTIHOIDON PALVE- LUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA\n2 2 SISÄLLYSLUETTELO Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa Sääntökirja Sääntökirja ja sen soveltamisala Sääntökirjan muuttaminen Sääntökirjan voimassaoloaika Määritelmät Palveluntuottaja Palveluntuottajaksi hakeutuminen ja palveluntuottajien valvonta Palveluntuottajan hyväksyntä Palveluntuottajan hyväksymisen peruutus Palveluntuottajaa koskevat yleiset velvoitteet Asiakkaan asema ja oikeusturvakeinot Asiakkaan asema Asiakkaan oikeusturvakeinot Palvelusetelin arvo ja myöntäminen Sähköinen palveluseteli- ja ostopalvelut (PSOP)-järjestelmä Asiakastietojen käsittely, dokumentointi, arkistointi ja salassapito Palvelun laskutus kunnalta ja asiakkaalta Kunta Asiakas Laskutus PSOP-järjestelmän kautta (ei vielä käytössä) Vastuut ja vakuutukset Verotus Palvelukohtainen osio kotihoito Palvelun sisältö ja palvelun vähimmäisvaatimukset Henkilöstö ja osaaminen Laadunhallinta Palvelun sisällön vaatimukset Ympäristöasiat Kotihoidon palvelukuvaus Palvelukerran peruutus ja palveluntuottajan vastuu virheistä ja viivästymisistä Asiakastietojärjestelmä ja RAI- arviointijärjestelmä Asiakastietojärjestelmä RAI- arviointijärjestelmä Palvelusetelin arvo kotihoidossa Hintojen muutos Laskutus kunnalta ja asiakkaalta LIITTEET:... 26\n3 Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa 1. Sääntökirja 1.1. Sääntökirja ja sen soveltamisala Sääntökirjalla tarkoitetaan asiakirjaa, jolla kunta asettaa palvelusetelilain 5 :ssä tarkoitetut hyväksymiskriteerit palvelun tuottajille. Kunta velvoittaa palvelun tuottajat jatkuvasti noudattamaan sääntökirjan määräyksiä. Sääntökirjaa noudatetaan, kun kunta järjestää asiakkailleen palveluja sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä annetun lain (569/2009) (jatkossa palvelusetelilaki) mukaisesti. Yksityinen palveluntuottaja sitoutuu noudattamaan tämän sääntökirjan vaatimuksia siitä alkaen, kun palveluntuottaja hyväksytään palvelusetelituottajaksi. Sääntökirja ei ole sopimus kunnan ja palveluntuottajan välillä. Itse palvelua tuotettaessa sitä koskevan sopimuksen osapuolina ovat palveluntuottaja ja asiakas. Sopimuksen sitoumukset ja vastuut eivät kohdistu kuntaan Sääntökirjan muuttaminen Kunnalla on oikeus tehdä muutoksia tämän sääntökirjan ja sen liitteiden sisältämiin määräyksiin. Kunta ilmoittaa palveluntuottajalle muutoksista kirjallisesti välittömästi päätöksen tekemisen jälkeen. Mikäli palveluntuottaja ei halua tulla sidotuksi muuttuneisiin sääntöihin, sen tulee ilmoittaa siitä kunnalle kirjallisesti kuudenkymmenen (60) päivän kuluessa muutosilmoituksen lähettämisestä. Mikäli kunnalle ei toimiteta edellä mainittua ilmoitusta, palveluntuottaja sitoutuu noudattamaan muuttuneita ehtoja muutosilmoituksessa mainitusta päivästä lukien, mutta kuitenkin aikaisintaan kuusikymmentä (60) päivää muutosilmoituksen toimittamisesta Sääntökirjan voimassaoloaika Tämä sääntökirja on voimassa toistaiseksi. 2. Määritelmät Tässä sääntökirjassa 1. Asiakkaalla tarkoitetaan sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 3 :n 1 kohdassa tarkoitettua asiakasta ja potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 2 :n 1 kohdassa tarkoitettua potilasta; 2. Palvelusetelillä tarkoitetaan järjestämisvastuussa olevan kunnan sosiaali- ja terveyspalvelun saajalle myöntämää sitoumusta (= viranomaispäätös palvelusetelin myöntämisestä) korvata palvelujen tuottajan antaman palvelun kustannukset kunnan ennalta määräämään arvoon asti. Palveluseteli on yksi tapa järjestää kunnan lakisääteisiä sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluja. Tämän vuoksi asiakkaan asemaan vaikuttavat\n4 samat erityislainsäädännön säännökset kuin muillakin tavoin järjestetyissä sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluissa. Palvelusetelin käyttäjällä on kuitenkin muista järjestämistavoista poiketen oikeus valita haluamansa kunnan hyväksymä palvelun tuottaja. Laki sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä (569/2009) säätelee palvelusetelin käyttöä. Palvelusetelilakia sovelletaan palvelusetelin käyttämiseen kuntien järjestämissä sosiaali- ja terveyspalveluissa. Lakia sovelletaan ainoastaan yksityisten sosiaali- ja terveyspalvelujen hankkimiseksi. Tämän vuoksi lakia ei voi soveltaa julkisyhteisöjen tuottamien palvelujen hankkimiseen. Palvelusetelijärjestelmässä kunta ei tule sopimusosapuoleksi palvelusta sovittaessa, sillä kyseessä on kuluttajan asemassa olevan asiakkaan ja palvelun tuottajan välinen sopimus; 3. Palveluntuottaja on palvelusetelijärjestelmän puitteissa palvelua tuottava, yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa (152/1990) tai yksityisten sosiaalipalvelujen valvonnasta annetussa laissa (603/1996) tarkoitettu palvelun tuottaja. Palvelun tuottaja sitoutuu täyttämään palvelusetelilain (569/2009) 5 :n mukaiset yleiset ehdot. 4. Tulosidonnaisella palvelusetelillä tarkoitetaan palveluseteliä, jonka arvo määräytyy kunnan määrittelemien asiakkaan jatkuvien ja säännöllisten tulojen mukaan tai jonka arvo perustuu tulojen huomioon ottamiseen sosiaalihuoltolain 3 a luvussa tai sosiaalija terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 10 a - 10c :ssä säädetyllä tavalla; 5. Omavastuuosuudella tarkoitetaan sitä osuutta yksityisen palvelun tuottajan tuottaman palvelun hinnasta, jota kunnan myöntämän palvelusetelin arvo ei kata ja joka jää asiakkaan maksettavaksi; 6. Sähköisen palveluseteli- ja ostopalvelujärjestelmä (PSOP) on keskitetty tietojärjestelmä palveluntuottajaksi hakeutumiseen, palvelusetelien ja ostopalvelutilausten luomiseen, palvelujen käyttämiseen ja annetuista palveluista tehtävään tilitykseen yksityisille palveluntuottajille. Järjestelmä tukee palvelujärjestelmän laadun seurantaa. Järjestelmä muodostaa toteutuneista ja kirjatuista tapahtumista tilitysaineiston automaattisesti. Palveluntuottaja saa toteutuneen ja hyväksytyn tilitysaineiston perusteella maksun kunnalta asiakkaalle antamistaan palveluista Palveluntuottaja 3.1. Palveluntuottajaksi hakeutuminen ja palveluntuottajien valvonta Palveluntuottajaksi hakeudutaan PSOP-järjestelmän kautta. Palveluntuottaja tunnistautuu Katso-tunnisteen avulla järjestelmään ( Palveluntuottajan kelpoisuuteen liittyvät viranomaisrekisteritarkistukset tehdään automaattisesti, mikäli palveluntuottaja on liittynyt Suomen Tilaajavastuu Oy:n Luotettava Kumppani ohjelmaan. ( Jos tietoja ei voida tarkistaa automaattisesti Tilaajavastuu-liittymän avulla, tulee palveluntuottajan toimittaa vaaditut dokumentit sähköisen hakemuksen liitteinä ensisijaisesti sähköisesti. Palveluntuottajien tilaajavastuulain edellyttämien todistusten tarkistaminen tapahtuu ensisijaisesti sähköisesti ja automaattisesti (4 krt/vuodessa). Jos todistusten tarkistamista ei voida suorittaa automaattisesti, tulee palveluntuottajan toimittaa vaaditut liitteet kerran vuodessa kunnalle.\n5 Kunnalla on valvontavelvollisuus tuottajan suorittamaan toimintaan. Kunta valvoo hyväksymiensä palveluntuottajien palvelujen laatua ja varmistaa, että palvelujen laatu täyttää palvelusetelilain sekä sääntökirjan mukaiset kriteerit Palveluntuottajan hyväksyntä Kunta hyväksyy palvelusetelijärjestelmän piiriin kuuluvat palveluntuottajat palvelusetelilain edellyttämällä tavalla Palveluntuottajan hyväksymisen peruutus Mikäli kunta hallinnollisin päätöksin lopettaa palvelujen järjestämisen palvelusetelillä tai muuttaa palvelusetelin käytölle asetettuja ehtoja, kunnalla on oikeus peruuttaa palvelun tuottajan hyväksyminen ja poistaa palveluntuottajan nimi hyväksyttyjen palvelu tuottajien listalta kolmen kuukauden kuluttua päätöksenteosta. Kunnalla on oikeus peruuttaa palveluntuottajan hyväksyminen välittömästi ilman irtisanomisaikaa, mikäli hyviä palvelukäytäntöjä ei noudateta laissa ja tässä sääntökirjassa hyväksymiselle asetetut edellytykset eivät täyty palveluntuottaja ei noudata sääntökirjan ehtoja palveluntuottaja on tullut maksukyvyttömäksi, ei ole kyennyt hoitamaan laskujaan eräpäivään mennessä, on aloittanut akordimenettelyn, on asetettu selvitystilaan tai on välittömässä vaarassa tulla asetetuksi selvitystilaan palveluntuottaja tai joku sen johtoon kuuluva henkilö on tuomittu elinkeinotoimintaan liittyvässä rikoksessa. Kunnalla on oikeus peruuttaa palveluntuottajan hyväksyminen, jos palveluntuottaja pyytää hyväksymisensä peruuttamista. Hyväksynnän peruuttamisen jälkeen ko. palveluntuottaja ei voi vastaanottaa palvelutilauksia, joiden maksamiseen käytetään palveluseteliä. Palveluntuottajan tulee huolehtia niiden palvelutilausten perumisesta, jotka se oli ehtinyt sopia ennen hyväksynnän peruuttamista Palveluntuottajaa koskevat yleiset velvoitteet Palveluntuottajan on noudatettava palveluntuottajaa ja sen toimintaa koskevaa lainsäädäntöä sekä kaikkia viranomaismääräyksiä ja ohjeita. Palvelujen tuottajan tulee täyttää kulloinkin voimassa olevat, sitä koskevat erityislainsäädännön edellytykset. Tässä tapauksessa erityislainsäädännöllä tarkoitetaan erityisesti yksityisestä terveydenhuollosta annettua lakia (152/1990) tai yksityisten sosiaalipalvelujen valvonnasta annettua lakia (603/1996). Palvelua tuottavan yksikön kohdalla edellytysten täyttyminen on tarkastettu yksikön perustamisvaiheessa. Perustamisluvan myöntää toimivaltainen aluehallintovirasto (AVI) tai Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira. Sellaiset palveluntuottajat, jotka eivät harjoita ympärivuorokautista sosiaalipalvelutoimintaa tekevät toimiluvan hakemisen sijaan ilmoituksen toiminnan aloittamisesta sosiaalihuollosta vastaavalle toimielimelle siinä kunnassa, jossa palvelun tuottaja antaa ko. palveluja ja heidät merkitään aluehallintoviraston rekisteriin.\n6 Sellaiset palveluntuottajat, joiden toimintana on kotipalvelun tukipalvelut, voivat tehdä ilmoituksen toiminnasta sosiaalihuollosta vastaavalle toimielimelle siinä kunnassa, jossa palvelun tuottaja antaa ko. palveluja ja heidät merkitään ko. kunnan rekisteriin. Palveluntuottaja sitoutuu noudattamaan tämän sääntökirjan ehtoja siitä alkaen, kun palveluntuottaja hyväksytään palvelusetelillä toteutettavan palvelun palveluntuottajaksi. Palvelun tuottajan tuottamien palvelujen on jatkuvasti vastattava vähintään sitä tasoa, jota edellytetään vastaavalta kunnalliselta toiminnalta. Samoin palvelun tuottajan on toteutettava asiakkaansa oikeuden laadultaan hyvään terveyden- ja sairaanhoitoon sekä sosiaalipalveluihin. Käytännössä kunta hyväksyy palvelun tason siinä vaiheessa, kun se valitsee tietyn palveluntuottajan mukaan palvelusetelijärjestelmään ja ottaa tältä asiaa koskevan sitoumuksen. Palveluntuottaja tarkistaa sähköisestä järjestelmästä tai paperisesta palvelusetelistä asiakkaan palvelusetelin voimassaolon ja käytettävissä olevan määrän ennen palvelutilauksen vastaanottamista. Palveluntuottajalla ei ole laskutusoikeutta, jos asiakkaalla ei ole ollut voimassaolevaa palveluseteliä. Palveluntuottaja tekee asiakkaan kanssa palvelusopimuksen palvelun hinnasta ja sisällöstä. Lisäksi sopimuksessa on eritelty palveluntuottajan ja asiakkaan vastuut sekä velvollisuudet. Asiakkaan omavastuu merkitään asiakkaan sopimukseen. Tarjottavien palvelujen hintatiedot ilmoitetaan tilaajan sähköisessä järjestelmässä. Hintatiedot tulee toimittaa asiakkaalle hänen pyynnöstään myös kirjallisessa muodossa. Kunta ei vastaa peruuntuneista palvelutapahtumista aiheutuneista kustannuksista. Palveluntuottajan tulee olla merkitty ennakkoperintärekisteriin. Kunnalla on oikeus vaatia palvelun tuottajaa toimittamaan kirjalliset todistukset tai muun riittävän näytön siitä, että tässä kohdassa mainitut yleiset edellytykset täyttyvät. Palveluntuottajan tulee toimittaa kunnalle liitteen 1 mukaiset viranomaisselvitykset 12 kuukauden välein omalta ja alihankkijoiden osalta, jolleivät palveluntuottaja ja alihankkija ole liittynyt Luotettava Kumppani -ohjelmaan ( Oulun kaupunki on ottanut käyttöön Tilaajavastuu.fi Luotettava Kumppani -palvelun. Mikäli myös palvelusetelituottaja on liittynyt kyseiseen palveluun, ja käyttää palveluntuottajaksi hakeutumisessa sähköistä järjestelmää, saadaan Tilaajavastuu.fi palvelun viranomaisrekisteritarkistukset automaattisesti hakemuksen teon yhteydessä. Oulun kaupunki kehottaa palveluntuottajia liittymään Tilaajavastuu.fi -palveluun. Kunnalla on oikeus tarkistaa palveluntuottajan taloudelliset edellytykset ja luottotiedot yleisesti käytetyistä rekistereistä sähköisen järjestelmän avulla. Palveluntuottaja sitoutuu ottamaan ja pitämään voimassa toimintansa edellyttämät riittävän kattavat vakuutukset vahinkojen varalta. Mahdolliset vahingot korvataan ensisijaisesti palveluntuottajan vakuutuksesta ja viime kädessä palvelun tuottaja vastaa niistä vahingonkorvauslain mukaisesti. Kunta ei vastaa palveluntuottajan palvelujen saajalle aiheuttamista vahingoista. Jos palvelu joudutaan uusimaan tai asiakas tarvitsee muuta palvelua palveluntuottajan virheestä johtuvasta syystä tai toimenpiteen suorittamisen virheellisyyden vuoksi, vastaa aiheutuvista kustannuksista palveluntuottaja. Palvelun markkinoinnin tulee olla hyvän tavan mukaista ja täyttää kuluttajansuojalain vaatimukset. Palveluntuottajalla on mahdollisuus käyttää alihankkijoita, jotka kunta on hyväksynyt alihankkijoiksi. Palvelusetelihakemuksessa on esitettävä selvitys tuottajan käyttämistä ali- 6\n7 hankkijoista. Palvelusetelihakemuksen tekijä vastaa alihankinnasta kuten omasta toiminnastaan. Palvelusetelihakemuksessa edellytetyt selvitykset ja vaadittavat liitteet on toimitettava myös alihankkijoista. Palveluntuottaja ei saa RAY:n tukea eikä muuta yhteiskunnan avustusta toimintaan, jossa tuottaa palveluja palvelusetelillä. Palvelun tuottajan tulee informoida kuntaa vuosittain tarjoamiensa palvelujen laadun valvonnasta sekä hoitopalvelujen osalta potilasturvallisuudesta. Kuntaa tulee erityisesti informoida asiakkaiden ja potilaiden tekemistä reklamaatioista ja korvausvaatimuksista, reklamaatioihin johtaneista syistä ja niiden johdosta tehdyistä toimenpiteistä. Palvelun tuottajan tulee raportoida kunnalle vuosittain palvelusetelillä tuotettua palvelua koskevista valituksista, kanteluista ja hoitovahinkoilmoituksista samoin kuin kaikkia edellä mainittuja koskevista ratkaisuista ja toimenpiteistä. Palveluntuottaja sitoutuu toimittamaan kalenterivuosittain kunnalle raportin edellisen vuoden toiminnastaan, joka sisältää yhteystiedot, tiedot henkilökunnan määrästä, koulutustasosta, täydennyskoulutuksesta ja lääkehoidon osaamisen varmistamisesta sekä asiakkaiden määrästä. Toimintakertomus tulee toimittaa kunnalle maaliskuun loppuun mennessä. Palveluntuottajan on tiedotettava kuntaa toiminnassa tapahtuvista olennaisista muutoksista. Palvelun tuottamiseen vaikuttavien olosuhteiden muutoksista (esim. viivytys, este, keskeytys) sekä vastuuhenkilöiden tai yhteystietojen muuttumisesta on ilmoitettava sopimuksen vastuuhenkilölle kirjallisesti (myös sähköposti käy) viipymättä sen jälkeen, kun muutos on havaittu tai muutoin todennäköinen. Palveluntuottaja sitoutuu huolehtimaan siitä, että palveluntuottaja taikka sen johtohenkilö tai edustus-, päätös- tai valvontavaltaa käyttävä henkilö ei ole syyllistynyt rikosrekisteristä ilmenevällä lainvoimaisella tuomiolla laissa julkisista hankinnoista 53 :ssä mainittuun rikokseen tai tekoon tai sanotun lain 54 :n mukaiseen laiminlyöntiin. Palveluntuottaja huolehtii henkilöstönsä perehdyttämisestä, ammattitaidon säilymisestä ja kehittämisestä ja riittävästä täydennyskoulutuksesta. Henkilöstöllä on oltava riittävä suullinen ja kirjallinen suomen kielen taito. Palveluntuottajan tulee olla varmistanut lasten kanssa työskentelevien avustajien taustoista ja soveltuvuudesta. (Laki lasten kanssa työskentelevien rikostaustan selvittämisestä, 504/2002). Palveluntuottaja noudattaa kaikkien työntekijöiden työsuhteissa Suomessa voimassa olevaa alan valtakunnallista työehtosopimusta sekä alan työturvallisuutta koskevia säännöksiä. Palveluntuottajan toimitilojen on jatkuvasti täytettävä turvallisuusmääräykset niin että yksikössä huolehditaan asiakkaiden turvallisuudesta lain ja viranomaisten määräysten mukaisesti. Samoin toimitilojen on täytettävä lain edellyttämät palveluntuottajalle asetetut hyväksymisedellytykset. Liikuntarajoitteisella, esimerkiksi pyörätuolia käyttävällä asiakkaalla tulee olla esteetön pääsy palvelun tuottajan toimitiloihin. Palveluntuottajalle ei osoiteta asiakkaita kunnan toimesta Asiakkaan asema ja oikeusturvakeinot\n8 Asiakkaan asema Asiakkaan asemaan sovelletaan palvelusetelilakia, sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annettua lakia sekä potilaan asemasta ja oikeuksista annettua lakia. Kunta päättää siitä, kuka on oikeutettu saamaan palvelusetelin. Päätettäessä palvelun myöntämisestä kunnalla on oikeus saada asiakkaalta tiedot, jotka vaikuttavat palvelusetelin myöntämiseen ja arvoon. Asiakkaalle on annettava tieto siitä, mistä muualta ja mitä häntä koskevia tietoja voidaan hankkia asiakkaan suostumuksesta riippumatta. Asiakkaalle on varattava tilaisuus tutustua muualta hankittuihin tietoihin ja antaa tarpeellinen selvitys asiasta. Asiakasta voi edustaa asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 9 :n 1 momentin mukaisissa tapauksissa hänen laillinen edustajansa, lähiomainen tai muu läheinen henkilö. Palvelusetelin avulla järjestetyn palvelun aloittaminen edellyttää, että Oulun kaupungin palveluohjausyksikön sosiaalityöntekijä/palveluohjaaja on tehnyt palvelutarpeen arvioinnin, laatinut palvelu- ja hoitosuunnitelman ja määritellyt palvelun sisällön ja määrän sekä sosiaalityöntekijä/ palvelunohjaaja on tehnyt palvelupäätöksen. Mikäli asiakas täyttää palvelun saantikriteerit, kunta voi tarjota palveluseteliä palvelun hankkimiseksi asiakkaalle. Asiakkaalla on oikeus kieltäytyä hänelle tarjotusta palvelusetelistä. Tällöin kunnan tulee ohjata hänet kunnan muilla tavoin järjestämän palvelun piiriin. Palvelusetelipäätöksellä kunta sitoutuu maksamaan kustannuksia enintään myönnetyn palvelusetelin arvoon asti. Asiakkaan palvelu- ja hoitosuunnitelmassa voi olla sekä palvelusetelillä järjestettävää palvelua että muulla tavalla järjestettyä palvelua. Kunnan on selvitettävä asiakkaalle tämän asema palveluseteliä käytettäessä, palvelusetelin arvo ja myönnettävän palvelun tuntimäärä. Asiakkaan valittua palvelusetelin asiakas vastaa yksityisten palveluntuottajien palvelujen piiriin hakeutumisesta. Palveluseteliasiakas valitsee itsenäisesti (tai edellä mainitun edustajan avustuksella) itselleen palveluntuottajan kunnan hyväksymien yksityisten palveluntuottajien joukosta. Yhteydenotto voi tapahtua sähköisessä palvelusetelijärjestelmässä tai esim. soittamalla palveluntuottajalle. Asiakas tai edellä mainittu edustaja tekee palveluntuottajan kanssa sopimuksen palvelun hankkimisesta. Tätä sopimussuhdetta koskevat sopimuksen sisällön mukaan määräytyvät kuluttajaoikeuden ja sopimusoikeuden säännökset sekä oikeusperiaatteet. Palvelusetelijärjestelmässä kunta ei tule sopimusosapuoleksi. Kyseessä on kuluttajan asemassa olevan asiakkaan ja palveluntuottajan välinen sopimus. Asiakas voi varata ajan palveluntuottajalle joko käyttämällä sähköistä palvelusetelijärjestelmää tai puhelimitse. Mikäli asiakas varaa ajan puhelimitse hän ilmoittaa palveluntuottajalle saamassaan palvelusetelipäätöksessä olevan päätösnumeron/tunnistetiedon, jonka perusteella palveluntuottaja löytää asiakkaan sähköisestä järjestelmästä. Asiakas antaa palveluntuottajalle kunnalta saamansa palvelusetelipäätöksen sekä palvelusuunnitelman. Asiakas on oikeutettu käyttämään palveluseteliä vain kunnan hyväksymän palveluntuottajan tuottamien, tämän sääntökirjan tarkoittamien palvelujen maksamiseen. Mikäli asiakas tilaa palvelua yli palvelusetelin arvon, hän vastaa itse yli menevistä kustannuksista.\n9 Asiakas voi vaihtaa palveluntuottajaa tai tilata palvelua useammalta palvelutuottajalta palvelusetelipäätöksen voimassaolon aikana. Mikäli kunta lopettaa palvelusetelijärjestelmän, asiakkaan oikeus myönnettyyn palveluun säilyy. Tällaisessa tapauksessa kunta järjestää palvelun muulla tavalla Asiakkaan oikeusturvakeinot Asiakasta koskevat sosiaalihuollon asiakaslain mukaiset oikeudet, kuten asiakkaan mielipiteen, itsemääräämisoikeuden ja osallistumisen huomioiminen; asiakkaan hyvä kohtelu, palvelu ja hoito; palvelu- ja hoitosuunnitelmien laadinta; molemminpuolinen tietojen antovelvollisuus ja tietojen asianmukainen käsittely sekä asiakkaan oikeusturvakeinojen käyttö. Erimielisyystilanteissa asiakkaan tulee ensisijaisesti ottaa yhteys palveluntuottajaan asian selvittämiseksi. Asiakas voi antaa palveluntuottajalle ja kunnalle palautetta palvelun laadusta sekä muista palveluun liittyvistä seikoista. Palveluntuottajille palaute annetaan ensisijaisesti sähköisen palvelusetelijärjestelmän välityksellä, mutta myös esim. puhelimitse ja sähköpostitse. Sähköisen järjestelmän välityksellä annettuun tai muuhun palautteeseen palveluntuottajan tulee vastata joko välittömästi tai 2 viikon kuluessa asian kiireellisyydestä riippuen. Vastaus palautteeseen on annettava kunnalle järjestelmän välityksellä sekä asiakkaalle hänen valitsemallaan tai toivomallaan tavalla. Asiakkaalla on oikeus tehdä muistutus saamastaan kohtelusta. Asiakas voi myös olla yhteydessä palveluun liittyvistä epäkohdista sosiaaliasiamieheen ja/tai tehdä kantelun valvontaviranomaisille, kuten aluehallintovirastolle (AVI) tai ylimmille laillisuusvalvontaviranomaisille. Asiakkaan ja palveluntuottajan välistä sopimussuhdetta koskevat sopimuksen sisällön mukaan määräytyvät kuluttaja- ja sopimusoikeuden säännökset ja oikeusperiaatteet. Asiakkaalla on oikeus käyttää kuluttajaoikeuden mukaisia oikeusturvakeinoja reklamaatiotilanteessa ja saattaa asiakkaan ja palveluntuottajan välinen erimielisyys (esimerkiksi palvelun viivästys, virhe tai palvelun aiheuttama vahinko) kuluttajariitalautakunnan käsiteltäväksi. 5. Palvelusetelin arvo ja myöntäminen Kunta päättää palvelusetelin arvosta ja sen muutoksista. Jos palveluntarve muuttuu, kunta arvioi uudelleen, onko palvelusetelin käyttö edelleen paras vaihtoehto asiakkaan palvelun toteuttamiseksi. Tällöin palvelusetelipäätös voidaan perua ja asiakkaan palvelut järjestää muulla tavoin. Asiakas maksaa itse ostamansa lisäpalvelut (esimerkiksi fysioterapia-, kampaamo- ja jalkahoitopalvelut) kokonaisuudessaan palveluntuottajalle heidän keskinäisen sopimuksensa mukaisesti. Kunta ei voi periä palvelusetelin käyttäjältä asiakasmaksua palvelusta, joka sisältyy palvelusetelillä myönnettyyn palveluun.\n10 Palvelusetelin arvoa on korotettava palvelusetelilain 7 :n 1 momentissa säädettyä korkeammaksi, jos asiakkaan tai hänen perheensä toimeentulo tai asiakkaan lakisääteinen elatusvelvollisuus muutoin vaarantuu, taikka se on tarpeen muut huollolliset näkökohdat huomioon ottaen. Palvelusetelin arvon korottamista koskevasta asiasta on annettava päätös asiakkaalle ja siitä tehdään tarvittavat merkinnät sähköiseen järjestelmään. Kunnan puolesta palvelusetelin myöntämisestä päättänyt henkilö ei voi olla hoidosta tai sosiaalipalvelusta vastaavana henkilönä tai hallinnollisessa luottamusasemassa palveluntuottajalla. Palvelusetelin myöntäneellä henkilöllä ei myöskään saa olla merkittävää omistusta, eikä hän saa käyttää merkittävää päätösvaltaa palveluntuottajassa tai palveluntuottajan kanssa samaan konserniin kuuluvassa yhteisössä (yli 10 prosenttia osakkeista, osuuksista tai äänivallasta). Omistusrajoitus ei koske palveluntuottajaa, jonka osakkeilla käydään kauppaa arvopaperipörssissä Sähköinen palveluseteli- ja ostopalvelut (PSOP)-järjestelmä Palveluntuottajan tulee ylläpitää tuottajaa, toimipaikkoja ja palvelujen saatavuutta koskevia tietoja ajantasaisesti järjestelmässä. Palveluntuottajan julkisiksi merkityt tiedot näkyvät asiakkaille palveluseteliportaalissa. Asiakkaat voivat niiden perusteella etsiä ja vertailla palveluntuottajia. Mikäli palveluntuottaja laiminlyö tietojen ajan tasalla pitämisen, palveluntuottaja voidaan poistaa näkymästä portaalissa, jolloin palveluntuottajalle ei voi varata uusia aikoja eikä palveluntuottaja voi ottaa vastaan uusia palveluseteliasiakkaita. Palveluntuottajalla tulee olla internet -yhteydellä varustettu tietokone tai muu päätelaite käytössään. Järjestelmä mahdollistaa palveluntuottajan omien järjestelmien integroimisen palvelusetelijärjestelmään. Kunta ei osallistu palveluntuottajan järjestelmien integroimisen kustannuksiin. Kaikki palveluntuottajalta vaadittavat toiminnot on tehtävissä myös suoraan järjestelmän tarjoaman käyttöliittymän kautta. PSOP-järjestelmän eri ominaisuudet otetaan käyttöön asteittain ja käyttöönottoaikataulusta informoidaan erikseen palveluntuottajia. Suunnitelman mukaan järjestelmä on kokonaisuudessaan käytössä vuoden 2015 loppuun mennessä. 7. Asiakastietojen käsittely, dokumentointi, arkistointi ja salassapito Henkilötietolain tarkoittaman asiakasrekisterin pitäjänä toimii hyvinvointilautakunta, joka vastaa henkilötietolain tarkoittamana rekisterinpitäjänä asiakastietojen lainmukaisuudesta. Kunta on palvelusetelillä järjestettävässä palvelussa muodostuvien asiakastietojen henkilötietolaissa tarkoitettu rekisterinpitäjä. Rekisterinpitäjällä on mm. oikeus määrätä henkilörekisterin käytöstä ja rekisterinpitäjä vastaa henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuudesta ja rekisteröidyn oikeuksien toteuttamisesta. Rekisterinpitäjä myös esim. päättää rekisterin tietojen luovuttamisesta ja huolehtii niiden arkistoinnista tai hävittämisestä. Palveluntuottaja ilmoittaa kunnalle rekisteriasioiden yhteyshenkilön. Kunta ja palveluntuottaja sitoutuvat antamaan toisilleen tarpeellisia tietoja sopimuksen tehtäväalueeseen liittyvästä toiminnastaan ja sen muutoksista. Palveluntuottaja huolehtii ja vastaa rekisterinpidosta kunnan lukuun. Syntyvät asiakirjat ovat kunnan asiakirjoja, vaikka palveluntuottaja ne laatii ja säilyttää. Asiakirjat on laadittava ja dokumentoitava henkilötieto- ja arkistolain mukaan tai niiden perusteella annettujen määräysten säätämällä tavalla. Syntyneisiin asiakaskirjoihin, niiden säilytykseen ja luovutukseen sovelletaan lakia viranomaisen toiminnan julkisuudesta, henkilötietolakeja ja mui-\n11 ta henkilötietojen käsittely koskevia säännöksiä sekä Oulun kaupungin hyvinvointipalvelujen antamia ohjeita. Asiakas voi esittää tarkastuspyynnön tai virheen oikaisupyynnön rekisterinpitäjälle eli kunnalle. Koska kyse on viranomaisasiakirjoista, tiedon luovutuksesta päättää aina kunta rekisterinpitäjänä. Asiakirjojen luovuttamista ja salassapitoa koskevia julkisuuslain säädöksiä sovelletaan asiakirjoihin silloinkin, kun ne ovat palvelun tuottajan hallussa. Asiakirjojen käsittelyä säätelee myös laki sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen sähköisestä käsittelystä (159/2007). Palveluntuottajalla tulee olla kirjalliset ohjeet asiakastietojen dokumentoinnista ja asiakirjojen laadinnasta, säilyttämisestä sekä salassapidosta. Sopimuksen päättyessä toimeksiantosuhteessa syntyneet asiakirjat, ATK (ei Oulun kaupungin Effica)- ja manuaalinen aineisto toimitetaan arkistomuodostussuunnitelman mukaisesti hyvinvointipalveluille Oulun kaupungin arkistoon, Kansankatu 55, Oulu. Asiakirjoja palautetaan arkistoon kahden vuoden välein. Palvelujen järjestämisen ja toteuttamisen kannalta olennaiset tiedot on tallennettava asiakas- tai potilasrekisteriin. Jos palvelu on palvelusuunnitelman mukaista, eikä muutoksia tapahdu, kirjaukset voidaan tehdä kerran viikossa. Palvelun tuottajan ja kunnan tulee myös varmistaa, että palvelujen järjestämisen ja toteuttamisen kannalta tarpeelliset tiedot siirtyvät osapuolelta toiselle palvelutapahtuman eri vaiheissa. Tämä mahdollistaa sen, että jokaisen potilaan ja asiakkaan asiakirjat muodostavat hänen hoitonsa tai huoltonsa kannalta välttämättömän jatkuvan kokonaisuuden, johon tulee hoitoa ja huoltoa koskevat ratkaisut perustaa. Palveluntuottaja sitoutuu noudattamaan laissa säädettyä salassapito- ja vaitiolovelvollisuutta sekä tietosuojasta ja tietoturvasta annettuja säännöksiä. Palveluntuottaja sitoutuu pitämään salassa ja käsittelemään huolellisesti saamansa salassa pidettävät asiakirjat. Tietojen on säilyttävänä virheettöminä ja eheinä. Palveluntuottaja on velvollinen huolehtimaan siitä, että kaikki asiakas- ja potilastietoja käsittelevät työntekijät (palvelusuhteen laadusta riippumatta) ja opiskelijat sitoutuvat kirjallisesti laissa edellytettyyn vaitiolovelvollisuutteen siten, etteivät he luovuta yksityisestä henkilöstä saamiaan tietoja ulkopuoliselle. Sitoumus on voimassa senkin jälkeen, kun he eivät ole tuottajan palveluksessa tai harjoittelupaikassa. Palveluntuottaja vastaa myös siitä, että asiakkaan tietoja pääsevät käsittelemään vain ne henkilöt, joiden työtehtävien kannalta se on välttämätöntä ja jotka ovat allekirjoittaneet salassapitositoumuksen. Palveluntuottajalla on oltava seuranta ja valvontatehtävää varten tietosuoja-vastaava. Palveluntuottaja on velvollinen ottamaan huomioon salassapitoa koskevat määräykset mahdollista alihankintasopimuksia tehdessään. Kunta sitoutuu pitämään salassa palveluntuottajan liike- ja ammattisalaisuudet. Oulun kaupungin Effica- tai muun asiakastietojärjestelmän mahdollisesta käytöstä sovitaan erikseen kunnan ja palveluntuottajan välillä Kunta 8. Palvelun laskutus kunnalta ja asiakkaalta Kunta maksaa palveluntuottajalle palvelusetelin arvon ja toteutuneen palvelun mukaisen summan laskua vastaan. Laskutusjakso on yksi kuukausi. Palveluntuottaja laskuttaa asiakkaalle annetun palvelusetelin mukaisen arvon kunnalta jälkikäteen.\n12 Maksuehto on 14 päivää netto laskun päiväyksestä. Palveluntuottaja laskuttaa tilaajaa viitteellisellä verkkolaskulla kerran kuukaudessa toteutuneiden vuorokausien mukaisesti jälkikäteen ja siten, että lasku on lähetettävä tilaajalle viimeistään palvelun tuottamista seuraavan kuukauden 10. päivään mennessä. Viivästyskorkona käytetään voimassa olevaa Suomen Pankin vahvistamaa viivästyskorkoa. Erillisiä kustannuksia kuten esimerkiksi laskutus- ja toimistokuluja tms. ei hyväksytä. Jos asiakkaan ja palveluntuottajan sopima hinta palvelusta on pienempi kuin palvelusetelin arvo, kunta on velvollinen suorittamaan palveluntuottajalle enintään asiakkaan ja palveluntuottajan sopiman hinnan. Sähköisen järjestelmän käyttöönoton jälkeen laskutuksen suhteen toimitaan kohdan 8.3 mukaan Asiakas Palveluntuottaja laskuttaa asiakkaalta mahdollisen omavastuuosuuden ja asiakkaan mahdollisesti ostamat lisäpalvelut palveluntuottajan ja asiakkaan keskinäisen sopimuksen mukaisesti. Jos asiakas ei pysty suoriutumaan palveluntuottajalle maksettavista mahdollisista omavastuuosuuksistaan, palveluntuottajan tulee ilmoittaa tilanteesta Oulun kaupungin asiakasmaksuyksikköön heti ongelmien tultua ilmi. Laskuihin ei lisätä laskutus- yms. lisiä Laskutus PSOP-järjestelmän kautta (otetaan käyttöön vaiheittain v aikana) Asiakas toimittaa kunnalta saamansa palvelusetelipäätöksen ja päätöksen palvelusetelin arvosta palveluntuottajalle tai ilmoittaa palveluntuottajalle palvelusetelin tunnisteen, jonka avulla palveluntuottaja löytää asiakkaan palvelusetelipäätöksen sähköisestä järjestelmästä. Palveluntuottaja tekee asiakkaan tai hänen laillisen edustajansa kanssa sopimuksen palvelun sisällöstä, jossa on eritelty palveluseteliin kuuluva palvelu, palveluntuottajan ja asiakkaan vastuut ja velvollisuudet. Palvelusetelin perusteella palveluntuottaja saa maksun kunnalta setelin arvoon asti. Mahdolliset muut korvaukset maksaa asiakas. Palveluntuottajan tulee kirjata toteutuneet palvelutapahtumat sähköiseen järjestelmään. Palveluntuottajalle maksettava korvaus muodostuu toteutuneiden palvelutapahtumien mukaisesti, joista sähköinen järjestelmä muodostaa kuukausittain palveluntuottajakohtaisen tilitysaineiston. Laskun maksamisen edellytyksenä on, että palvelu tai sen osa on hyväksytysti suoritettu ja toteutuneet palvelutapahtumat on tallennettu sähköiseen järjestelmään.\n13 13 9. Vastuut ja vakuutukset Palveluntuottajalla tulee olla voimassa oleva potilasvakuutus. Kunta ei vastaa palveluntuottajan asiakkaalle tai hänen omaisuudelleen tai ulkopuolisille henkilöille tai heidän omaisuudelleen aiheuttamista vahingoista. Kunta ei vastaa myöskään asiakkaan palveluntuottajalle tai ulkopuoliselle henkilölle tai heidän omaisuudelleen aiheuttamista vahingoista. Palveluntuottajalla tulee olla riittävät vastuu- ja tapaturmavakuutukset kyseessä olevien vahinkojen varalta. Kunta ei vastaa palveluntuottajan ja asiakkaan keskenään sopimista muista kuin tässä sääntökirjassa palvelusetelillä maksettaviksi määritellyistä palveluista miltään osin. 10.Verotus Palveluseteli on saajalleen veroton etuus. Verottomuus edellyttää, että palveluseteli myönnetään selkeästi määriteltyihin palveluihin on henkilökohtainen eikä siirrettävissä toiselle henkilölle ei ole suoraan asiakkaalle maksettavaa rahaa, jonka käytön hän itse määrittelee. Palveluseteliä käytettäessä asiakkaan omavastuu ei oikeuta kotitalousvähennykseen tuloverotuksessa. Arvonlisäverolain 34 :n mukaan veroa ei suoriteta terveyden- ja sairaanhoitopalvelun myynnistä. Terveyden ja sairaanhoitopalvelulla tarkoitetaan ihmisen terveydentilan sekä toiminta- ja työkyvyn määrittämiseksi taikka terveyden sekä toiminta- ja työkyvyn palauttamiseksi tai ylläpitämiseksi tehtäviä toimenpiteitä, jos kysymyksessä on: valtion tai kunnan ylläpitämässä terveydenhuollon toimintayksikössä annettava hoito taikka yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa tarkoitettu hoito; tai sellaisen terveydenhuollon ammattihenkilön antama hoito, joka harjoittaa toimintaansa lakiin perustuvan oikeuden nojalla tai joka on lain nojalla rekisteröity. Arvonlisäverolain 37 :n mukaan veroa ei suoriteta sosiaalihuoltona tapahtuvasta palvelujen ja tavaroiden myynnistä. Sosiaalihuollolla tarkoitetaan valtion tai kunnan harjoittamaa sekä sosiaaliviranomaisten valvomaa muun sosiaalihuollon palvelujen tuottajan harjoittamaa toimintaa, jonka tarkoituksena on huolehtia lasten ja nuorten huollosta, lasten päivähoidosta, vanhustenhuollosta, kehitysvammaisten huollosta, muista vammaisten palveluista ja tukitoimista, päihdehuollosta sekä muusta tällaisesta toiminnasta. Palvelukohtainen osio kotihoito Kotihoito sisältää sosiaalihuoltolain 20 :n ja 21 :n ja sosiaalihuoltoasetuksen 9 :n 1 kohdan tarkoittaman kotipalvelun ja terveydenhuoltolain 25 :n tarkoittaman kotisairaanhoidon, jota annetaan täysi-ikäisille henkilöille ja perheille. Kotihoidon tavoitteena on tukea asiakkaiden kokonaisvaltaista hyvinvointia ja mahdollisimman itsenäistä selviytymistä kotona sekä ylläpitää ja parantaa heidän fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista toimintakykyään.\n14 Asiakkaat ovat pääsääntöisesti vanhuksia ja vammaisia, pitkäaikaissairaita sekä mielenterveys- ja päihdekuntoutujia, joiden toimintakyky on joko tilapäisesti tai pysyvästi alentunut siinä määrin, että he tarvitsevat kotona asumiseensa ulkopuolista apua. Asiakkaille, jotka saavat vammaispalvelulain mukaista palveluasumista omaan kotiin, ja vähintään 20% sotainvalideille ei järjestetä kotihoitoa palvelusetelillä, koska näillä asiakasryhmillä palvelut ovat maksuttomia Palvelun sisältö ja palvelun vähimmäisvaatimukset Palveluntuottajan palvelun tulee olla sisällöltään ja laadultaan vähintään tämän sääntökirjan mukainen Henkilöstö ja osaaminen Toimintayksikön palveluiden vastuuhenkilöllä on aluehallintoviranomaisen edellyttämä koulutus ja kokemus. Kuitenkin vastuuhenkilöllä on vähintään sosiaali- ja/tai terveysalan korkeakoulututkinto tai vastaava tutkinto ja vähintään vuoden työkokemus esimiestehtävistä, mikäli yksikössä on kolme työntekijää tai enemmän. Kotihoidon henkilökunnalta edellytetään terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain ( /559) mukaista oikeutta harjoittaa terveydenhoitajan tai sairaanhoitajan ammattia tai terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun asetuksen (608/2005) mukaista oikeutta käyttää lähihoitajan, perushoitajan tai apuhoitajan nimikettä tai sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista annetun lain ( /272) mukaista lähihoitajan tutkintoa tai mainitun lain 11 :n mukaista ammattitutkintoa tai mainitun lain siirtymäsäännösten mukaista vastaavaa pätevyyttä. Sijaisilla tulee olla riittävä sosiaali- ja/tai terveysalan koulutus. Palvelu- ja hoitosuunnitelmassa määriteltäviä sairaanhoidollisia toimenpiteitä suorittavalta henkilöstöltä edellytetään terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain (339/1993 muutoksineen) mukaista oikeutta harjoittaa terveydenhoitajan tai sairaanhoitajan ammattia. Osa kotisairaanhoidon tehtävistä ei välttämättä vaadi sairaanhoitajan/terveydenhoitajan pätevyyttä, vaan tehtävät voi tietyillä edellytyksillä hoitaa lähihoitajan tai vastaavan koulutuksen saanut henkilö, jolla on asiaankuuluva perehdytys ja osaaminen ko. tehtävien hoitamiseen. Lääkitystä antavalla hoitohenkilöstöllä on myös oltava ajantasaiset tiedot ja koulutus. Palveluntuottajan on huolehdittava, että lähihoitajan ja sairaanhoitajan työnkuvat on tarkkaan määritelty. Toiminnan tulee perustua Ikäihmisten palvelujen laatusuosituksiin (STM 2013:11). Henkilökunnan osaamisen tulee olla asiakkaiden hoidontarpeen edellyttämällä tasolla. Kotisairaanhoidon lääkäripalvelut järjestää Oulun kaupunki. Palvelusetelituottaja on yhteydessä asiakkaan terveysasemalle ja sopii yhteistyöstä lääkäripalvelujen järjestämisestä. Palveluntuottaja huolehtii henkilöstönsä perehdyttämisestä, ammattitaidon säilymisestä ja kehittämisestä ja riittävästä täydennyskoulutuksesta.\n15 15 Henkilöstöllä on riittävä suullinen ja kirjallinen suomen kielen taito Henkilöstöllä on riittävästi tietoa kohderyhmän sairauksista, niiden vaikutuksista toimintakykyyn ja toimintakykyä ylläpitävistä työtavoista. Palvelutuottajalla on STM:n lääkehoito-oppaan (Turvallinen lääkehoito valtakunnallinen opas lääkehoidon toteuttamisesta sosiaali- ja terveydenhuollossa, STM oppaita 2005:32) mukainen lääkehoitosuunnitelma ja lääkehoitoa toteuttavalla henkilöstöllä on oppaan mukaiset (taulukko 10) valmiudet ja luvat lääkehoidon toteuttamiseen. Palveluntuottaja pystyy aloittamaan uuden asiakkaan palvelun kahden päivän sisällä palvelun tilaamisesta. Työpyynnöt kotihoidon palveluista on otettava vastaan arkipäivisin klo välisenä aikana. Kotiutuville ns. vanhoille asiakkaille (=palvelu- ja hoitosuunnitelma olemassa) palvelut on aloitettava välittömästi etukäteen ilmoitettuna kotiutumisajankohtana. Palkatessaan terveydenhuollon ammattihenkilöstöä, palveluntuottaja sitoutuu tarkistamaan henkilön tiedot Valviran ylläpitämästä terveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteristä. Palveluntuottaja noudattaa kaikkien työntekijöiden työsuhteissa Suomessa voimassa olevaa alan valtakunnallista työehtosopimusta sekä alan työturvallisuutta koskevia säännöksiä Laadunhallinta Palveluntuottajan toiminta-ajatus, arvot ja toimintaperiaatteet on määritelty. Johdon ja henkilökunnan vastuut ja valtuudet on kirjallisesti määritelty. Asiakaspalautetta kerätään ja se dokumentoidaan. Palautetta hyödynnetään toiminnan kehittämisessä. Palveluntuottaja soveltaa yleisesti hyväksyttyjä hoito-suosituksia, kuten Käypä hoito suosituksia, Sairaanhoitajan käsikirjan ja THL:n suosituksia sekä Ikäihmisten palvelujen laatusuosituksia. Palveluntuottaja on laatinut kirjalliset toimintaohjeet äkillisiä sairaskohtauksia ja tapaturmia varten. Palveluntuottajan on laadittava lain yksityisistä sosiaalipalveluista (922/2011) mukainen omavalvontasuunnitelma. Uuden palvelun tuottajan on laadittava omavalvontasuunnitelma kuuden kuukauden kuluessa toiminnan aloittamisesta.\n16 16 Palveluntuottaja on kuvannut käsittelyprosessin, miten riskit ja kriittiset työvaiheet ja vaaratilanteet tunnistetaan ennakoivasti ja kuinka niistä tiedotetaan toimintayksikössä Palvelun sisällön vaatimukset Palvelusetelin avulla järjestetyn kotihoidon aloittaminen edellyttää, että Oulun kaupungin palveluohjausyksikön sosiaalityöntekijä/ palveluohjaaja on tehnyt palvelutarpeen arvioinnin ja laatinut palvelu- ja hoitosuunnitelman (tavoitteet, keinot, toteutus ja arviointi), josta ilmenee palvelun sisältö, tarvittavien käyntikertojen määrä ja vuorokauden/ viikon aika sekä palveluun kuluva keskimääräinen aika sekä tehnyt palvelupäätöksen. Palvelupäätökseen sekä palvelu- ja hoitosuunnitelmaan on kirjattu onko kyseessä kotipalvelukäynti vai kotisairaanhoitokäynti. Jos kyseessä on kotisairaanhoitokäynti, käynnin yhteydessä tehdään myös tarvittavat kotipalvelutehtävät. Asiakkaan palvelu- ja hoitosuunnitelmassa voi olla sekä Oulun kaupungin palvelua että palvelusetelillä järjestettävää palvelua. Asiakkaalle annettavien palvelujen tulee olla suunnitelmallisia ja tavoitteellisia. Asiakkaan olemassa olevia voimavaroja on tuettava ja palvelun on oltava yksilöllisiin tarpeisiin perustuvaa. Tuottaja sitoutuu tuottamaan laadullisesti hyvää sosiaalihuoltoa sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (812/2000) mukaisesti. Asiakkaan palvelu ja hoito suoritetaan palvelu- ja hoitosuunnitelman mukaisesti. Asiakkaalle on nimetty omahoitaja heti asiakkaaksi tulon jälkeen ja asiakas sekä omainen/ läheinen ovat tietoisia kuka omahoitaja on. Omahoitaja on pääasiallisesti vastuussa asiakkaan hoidosta. Omahoitajan rooli ja tehtävät on määritelty. Asiakkaalle tehdään asiakkaan ja hänen läheistensä kanssa yksilöllinen päivittäistä hoitoa ja palvelua ohjaava palvelu- ja hoitosuunnitelma, joka sisältää myös elämänkaaritiedot ja jossa määritellään henkilökunnan antama kuntouttava ja toimintakykyä ylläpitävä hoiva sekä muut asiakkaan selviytymistä tukevat palvelut ja hoidon tavoitteet. Tuottajalta edellytetään RAI- arviointijärjestelmän käyttöönottoa erikseen sovittavan ajan kuluessa. Käyttöönoton ajankohtaan vaikuttaa mm. asiakasmäärä. Palvelu- ja hoitosuunnitelman ajantasaisuus tarkistetaan ja arvioidaan perustuen mm. RAI-arviointiin vähintään puolen vuoden välein ja aina asiakkaan hoidon tarpeen muuttuessa. Palvelu- ja hoitosuunnitelman ajantasaisuuden tarkistaa palveluohjausyksikkö. Asiakkaan palveluntarpeessa ja palvelujen käytössä sekä asiakkaan toimintakyvyssä tapahtuvista olennaisista muutoksista palveluntuottaja/omahoitaja ilmoittaa välittömästi Oulun kaupungin hyvinvointipalvelujen palveluohjausyksikköön, joka yhteistyössä tuottajan vastuuhoitajan kanssa tarkentaa tarvittaessa palvelu- ja hoitosuunnitelmaa. Palveluntuottaja ilmoittaa myös asiakkaan palvelutarpeen vähentymisestä palveluohjausyksikölle. Palvelu- ja hoitosuunnitelmaan tehdyistä suunnitelmista tulee aina keskustella myös\n17 17 asiakkaan/ omaisten kanssa. Palveluntuottaja ilmoittaa myös palvelun päättymisestä. Palveluntuottaja huolehtii asiakkaan asioidenhoitajan kanssa siitä, että asiakas saa hänelle kuuluvat julkiset etuudet (esim. Kelan hoitotuki, asumistuki). Asiakkaan raha-asioiden hoitoon liittyviä tehtäviä ei oteta vastaan kuin poikkeustilanteissa, kun asiaa ei muulla tavalla voida järjestää. Tilanteissa, joissa asiakas tarvitsee apua ja ohjausta raha-asioissa sitä tulee kuitenkin hänelle antaa. Omaisuuden ja talletusten hoitamiseen henkilökunnan ei tule osallistua, jollei asiakas/omainen pysty huolehtimaan taloudellisista asioista, hänelle tulee hankkia edunvalvoja. Raha-asioiden hoidossa noudatetaan Oulun kaupungin ohjetta. Kotihoidon palvelu toteutetaan kuntouttavan työtavan mukaisesti siten, että asiakas käyttää ensisijaisesti omia voimavarojaan auttamistilanteissa ja kotitöiden suorittamisessa ja siten säilyttää toimintakykynsä mahdollisimman hyvänä. Palveluntuottaja sitoutuu yhteistyöhön omaisten kanssa. Hoito- ja palvelusuunnitelmassa lääkehoitoon kuuluvaan lääkkeiden jakoon annoksiin suunnitellaan palvelutunteja yksilöllisen arvion mukaan. Jos asiakkaan lääkkeiden jakelu suoritetaan apteekin annosjakeluna, apteekin annosjakelukustannuksen maksaa kunta. Lääkkeiden annosjakelumallista on erillinen Hyvinvointilautakunnan tekemä päätös. Palvelutuottaja sitoutuu varmistamaan asiakkaan turvalaitteiden toimintavalmiuden Ympäristöasiat Palvelun tuottajan tulee ottaa toiminnassaan huomioon mahdollisimman vähäinen ympäristökuormitus. Oulun kaupunki edellyttää palveluiden tuottamisessa käytettävien aineiden, koneiden, välineiden sekä menetelmien olevan ympäristöystävällisiä ja kestävän kehityksen mukaisia. Palvelun ja toiminnan on oltava sopusoinnussa Oulun kaupungin ympäristöohjelman (Kaupunginhallitus , 230) kanssa. Ympäristömerkillä varustettujen tai sen mukaisesti tuotettujen palvelujen oletetaan täyttävän edellytetyt ympäristöperusteet. Palveluntuottajalla on kirjallinen suunnitelma siitä, miten hän ottaa toiminnassaan huomioon kestävän kehityksen Kotihoidon palvelukuvaus Kotihoidon tavoitteena on tukea asiakkaiden kokonaisvaltaista hyvinvointia ja mahdollisimman itsenäistä selviytymistä kotona sekä ylläpitää ja parantaa heidän fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista toimintakykyään. Kotihoito sisältää sosiaalihuoltolain 20 :n ja 21 :n ja sosiaalihuoltoasetuksen 9 :n 1 kohdan tarkoittaman kotipalvelun ja terveydenhuoltolain 25 :n tarkoittaman kotisairaanhoidon.\n18 18 Asiakkaat ovat pääasiassa aikuisia henkilöitä, joiden toimintakyky on joko tilapäisesti tai pysyvästi alentunut siinä määrin, että he tarvitsevat kotona asumiseensa ulkopuolista apua. Annettava palvelu perustuu palvelu- ja hoitosuunnitelmaan. Kotisairaanhoidon lääkäripalvelut järjestää Oulun kaupunki. Tuottaja on yhteydessä asiakkaan terveysasemalle ja sopii yhteistyöstä lääkäripalvelujen järjestämisestä. Asiakkaiden ohjautuminen yrittäjille: Palvelusetelin avulla järjestetyn kotihoidon aloittaminen edellyttää, että Oulun kaupungin palveluohjausyksikkö on tehnyt palvelutarpeen arvioinnin ja laatinut palvelu- ja hoitosuunnitelman, josta ilmenee asiakkaan saaman palvelun (kotipalvelu, kotisairaanhoito) sisältö, tarvittavien käyntikertojen määrä ja vuorokauden/ viikon aika sekä palveluun kuluva keskimääräinen aika sekä palvelupäätöksen. Jos kyseessä on kotisairaanhoitokäynti, käynnin yhteydessä tehdään myös tarvittavat kotipalvelutehtävät. Kotipalvelu Kotipalveluilla tarkoitetaan asumiseen, henkilökohtaiseen hoivaan ja huolenpitoon sekä muuhun tavanomaiseen ja totunnaiseen elämään kuuluvien tehtävien ja toimintojen suorittamista tai niissä avustamista. Kotipalveluja annetaan alentuneen toimintakyvyn, perhetilanteen, rasittuneisuuden, sairauden, synnytyksen, vamman tai muun vastaavanlaisen syyn perusteella niille, jotka tarvitsevat apua suoriutuakseen edellä tarkoitetuista tehtävistä ja toiminnoista. (SHL 1982/710, 20 ja 21.) Kotipalvelun asiakkaat ovat pääasiassa täysi-ikäisiä, joiden toimintakyky on joko tilapäisesti tai pysyvästi alentunut siinä määrin, että he tarvitsevat kotona asumiseensa ulkopuolista apua (ml. laitoksista kotiutumistilanteet). Tavoitteena on asiakkaan omien voimavarojen ja toimintakyvyn ylläpitäminen sekä tarpeiden huomioiminen. Palvelutarpeen kokonaisarviointiin perustuva hoito- ja palvelusuunnitelma tehdään palvelua aloitettaessa asiakkaan ja omaisen kanssa ja samalla kerrotaan asiakasmaksun määräytymisestä. Hoito- ja palvelusuunnitelmaa tarkistetaan palvelutarpeen muuttuessa ja vähintään puolen vuoden välein. Asiakkaan palveluiden myöntämisestä ja niiden sisällöstä päättää toimivaltainen viranomainen. Asiakkaan voinnissa tapahtuneet muutokset kirjataan asiakasasiakirjoihin. Alla on kuvattu kotipalvelun sisältöä, mutta asiakkaalle tuotettava palvelu määräytyy hänen yksilöllisten tarpeidensa mukaisesti. Puhtaus ja pukeutuminen: Henkilökohtainen hygienia: hiusten kampaaminen, hampaiden pesu, parranajo, ehostaminen, kasvojen pesu, käsien pesu ja kuivaus, alapesu, kuulolaitteen paikalleen asettaminen (ja huolto), silmäproteesin puhdistus ja laitto, ihon rasvaus ja seuranta Kylpeminen: kokovartalon pesu, kynsien leikkaaminen, sisältää asiakaan siirtymisen suihkuun ja sieltä pois Pukeutuminen: pukeutuminen ja vaatteiden kiinnittäminen sekä riisuminen, kaikki arkivaatteet (sisä- ja ulkovaatteet), proteesin kiinnitys ja irrotus mukaan lukien, tukisukkien laitto Wc:ssä käyttö: wc:n, alusastian, virtsapullon, urinaalin, portatiivin käyttö, katetrin tai avanteen hoitaminen ja pussin tyhhjentäminen, vaippojen vaihto. Pyyhkiminen ja vaatteiden kohennus.\n19 19 Ravinto: aamu-, ilta- ja/tai välipalojen valmistaminen sekä lounaan ja päivällisen lämmittäminen, tarvittaessa asiakkaan avustaminen syömisessä ja juomisessa. asiakkaan peruselintarvikkeista huolehtiminen sekä avustaminen kauppatilauksen tekemisessä. asiakkaan nesteytyksen tarkkailu (mm. virtsaneritys ja kuivumisoireet), ravintoon ja ruokavalioihin liittyvä ohjaaminen. tarvittaessa lääkkeiden antaminen asiakkaalle valvotusti. ateriapisteeseen ohjaaminen (palvelutalo). Kodin hoito: siistimisestä huolehtiminen, tavaroiden laittaminen paikoilleen, suurempien roskien lattialta ja pinnoilta poistaminen, ja roskien ulos vienti. ruokapöydän, tiskipöydän ja keittotason puhdistaminen astioidenpesu jääkaapin ja pakastimen siisteydestä huolehtiminen portatiivin /WC- tuolin/alusastian tyhjennys ja pesu sekä WC:n yleissiisteydestä huolehtiminen käyntien yhteydessä vuoteen siistiminen sekä vuodevaatteiden tuulettaminen ja vaihtaminen. pyykkipalvelu hoidetaan pääsääntöisesti tukipalveluna, tarvittaessa osana säännöllistä kotihoitoa. Turvallisuus ja esteettömyys: turvapuhelimen, ovivahdin, hellavahdin, kaatumisvahdin, turvarannekkeen, asianmukaisten apuvälineiden ja palohälyttimen toiminnan tarkistaminen säännöllisesti niiden apuvälineiden osalta, joita asiakkaalla on käytössä ohjaus, neuvonta ja avustaminen apuvälineiden hankinnassa ja niiden käytössä sekä kodin muutostöihin liittyvissä asioissa. esteettömän kulun varmistaminen ja turvallisuuden tarkistaminen kotitapaturmien ehkäiseminen ja tapaturmavaaran minimointi Sosiaalinen kanssakäyminen ja fyysisen aktiivisuuden tukeminen: asiakkaan tukeminen ja kannustaminen arjen toiminnoissa, kokonaistilanteen arviointi sosiaalisten ja psyykkisten ongelmien huomioiminen, seuraaminen ja asiakkaan tukeminen, keskustelun aktivointi sekä yhteydenpitoon kannustaminen kuntoutumista edistävä hoitotyö ja asiakkaan toimintakyvyn ylläpitäminen, (esim. omatoimisuuden tukeminen, mielekkääseen tekemiseen kannustaminen ja avustaminen henkilökohtaisissa harjoitteissa). Asiointi ja saattaja-apu kauppapalveluihin ohjaaminen ja tilausten teossa avustaminen lääkkeiden hankinta apteekista, mikäli asiakas tai omainen ei pysty tätä tekemään Kokonaisterveydentilanteen seuranta ja tähän liittyvät tarvittavat hoitotoimenpiteet yhteistyössä kotisairaanhoidon ja omalääkärin kanssa sairaan- ja terveydenhoitoon liittyvät tehtävät o Yleisvointi, sairauden oireet o Painon ja turvotusten seuranta o Ihonhoito ja ihon kunnon seuranta lääkehoidon toteutus ja seuranta o Asiakkaan hoito- ja palvelusuunnitelman mukainen lääkehoidon toteutus ja seuranta yhteistyössä omalääkärin ja/tai kotisairaanhoidon ja/tai omaisen kanssa\n20 20 o Lääkkeiden antaminen ja ottamisesta vastaaminen lääkedosetista tai apteekin tekemästä annosjakelupussista. o Lääkityksen vaikutuksen seuranta ja asiakkaan voinnin muutoksesta tiedottaminen tarvittaville tahoille. o Henkilökunta vastaa ja huolehtii kaikissa tapauksissa, että asiakkaan lääkkeet säilytetään asianmukaisesti ja turvallisesti o Kotipalvelussa työskentelevä henkilökunta osallistuu lääkehoitoon lääkehoitosuunnitelman mukaisesti. terveysneuvonta ja ohjaus toimintakyvyn arviointi ja seuranta Oulun kaupungin kotihoidon käyttämillä arviointimenetelmillä apuvälineiden tarpeen arviointi, ohjaus ja hankkimisessa avustaminen yhteistyössä fysio- ja toimintaterapian ja kotihoidon kanssa Muut asiakaskäyntien yhteydessä huolehdittavat asiat: ajanvaraukset jalkahoitoon, parturiin, hierojalle ym. erilaisissa yhteiskunnallisissa asioissa neuvominen ja tukeminen: eläkkeensaajan hoitotuki, asumistuki, kuljetuspalvelut ym. postin avaaminen sovitusti. yhteistyö omaisten, tukipalveluiden tuottajien ja muiden hoitoon osallistuvien tahojen kanssa (mm. henkilökohtaiset avustajat, edunvalvojat). Mikäli asiakas tarvitsee myös sairaanhoitopalveluita samalla käynnillä, se toteutetaan kotisairaanhoidon sisällönkuvaus ohjeistuksen mukaisesti. Kotisairaanhoito Kotisairaanhoito on kotona terveydenhuollon ammattilaisten antamaa sairaanhoitoa, joka on tarkoitettu ihmisille, jotka sairautensa, vammansa tai toimintakykynsä heikkenemisen vuoksi eivät voi käyttää muita avoterveydenhuollon sairaanhoitopalveluita. Kotisairaanhoidon asiakkaaksi ottamisesta päättää lääkäri. Hoito- ja palvelusuunnitelma tehdään palveluiden käynnistämisvaiheessa ja tarkistetaan asiakkaan tarvitseman hoidon ja palvelun muuttuessa ja vähintään puolen vuoden välein. Kotisairaanhoitoon kuuluu sairaanhoidon suunnittelu, toteutus, ohjaus ja neuvonta. Asiakkaan psyykkistä, fyysistä ja sosiaalista tilannetta arvioidaan ja seurataan jokaisella käynnillä. Alla on kuvattu kotisairaanhoidon sisältöä, mutta asiakkaan saama palvelu määräytyy hänen yksilöllisten tarpeidensa mukaisesti. Lääkehoito: Asiakkaan hoito- ja palvelusuunnitelman mukainen lääkehoidon toteutus ja seuranta yhteistyössä lääkärin kanssa Lääkityksen vaikutuksen seuranta ja tähän liittyvät tarvittavat toimenpiteet Reseptien uusinta, tarvittaessa apteekin annospussijakelun järjestäminen Henkilökunta vastaa ja huolehtii, että asiakkaan lääkkeet säilytetään asianmukaisesti ja turvallisesti Lääkkeiden riittävyydestä huolehtiminen Kelan lääkekorvattavuuksista huolehtiminen (B-lausunnot ajan tasalla) Kotihoidon tuottajalla tulee olla Sosiaali- ja terveysministeriön Turvallinen Lääkehoito-oppaan mukainen lääkehoitosuunnitelma, josta ilmenee mm. miten lääkehoidon osaamisen ylläpito on turvattu.\nOulun kaupunki Lapsiperheiden kotipalvelun palvelusetelin sääntökirja\n1 Oulun kaupunki Lapsiperheiden kotipalvelun palvelusetelin sääntökirja Hyvinvointilautakunta 21.5.2015 2 SISÄLLYSLUETTELO Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa...3 1. Sääntökirja...\nOMAISHOIDON VAPAAN ja HARKINNANVARAISEN VAPAAN PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA\nOMAISHOIDON VAPAAN ja HARKINNANVARAISEN VAPAAN PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA Sisällysluettelo Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa... 3 1. Sääntökirja... 3 1.1. Sääntökirja ja sen\nSäännöllisen kotihoidon palvelusetelin sääntökirja. 1.1.2016 lukien\nSäännöllisen kotihoidon palvelusetelin sääntökirja 1.1.2016 lukien Ikäihmisten lautakunta 25.11.2015 1 Sisällys 1. Palveluseteli... 3 2. Sääntökirja... 3 2.1. Sääntökirjan muuttaminen... 3 2.2. Sääntökirjan\nPalveluseteliohje. Yleinen osio\nPalveluseteliohje Yleinen osio päiv. 3.3.2016 1 Sisällys YLEINEN OSA OHJE PALVELUSETELIPALVELUJEN TUOTTAMISESTA... 2 1. Palveluseteliohje ja sen soveltamisala... 2 2. Määritelmät... 2 3. Asiakas... 3 3.1\nASIAKKAAN ASEMA JA OIKEUSTURVAKEINOT\n2 Sisällysluettelo 1 SOVELTAMISALA... 4 2 MÄÄRITELMÄT... 4 3 ASIAKKAAN ASEMA JA OIKEUSTURVAKEINOT... 5 3.1 Asiakkaan asema... 5 3.2 Asiakkaan oikeusturvakeinot... 7 4 PALVELUNTUOTTAJA... 8 4.1 Palveluntuottajaa\n2 Sisällysluettelo 1 SOVELTAMISALA... 4 2 MÄÄRITELMÄT... 4 3 ASIAKKAAN ASEMA JA OIKEUSTURVAKEINOT... 5 3.1 Asiakkaan asema... 5 3.2 Asiakkaan oikeusturvakeinot... 6 4 PALVELUNTUOTTAJA... 7 4.1 Palveluntuottajaa\nTilapäisen kotihoidon sääntökirja\nTilapäisen kotihoidon sääntökirja Sisällys Tilapäinen kotihoito... 3 Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa... 3 1. Soveltamisala... 3 2. Määritelmät... 3 3. Asiakkaan asema... 4\nSÄÄNNÖLLISEN KOTIHOIDON PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA\nSÄÄNNÖLLISEN KOTIHOIDON PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA Sisällys 1 Soveltamisala... 3 2 Määritelmät... 3 3 Kotihoidon arvot ja toiminnan keskeiset periaatteet... 5 4 Säännöllisen kotihoidon saamisen kriteerit...\nPalvelusetelin sääntökirja. Ikäihmisten tehostettu palveluasuminen\nPalvelusetelin sääntökirja Ikäihmisten tehostettu palveluasuminen 22.4.2016 2 Sisällys Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa 1 Sääntökirjan tarkoitus ja voimassaolo... 3 2 Määritelmät...\nVammaispalvelut HENKILÖKOHTAISEN AVUN PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA 16.4.2015 28.5.2015\n1 Vammaispalvelut HENKILÖKOHTAISEN AVUN PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA 16.4.2015 28.5.2015 2 SISÄLLYSLUETTELO 1. Soveltamisala... 3 2. Määritelmät... 3 3. Asiakkaan asema, oikeusturvakeinot ja velvollisuudet...\nTuusulan kunta Sosiaali- ja terveystoimiala. SÄÄNTÖKIRJA PALVELUSETELIPAL- VELUJEN TUOTTAMISESTA Yleinen osa\nTuusulan kunta Sosiaali- ja terveystoimiala SÄÄNTÖKIRJA PALVELUSETELIPAL- VELUJEN TUOTTAMISESTA Yleinen osa Sosiaali- ja terveyslautakunta 10.6.2015 44, voimaan 11.6.2015 1 Sisältö 1. Määritelmät... 3\nOulu. Henkilökohtaisen avun palvelusetelin\n1 Oulu Henkilökohtaisen avun palvelusetelin sääntökirja 2 Luonnos 1 SISÄLLYSLUETTELO Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa...3 1. Sääntökirja... 3 1.1.Sääntökirja ja sen soveltamisala...\nLYHYTAIKAISEN KOTIPALVELUN PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA\nLYHYTAIKAISEN KOTIPALVELUN PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA 2 Sisällysluettelo Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa 1 MÄÄRITELMÄT...3 2 PALVELUSETELIASIAKAS...4 3 PALVELUN TUOTTAJAN\nOMAISHOIDON VAPAAN PALVELUSETELIN SÄÄN- TÖKIRJA päivä- /tuntitoiminta\n1 Oulu OMAISHOIDON VAPAAN PALVELUSETELIN SÄÄN- TÖKIRJA päivä- /tuntitoiminta 7.10.2015 2 SISÄLLYSLUETTELO Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa... 3 1. Sääntökirja... 3 1.1. Sääntökirja\nPalvelusetelin sääntökirja 2016 KOTIHOITO\n2016 KOTIHOITO KOKKOLAN SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUT JA PERUSPALVELULIIKELAITOS JYTA Sisällys 1 PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA... 4 2 Määritelmät... 4 3 Palveluseteli... 4 4 Tilaaja... 5 5 Palveluntuottajat...\nOMAISHOIDON VAPAAN PALVELUSETELIN SÄÄN- TÖKIRJA - KOTIIN ANNET- TAVA PALVELU\n1 Oulu OMAISHOIDON VAPAAN PALVELUSETELIN SÄÄN- TÖKIRJA - KOTIIN ANNET- TAVA PALVELU 7.10.2015 2 SISÄLLYSLUETTELO Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa... 3 1. Sääntökirja... 3 1.1.\nPIELAVEDEN KUNNAN KOTIHOIDON PALVELUSETELI SÄÄNTÖKIRJA\nPIELAVEDEN KUNNAN KOTIHOIDON PALVELUSETELI SÄÄNTÖKIRJA SISÄLLYSLUETTELO Soveltamisala... 1 1. Määritelmät... 1 3. Asiakkaan asema ja oikeusturvakeinot... 2 3.1. Asiakkaan asema... 2 3.2. Asiakkaan oikeusturvakeinot...\nSoTe kuntayhtymän sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta. Yleinen osa\nSoTe kuntayhtymän sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta Yleinen osa SISÄLLYSLUETTELO 1 SÄÄNTÖKIRJA...2 2 MÄÄRITELMÄT...2 3 SOTEN VELVOITTEET...3 3.1 VELVOITTEET PALVELUNTUOTTAJAA KOHTAAN...3\nOULU KUUKAUSISIIVOUKSEN PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA\nOULU KUUKAUSISIIVOUKSEN PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA 13.11.2014 1 Sisällys Sääntökirja palvelusetelipalvelujen tuottamisesta yleinen osa... 2 1. Sääntökirja... 2 1.1. Sääntökirja ja sen soveltamisala...\n(1 / 9) HAKEMUS KOTIHOIDON PALVELUSETELITUOTTAJAKSI Tällä hakemuksella haetaan - kotihoidon (sosiaalihuoltolain mukainen kotipalvelu ja terveydenhuoltolain mukainen kotisairaanhoito) palvelusetelituottajaksi\nPalvelusetelisääntökirja Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Yleinen osio Yhtymähallitus 22.11.2016 Voimassa 1.1.2017 alkaen 1 SISÄLLYS YLEINEN OSIO 1. Sääntökirja ja sen soveltamisala...\nTORNION KAUPUNKI SÄÄNTÖKIRJA PALVELUSETELI-PALVE LUJEN TUOTTAMISESTA\nTORNION KAUPUNKI SÄÄNTÖKIRJA PALVELUSETELI-PALVE LUJEN TUOTTAMISESTA 0 Sisällys I YLEINEN OSA 1. SÄÄNTÖKIRJA 4 1.1. Sääntökirja ja sen soveltamisala 4 1.2. Sääntökirjan muuttaminen 4 1.3. Sääntökirjan\nHELSINGIN KAUPUNKI 1 (6) SOSIAALI- JA TERVEYSVIRASTO Perhe- ja sosiaalipalvelut Lapsiperheiden hyvinvointi ja terveys\nHELSINGIN KAUPUNKI 1 (6) LAPSIPERHEIDEN TILAPÄISEN KOTIPALVELUN PALVELUSETELITUOTTAJAKSI HYVÄKSYMISEN KRITEERIT A) Lakisääteiset hyväksymiskriteerit A.1. Palveluntuottajaa tai sen johtoon kuuluvaa henkilöä\nKOTIHOIDON PALVELUSETELIN SÄÄNTÖKIRJA SISÄLLYSLUETTELO 1. Soveltamisala... 4 2. Määritelmät... 4 3. Asiakkaan asema ja oikeusturvakeinot... 5 3.1. Asiakkaan asema... 5 3.2. Asiakkaan oikeusturvakeinot...\nLapsiperheiden tilapäisen kotipalvelun palvelusetelin sääntökirja. 1.1.2015 lukien\nLapsiperheiden tilapäisen kotipalvelun palvelusetelin sääntökirja 1.1.2015 lukien Lasten ja nuorten lautakunta 22.10.2014 2 Sisällysluettelo 1. Palvelusetelin sääntökirjan tarkoitus... 3 2. Määritelmät...\nSÄÄNTÖKIRJA PALVELUSETELI- PALVELUJEN TUOTTAMISESTA alkaen\nTORNION KAUPUNKI SÄÄNTÖKIRJA PALVELUSETELI- PALVELUJEN TUOTTAMISESTA 1.2.2017 alkaen Tornion sosiaali- ja terveyslautakunta 24.1.2017 31 0 1 Sisällys I YLEINEN OSA 1. SÄÄNTÖKIRJA... 5 1.1. SÄÄNTÖKIRJA


Lynx X-trim 600 ACE 4T Siisti 600 cm³ 2014 - Oulu - Moottorikelkka - Nettimoto\nSiisti ja pieni ruokainen Lynx. Hienossa kunnossa ja huollettu. Tule tutustumaan ja ihastu Kysy tarjous Rahoitus jopa ilman käsirahaa\n600 ACE 4T Siisti\nMoottori 600 cm3, 4-tahti Mittarilukema 6 995 km\nLynx X-trim 600 ACE 4T Siisti\nSiisti ja pieni ruokainen Lynx.\nHienossa kunnossa ja huollettu.\nTule tutustumaan ja ihastu\nNettimoto ID 2491764


HURAUSKADUN TALOT: Hotellin vieraat ja henkilökunta\nHotelli Maulanlinnan rakentaminen on aloitettu vuonna 2008.\nHotellissa on tällä hetkellä 25 vierasta ja 4 työntekijää.\nHotellin kattopuutarhaan on sijoitettu pöytiä ja tuoleja, penkkejä ja keinu vieraita viihdyttämään. Erin ja Eelis Bratz ovat tulleet tauolle, he kuuluvat Hotellin henkilökuntaan ja ovat hotellin siivoojia. Grillaajamestarina toimii Kari Warm. Karilla on HO-vaatteet.\nKattopuutarhaan tutustumaan on tullut myös Leena Laine, huoneen 411 asukas.\nHuone 511, hempeän romanttinen, vieraina Kai Hemmo ja Kei Roman. Kailla on HO-asu ja Kein harmaan kirjoneuleen toin Islannista. Kein housut ja molempien kengät ovat HO-tuotteita.\nHuone 512 asiallisen viileä, asukkaina Amalia ja Armas Kuul. Amalialla on Katri Vainion tekemä kaksiosainen neuleasu. Armaksella HO-kylpytakki.\nHuone 411, kiinalainen juttu. Jutta ja Juha Laine. Jutalla on Katri Vainion tekemä neulemekko yllään.\nHuone 412, vihertävä medaljonki, asukkaana Ville Vihervä. Villellä on farkkuasu.\nHuone 311, arvokas vihreä. Vieraina Heidi ja Otto Arvola. Heidillä on Katri Vainion tekemä mekko ja Hanna Merosen tekemä kettupuuhka. Otolla on Maija Rautiaisen tekemä neulejakku ja Tuula Jokisen tekemät housut. Molemmilla on HO-kengät jalassaan.\nHuone 312, kukkaniityn hohde on Jaana Hakolan nimikkohuone. Nyt huoneessa asuu Heli Hohde. Helillä on Katri Vainion tekemä neuleleninki.\nHuone 211, rauhoittava roosa. Vieraina Roosa ja Reino Rauhanen ja lapset Ruut (sängyssä) ja Roope. Roosalla on Anita Ruokosalon tekemä neulemekko.\nHuone 212, kukkaköynnös. Asukkainaan Kaisa ja Jaakko Kukkanen, lapset Ruusu (pinnasängyssä), Rea (seisoo vauvansängyn vieressä) ja Risto (seisoo ovella). Jaakko on paraikaa hotellin baarissa.\nRuokasalissa Ladyt Sirkka, Tarja ja Tuija pitävät naistenkerhon kokousta. Sirkalla lahjaksi saadut liivi ja hame, Tarjalla on itse tekemäni hame ja jakku, Tuijalla minun tekemäni housut ja jakku, Tuijan hiirenkarvainen hattu ja puuhka ovat arvontavoittoja Pieni talo, suuri maailma-blogista.\nJoulupukin apulaistontut Tiina ja Taavi kuuluvat myös Hotellin "henkilövahvuuteen".\nUpea hotelli! Tässä meneekin tovi jos toinenkin ennen kuin kaikki huoneet olen katsonut.\n14. helmikuuta 2013 klo 16.14\nValtavan hieno, melkein kuin leffaa olisi katsonut!\n15. helmikuuta 2013 klo 7.57


Postimerkeissä kukkien loistoa ja eläimiä - Uutiset - Aamuset\nPostimerkeissä kukkien loistoa ja eläimiä\nPetteri Mattila on suunnittellut Uhanalaisia eläimiä -postimerkkisarjan. Kuva: Posti\n21.11.2020 10:41 Aamuset\nPosti julkaisee ensi vuoden alkupuoliskolla kahdeksan postimerkkijulkaisua, joissa on yhteensä 23 erilaista postimerkkiä. Postimerkit julkaistaan kahdessa erässä 20. tammikuuta ja 28. huhtikuuta.\nPostimerkkivuosi alkaa ystävänpäiväpostimerkeillä, joissa nähdään sadunomaisia eläimiä ja kukkien muodostamia värikkäitä kuvioita. Riku Ounaslehdon runsaalla tyylillä tehtyjen kuvitusten aiheita ovat oksalla istuva pörröinen orava, kukkien mettä imevä perhonen, pesää rakentava lintu, kasveja kasteleva kani, komeasarvinen peura ja kolme kukkia pölyttävää kimalaista. Pidetään huolta -postimerkkivihkossa on kuusi erilaista kotimaan ikimerkkiä.\nOona Himasen kuvittamissa postimerkeissä nähdään perinteisiä suomalaisia monivuotisia koristekasveja. Merkkeihin kuvatut perennat – violetti akileija ja kellanruskea ruskolilja – ovat monille tuttuja jo isoäidin puutarhasta. Onnittelukukat on kymmenen merkin arkki, jossa on kaksi erilaista kotimaan ikimerkkiä. Lisäksi myyntiin tulee myös kahden merkin arkki, jossa on molemmat postimerkit.\nPaula Salviander kuvaa postimerkeissä runsasta kukkatarhaa, jonka kukkien loistolla voi koristaa kevätviestejä vaikkapa pääsiäisen aikaan. Merkkien kukat ovat narsissi, tulppaani, neilikka, lilja, hortensia, kiinanruusu, auringonkukka, pioni ja gerbera. Kukkatarha on kymmenen merkin arkki, jossa on kaksi erilaista kotimaan ikimerkkiä.\nSuomen Journalistiliiton sataa vuotta juhlistetaan Ilkka Kärkkäisen suunnittelemalla julistemaisen graafisella postimerkillä, joka kertoo mielipiteiden ilmaisemisen vapaudesta ja oikeudesta osallistua keskusteluun. Pelkistetyssä merkissä on kirjain J ja kaksi puhekuplaa, jotka edustavat erilaisia mielipiteitä. Journalistiliitto edistää jäsentensä ammatillista asemaa, puolustaa journalismia ja eettisiä sääntöjä sekä edistää sananvapautta. Suomen Journalistiliitto 100 vuotta -postimerkkiarkissa on kymmenen kotimaan ikimerkkiä.\nSuomalaisten naisten vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö Lotta Svärd perustettiin vuonna 1921. Posti juhlistaa järjestön satavuotista historiaa omilla postimerkeillä. Sotavuosina lotat tukivat maanpuolustusta monipuolisella huolto- ja avustustoiminnalla. Enimmillään järjestöön kuului noin 240 000 lottaa ja pikkulottaa. Nykyisin Lotta Svärd Säätiö tekee hyväntekeväisyystyötä, avustaa sodan tai muun kriisin johdosta kärsimään joutuneita Suomen kansalaisia, tukee naisten kouluttautumista kriisitilanteiden varalle sekä ylläpitää Lottamuseota. Klaus Welpin suunnittelema Lotta Svärd 100 vuotta on kymmenen merkin arkki, jossa on kaksi erilaista kotimaan ikimerkkiä.\nHuhtikuussa julkaistaan Petteri Mattilan suunnitteleman Uhanalaisia eläimiä -postimerkkisarjan kolmannet merkit, joiden aiheena on tällä kertaa lentäviä tai liitäviä uhanalaisia kotimaisia lajeja. Hyönteisiä merkeissä edustaa isoapollo-perhonen ja lintuja kuningaskalastaja. Kolmannessa merkissä esiintyvä liito-orava on monista uutisjutuista tuttu laji, jota metsähakkuut uhkaavat. Posti julkaisee EUROPA-sarjaan kuuluvat merkit yhteistyössä WWF Suomen kanssa. Europa: Uhanalaiset eläimet III -postimerkkiarkissa on 15 kotimaan ikimerkkiä.\nPostikortit ovat välittäneet suomalaisten viestejä ja tunteita jo 150 vuoden ajan. Susanna Rumpu ja Ari Lakaniemi ovat tiivistäneet postikortin vaiheita postimerkkivihkoon, jonka merkkeihin on kuvattu kuusi postikorttia eri ajoilta. Merkeissä esitellään yksi Suomen ensimmäisistä ehiöpostikorteista vuodelta 1871, Suomen lippua ja maamiestä esittävä kortti, kenttäpostikortti sotavuosilta, kuvittaja Rudolf Koivun satuaiheinen kortti, Porvoo-aiheinen maisemakortti ja uusimpana suosittua postcrossing-harrastusta ilmentävä kortti. Postikortti 150 vuotta -postimerkkivihkossa on kuusi erilaista kotimaan ikimerkkiä.\nHuhtikuussa tulee myyntiin myös monenlaisiin onnitteluihin sopiva Juhlapäivä, joka juhlistaa samalla myös Klaus Welpin mittavaa uraa postimerkkien suunnittelijana, sillä kyseessä on jo sadas Welpin suunnittelema postimerkki. Monipuolisena graafikkona ja valokuvaajana tunnetun Klaus Welpin postimerkeissä on nähty muun muassa suomalaisia musiikkitähtiä, ilmaveivi, saunoja ja Tove Jansson. Welp suunnitteli myös Suomen kauneimmaksi äänestetyn Erämaasilta-postimerkin, joka tuli toiseksi EUROPA-postimerkkien kilpailussa vuonna 2018.\nViikon yhdistys: Erilainen työmarkkinajärjestö


Kikin lähettipalvelu on kuin uunilämmin pulla raikkaan maidon kera nautittuna – nostalgista ja toimivaa animaatiota on ilo katsella - Kulttuuri | HS.fi\nJulkaistu: 8.12. 10:40\nKikin lähettipalvelu. Ohjaus Hayo Miyazaki. Suomenkieliset äänet: Sara Nieminen, Ruska Lehtosaari, Ilari Johansson, Henna Hyttinen, Elsa Saisio, Tiina Rinne, Titta Jokinen S. 103 min. ★★★\nDigitaalisesti restauroitu versio Kikin lähettipalvelusta osoittaa, että kaikesta teknisestä edistyksestä huolimatta olennaisinta animaatiossa on hyvä tarina ja hyvät hahmot. Japanilaisen animaatiogurun Hayo Miyazakinhttps://www.hs.fi/haku/?query=hayo+miyazakin 1989 ensi-iltaan tullut tarina varhaisteini-ikäisen tytön itsenäistymisen iloista ja peloista koskettaa edelleen.\nPiirrosjälki tuntuu edelleen raikkaalta ja Jiji-kissa on yksi yksi animaatiohistorian riemastuttavimmista pörröturkeista, vaikka jotkin tarinan sivuseikat tuntuvat 30 vuodessa hieman elähtäneen.\nVäljähtämisestä ei kärsi kuitenkaan animaation perusasetelma. Siinä 13-vuotias Kiki jättää kotinsa luudalla lentäen. Noidaksi kasvaminen nimittäin vaatii selviytymistä yksin suurkaupungissa, ja Kiki haluaa meren rannalle. Noitataitoja Kikillä on vain yksi: hän osaa juuri ja juuri lentää. Onneksi apuna on sarkastinen, mutta rakastava musta kissa sekä taipumus auttaa muita.\nKiki on innostunut kaupunkielämästä, mutta huomaa pian, ettei uuteen paikkaan asettuminen käy kädenkäänteessä.\nKikin tie itsenäisyyteen ja itseluottamukseen ei silti ole helppo.\nHän ei lennähdä sankariteosta toiseen, vaan kommellukset ja epäonnistumiset ryydittävät nuoren noidan polkua. Sattuma heittelee silloinkin, kun suunnitelmat on tehty mitä huolellisimmin. Ehkä juuri siksi Miyazakin kertomus tuntuu tuoreemmalta kuin monet uudet nuortenelokuvat: kaikki ei ole omassa hallinnassa, ja siihen pitää osata suhtautua. Siksi Kikin voisi ajatella olevan edelleen erinomainen peili samanikäisille nuorille.\nKuvallinen ilmaisu on taattua Miyazakia kirkkaine väreineen, mutta tytön jatkuvasti vilahtelevat alusvaatteet ja satunnaiset seksistiset vitsit tuntuvat hieman oudolta nykysilmin katsottuna.\nJos näiltä osaa sulkea silmänsä, elokuva on kuin lämmintä pullaa lasillisella kylmää maitoa, yhtä aikaa nostalginen ja tuore kokemus. Siitä on kiittäminen myös elokuvan uutta suomenkielistä äänitystä, sillä ensimmäisessä ääniroolissaan näyttelevä Sara Nieminenhttps://www.hs.fi/haku/?query=sara+nieminen (Kiki) ja koomikko Ilari Johanssonhttps://www.hs.fi/haku/?query=ilari+johansson (Jiji) tekevät mallikelpoiset suoritukset Pekka Lehtosaarenhttps://www.hs.fi/haku/?query=pekka+lehtosaaren ohjauksessa ja myös muu näyttelijäkaarti tekee oivallista työtä.