Suomen tieteen tila ja taso -katsauksen yleisosan tiivistelmä - PDF\nDownload "Suomen tieteen tila ja taso -katsauksen yleisosan tiivistelmä"\n1 Suomen tieteen TILA JA TASO Katsaus tutkimustoimintaan ja tutkimuksen vaikutuksiin 2000-luvun alussa YLEISOSAN TIIVISTELMÄ\n2 Suomen tieteen tila ja taso -katsauksen yleisosan tiivistelmä 1\n3 2 Taitto: PixPoint ky ISBN: (print) (pdf) Xerox Business Services 2003 Kannen kuva: Hanna Varis (1988): "Maailma"\n4 Suomen tieteen tila ja taso -katsaus Suomen Akatemian katsauksessa pohditaan Suomen tieteen tilan ja tason kehittymistä erityisesti 2000-luvun alkuvuosina. Katsauksessa on yleinen tiedepoliittinen osa, sitä syventävät erillisteemat ja neljän Akatemian tieteellisen toimikunnan kirjoittamat raportit. 3 Yleisosan ja koko katsauksen pääteemat ovat tutkimustoiminnan tieteellinen ja yhteiskunnallinen vaikuttavuus sekä tutkimuksen inhimilliset voimavarat. Lisäksi arvioidaan tutkimusrahoituksen ja tiedepoliittisten toimenpiteiden vaikutuksia tieteen kehittymiseen ja yhteiskuntaan. Suomen tutkimuksen tieteellisiä tuloksia ja vaikutuksia vertaillaan kansainvälisesti erilaisia indikaattoreita käyttäen. Erillisteemoissa rehtori Jorma Sipilä pohtii yhteiskunnan tutkimuksen vaikuttavuutta, erikoistutkija Timo Kolu tarkastelee tutkimuksen huippuyksiköiden vaikuttavuutta ja erikoistutkija Hannele Kurki kirjoittaa sukupuolen merkityksestä tutkimusjärjestelmässä. Akatemian tieteelliset toimikunnat arvioivat biotieteiden ja ympäristön tutkimuksen, kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen, luonnontieteiden ja tekniikan tutkimuksen sekä terveyden tutkimuksen edistysaskeleita 2000-luvulla. Toimikunnat myös tekevät suosituksia toimialansa tutkimuksen kehittämiseksi. Suomessa panostetaan tutkimusja kehittämistoimintaan Suomen tutkimus- ja kehittämistoiminnan menot ovat kasvaneet 1990-luvun puolivälin jälkeen 13,5 prosentin vuosivauhtia. EUmaissa keskimääräinen vuotuinen reaalikasvu on ollut 3,4 prosenttia. Suomen vuoden 2002 tutkimusintensiteetti eli tutkimus- ja kehittämistoiminnan menojen osuus Suomen bruttokansantuotteesta on arvioitu 3,5 prosentiksi (kuvio 1). OECD-maista ainoastaan Ruotsi on vuoden 1999 jälkeen panostanut bruttokansantuotteeseen\n5 4 suhteutettuna Suomea enemmän tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Kuvio 1. Tutkimus- ja kehittämistoiminnan menojen osuus bruttokansantuotteesta (%) eräissä OECD-maissa ja EU:ssa vuosina Yritysrahoituksen osuus Suomen tutkimus- ja kehittämistoiminnan menoista vuonna 2001 oli Japanin, Korean ja Ruotsin jälkeen OECD-maiden neljänneksi suurin (kuvio 2). Osuus oli selkeästi suurempi kuin EU-maissa keskimäärin (56 %). Suomessa yritysrahoituksen osuus oli noin 70 prosenttia ja julkisen rahoituksen osuus alle 30 prosenttia. Innovaatiotoiminnalle pohjaa luova perustutkimus rahoitetaan suurelta osin julkisin varoin. Riittävä julkinen rahoitus tulee turvata, jotta tutkimusjärjestelmämme rahoitusrakenne säilyy tasapainoisena. Yliopistotutkimuksen (sisältää yliopistot ja yliopistolliset sairaalat) 790,6 miljoonan euron tutkimusmenoista yli puolet rahoitettiin budjetin ulkopuolisella rahoituksella vuonna Päätieteenaloittain tarkasteltuna ulkopuolisen rahoituksen osuus oli suurin lääke- ja hoitotieteellisessä tutkimuksessa (66 %). Vuodesta 1997 vuoteen 2001 ulkopuolinen rahoitus lisääntyi suhteellisesti eniten humanistisissa tieteissä ja luonnontieteissä (kuvio 3).\n6 Kuvio 2. Eri rahoituslähteiden rahoitusosuudet (%) tutkimus- ja kehittämistoiminnan menoista eräissä OECD-maissa ja EU:ssa vuonna 2001 (tai viimeisimpänä vuonna, jolta tiedot olivat saatavilla). Maat on esitetty yritysten rahoitusosuuden suuruuden mukaisessa järjestyksessä. 5 Kuvio 3. Yliopistojen ja yliopistollisten sairaaloiden tutkimusmenojen sekä tutkimusmenojen budjettirahoituksen ja ulkopuolisen rahoituksen reaalimuutos (%) vuodesta 1997 vuoteen 2001 päätieteenaloittain.\n7 6 Ammattikorkeakoulujen tutkimus- ja kehittämistoiminta rahoitetaan pääosin ulkopuolisella rahoituksella. Myös valtion tutkimuslaitoksissa ulkopuolisen rahoituksen merkitys on lisääntynyt luvun lopulta 2000-luvulle tultaessa. Tutkimustoiminnan rahoitusrakenne kuitenkin vaihtelee suuresti tutkimuslaitoksittain. Ammattitaitoinen tutkimushenkilöstö ja laadukas tutkijankoulutusjärjestelmä Suomi on Ruotsin ohella EU-maista aktiivisimpia tarkasteltaessa tutkimuksen inhimillisten voimavarojen ja rahoituksen kehittymistä. Suomessa tutkimus- ja kehittämistoiminnan parissa työskentelee yli henkilöä eli noin kaksi prosenttia työllisestä työvoimasta, mikä on OECD-maiden suurin osuus (kuvio 4). Henkilöstön määrä on kasvanut neljäsosalla vuodesta 1997 vuoteen Ulkomaalaisten osuus Suomen tutkimus- ja kehittämistoiminnan henkilöstöstä oli EU-maiden neljänneksi pienin (1,3 %) vuonna Tohtoreiden osuus oli korkeakoulusektorilla 23 prosenttia, julkisella sektorilla 13 prosenttia ja yrityssektorilla alle kolme prosenttia vuonna Kuvio 4. Tutkimus- ja kehittämistoiminnan henkilöstö koulutuksen ja sukupuolen mukaan vuonna Tohtorit ja ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneet ovat työllistyneet hyvin koko 1990-luvun ja 2000-luvun alun ajan suhteessa muihin koulutusryhmiin (kuvio 5). Vuonna 2000 tohtorien työttö-\n8 myysaste oli 1,5 prosenttia ja ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneiden 3,6 prosenttia, kun koko työvoiman työttömyysaste oli noin 10 prosenttia. 7 Kuvio 5. Työttömyysaste koulutustason mukaan vuosina Uusien tutkijankoulutettujen määrä tuhatta vuotiasta kohden on Suomessa (vuonna 2000: 1,0) ja Ruotsissa EU-maiden suurimpia. OECD-vertailujen mukaan korkea koulutustaso, toimiva koulutusjärjestelmä ja kansalaisten kouluttautumishalukkuus ovat Suomen vahvuuksia. Suomalaista koulutusjärjestelmää sekä tutkijankoulutusta ja tutkijakouluja tulee jatkuvasti arvioida ja kehittää. On tarpeen laatia uusi tutkijanurastrategia, jossa otetaan huomioon sekä tutkijoiden tarpeet että tutkimuksen kehittämistarpeet eri tutkimusaloilla. Tutkijanuran tavoitehorisontin luominen, uran esteiden poistaminen ja tutkijan ammatin kilpailukyvyn säilyttäminen ja vahvistaminen ovat keskeisiä kehittämiskohteita. Tutkimuksen laatua on edelleen parannettava tehostamalla tutkijankoulutusta ja rekrytoimalla pätevää ja lahjakasta tutkimushenkilöstöä yliopistojen, tutkimuslaitosten ja yritysten palvelukseen. Väitelleiden tutkijoiden määrää tulisi lisätä erityisesti yrityksissä. Kilpailu lahjakkaista tutkijoista, hankkeista ja resursseista on jo nyt arkipäivää, mutta tulevaisuudessa vielä kovempaa.\n9 8 Korkeasti koulutettua työvoimaa tarvitaan myös muihin kuin tutkimustehtäviin. Tutkimusympäristö muutoksessa Kansainvälistyvä toimintaympäristö tarjoaa uusia haasteita niin tiedepolitiikasta vastaaville organisaatioille, tutkimus- ja kehittämistoiminnan rahoittajille, tutkimusorganisaatioille kuin tutkijoillekin. Aktiivinen ja harkittu globaali yhteistyö ja erityisesti EU:ssa vaikuttaminen on tärkeätä tutkimusedellytysten, tutkimustulosten laadun ja tutkimuksen vaikuttavuuden parantamiseksi. Pohjoismaisella yhteistyöllä pyritään lisäämään eurooppalaisesta näkökulmasta katsottuna syrjäisen alueemme kilpailukykyä ja näkyvyyttä. Suomalaisten tutkijoiden kansainvälinen yhteistyö on lisääntynyt huomattavasti ja 2000-luvuilla. Esimerkiksi bio- ja lääketieteiden aloilla suomalaisten ja eurooppalaisten tutkijoiden tieteellisten yhteisjulkaisujen määrä kasvoi 50 prosentilla ja suomalaisten ja yhdysvaltalaisten tutkijoiden yhteisjulkaisujen määrä lähes 25 prosentilla vuosina (kuvio 6). Kuvio 6. Suomalaisten ja ulkomaalaisten tutkijoiden yhteisartikkeleiden lukumäärä 83 bio- ja lääketieteellisessä sarjajulkaisussa vuosina\n10 Ohjelmarahoitus on ollut 1990-luvun puolivälistä lähtien keskeinen tiedepolitiikan väline, jolla tutkimusta kootaan ja suunnataan tiettyyn tarkoitukseen. Vuosina Suomen Akatemia suuntasi tutkimusohjelmiin noin 150 miljoonaa euroa ja huippuyksiköille 74 miljoonaa euroa. Tekes suuntasi teknologiaohjelmiin 880 miljoonaa euroa. Tutkimus- ja teknologiaohjelmat, klusteriohjelmat sekä tutkimuksen huippuyksikköohjelmat verkottavat tutkimusta eri rahoittajien yhteistyönä sekä kansallisesti että kansainvälisesti. Ohjelmatoiminnalla on saavutettu merkittäviä tuloksia ja synergiahyötyjä. 9 Yliopistoissa tasapainoillaan tutkimus- ja koulutustehtävien sekä uuden yhteiskunnallisen palvelutehtävän yhteensovittamiseksi. Määräaikaisen projektivaroin palkatun tutkimushenkilöstön määrä on kasvanut nopeasti, toisin kuin opetushenkilöstön (kuvio 7). Viime vuosien merkittäviä muutoksia ovat valtakunnallinen ja sisäinen uudelleenorganisoituminen ja profiloituminen sekä alueellisen, valtakunnallisen ja kansainvälisen yhteistyön tiivistyminen. Yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa on viime vuosina kehitetty palveluja ja perustettu yksiköitä edistämään tutkimusideoiden kaupallistamista sekä turvaamaan tutkijoiden oikeudellisia ja taloudellisia etuja. Kuvio 7. Yliopistojen opetushenkilöstö (professorit, yliassistentit, assistentit, lehtorit ja päätoimiset tuntiopettajat) sekä tutkimushenkilöstö vuosina\n11 10 Yliopistojen rahoitusrakennetta kehitettäessä tulee kiinnittää huomiota sekä perusrahoituksen ja ulkopuolisen rahoituksen suhteeseen että ulkopuolisen rahoituksen pitkäjänteisyyteen. Näiden tekijöiden ollessa tasapainossa kilpailtu tutkimusrahoitus varmistaa laadun säilymisen ja paranemisen. Tutkimustulokset kansainvälisessä puntarissa Tutkimuksen laadun ja kansainvälisen näkyvyyden sekä tieteellisen vaikuttavuuden parantaminen ovat suomalaisen tiedepolitiikan keskeisiä tavoitteita. Nämä tavoitteet ovat toteutuneet varsin hyvin. Suomalaisten tutkijoiden tieteellinen julkaisutoiminta on kansainvälistynyt nopeasti 1990-luvulla ja 2000-luvun alkuvuosina (kuvio 8). Suomalaisten tekemiin julkaisuihin viitataan yhä useammin. Esimerkiksi Suomen suhteellinen viittausindeksi oli ja 1990-lukujen taitteessa OECD-maiden keskimääräistä tasoa heikompi, mutta kaudella suomalaisten julkaisut keräsivät viittauksia seitsemän prosenttia enemmän kuin julkaisut OECD-maissa keskimäärin (taulukko 1). Kuvio 8. Suomen julkaisumäärä sekä julkaisujen ja viittausten osuus OECD-maiden ja maailman julkaisuista ja viittauksista vuosina\n12 Taulukko 1. OECD-maiden viittauskertoimen ja suhteellisen viittausindeksin kehitys kausina , ja viimeisen kauden arvojen mukaisessa suuruusjärjestyksessä. 11 Viittauskerroin a / OECD-maat Suhteellinen viittausindeksi b / OECD-maat Sveitsi 5,05 5,91 6,67 Sveitsi 1,46 1,47 1,46 Yhdysvallat 4,34 5,19 5,93 Yhdysvallat 1,26 1,29 1,30 Alankomaat 3,79 4,61 5,64 Alankomaat 1,10 1,14 1,23 Tanska 3,58 4,62 5,54 Tanska 1,04 1,15 1,21 Ruotsi 3,89 4,53 5,14 Ruotsi 1,13 1,12 1,12 Iso-Britannia 3,58 4,31 5,09 Iso-Britannia 1,04 1,07 1,11 Islanti 3,03 4,64 4,92 Islanti 0,88 1,15 1,08 Suomi 3,04 4,15 4,89 Suomi 0,88 1,03 1,07 Saksa 3,06 3,98 4,88 Saksa 0,89 0,99 1,07 Belgia 3,20 4,14 4,85 Belgia 0,93 1,03 1,06 Kanada 3,03 3,99 4,84 Kanada 0,88 0,99 1,06 OECD 3,45 4,03 4,57 OECD 1,00 1,00 1,00 Italia 2,75 3,61 4,56 Italia 0,80 0,90 1,00 Ranska 3,11 3,84 4,55 Ranska 0,90 0,95 1,00 Itävalta 2,74 3,60 4,50 Itävalta 0,79 0,89 0,98 Euroopan unioni 3,07 3,77 4,45 Euroopan unioni 0,89 0,94 0,97 Norja 2,78 3,39 4,38 Norja 0,81 0,84 0,96 Australia 2,92 3,37 4,24 Australia 0,85 0,84 0,93 Irlanti 2,19 2,82 4,06 Irlanti 0,63 0,70 0,89 Japani 2,90 3,21 3,84 Japani 0,84 0,80 0,84 Espanja 1,94 2,88 3,76 Espanja 0,56 0,71 0,82 Uusi-Seelanti 2,49 3,00 3,57 Uusi-Seelanti 0,72 0,74 0,78 Luxemburg 0,79 2,24 3,44 Luxemburg 0,23 0,56 0,75 Unkari 1,73 2,60 3,18 Unkari 0,50 0,65 0,70 Portugali 1,81 2,42 3,17 Portugali 0,52 0,60 0,69 Kreikka 1,67 2,12 2,76 Kreikka 0,48 0,53 0,60 Tšekki 1,52 2,63 Tšekki 0,38 0,58 Puola 1,56 2,05 2,53 Puola 0,45 0,51 0,55 Meksiko 1,62 1,95 2,46 Meksiko 0,47 0,48 0,54 Etelä-Korea 1,26 1,63 2,35 Etelä-Korea 0,37 0,40 0,51 Slovakia 1,13 2,21 Slovakia 0,28 0,48 Turkki 0,98 1,21 1,56 Turkki 0,28 0,30 0,34 a Viittauskerroin lasketaan jakamalla esimerkiksi suomalaisten julkaisujen saama viittausmäärä julkaisujen määrällä. b Suhteellinen viittausindeksi lasketaan jakamalla kunkin maan viittauskerroin OECD-maiden viittauskertoimella. Esimerkiksi Suomen suhteellinen viittausindeksi kaudella lasketaan 4,89 / 4,57 = 1,07. Lähde: Institute for Scientific Information, NSI Suomi sijoittuu hyvin 30 OECD-maan päätieteenaloittaisessa viittausindeksivertailussa (taulukko 2). Maatalous- ja metsätieteissä Suomi sijoittui vuosina kolmanneksi. Humanistisissa tieteissä sijoituttiin myös erinomaisesti neljännelle sijalle. Lääkeja hoitotieteissä sekä yhteiskuntatieteissä Suomen sijoitus oli kuudes. Luonnontieteissä sijoitus oli 12. ja tekniikassa puolestaan\n13 12 Taulukko 2. OECD-maiden suhteellinen viittausindeksi* päätieteenaloittain vuosina Luonnontieteet Tekniikka Lääke- ja hoitotieteet Maatalous- ja metsätieteet Yhteiskuntatieteet Humanistiset tieteet 1 Sveitsi 1,40 Sveitsi 1,49 Yhdysvallat 1,29 Luxemburg 3,73 Yhdysvallat 1,15 Kreikka 2,16 2 Yhdysvallat 1,37 Tanska 1,28 Sveitsi 1,26 Alankomaat 1,56 Alankomaat 1,04 Alankomaat 1,56 3 Alankomaat 1,19 Yhdysvallat 1,23 Islanti 1,23 Suomi (3.) 1,52 Belgia 1,00 Uusi-Seelanti 1,35 4 Iso-Britannia 1,18 Alankomaat 1,12 Kanada 1,21 Tanska 1,47 Kanada 0,99 Suomi (4.) 1,33 5 Tanska 1,14 Belgia 1,08 Alankomaat 1,21 Sveitsi 1,34 Italia 0,99 Portugali 1,26 6 Saksa 1,06 Saksa 1,08 Suomi (6.) 1,17 Belgia 1,31 Suomi (6.) 0,97 Iso-Britannia 1,23 7 Ruotsi 1,04 Ruotsi 1,07 Tanska 1,14 Iso-Britannia 1,31 Iso-Britannia 0,96 Yhdysvallat 1,19 8 Kanada 1,02 Ranska 1,07 Belgia 1,13 Ruotsi 1,23 Sveitsi 0,93 Australia 1,17 9 Itävalta 0,95 Iso-Britannia 0,98 Iso-Britannia 1,12 Irlanti 1,15 Ruotsi 0,92 Japani 1,16 10 Belgia 0,95 Itävalta 0,98 Ruotsi 1,11 Yhdysvallat 1,13 Ranska 0,85 Turkki 1,14 11 Ranska 0,95 Irlanti 0,96 Norja 1,06 Ranska 1,10 Uusi-Seelanti 0,82 Tanska 1,00 12 Suomi (12.) 0,93 Italia 0,95 Italia 1,02 Norja 1,05 Norja 0,81 Unkari 0,94 13 Australia 0,93 Kanada 0,94 Australia 0,99 Kanada 1,04 Australia 0,80 Kanada 0,92 14 Irlanti 0,92 Norja 0,94 Uusi-Seelanti 0,98 Australia 1,00 Unkari 0,80 Belgia 0,82 15 Islanti 0,90 Australia 0,93 Ranska 0,97 Espanja 0,97 Saksa 0,80 Saksa 0,77 16 Italia 0,89 Suomi (16.) 0,93 Saksa 0,96 Italia 0,96 Tanska 0,77 Ruotsi 0,75 17 Norja 0,85 Espanja 0,91 Irlanti 0,94 Uusi-Seelanti 0,96 Itävalta 0,73 Norja 0,74 18 Japani 0,80 Unkari 0,91 Itävalta 0,91 Saksa 0,92 Islanti 0,73 Islanti 0,60 19 Espanja 0,79 Japani 0,87 Portugali 0,88 Portugali 0,87 Luxemburg 0,67 Irlanti 0,59 20 Uusi-Seelanti 0,74 Tšekki 0,87 Espanja 0,82 Itävalta 0,83 Etelä-Korea 0,65 Italia 0,57 21 Luxemburg 0,69 Portugali 0,82 Luxemburg 0,82 Japani 0,81 Irlanti 0,63 Puola 0,57 22 Portugali 0,63 Uusi-Seelanti 0,73 Unkari 0,78 Etelä-Korea 0,78 Portugali 0,63 Sveitsi 0,55 23 Kreikka 0,62 Meksiko 0,71 Japani 0,75 Slovakia 0,76 Espanja 0,61 Meksiko 0,49 24 Unkari 0,61 Etelä-Korea 0,71 Tšekki 0,72 Kreikka 0,76 Japani 0,58 Etelä-Korea 0,47 25 Tšekki 0,54 Slovakia 0,70 Slovakia 0,67 Islanti 0,75 Puola 0,55 Slovakia 0,44 26 Meksiko 0,51 Kreikka 0,68 Puola 0,65 Puola 0,69 Meksiko 0,51 Espanja 0,41 27 Etelä-Korea 0,50 Islanti 0,64 Meksiko 0,58 Meksiko 0,67 Turkki 0,48 Itävalta 0,38 28 Puola 0,50 Puola 0,62 Kreikka 0,58 Turkki 0,52 Kreikka 0,45 Ranska 0,36 29 Slovakia 0,46 Luxemburg 0,59 Etelä-Korea 0,52 Unkari 0,50 Tšekki 0,28 Tšekki 0,31 30 Turkki 0,37 Turkki 0,58 Turkki 0,28 Tšekki 0,39 Slovakia 0,19 Luxemburg 0,00 Euroopan unioni 0,96 Euroopan unioni 0,99 Euroopan unioni 0,94 Euroopan unioni 1,07 Euroopan unioni 0,88 Euroopan unioni 0,85 * Suhteellinen viittausindeksi on laskettu jakamalla kunkin maan päätieteenaloittaiset viittauskertoimet OECD:n vastaavilla viittauskertoimilla, jolloin OECD:n suhteellinen viittausindeksi on yksi. Esimerkiksi maatalous- ja metsätieteissä Suomen suhteellinen viittausindeksi on 1,52, mikä tarkoittaa, että Suomen tuottamat maatalous- ja metsätieteelliset julkaisut ovat keränneet 52 prosenttia enemmän viittauksia kaudella kuin OECD-maiden maatalous- ja metsätieteelliset julkaisut keskimäärin. Lähde: Institute for Scientific Information, NSI\n14 Tutkimuksen yhteiskunnalliset vaikutukset monimuotoisia ja erilaisia eri tutkimusaloilla Tieteen ja yhteiskunnan suhteissa tapahtuneet muutokset ovat lisänneet julkisin varoin tuetun tutkimuksen vaikutusten arvioimiseen kohdistuvia vaatimuksia. Muun muassa globalisaatio, kasvava kilpailu ja uudet teknologiset haasteet edellyttävät lisähuomiota perustutkimuksen yhteiskunnallisiin vaikutuksiin. Julkisen rahoitustoiminnan vaikuttavuutta ja tehokkuutta on yleisesti korostettu ja toiminta on asetettu tulosvastuuseen. 13 Perustutkimuksen yhteiskunnalliset vaikutukset ovat luonteeltaan moninaisia ja vuorovaikutteisia sekä usein välillisiä ja pitkällä aikavälillä toteutuvia. Vaikutukset leviävät yhteiskuntaan erilaisten hyödyntämis- ja vaikutusmekanismien kautta. Keskeisessä asemassa ovat toimijoiden yhteistyö, keskinäisriippuvuus ja yhteisoppiminen. Vaikutuksia, vaikutusmekanismeja ja tuloksia ei voi hahmottaa samalla tavalla eri tutkimusaloilla. Kaikilla tieteen- ja tutkimusaloilla on yleensä sekä taloudellisia että muita yhteiskunnallisia vaikutuksia. Yhteiskunnallisia vaikutuksia on vaikea arvioida ja mitata. Taloudellisista ja teknologisista vaikutuksista voidaan mainita esimerkiksi lääketieteen ja biotekniikan lukuisat sovellukset sekä elektroniikan ja tietotekniikan tutkimuksen vaikutukset Suomen talouden kehittymiselle. Tutkimuksen kulttuurinen ja yhteiskunnallinen vaikuttavuus ilmenee muun muassa arvojen ja ajattelutapojen sekä yhteiskunnan toimintatapojen ja rakenteiden muutoksina. Sosiaalisista innovaatioista voidaan puhua esimerkiksi silloin, kun uudet ajattelu- tai toimintatavat vakiintuessaan edistävät hyvinvointia. Suomalainen tutkimus- ja innovaatioympäristö on monessa suhteessa laadukas ja kilpailukykyinen. Tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän eri osien tasapainoinen kehittäminen edellyttää tutkimuksen erilaisten vaikutusten nykyistä parempaa tuntemista. Tavoiteltuja yhteiskunnallisia vaikutuksia voidaan saavuttaa silloin, kun tutkimustoiminnan perusedellytyksistä huolehditaan riittävästi. Jatkuvasti muuttuvassa toimintaympäristössä niistä huoleh-\n15 14 timinen on hyvin haasteellista. Tärkeintä on turvata tutkimuksen korkea laatu, jolloin keskeisiä tekijöitä ovat muun muassa kilpailtu tutkimusrahoitus ja korkeatasoinen tutkijankoulutus. Myös riskejä on otettava, jotta tutkimus voi uusiutua. Katsauksen taustaa Suomen Akatemia laatii kerran tieteellisten toimikuntiensa kolmivuotisen toimikauden aikana katsauksen tieteen tilaan ja tasoon Suomessa. Tehtävä perustuu valtioneuvoston päätöksiin koulutuksen ja tutkimuksen kehittämisestä sekä opetusministeriön ja Suomen Akatemian välisiin tulossopimuksiin. Edelliset katsaukset julkaistiin vuosina 1997 ja Katsauksen ensisijaisena tavoitteena on palvella kansallisia ja kansainvälisiä tiede- ja teknologiapolitiikasta sekä tiederahoituksesta vastaavia organisaatioita. Katsaus on hyödyllinen myös tutkijoille ja tutkimusorganisaatioille. Katsauksen valmistelua on ohjannut Suomen Akatemian hallituksen asettama johtoryhmä, jonka puheenjohtajana on toiminut ylijohtaja (tutkimus) Anneli Pauli Suomen Akatemiasta ja jäseninä Akatemian tieteellisten toimikuntien puheenjohtajat professori Riitta Keiski (luonnontieteiden ja tekniikan tutkimuksen toimikunta), professori Arto Mustajoki (kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunta), professori Terttu Vartiainen (biotieteiden ja ympäristön tutkimuksen toimikunta) ja professori Eero Vuorio (terveyden tutkimuksen toimikunta) sekä teknologiajohtaja Markku Karlsson Suomen Akatemian hallituksesta ja johtaja Sakari Karjalainen opetusministeriöstä. Johtoryhmän pysyvinä asiantuntijajäseninä ovat toimineet ohjelmapäällikkö Tarmo Lemola ja professori Reijo Miettinen. Tiedeasiantuntija Timo Oksanen, tiedeasiantuntija Annamaija Lehvo ja projektisihteeri Anu Nuutinen Suomen Akatemiasta ovat valmistelleet ja kirjoittaneet katsauksen yleisosan sekä toimittaneet katsauksen.\n16 Lähdetiedot Oksanen, Timo, Annamaija Lehvo & Anu Nuutinen (2003; toim.). Suomen tieteen tila ja taso. Katsaus tutkimustoimintaan ja tutkimuksen vaikutuksiin 2000-luvun alussa. Suomen Akatemian julkaisuja 9/ Oksanen, Timo, Annamaija Lehvo & Anu Nuutinen (2003; eds.). Scientific Research in Finland. A Review of Its Quality and Impact in the Early 2000s. Publications of the Academy of Finland 10/03. Lisätietoja Suomen tieteen tila ja taso -katsaus on Pdf-tiedostona Suomen Akatemian verkkosivuilla ja tilattavissa viestinnästä, Ylijohtaja (tutkimus) Anneli Pauli, Suomen Akatemia, p Tiedeasiantuntija Annamaija Lehvo, Suomen Akatemia, p Projektisihteeri Anu Nuutinen, Suomen Akatemia, p\n18 Vilhonvuorenkatu 6, PL 99, Helsinki Puhelin (09) Faksi (09)


PINKKI VJ Icehero N talvijuoksukenkä nastoilla | Talvikengät\nIcehero N talvijuoksukenkä nastoilla\nValitse Koko null 4 4.5 5 5.5 6 6.5 7 7.5 8\nIcehero on suositun Xero -sarjan paranneltu seuraaja. Icehero on kevyt ja hyvin vaimennettu, juoksutuntumaltaan tunnokas talvijuoksukenkä, joka sopii niin peruslenkkeilijälle kuin kilpajuoksijallekin. Iceheroon lisätystä vaimennuksesta huolimatta kenkä on kevyempi kuin edeltäjänsä. Iceherossa on pidetty erityisesti huolta siitä, että Xeron ketterä ja responsiivinen juoksutuntuma on säilytetty muutoksista huolimatta. Laadukkaasta aramidikuidusta ja nylonista valmistetussa, vettä hylkivässä päällisessä on panostettu kestävyyteen ja käyttömukavuuteen. Planeetan parhaan pidon jäiselläkin alustalla takaa Superior Contact -pohja sekä 18 hiiliteräksistä tähtinastaa.\nAramidikuitu, Nylon (vettähylkivä)\nSuperior Contact -kumipohja + 18 hiiliteräsnastaa\n107,00 € 189,90 €\nSorel EXPLORER II -nahkanilkkurit\nSorel Explorer Ii Joan Faux Fur -talvikengät\nIcehero N talvijuoksukenkä nastoilla on lisätty ostoskoriin.


HD - Video ja Aasian elokuvia lesbot - stopbillbrady.com\nHD - Video ja Aasian elokuvia lesbot\nTytt astui junaan edellni ja en voinut olla katsomatta pyreit pakaroita niiden heilahdellessa edessni. Tytll oli levehkt hartiat, ilmeisesti urheiluharrastuksen aikaansaamat ja kapea Oriental tytöt ja katsella porno kuvia ilmainen toon. Hn nousi junaan ja kntyi katsomaan kun nostelin kassia porras kerrallaan.\nViimein olin junassa ja kvelimme kytv pitkin. Tytt avasi yhden loosin oven ja seurasin hnt sisn pieneen tilaan. Loosin molemmilla seinill oli pitkt, pehmustetut sohvat ja ikkunan edess pieni pyt. -J tnne mun kaveriksi, ehk matkakin menisi mukavammin?, hn ehdotti. Olinkin ajatellut kysy samaa, joten suostuin hymyillen. Otin vesipullon repusta HD - Video ja Aasian elokuvia lesbot nostin reppuni ylhyllylle ja istuuduin hnt vastapt. -Nussi mua…, hn vastasi miltei kuiskaten.\nPitkin vedoin aloin tynnell kaluani ja tytt sovitti liikkeens rytmiini. Junan ikkunasta nkyi autoja ja kvelevi ihmisi, kun juna hidasti edelleen vauhtiaan. Toiset huomasivat tytn kiiman vristmt kasvot ikkunassa ja katseet seurasivat ikkunaa junan ohittaessa heidt. Liikkeemme nopeutuivat ja tytt nousi kyynrpidens varaan selk notkolla. Perse oli kiihottavasti pystyss ja rinnat kauniisti esill. Tartuin niihin ja hyvilin niit ja niiden kovia krki samalla kun hnen pakaransa lpshtelivt alavatsaani vasten.\nElimellinen kiima sai minut valtaansa ja lantioni hakkasi hurjasti upeaa persett. Kteni puristuivat tiukasti rintojen ymprille HD - Video ja Aasian elokuvia lesbot kullini oli haljeta paineen kasvaessa. Mrk pillu litisi ja tytn suusta psi vingahduksia ja tunsin orgasmin lhestyvn. Liikkeeni yltyivt rimmilleen, pillu litisi, tytt vinkui ja rinnat olivat kourissani kun rjhtv tunne sai kullini sykkimn ja spermat roiskuivat puristavan vaginan perukoille.\nHurmos tuntui kestvn pidempn kuin koskaan aiemmin ja jalkani notkahtelivat.\nArvet ja arvet eihn ne ny koko aikaa hlmt. katsokaa koko kauneutta niin pikku arve eivt piilossa haittaa. Mut miksei niit ole kuvauksissa HD - Video ja Aasian elokuvia lesbot peitt,vaan on HD - Video ja Aasian elokuvia lesbot Kypsät Naiset Suositut videot niin ett ne nkyy.\ntoi tussuosastoki on todella hirvee. pelottava, ties vaikka olis ollu mies aijemmin. Hirmu rumat arvet mit ihmeen jrke hankkia tuollaiset arvet, niin epseksikst kuin voi olla : ((((( Hirvee amatsoni. Tommonen sotanorsu kymmenen kilon ryntidens kanssa kun tulis kadulla vastaan, juoksisin karkuun ja kovaa. Noihan on jo vaaralliset. ja btw, kivat kettingit sulla. Naruto Hentai Naruto Akatsuki vittu vitun Tsunade ihanku pitelis ksiss jotain ylimrisi, kropan ulkopuolisia palloja.\njoo, kyll. tss on nyt laitettu implantit aivan liian alas. nnni rinnan puolivli YLEMPN. haloo taas tst kun ne viel laskeutuu niin ne tulee olee niin naurettavat ettei kelln todella slittv. Jos tosta jotain kaunista pit sanoa niin ainut on peppu. ei saa on liian ruma ja tissit turhan iso. Muuten kivan nkinen mirkku, mutta rinnat pilaa.\neik noita kuvia olisi voitu retusoida edes sen verran ett arvet ei nkyisi. Oikeesti. ku ois turvatyynyn pll klttmss. Minusta ei ole silikoonit kauniit, ne on kuin jotku pallot tuossa edess 6 vinkki: nin pset eroon jalkojen kovettumista. Eik noita rintojen leikkausarpia saa piiloon. Raivokas jalkojen raspaaminen on julistettu pannaan, sill se vain hertt ihon puolustusmekanismit ja iho paksunee entisestn.


Show Posts - Ammattilainen\nProfile of Ammattilainen »\nMessages - Ammattilainen\nHeittokalastus / Vs: Hauen täkykalastus???\n« on: August 04, 2009, 21:56:36 »\nEi ole tullut oikeen kunnolla täkykalastettua, mutta muutamia kertoja on käynyt niin että ensin vieheeseen on napannut ahven, ja juuri ennen ylös ottoa viellä hauki päättänyt tarrata kiinni ahveneen\n« on: August 04, 2009, 21:48:44 »\n« on: August 02, 2009, 22:23:18 »\n« on: August 02, 2009, 22:19:49 »\n« on: July 31, 2009, 12:18:19 »\nOho, taisi mennä minulla nämä setin sekaisin ..\nHeittokalastus / Vs: Miten sujuu heittokalastus suotuveneestä?\n« on: July 31, 2009, 12:15:50 »\nQuote from: jarmoankka on July 27, 2009, 22:13:51\nAnteeksi nyt vaan, mutta onko tää aihe "heittokalastus soutuveneestä" vai yleinen keskustelu jerkeistä??\nAvaan kokeeksi topicin jerkeille...hetki\nAnteeksi meni hieman offtopicikn puolelle, mutta jerkkauksesta juttua tuli varmaankin sen takia, koska kuitenkin jerkkaus on aika suuri tekijä siihen että miksi suotuveneessä seistään.\n« on: July 31, 2009, 12:12:01 »\n« on: July 30, 2009, 10:49:09 »\nHeittokalastus / Vs: Kuvia omista uistimista, tekeekö näillä mitään?\n« on: July 27, 2009, 22:27:40 »\nMinkä kokoluokan kalaa niissä pienissä järvissä uiskentelee? Jos hauetkin ovat ihan pulikoita, niin kannattaa huonon syönnin varalle ostaa myös melko pieniä vaappuja. Muut viehe tyypit ovat melko sopivan kokoisia pienille, sekä vähän isommillekkin hauille. Tai no, yli päätään kaloille.\n« on: July 27, 2009, 21:39:47 »\nPahoittelen, mutta nyt kävi pieni erehdys. Eli tarkoittamani jerkki, jota äsken kutsuin Sauruksen merkkisenä, olikin Jakki jerkki. Kokemuksia?\nVieheet / Vs: minkä värinen buster jerk?\n« on: July 27, 2009, 21:36:20 »\n« on: July 24, 2009, 16:33:32 »\nNo juu nuo Sauruksen jerkit eivät varmastikkaan ole sieltä tunnetuimmasta päästä. Koitan illemmalla linkittää kuvan!\n« on: July 23, 2009, 23:18:35 »\n« on: July 23, 2009, 23:06:12 »\nJoo tosiaan noita "mammuttihaukia" tuppaa tulemaan monesti jonkun muun kalalajin kalastuksen yhteydessä. Hyvänä esimerkkinä kuha - monesti kun syvillä vesillä uitellaan isojakin kuha jigejä tai vaappuja, niin saaliiksi tulee myös haukea. Kuhan kalastuksessa yleensä kyllä käytetään jonkunlaista peruketta, joten ei ole samaa vaaraa kuin mm. ahvenen kalastuksessa, kun käytetään pienehköjä lippoja ja jigejä, joiden uinnin peruke pilaisi.\n- Itse kyllä käytän aina peruketta, vaikka kalastaisinkin jigillä sillä haukikin iskee yllättävän ahnaasti pieneenkin jigiin.\n« on: July 23, 2009, 23:02:48 »\nQuote from: harrastaja99 on July 23, 2009, 15:16:30\nhelpoti. istuu vaa ja heittää.\nNo siinnäpä oli kattava vastaus - kiitos vaivannäöstä.\n- Ja suuri kiitos Pjk:lle jälleen kattavasta ja moni puolisesta vastauksesta. Kävin tänään vähän Turun Pyyntivälineessä katselemassa noita jerkkejä, ja pakko todeta että hintaviahan nuo ovat. Menee ainakin omalla palkallani aika kauan, ennen kuin saan ostettua "tarpeeksi" jerkkejä, eli sellainen kattava valikoima eri syvyyksiin, ja paljon eri värejä. Noita Sauruksen jerkkejä myydään aika halvalla - muistaakseni hinnat on jotain 6 - 8 euroa, tietysti riippuen koosta. Oletko niitä itse kokeillut, Pjk ?\n« on: July 23, 2009, 00:39:10 »\n« on: July 23, 2009, 00:38:09 »\n« on: July 23, 2009, 00:30:21 »\nNo mitään kovin isoahan en ole saanut, mutta tässä ihan perus juttuja. Eli tietysti pitää varmistaa että siima on tarpeeksi kestävää, esim. jos kalastuspaikasta tulee keskimäärin 3kg haukea, niin varmastikkin sellainen vähän alle-, tai yli 10 kilon siima on ihan tarpeeksi kestävää. Tietysti peruketta käytetään aina hauen kalastuksessa, sehän on itsestään selvyys. Itselläni ei ole koskaan käynyt niin, että olisi hauki puraissut perukkeen yli siiman katki vaikka käytänkin joidenkin mielestä aika lyhyitä perukkeita, eli n. 15 senttisiä. Jos paikasta saa paljon isoa yli 5 kilon haukea, niin varmasti on ihan hyvä käyttää näytä hauen kalastuksessa suosittuja pituuksia, eli 25 - 30 senttisiä - jotkut käyttävät toki vielläkin pidempiä.\nJa tietysti vieheen koukut on oltava kunnossa, jottei tulisi näitä tapauksia että iso kala pääsee karkuun joko sen takia että koukut ovat niin tylsistyneet ettei kala jää kunnolla kiinni, tai pahimmassa tapauksessa isomman hauen runtelemana ruostunut tai muuten vain huono kuntoinen koukku katkeaa. Eli koukkujen viilailu helpottaa tässä asiassa, ja tietysti säännöllinen koukkujen vaihtelu.\nTietenkin isompaa kalaa pitää väsytellä aikansa, niin se tuleekin sitten ihan "kiltisti" veneen vierelle, josta se on hyvä ottaa ylös haavilla, nostokoukulla tai liplock otteella. Ja nyt kun on aiheena iso hauki, niin on ihan hyvä pitää koukkujen hauen suussa otosta sormet kaukana, ja käyttää hommaan tarkoitettuja pihtejä. Bft:n tuotantoa olevat pitkä varsiset pihtit ainakin toimivat hyvin - niitä osaan suositella.\nJos kaikki tämä on kunnossa, niin ei pitäisi mennä mikään vikaan !\n« on: July 23, 2009, 00:14:06 »\nQuote from: Dumppi 95 on July 20, 2009, 23:53:50\nQuote from: Ammattilainen on July 20, 2009, 23:38:25\nKiitos pjk:lle kattavasta vastauksesta! Pitäisi kai tuota jerkkivalikoimaakin hieman laajentaa. Nyt pakista löytyy muutama pikku-busa, salmo slidereitä pari (kelluva ja uppoava), muutamia Westin jerkkejä, sekä Zaltteja jos niitä nyt sitten jerkeiksi lasketaan. Mitä suosittelisitte minun viellä tohon settii hankkivan?\nItse ajattelin jerkkauksen aloittaa joko vielä tänä vuonna tai ensi kaudella ja ajatuksissa olis tällänen setti hankkia: http://fi.jsbfishing.com/default.aspx?load=main&Data=ProductInfo&key=010808_4\nTuossa olisi kaikkia värejä varmaan mitä nyt tarvitsee, on ärsykettä ja luonnollista. Ja jerkkimallihan on kopio edesmenneestä Ezoxista, joka kuulemma oli yksi parhaista jerkeistä.\nErä-lehdessä noita kehuttiin kovasti ja kyseinen jerkki oli uutuusjerkki testissä aivan kärkikastia.\nNo tuossa on jo aika kattava valikoima erillaisia värejä, ja seasta löytyy näitä todella suosittujakin värityksiä, mitkä pukevat myös buster jerkkiä. Hinta / määrä - suhde näyttäisi olevan erinomainen. Kokemusta tästä kyseisestä jerkkimallista ei kuitenkaan ole, joten olisi kyllä kiva kuulla jos jollain on.\n« on: July 22, 2009, 10:06:40 »\nQuote from: Tuhe on July 20, 2009, 23:45:26\nPintaperhot on suhteellisen keveitä otuksia, et ei taida virvelillä isommin lennellä. Leetsit lentää jotenkin, kun niissä on painoa päässä. Voisit kyllä siitä pinturista laittaa kuvan, mitä virvelillä voi heitellä.\nKevyellä setillä on kyllä ihan hyvin lennellyt - yhtä hyvin kuin lipat ja muut pienet / kevyet vieheet. Kuvaakin voin yrittää laittaa heti kun saan kunnon kameran. Oli myynnissä ainakin joskus Hong Kongissa noita.\n« on: July 21, 2009, 23:23:46 »\nQuote from: Aatami on July 21, 2009, 18:15:58\nNiin meni minulla näköjään kaupat sekaisin. Ammattilainen puhui Hong Kong- kauppaketjun jigirasiasta ja sitä arvuuttelin. Kyseessä on kuitenkin varmaan se rasia, jossa on punainen päävärinä teippauksissa? Se on se luokattoman huono setti Nuo Pjk:n mainitsemat ovat olleet hyviä myös omassa käytössä. Niitä on saatavilla myös Pirkkalan Motonetissa.\nJuu kävin viellä vilkaisemassa tuota settiä, ja huomasin että jigit olivat kyllä aika "ei niin hyvän" näköisiä - jigipäitä oli kyllä aika paljon erikokoisia, ja kutakin kokoa paljon. Onhan se silti kohtuutonta maksaa huonosta jigisetistä (jigien osalta) n. 27e, kun vastaavasti tuon Pjk:n mainitseman setin saisi motonetistä n. 17e. Joku tuossa jo mainitsikin siitä kun joskus jigin koukku nappaa kiinni pyrstöön, ja tekee siihen reiän tai halkeaman. Miten tätä saisi vältettyä? Itsellänikin on mennyt joskus muutamakin jigi käyttökelvottomaksi, kun ensin koukku on tehnyt "arven" pyrstöön, ja sitten on hauki napannut - tuloksena pyrstötön jigi.\nps. Tuli muuten todettua moottoriöljyn (ruskean) värinen sirppipyrstö jigi kultaisilla hileillä + punaisella "jigipäällä" todella toimivaksi hauen tappajaksi. Laiturin nokasta ihan viskoin, ja jigasin "ihan miten sattuu", ja tuloksena 45 minuutin sisällä viisi haukea. Yksi isompi joukosta löytyi, noin 3 kiloinen mutta muut olivat ihan perus kilon pulikoita. Yksi jigi meni ihan kappaleiksi, ja pyrstö irtosi.\n« on: July 20, 2009, 23:38:25 »\n« on: July 20, 2009, 23:33:58 »\nJotkut perhostajat voivat olla vähän kauhistuneita, mutta itse olen ihan normaalilla virvelillä ja siimalla viskonut sellaista melko isoa kelluvaa perhoa, joka rakentuu oikeastaan pelkistä sulista. Ihan perus taktiikalla olen sen viskannut ja vavalla alaspäin nykien kelannut - tällä taktiikalla muutama hauki ja ahven on tullut. Perho on aika painava, joten sitä pystyy ihan hyvin viskelemään virvelillä.\n« on: July 20, 2009, 23:30:17 »\nHong Kongissa oli tuollainen ns. jigisetti myynnissä, eli vieherasia missä oli erivärisiä jigejä ja melko paljon jigipäitäkin. Hintaa tuolle kertyi n. 27 euroa, mutta ikävä kyllä setin merkkiä en muista. Mitäs jigailijat sanois tollaisesta?\n« on: July 20, 2009, 23:23:04 »\n« on: July 19, 2009, 22:30:06 »\nKiitos kaikille vastauksista, ja ennen kaikkea mielipiteistä.\nHuomenna olisi tarkoitus tehdä pieni kalareissu ihan mökki vesille veneen kanssa, ja harjoitella hieman tuota seisovaltaan heittelyä. Jerkeille huomenna paljon uintiaikaa, mutta jollei nyt yhtään edes tärppejä tule, niin varmasti siirryn lusikoihin ja vaappuihin. Kuinka pinnasta hauki voi jerkkiin ottaa? Onko ihan turhaa uittaa syvässä yli 5m vedessä pikku busteria. On se kuitenkin sen verran matalauintinen, ettei varmaan vähänkään nopeammassa uitossa uppoa paljoa metriä syvemmälle. Huomenna siis jerkkausta luvassa .\n« on: July 19, 2009, 22:24:25 »\nJep, kuva kertoo enenpi kuin tuhat sanaa.\nVarmaan salaman kepposia, mutta kuvassa näyttävät vähän liian vaaleilta eli oma käsitykseni moottoriöyjyn väristä on hieman tuota viellä ruskeampi.\n« on: July 17, 2009, 23:17:33 »\nTuo muistuttaa muotojensa puolesta hieman Rapalan Rattlinia, mutta ei siinnä tosin ole tuollaista jigipyrstöä. Oikein toimivan näköinen peli - sanoisin että tuo on jotain jerkin ja vaapun väliltä ..\n« on: July 17, 2009, 23:12:18 »\n« on: July 17, 2009, 23:09:28 »


Työllisyydenhoidon kehitysohjelma. Kaupunkiseudun työllisyyspalvelut - PDF\nDownload "Työllisyydenhoidon kehitysohjelma. Kaupunkiseudun työllisyyspalvelut"\n1 Työllisyydenhoidon kehitysohjelma Kaupunkiseudun työllisyyspalvelut Raportointi Kaupungin johtoryhmälle ja KH Sukolle\n2 Kehitysohjelman tilanteen yleiskuvaus Päätös työvoima- ja yrityspalvelujen alueellisesta kokeilusta TEM Kokeiluun liittyvän kehitysohjelman valmistelu alkanut , ohjelmajohtaja aloittanut Kokeilun nimi vahvistettu seudulla Kaupunkiseudun työllisyyspalvelut Toimintaympäristön muutosten ja mahdollisuuksien selvittämistä kuntien ja sidosryhmien kanssa. Ohjelman strateginen viitekehys ja kokeilukuntien yhteinen tahtotila selvitetty. Ohjelman strategiset päätavoitteet täsmennetty. Ohjelman visio, missio ja hyötytavoitteet valmisteltu vuoteen 2019 seudullisessa projektiryhmässä - > kjk 4/2017. Kokeilualueen yhteiset operatiiviset tavoitteet valmistelussa projektiryhmässä 4/2017. Pirkanmaan kokeilualueen 10 kuntaa päättäneet olla mukana kokeilussa kannanotossaan kokeilulakiin (TEM). Seudullinen ohjaus- ja johtamisrakenne valmisteltu ja hyväksytty kjk 3/2017. Sopimusten valmistelu Tampereen kaupungin, Pirkanmaan ELY-keskuksen, Pirkanmaan TE-toimiston ja Keha-keskuksen (Pääsopimus) sekä Tampereen kaupungin ja kuntien välinen (kuntasopimus) sopimus hyväksytty, sisältäen TE-hallinnosta siirtyvän henkilöstömäärän sekä valtiolta siirtyvät muut resurssit. Yhteinen kokeiluaikainen toimintamalli seudulle valmisteltu kuntien kesken. Kuntien välinen työnjako kokeilussa tehty (palvelut, palvelumallit). Yhteinen ja kuntakohtainen valmistelu lakisääteisten tehtävien haltuunotosta käynnissä. Kuntien yhteinen budjetti varauksineen kokeilun ajalle määritelty. Yhteistyöprosessit palveluista valtion toimijoiden kanssa menossa. TEtoimiston yt-neuvottelu käynnistynyt. Tampereen kaupungin työllisyydenhoidon palveluyksikön toimintamallin uudistaminen menossa, irrottautuminen nykyrakenteesta osaksi EKI:n mahdollistamaa tulevaisuuden kunnan palvelutarjontaa yli palvelualue, palveluryhmä ja organisaatiorajojen. TYPA Yt-neuvottelu käynnistynyt. 2\n3 Kehitysohjelman budjetti KEHITYSOHJELMAN BUDJETTI TYÖLLISYYDENHOITO VUSU Toimipistekulut Toimintatuotot Tilavuokrat Myyntituotot 13 Kalustus -80 Maksutuotot ICT -infra ja laitehankinnat -50 Tuet ja avustukset Muutostyö- ja muuttokustannukset -80 Vuokratuotot 66 Yhteisesti jaettavia kuluja Muut toimintatuotot 635 ICT+tietosuoja+muut osuus yhteisistä Toimintakulut Koulutus Henkilöstökulut Mamu-Koto-osuus yhteisistä + Horisontti Palkat ja palkkiot Työ- ja toimintakyvyn arviointipalvelu Henkilösivukulut Varautuminen toiminnan kehittämiseen Eläkekulut Nuortentalo koordinaattori -rekry Muut henkilösivukulut -406 Ratikka + Kunkun parkki -agenttirekry Palvelujen ostot Rekryvaraus Aineet, tarvikkeet ja tavarat -68 Digi- ja muut palvelut -varaus Avustukset Vuokrakulut -560 Muut toimintakulut -63 VAIKUTUS TOIMINTAKATTEESEEN TOIMINTAKATE * Tilakustannukset tulevat siitä, että TE-hallinto ei anna tiloja tai tilakompensaatiokorvausta siirtyvän henkilöstön osalta 3\n4 Kehitysohjelman hyödyt Ohjelman hyötytavoitteet 2019 alkaessa Kokeilun kohderyhmään kuuluvien työttömien määrä kunnissa on vähentynyt vuoden 2016 vastaavasta. Tampereen kaupungin työmarkkinatuen maksuosuus on vähentynyt kokeilun päättyessä 3 % vuoden 2016 vastaavasta. Laskelma ei huomioi muuttajia eikä uutta valumaa. ( v loppuun mennessä) Ohjelman aikana on tehty asiakaslähtöisiä ja vaikuttavia työllisyydenhoidon toimia ja saatu aikaan mitattavia tuloksia. Uusia yhteisiä asiakaslähtöisiä ja kustannustehokkaita palvelukokonaisuuksia on tuotteistettu kunnan elinvoiman ja hyvinvoinnin palvelualueiden sekä kumppaneiden kanssa (suunnitelmissa esim. Tampereella hyvinvointikeskuksiin ja elinkeinopalveluiden yhteyteen) Koulutuspalvelujen tuottajien kanssa on rakennettu toimivia yhteistyömalleja, jolla on ehkäisty työttömyyttä ja varmistettu osaavan työvoiman saatavuutta (esim. nuorisotyöttömyyden ehkäisy ja työvoiman osaamisen vahvistaminen; valmistelussa TYPAn/Tredun toimintoja osin yhteen) Uusi seudullinen toimintamalli on rakennettu ja valmis käyttöönotettavaksi. Kuntien työllisyyspalvelujen ydintehtävät on määritelty ja keskeiset ydinpalvelut on tuotteistettu 4\n5 Kehitysohjelman keskeiset haasteet ja riskit Alla keskeisimmät riskit, (määritelty tarkemmin ohjelmasuunnitelman liitteessä 2). - Aikataulu kokeilun/ohjelman suurin riski: riskinä on, että suuressa asiakkaaseen kohdistuvassa kokeilussa ei saada palveluja toimimaan sujuvasti. Kokeiluaika on lyhyt tuotteistamisen ja tuloksen tekemiseen. - Kustannusneutraalisuus ei toteudu. Työmarkkinatuen maksuosuuksiin ei saada säästöjä. - Tietojärjestelmät eivät toimi kokeilun alkaessa, KEHA-keskuksen valmistelussa. - Asiakaspalveluun liittyvät riskit suhteessa käytettäviin resursseihin ja henkilöstön osaamiseen - Palvelujen asiakaslähtöisyys ja vaikuttavuus ei toteudu - Kokeilulle muodostuu huono imago - 5\n6 Kehitysohjelman painopisteet Työllisyydenhoito; ohjelman toimilla pyritään ensisijaisesti vaikuttamaan työttömyyden alentamiseen palvelujen asiakaslähtöisyyttä ja vaikuttavuutta parantamalla. - Kaupunkiseudun työllisyyspalvelujen roolin määrittely osana maakuntauudistusta, ja toimintaympäristön muutoksia. Kaupunkiseudun työllisyyspalvelujen toimintamallin jatkovalmistelu, päätettyjen valintojen pohjalta. - Työllisyydenhoidon kokonaisuuden kehittäminen yhdessä tulevaisuuden kunnan sisäisten ja ulkoisten toimijoiden kanssa. - Kokeilun pohjalta hyväksi havaittujen toimintatapojen, palvelujen ja tuotteiden valinta ja käyttöönotto, palvelujen jatkuva kehittäminen ja uudistaminen. - Kuntien työllisyydenhoidon yksiköiden toiminta-ajatuksen täsmentäminen ja toiminnan määrittely em. pohjalta. 6\n7 Syötteet uuteen kaupunkistrategiaan - Työllisyydenhoidon strategiset tavoitteet ja tahtotila seuraavalle valtuustokaudelle asetetaan v jälkeiseen aikaan - Yhteisen seudullisen työllisyydenhoidon toimintamallin 2019 valmistelu strategisen tahtotilan ja kokeilun parhaiden käytänteiden pohjalta - Operatiivisia tavoitteita ja toimenpiteitä kaikille niille palveluryhmille, jotka osaltaan ennaltaehkäisevät tai työllisyyttä (esim. koulutus, yrityspalvelut, sote-rajapinta) - Työllisyydenhoidon palveluyksikön perustehtävä täsmennetään huomioiden työnjako kaupungin muun toiminnan kanssa esim. työttömyyden ehkäisy (yrityspalvelut, koulutus) - Operatiiviset tavoitteet uudistetaan; pääpaino työllisyydenhoidon vaikuttavuus ja asiakaslähtöisyys. Mittarit: asiakas, prosessi, talous ja henkilöstö näkökulmista. - Keskeiset toimenpiteet määritellään ( keskitetyt palvelut, innovatiiviset kokeilut) - Digitalisaation hyödyntäminen palveluissa - Asiakkaat mukaan palvelujen suunnitteluun ja kehittämiseen 7\nTyövoima- ja yrityspalvelujen alueellinen kokeilu OHJELMASUUNNITELMA\nSivu 1/30 Kaupunkiseudun työllisyyspalvelut Työvoima- ja yrityspalvelujen alueellinen kokeilu 2017-2018 OHJELMASUUNNITELMA 31.3.2017 LUONNOS 11.4.2017 KAUPUNGIN JOHTORYHMÄ 18.4.2017 KH SUUNNITTELUKOKOUS


Valioliiga 2018-2019 alkaa 10.8.2018. Lyö veto Mestarista ja maalikunkusta\nValioliiga 2018-2019 alkaa perjantaina 10.8.2018\nValioliiga 2018 - 2019 alkaa perjantaina 10.8.2018. Lyö vetoa mestarista!\nValioliigan kausi on jo ovella ja vedonlyöntikohteita riittää. Ota haltuun parhaat kertoimet ja lyö vetoa huiman kauden tapahtumista. Ota osaa myös Fantasy Premier League -kisaan, jännitettävää riittää koko kaudeksi. Kuka voittaa? Lyö vetoa!\nValioliiga 2018-2018 avaus\nEnglannin Valioliigan startti tapahtuu tasan viikon päästä perjantaina ottelulla Manchester United – Leicester City. Tästä alkaakin melkoinen ralli, joka päättyy 12.5. pelattavaan Valioliigan viimeiseen kierrokseen.\nTodennäköisesti meillä on mestari selvillä jo ennen tuota viimeistä kierrosta, mutta jännitettävää varmasti riittää myös tuolle kierrokselle. Ennen tuota ehtii luonnollisesti tapahtua yhtä sun toista ja nyt on oikea aika katsoa kertoimet ja erilaiset vedonlyöntikohteet pian alkavaa Valioliiga 2018-2019 kautta varten.\nManchester City uusimassa mestaruutensa?\nNäin ainakin kertoimien mukaan. Unibet antaa tälle Manchesterin mestarille ja Valioliigan hallitsevalle mestarille voittajakertoimet 1.67. Top 4 kerroin on ainoastaan 1.05 ja Top 6 kerroin on 1.01. No, korkoa tietty sekin betsille. City ei ole tällä kertaa riehunut ainakaan toistaiseksi mitenkään isosti siirtomarkkinoilla, tasoittaako se joukkueen ylivoimaa Valioliigassa?\nJohdattaako Riyad Mahrez Cityn mestaruuteen… myös Mestarien liigassa?\n— Manchester City (@ManCity) 30. heinäkuuta 2018\nManchester Cityn haastajaksi on monen lapuissa noussut Liverpool, joka on tehnyt muutamia erinomaisia täsmähankintoja joukkueeseensa ja on vahvistunut, katsotaan sitä nyt millä mittareilla tahansa. Liverpoolhan oli juuri se joukkue, joka pudotti Manchester Cityn Mestarien liigan peleistä viime keväänä ja se on taatusti taivaansinisten hyvässä muistissa. Poolin tulee nyt vaan tällä kaudella ottaa pisteitä tasaiseen tahtiin liigapeleistä, viime kaudella kompastuskiviä oli useampia. Voittokerroin Unibetillä 5.00, Top 4 tuo 1.20 kertoimella betsit takaisin ja Top 6 1.05 kertoimella.\nManchester Unitedin leiristä kuuluu hieman heikkoa, Jose Mourinhon kolmas kausi Manchester Unitedin peräsimessä ei taida ainakaan ennakkotietojen mukaan mikään menestys, vaikka joukkue onkin kolmantena kertoimissa. Tai sitten tämä on vaan Josen isoa hämäystä. Unibetin kertoimet mestaruudesta 8.00, neljän sakkiin 1.33 ja kuuden joukkoon 1.06.\nSeuraava kolmikko, Chelsea, Tottenham ja Arsenal on mielenkiintoinen. Chelsealla (voittokerroin 13.00) on ihan uusi valmentaja, samoin on Arsenalilla (23.00). Tottenhamilla uutta on stadion (15.00). Voisiko joku näistä kolmesta joukkueesta yllättää ja napata Valioliigan mestaruuden. Kertoimet siihen ovat ainakin herkulliset.\nKatso myös muut erikoiskohteet ja kertoimet Valioliigan peleihin ja joukkueiden välisiin kohteisiin. Voit betsata mm. heads-upeja ja paljon muuta!\nKuka vie maalikuninkuuden?\nKertoimien mukaan tämä pitäisi olla Tottenhamin Harry Kanen (3.00 Unibet) heiniä, mutta haastajiahan riittää. Miten väsynyt Kane on MM-kisojen jälkeen ja miten Real Madridin kosiskelut Spursin maalitykkiä painavat? Entä toistaako Liverpoolin Mohamed Salah (6.00) viime kauden vireen? Nyt kaikki tietävät Salahin temput, jääkö siis tilaa enemmän vaikkapa Roberto Firminolle (29.00)?\nArsenal sai siis uuden käskijänsä ja treenipelit ovat näyttäneet että kaksikko Pierre-Emerick Aubameyang (7.00) ja Alexandre Lacazette (26.00) ovat olleet vireessä. Vai olisiko tämä Manchester Cityn miesten Gabriel Jesus (15.00) tai Sergio Agüeron (10.00) heiniä? Pois ei maalikuninkuusmittelöstä voi laskea myös Manchester Unitedin Romelu Lukakua (10.00). Tai mitä saa aikaiseksi Chelsean uusi koutsi? Nouseeko Alvaro Morata (34.00) tai Eden Hazard (34.00) maalipörssin kärkeen? Hyviä maalintekijöitä toki löytyy muitakin listalta, mutta todennäköisesti se kunkku löytyy tuolta kympin listalta.\nLisäjännitystä koko kauteen – Fantasy Premier League\nMoni vedonlyöjä ja Valioliigan seuraaja haluaa kauteen lisää jännitystä. Sitä saa tietenkin vedonlyönnillä, mutta on olemassa myös useita erilaisia Valioliigan fantasialiigoja, joissa pelaajat valitsevat oikeita pelaajia tiimiinsä siten että tietty budjetti ei ylity. Näitä pelaajia sitten vaihdetaan kauden aikana viikoittain ja parhaat tietenkin palkitaan. Katso uutinen Valioliiga Suomi -fantasialiigasta, voittajat todellakin palkitaan!\nMiten sinä rakennat oman joukkueesi?\nVoittaako Manchester City? Vai Liverpool? Vai Manchester United?\nManchester City on kauden alla isoin ennakkosuosikki voittamaan mestaruuden. Toteutuuko tämä vai nappaako vahvistunut Liverpool potin? Entä mitä tekee Manchester United tai uuden valmentajan omaavat Chelsea tai Arsenal? Ja kastaako Tottenham uuden stadionin mestaruusjuhlilla?


Lättähatulla pääsee kätevästi mukaan Meripäiville | Raahen Seutu\nLättähatulla pääsee kätevästi mukaan Meripäiville\nLättähattu ajaa Pooki Flakkaa -tapahtumassa lauantaina 14.7. Asemapihan ratatöiden vuoksi lättähattu ei päässyt Pekanpäiville, mutta Meripäivillä halutessaan pääsee jälleen nauttimaan sen kyydeistä.\nLättähattu lähtee aamuyhdeksältä Oulun asemalta ja saapuu Raaheen noin puolentoista tunnin kuluttua lähdöstä. Paluumatka Ouluun lähtee 14.05.\nLisäksi lättähattu ajaa samana päivänä kaksi kertaa Raahen ja Tuomiojan välillä, ensimmäinen lähtö on 10.45, toinen 12.50. Tarkemmat aikataulut ja tiedot lippujen hinnoista löytyvät Pohjois-Suomen Rautatieharrastajat ry:n verkkosivuilta.\nMatti Mäntyvaara, Pohjois-Suomen Rautatieharrastajat ry:n puheenjohtaja, millä mielellä lähdette mukaan Raahen Meripäiville?\n– Hyvällä mielellä. Raahe on ollut meille hyvä ja kiinnostava kohde, sillä se on sopivan lähellä ja Raahelaiset tuntuvat tykkäävän ajella Tuomiojalle. Muutama vuosi sitten Raahesta Lapaluotoon satamaan lättähatulla kuljetettiin jopa 1 600 ihmistä.\nTänä vuonna ajamme tapahtumassa aamulla Oulusta Meripäiville ja illalla takaisin Ouluun. Välissä ajamme kaksi reissua Tuomiojalle.\nEntä mitä lättähatulle yleensäkin kuuluu, onko kesä sujunut kuten pitää?\n– Jatkuvasti on ollut väkeä liikenteessä, Oulun päivillä oli esimerkiksi lättähatulla hyvin kävijöitä.\nTulossa on vielä Kuivaniemen pitäjämarkkinat ja yksityisiä tilausajoja, joita on ollut muutenkin julkisten ajojen lisäksi. Noin 5-6 tuhatta kilometriä ajoja kertyy kesässä.\nOnko kuluvalle kesälle vielä odotuksia?\n– Kesälle on aina hyvät odotukset. Viime vuonna Pohjanmaan radan ratatyöt vaikeuttivat lättähatulla ajamista. Tänäkin vuonna työt ovat vaikuttaneet, Raahessa on ollut ratatöitä asemapihalla.


Vaikka Ranskasta löytyy monta miljoonakaupunkia, on maan pinta-alasta yli 30 prosenttia viljelysten peittämää. Euroopan tärkeimmässä maatalousmaassa kasvatetaan valtavat määrät omenaa, persikoita ja tietenkin viiniä.\nKun Pariisin kadut viime lokakuussa alkoivat tuntua ahtailta, ja Disneylandin tunnusmusiikki soi korvissa yötä päivää, me nappasimme auton Marne-la Valleen rautatieasemalta, ja suuntasimme kohti Champagnen maisemia.\nChampagne on tietysti kuuluisin nimikkojuomastaan eli shampanjasta, joksi saa kutsua vain tältä alueelta peräisin olevaa kuohujuomaa. Me emme kuitenkaan valinneet seutua juomasuositus mielessä, vaan katselimme kartasta sopivaa aluetta Pariisin itäpuolella. Aikaa oli kuitenkin käytössä vain muutama päivä, minkä vuoksi emme halunneet lähteä liian kauas seikkailemaan.\nOtimme kiintopisteeksemme Verdunin kaupungin, joka tosin sijaitsee jo Champagnen ulkopuolella Lorrainen alueella. Verduniin päästäksemme kuitenkin ajelimme pitkät pätkät läpi viinipeltojen ja omenatarhojen, ja välillä myös isolla moottoritiellä. Tavoitteenamme oli ensin pysytellä pikkuteillä, mutta kun olimme ajaneet parin kylän läpi 40 kilometrin tuntivauhtia, totesimme aikataulun ja lasten kärsivällisyyden kestävän huomattavasti paremmin, jos teemme siirtymät vähän vauhdikkaammin.\nOlin etukäteen kuullut pelottelua Ranskan tietullien hinnoista, ja muistissani olivat parinkin kympin laskut Espanjan puolelta. Champagnessa lasku ei kuitenkaan kertaakaan ylittänyt viittä euroa, vaikka ajelimme maksullisilla teillä pitkiäkin pätkiä. Tietulleihin menevä raha kannattaa toki ottaa huomioon matkabudjettia laatiessa – etenkin jos on aikeissa ajaa oikeasti satoja kilometrejä.\nOlin rakentanut ajoreitin niin, että ensimmäisenä päivänä söimme lounaan Epernayn kaupungissa, joka on tunnettu juuri shampanjasta. Moët & Chandonin valtava tehdas kohoaa aivan keskellä pientä kaupunkia, ja Dom Perignonin patsas vartioi ohikulkevia. Kadunvarsien näyteikkunat ovat täynnä kaikenkokoisia pulloja ja Epernay olisi ollut luonteva paikka ostaa tuliaisia kotiin. Onneksi olimme liikkeellä pelkillä käsimatkatavaroilla, koska rehellisyyden nimissä täytyy sanoa, että minä olen niin makuaistiton ihminen, että muutaman kympin shampanjapullo olisi minulle täyttä tuhlausta – vaikka sen kuinka saisi Ranskasta halvemmalla.\nEpernay oli pieni ja uinuva kaupunki, jonka kaduilla näkyi vain vähän ihmisiä lauantaipäivänä. Tilanne oli kuitenkin täysin toinen, kun astuimme ravintolaan, josta vielä sai lounasta: paikka oli viimeistä tuolia myöten täynnä, ja iloinen puheensorina täytti ilman. Me ahtauduimme pieneen loossiin ja nautimme perinteisestä ruoasta ja puheliaasta ilmapiiristä.\nEnsimmäisen yön vietimme vieläkin pienemmässä Montmart Lucyn kaupungissa. Kaupunki on tässä tapauksessa ehkä hieman liioiteltu ilmaisu, sillä komeana kohoavan linnan lisäksi sieltä löytyi tasan kaksi hotellia ja niiden alakerrassa olevat ravintolat. Kantaessamme reppujamme takapihan parkkipaikalta ison ravintolasalin läpi ehdimme hieman pohtia, kuinka illallisen mahtaa käydä. Sali näytti siltä kuin se olisi ollut käytössä viimeksi 80-luvulla. Yllätys oli kuitenkin suuri, kun illalla sali oli lähes täynnä ruokailijoita, ja meidän käyttämästämme takaovesta olikin tullut ravintolan pääovi.\nMatkan hienoin illallinen Montmart-Lucyssa\nTästä hotellin ravintolassa syömästämme illallisesta tulikin koko matkan paras ruokakokemus: otimme muutaman annoksen maistelumenut, jotka olivat aivan huiput. Täällä myös joimme matkan ainoat shampanjat, koska juuri täällä ne sopivat niin hyvin paikkaan ja tunnelmaan.\nPienessä Montmart-Lucyn kaupungissa minulle myös paljastui se, miten mahtavassa vaiheessa olemme nyt matkailun osalta: koska lapsia ei hieno illallinen kiinnostanut, he vetäisivät nopeasti pari lasten annosta ja menivät yläkertaan huoneeseemme katsomaan elokuvaa. Me taas jäimme miehen kanssa kahdestaan syömään illallisen pidemmän kaavan mukaan, koska tiesimme lasten löytävän takaisin alakertaan tai soittavan meille, jos tulee jotain tarvetta. Myös aamiaisen söimme aikuisten kesken alakerrassa: lapset halusivat vain vähän patonkia ja juustoa, eikä sitä varten kannattanut maksaa täyttä aamiaisen hintaa.\nVerdun on kiemuraisen ajomatkan arvoinen\nSeuraavana päivänä vihdoin saavutimme Verdunin ja sinne johtavalla mutkaisella tiellä saimme matkan ensimmäiset oksennuksetkin aikaiseksi. Ensimmäisen maailmansodan taistelunäyttämö ja muistomerkki olivat kuitenkin huonon olon ja kiukkuisen lapsen arvoinen kokemus.\nVerdunista lähtiessämme teimme suuren kompromissin ja pysähdyimme kaupungin McDonaldsille syömään. Jos olisin silloin tiennyt, että se jäisi päivän ainoaksi ateriaksi, olisin harkinnut jotain ihan muuta ravitsemusliikettä. Toisaalta olimme taas kerran ruokailuaikeissa vasta lounasajan jälkeen, joten ruoan löytäminen ei olisi ollut mitenkään helppoa.\nMcDonaldsin puolesta puhui myös se, että aivan sen naapurista löytyi suuri Carrefourin liike, mistä haimme täydennystä eväsvalikoimaamme. Ja hyvä, että haimme, koska niiden varassa olimmekin sitten loppuillan.\nPieni majatalo hurmasi Vauquois’ssa\nSeuraava majoituksemme sijaitsi vielä Montmart-Lucyakin pienemmässä paikassa Vauquois’n kylässä. Heti perille päästyämme meille selvisi, että kylästä löytyy tasan yksi ravintola, joka sekään ei ole sunnuntaina auki. Lähimmät ruokapaikat olisivat löytyneet noin 20 minuutin ajomatkan päästä, joten jäimme majapaikkaamme eväiden varaan.\nMinulle tuli suurena yllätyksenä, että ainakaan Champagnen maaseudulla ja sen ympäristössä ravintolat eivät olleet sunnuntaisin auki. Monessa maassa sunnuntait ovat päiviä, jolloin nimenomaan lähdetään isolla porukalla syömään, mutta selvästi Ranskassa näin ei ole tapana tehdä. Niin kaupat kuin ravintolatkin pitivät pyhäpäivänä ovensa tiukasti kiinni.\nSunnuntaisesta autiudestaan huolimatta Vauquois oli hurmaava vaihtoehto yhden yön pysähdykseen. Emäntämme pyöritti pientä A la belle carpe -majataloaan, jonka yläkerrasta löytyi meille parisängyn ja vuodesohvan kokoinen huone omalla kylppärillä. Huoneen kaikki yksityiskohdat oli tarkasti mietitty, ja sävy sävyyn sointuvat käsipyyhkeet ja vessapaperit ihastuttivat. Ikkunasta näkyi suoraan hevoshakaan ja peltojen taakse laskevaan aurinkoon.\nParasta majapaikassa oli kuitenkin sen emäntä: hän selitti paljon asioita sujuvalla Ranskallaan, ja minä nyökyttelin ymmärtäen yhden sanan sieltä ja toisen täältä. Tärkeimmistä asioista pääsimme kuitenkin yhteisymmärrykseen.\nAamulla hän oli valmistanut meille valtavan aamiaisen, johon kuului tuoretta leipää, french toasteja, muroja ja ainakin viittä eri lajia itse tehtyjä hilloja. Jaoimme aamiaispöydän saksaa puhuvan pariskunnan kanssa, ja emäntä taikoi joka kaapin päältä uuden lautasellisen kakkua tai keksejä.\nItselleni ranskalainen makea aamupala oli vähän kauhistus, ja keskityinkin joka paikassa leipään ja juustoon sen päällä. Kaikilta aamupaloilta löytyvät pullat, keksit ja kakut saivat olla hyvin rauhassa, koska ajatus sokeripommista heti aamulla ei hirveästi houkutellut.\nHiljainen aamupäivä Champagnen pääkaupungissa\nParin päivän maaseutukierroksen jälkeen oli vuoro siirtyä takaisin kaupunkielämään. Harjoittelimme sitä lounastauolla Chalons-en-Champagnen kaupungissa, joka sekin heräili vasta lounasaikana. Vaikka Ranskassakin epäilemättä mennään töihin jo aamusta, vaikuttavat aamupäivät aina hyvin uneliailta. Vasta iltapäivällä lounaan jälkeen kadut alkavat täyttyä ihmisistä, ja kaupungit pääsevät näyttämään todelliset kasvonsa.\nRistikkotalojen ja katedraalin Troyes\nSeuraavat kaksi yötä vietimme kauniissa vuokra-asunnossa Troyes’n kaupungissa. Troyes on noin 60 000 asukkaan kaupunki, joka on erityisen tunnettu saksalaistyylisistä ristikkotaloista. Champagnen alue onkin hyvin lähellä Saksan rajaa, eikä hyppäys rajan yli naapurimaahankaan olisi ollut huono vaihtoehto.\nTroyes’ta löytyy myös vaikuttava goottilainen katedraali, jossa ei ainakaan arkipäivänä ollut minkäänlaista ruuhkaa. Taivaaseen asti kohoavat tornit, värikkäät lasimaalaukset ja syvä hiljaisuus olivat ihanaa vastapainoa ulkona tapahtuvalle hyörinälle.\nNopea pysähdys kuninkaallisilla metsästysmailla\nViimeisenä päivänä ennen iltalennolle suuntaamista kävimme vielä vilkaisemassa Fontainebleaun linnaa. Tämä 1528 rakennettu renessanssilinna sijaitsee alle tunnin ajomatkan päässä Pariisista, ja sopisi hyväksi päiväretkeksi myös Pariisista käsin.\nLinnan rakentamisen aloitti Robert II jo vuonna 988, mutta vuonna 1527 Frans I puratti vanhan linnan ja rakennutti tilalle uuden. Arkkitehdiksi kutsuttiin muun muassa Leonardo da Vinci. Suuruutensa linna saavutti Napoleon I:n aikana, ja myöhemmin siellä on majoittunut Euroopan kuninkaallisia aina Ruotsin kuningatar Kristiinasta Pietari Suureen. Koko Fontainebleaun kaupunki sijaitsee keskellä suurta Fontainebleaun metsää, joka aikoinaan toimi kuninkaallisina metsästysmaina.\nUnescon maailmanperintöluetteloon kuuluvan linnan alue on valtava, ja pelkästään puutarhassa kävelemiseen saisi meidän tahdillamme kulumaan pitkän ajan. Me keskityimmekin tällä kertaa vain linnan ulkopuolisiin tiloihin, emmekä lähteneet sisälle ollenkaan. Sisätilat olisivat epäilemättä olleet upeat, mutta myös niihin olisi saanut kulumaan pitkän ajan. Me keskityimme nyt mieluummin raikkaaseen ulkoilmaan ja liikkumiseen, kun edessä oli vielä vähän autoilua ja sen jälkeen kolmisen tuntia lentokoneessa.\nAutonvuokraus aiheutti haasteita tälläkin kertaa\nRanskassa autoilu ja auton vuokraaminen on helppoa. Kotoisat liikennesäännöt pätevät ja ajokulttuuri on hyvin maltillinen. Minä olin erityisen onnellinen vuokra-auton kojelaudasta, jonka näytöstä näki ajonopeuden lisäksi myös nopeusrajoituksen. Jostain syystä rajoituskyltit jäivät koko ajan näkemättä, minkä vuoksi rajoitus omassa näytössä toi lisäturvaa ajamiseen.\nAutonvuokrauksen olin tällä kertaa päättänyt tehdä suuren firman kautta, sillä Aviksen tarjoama hinta oli erittäin kilpailukykyinen. Auton vuokraamisen viideksi päiväksi piti tulla maksamaan noin 250 euroa, mikä oli mielestäni oikein hyvä hinta – varsinkin, kun hintaan sisältyi taas lähes 100 euron verran hintaa turvaistuimesta. Ai että minä nautin vuokra-autoilusta siinä vaiheessa, kun ei tarvitse enää ottaa yhtään kallista turvaistuinta!\nYllätys oli tällä kertaa kuitenkin suuri, kun Orlyn lentokentällä autoa palauttaessa laskun kuitti näyttikin 417 euroa eli auton vastaanottanut mies sai jostain yli 100 euron verran lisälaskua. Koska kielimuurimme ei mahdollistanut asian selvittämistä tässä vaiheessa, otin vain kiltisti kuitin ja ajattelin tutkia sitä tarkemmin rauhassa. Tarkalla tutkimisella en saanut sen enempää selville, joten otin yhteyttä Avisin asiakaspalveluun, mutta eipä tuo ole toistaiseksi tuottanut minkäänlaista tulosta. Mutkikkaat autonvuokrauskokemukseni siis saivat jatkoa tästäkin kerrasta.\nRanskan maaseudulla kannattaa ottaa huomioon se, että vain harvat puhuvat englantia. Isompien kaupunkien ravintoloista saattaa löytyä kielitaitoisia asiakaspalvelijoita, mutta esimerkiksi kaikkien meidän kolmen majapaikkamme emännät puhuivat ainoastaan ranskaa. Saimme kyllä tärkeät asiat selvitettyä, mutta heiltä kyseltäväksi ei kannata jättää mitään tärkeitä yksityiskohtia.\nMinusta autoretkemme parasta antia olivat pienet kylät ja kaupungit, joihin pysähdyimme yöksi. Koska meillä oli auto käytössä, pystyin varaamaan huoneet etukäteen netistä vain sillä perusteella, että ne osuvat jollakin tavalla reitillemme. Majoitukset eivät olleet luksusta, mutta eivät olleet hinnatkaan. Ne olivat hyvää perustasoa ja kelpasivat meille mainiosti. Molemmissa oli myös omat hauskat erityispiirteensä: Montmart-Lucyssa tanakka emäntä, joka samalla palveli paikallista väkeä alakerran baarissa, ja Vauquois’ssa hipihiljainen kylä, jonka keskeltä löytyi huikea ensimmäisen maailmansodan aikainen muistomerkki.\nVerdunista ja Vauquois’ta voit käydä lukemassa lisää täältä.\nVaikka me olemmekin innokkaita kaupunkilomailijoita, on aina välillä ihanaa lähteä pois kaupungista, ja sukeltaa syvälle maaseudulle. Sieltä voi löytyä vaikka mitä!\nReply Marja 3.2.2019 at 11:01\nKiitos tästä, tuollaisen reissun haluaisin tehdä joskus, sampanja maistuisi ja Ranskan maaseutu houkuttelee aina. Lapset ovat harmillista kyllä nähneet omasta mielestään jo tarpeeksi Ranskaa, joten täytynee odottaa vielä jokunen vuosi.\nReply Katja / Lähtöselvitetty 4.2.2019 at 14:54\nOnpa hauskaa, että lapset ovat nähneet mielestään tarpeeksi Ranskaa – ehkä silloin on tosiaan hyvä aika vaihtaa kohdetta. Tai sitten jättää lapset kotiin. Toisaalta eihän se Ranskan maaseutu sieltä mihinkään katoa, vaikka muutaman vuoden odottaisikin. Minä pidin erityisesti siitä, että lentämällä Pariisiin pääsi suhteellisen lyhyessäkin ajassa keskelle maaseutua.\nReply Jenni / Unelmatrippi 3.2.2019 at 14:14\nJännä tuo ravintoloiden sulkeminen sunnuntaisin! Täytyy pitää mielessä, että näin voi olla. Olemme nimittäin suunnitelleet kesälle automatkaa Ranskaan (ja muualle Eurooppaan, mutta siis alkumatka olisi Ranskassa). Tuosta autovuokraamon laskusta: joskus lisälaskua voi tulla tietulleista, jotka autossa oleva siru tms. rekisteröi automaattisesti. Eli niitä ei tarvitse maksaa itse tulleissa vaan niistä tulee lasku jälkikäteen. Tästä ei välttämättä teidän tapauksessanne ollut kyse, mutta tuli vain mieleen, että tällaisia systeemejähän on monissa maissa.\nReply Katja / Lähtöselvitetty 4.2.2019 at 14:57\nMinäkin kuvittelin, että ravintolat ovat ehdottomasti sunnuntaina auki, mutta ei. Ja ravintoloiden sulkeutuminen tiukasti lounasajan jälkeen hämmensi taas kerran, vaikkei sen enää pitäisi mikään yllätys olla. Jotenkin osuimme paikalle aina väärään aikaan. Luulen, että tällä kertaa kyse ei ollut tietulleista, koska ne maksoimme joka kerta kiltisti erikseen. Ylimääräinen summa näyttäisi turhan paljon hinnalta, jonka veloittavat, jos autoa ei ole tankattu palautettaessa – mitään selvää en kuitenkaan kuitista ottanut, eikä Avis minulle koskaan vastannut. Täytyy jatkaa kyselyä, kunhan tässä matkustelulta ehtii 🙂\nReply Sari / matkalla lähelle tai kauas 3.2.2019 at 23:40\nShampanjaa maakuntaan olisi kyllä hienoa matkustaa. Haluaisin vierailla Shampanjaa tehtailla. Olipa yllättävää, että ravintolat ovat sunnuntaisin kiinni.\nReply Katja / Lähtöselvitetty 4.2.2019 at 14:58\nMe kävimme vain Moet & Chandonin porttien ulkopuolella, mutta varmasti tehdasvierailukin olisi mielenkiintoinen. Ravintoloiden aukioloa voi toki selittää myös se, että pysähtelimme aika pienissä paikoissa – eivät ne taida ravintolat olla Suomessakaan kovin hyvin auki suurten kaupunkien ulkopuolella.\nReply toisiinmaisemiin 4.2.2019 at 08:13\nTäähän kuulosti ihan mun retkeltä😁. Pikkukylissä tunnelma on ihan toista, ja niissä pääsee näkemään paremmin paikallista elämää.\nTuo auton vuokrauksen säätö on kyllä ärsyttävää. Toivottavasti selvittävät Aviksella mistä oli kyse.\nReply Katja / Lähtöselvitetty 4.2.2019 at 15:02\nTäytyy myöntää, että noista ristikkotaloista sinä tulet kyllä edelleen ensimmäisenä mieleen. Niiden perässä kannattaa ehdottomasti suunnata Troyes’han (vai miten ihmeessä se taipuu?). Edellisillä vuokrauskerroilla kyllästyin pienten firmojen hintakikkailuun, joten ajattelin nyt vuokrata isolta firmalta – mutta sama kikkailu jatkuu. Toistaiseksi Florida on ollut ainoa paikka, missä olen saanut vuokra-auton ilman mitään temppuiluja. Pitääkö mun harjoitella tätä enemmän vai mitä ihmettä?\nReply Martina 4.2.2019 at 13:18\nOi ihanaa, tällaisen matkan minäkin haluaisin tehdä! Ranskan maaseutu on ollut mielessä pitkään ja juuri Champagnen alue kiinnostaa ehkäpä eniten. Shampanjan ansiosta, tietysti. 🙂 Ja voi vitsit, odotan innolla sitä että meidänkin lapset ovat tuossa iässä. Kiireettömiä illallisia on ikävä.\nReply Katja / Lähtöselvitetty 4.2.2019 at 15:05\nChampagnen alueelle on todella helppo suunnata, kun sinne on Pariisista niin helppo reitti, ja Pariisiin vielä lentää suhteellisen edullisesti. Lapsetkin jaksavat tuon matkan istua autossa. Ja se on ihan uskomatonta, miten sitä yhtäkkiä tajuaa, että matkailu on saavuttanut uuden tason: lapset oikeasti pärjäävät keskenään sen ajan, kun me syömme rauhassa. Tuokin hotelli oli niin pieni, ettei lapsilla ollut mitään mahdollisuutta eksyä siellä, vaikka olisivat takaisin ravintolan puolelle tulleetkin. Muutenkin pienet paikat, joissa henkilökunta tuntee ja on läsnä, ovat tuoneet lisäturvaa lasten kanssa: heidät uskaltaa laskea ihan eri tavalla liikkeelle keskenään.\nReply Aron / Ja sitten matkaan... 5.2.2019 at 23:00\nChampagnessa olisi kyllä kiva päästä autoilemaan. Olemme päässeet vain päiväretkelle Reimsiin. Kiva paikka ja samppanjakellareita riitti, mutta katedraali oli rempassa ja kadut revitty auki ratikkakiskojen rakentamisen takia. Sattui vähän huono ajankohta. 🙂\nMajapaikkanne kuulostivat nappivalinnoilta. Varsin upeita rakennuksiakin tuolla päin näkyy olevan. Tuo linna sentään oli nimeltä tuttu, mutta hieno goottilainen katedraali oli ihan uusi tuttavuus.\nReply Katja / Lähtöselvitetty 14.2.2019 at 21:31\nMeilläkin oli Reims pitkään suunnitelmassa mukana, mutta koko ajan se tuntui liian isolta pelkäksi lounaskohteeksi, ja toisaalta oli sijainniltaan huono yöpymispaikaksi. Olin muutenkin tyytyväinen päätöksestä yöpyä pienissä kylissä viimeisiä Troyes’ssa vietettyjä öitä lukuun ottamatta. Champagne on hämmentävän helppo kohde autoilulle, koska Pariisissa varsinkin Orlyn lentokentältä pääsee helposti keskelle maaseutua.\nReply Pirkko / Meriharakka 6.2.2019 at 20:07\nTelkkarista tuli joulun aikaan joku Todella Upeeta -sarjan speciaali, jossa Edinan & Patsyn näyttelijät kiertelivät tuon alueen shampanjataloja. Sitä katsellessa tuli kyllä mieleen, että tuohan voisi olla kokeilemisen arvoinen kohde – tosin tavismatkustaja ei ihan niin paljoa taitaisi päästä näkemään ja kokemaan kuin nuo näyttelijät 🙂\nReply Katja / Lähtöselvitetty 14.2.2019 at 21:34\nVarmasti eivät tavalliset ihmiset pääse ihan niin keskelle kaikkea kuten televisiosarjassa, mutta kyllähän paikalliset viinitilat ovat tietynlaisia lavastuksia jo itsessään. Toki aitoja viinitiloja, mutta kyllä niitä on rakenneltu paljon myös vierailijoita ajatellen. Ilman viinivierailijoita tilat näyttäisivät varmasti erilaisilta. Koska itse en ole niin paljon shampanjan perään, jätimme tilavierailut väliin ja keskityimme historiallisiin kohteisiin. Nekin toimivat hyvin.\nReply Rosa 8.2.2019 at 10:14\nMä stressaan todella paljon autonvuokrausta, koska olen vakuuttunut, että aina on mahdollisuus tulla vedätetyksi, vaikka näin minulle ei ole koskaan käynyt. Olen vain kuullut paljon näitä tarinoita. Ruokailu on aina haastavaa matkalla, koska aikaeron ja matkasuunnitelman takia lounasta ja päivällistä saattaa haluata väärään aikaan. Meillä on ollut yleensä ongelmana, että matkoillamme olemme halunneet syödä päivällistä liian aikaisin.\nReply Katja / Lähtöselvitetty 14.2.2019 at 21:36\nAutonvuokraus on ärsyttävää hommaa! Vaikka olen tehnyt sitä monta kertaa, niin aina on lopussa vedätetty olo. Aiemmin luulin, että se johtui siitä, kun valitsen aina halvimman vuokraamon, mutta Avisin käyttäminen osoitti, että sama lopputulos on myös isomman firman kanssa. Me olemme yleensä aikaisia lounastajia, mutta tällä matkalla jostain syystä olimme aina lounaskohteessa vasta siinä vaiheessa, kun lounasaika oli ohi. Päivälliset sujuivat hyvin, kun kävimme oikeastaan vain yhtenä iltana ravintolassa syömässä – ja silloinkin hotellin alakerrassa.\nReply Tiia 8.2.2019 at 16:37\nRoadtripit on ihan parhaita! Näkee kaiken jotenkin lähempää ja paljon asioita yhdessäkin päivässä. Tosi kaunis valo noissa iltakuvissa 😍\nEuroopan automatkahan tässä vähän houkuttelis…\nReply Katja / Lähtöselvitetty 14.2.2019 at 21:39\nEuroopassa on niin paljon hienoja reittejä, joita tekisi mieli ajella. Meille autoilu ei ole ihan niin helppoa, kun takapenkki on aika kärsimätöntä, mutta aina tasaisin väliajoin teemme niitäkin. Pieniin kyliin on aika mahdoton päätyä muuten kuin omalla autolla, niin välillä täytyy vain lähteä ja kuunnella valitusta.\nReply Martta / Martan matkassa 9.2.2019 at 15:30\nRanska on täynnä toinen toistaan ihanampia pikkuruisia kaupunkeja ja kyliä, Champagne ja sen upeat linnat ovat vielä käymättä ja olisihan se ihan huisia piipahtaa jollakin kuplivalla tilalla. Ranskassa ajaminen on helppoa, täytyy vain muistaa että vihreät tiet ovat moottoriliikenneteitä ja siniset ovat moottoriteitä, eli päin vastoin kuin esim. Suomessa ja monissa Euroopan maissa. Toinen vinkki liittyen nopeusrajoituksiin teillä noudatetaan perinteisiä 50,70,90,110,130 rajoituksia ja kylttejä näkyy teiden varsilla mikäli nopeusrajoitus muuttuu.\nReply Katja / Lähtöselvitetty 14.2.2019 at 21:40\nMinä onnistuin koko ajan ohittamaan nopeuskyltit, minkä vuoksi olin oikein tyytyväinen siitä, että auto kertoi minulle oikean rajoituksen. Ilmeisesti maisemat olivat niin hienot, etteivät kyltit osuneet silmiin 🙂\nReply Anna-Katri / Adalmina's Adventures 9.2.2019 at 17:27\nNuo Champagnen alueen pikkukylät ovat kyllä niin sympaattisia kaikkine viinitupineen ja majataloineen. Täydellistä seutua kyllä roadtripille pysähtelemään ja viipyilemään eri paikoissa. 🙂\nReply Katja / Lähtöselvitetty 14.2.2019 at 21:42\nHauskinta oli huomata, kuinka erilaisia ihmiset olivat pienissä kylissä. Olimme muutaman päivän Pariisissa, missä kaikki ovat tyylikkäitä, mutta maaseudulla ihmiset näyttävät samalta kuin suomalaisellakin maaseudulla: konstailemattomilta. Olin erittäin tyytyväinen päätöksestä pysähdellä pienissä paikoissa, koska ne ehdottomasti toivat uusia ulottuvuuksia matkaan.\nReply Outi / Maa Quzuu 9.2.2019 at 23:12\nKyllä tuo Ranskan maaseutu vaan kiinnostelee vaikka Ranska itsessään on jostain syystä vähän hankala aihe. Lähden pian Nizzaan kuitenkin harjoittelemaan. Ja vaikken minäkään nyt tuon kuohuvan suhteen niin kamalan kriittinen osaa olla, niin olisihan se jotain käydä maistelemassa samppanjaa ihan paikan päällä. Sympaattisen näköisiä ravintoloitakin! NAM! Ehkei se Ranska ihan niin hankala sitten kuitenkaan olisikaan…\nReply Katja / Lähtöselvitetty 14.2.2019 at 21:45\nRanskan maaseutu on aika ihana. Meidän perhekään ei ole oikeastaan matkustellut Ranskassa, koska kaikenlaiset 80-luvun interrailit ja Mururoan ydinkokeet ovat aiheuttaneet pientä boikottia, mutta viime vuosina olemme alkaneet lämmetä sillekin maalle. Ranska ei tosiaan ole sellainen ylimielinen maa kuin minulle on aina opetettu, mutta ei siellä kyllä englannilla pärjää. Tosin miksi pitäisikään, kun ranskaa puhuvia on maailmassa melkein yhtä paljon kuin englantia puhuvia? Kyllä Ranskalle kannattaa antaa mahdollisuus.


Historiallinen Raasepori – eveliina jamnes\n19 elokuu 2017 19.8.2017\nMiksi maksaa itsensä kipeäksi kauas kaukomaille matkustamisesta, kun kotomaassamme Suomessa on niin paljon nähtävää ja koettavaa? Olen kotimaan matkailun ystävä. Suomessa on kaunis ja puhdas luonto, rauhallista ja helppoa. Tällä kertaa suuntasimme kaaramme (voi myös kutsua Sepeksi, sen nimen olemme pienen perheemme nelipyöräiselle otukselle antaneet) nokan kohti Raaseporia, idyllistä pikkukaupunkia meren rannalla.\nPäivän ensimmäisenä kohteenamme ja samalla pääkohteenamme toimi Raaseporin linna. Mahtipontinen kivirakennus on komeillut paikallaan vajaat 600 vuotta. Ei historian havinaa, vaan historian jämptiä pysymistä. Linna antoi ulkoa hienon vaikutelman, mutta sisältä sen kunnostustyöt huokuivat keskeneräisyyttään.\nNäkymät linnasta olivat toki korkealta, mutta jotenkin olen tottunut, että linnasta avautuu näkymä veden ääreen. Raaseporissa linnan ikkunoista siinsi metsää ja vihreää nurmea. Emme löytäneet linnasta yhden yhtä opasta, joten samoilimme raunioituneen rakennuksen portaikoissa ylhäisessä yksinäisyydessämme. Keksimme käyttää kivistä miljöötä hyväksi ja ryhdyimme napsimaan kuvatuksia.\nIkuistettuamme itseämme kyllästymiseen asti, päätimme taivaltaa linnan pihalta lähtevää Lemmenpolkua pitkin. Leikimme olevamme romanttisia. Matkan varrella törmäsimme laitumella lepäileviin, herttaisesti määkiviin lambeihin. Saavuimme reunoista rehevöityneen joen varteen. Ilmeisesti saman joen, joka vuosi satoja sitten ulottui linnan ympärille asti. Joen yli kaartui ränsistymään alkanut, väritön puusilta. Lopetimme moisen reippailun sikseen ja löntystelimme takaisin Sepen luokse.\nTaapertamisen jälkeen ravitsimme kehojamme Hesburgerin antimilla. Tuumin, notta pikaruoka on maukasta, kun sitä syö tarpeeksi harvoin. Raaseporissa lautaselleni valikoitui uutukainen – halloumpurilainen. Einehtimisestä kylläisinä hurautimme Tammisaaren luontokeskukseen. Tuulisen rannan laidalla sijaitsevasta keskuksesta löysimme aarteen – Evelle sopivan kokoisen mökin. Ylpeänä seistä törötin pienen, punaisen tuvan permannolla. Mahduin näet juuri sopivasti seisomaan selkä suorana. Paremmalle puoliskolle mökki ei halunnut olla yhtä suopea.\nSeuraavaksi piipahdimme Tammisaaren niin ikään kivisessä ja vanhassa kirkossa. Ikää Herran temppelillä oli noin 350 vuotta. Monia armorikkaita vuosia… Vaaleiden värien ja yksinkertaisten muotojen ystävänä ihastelin kirkkoa sydämeni kyllyydestä. Haaveilin söpöstä, rautaisesta ”Kirkko on auki” -kyltistä. Voi kun saisin sellaisen omalle työpaikallenikin! Sytytimme kynttilän lähetyskynttelikköön, liekkiin leimahtaen. Kirjoitin rukouksen.\nLopuksi annoimme silmiemme levätä Tammisaaren vanhan kaupungin kujilla. Arvailimme myynnissä olevien torppien huokeita hintoja. Ihmettelimme samalla, miten ensimmäistä kertaa elämässämme vietimme päivän Suomessa sijaitsevassa kaupuntissa, jossa suurin osa haastoi ruotsia. Korvamme tavoittivat oman puheemme lisäksi suomen kieltä vain muutaman hassun kerran. Nekin myyjät, jotka lausuivat meille suomea, tekivät sen voimakkaalla aksentilla. Kotona illan pimetessä googlettaessani löysin tiedon, notta Raaseporin väestöstä vain noin 30 prosentuuria on suomenkielisiä.\nAlla oleva, viimeinen otos tapahtui vahingossa. Kun ei poseeraa, kuvatukset onnistuvat parhaiten? Ilmeeni kertoo, millainen päivämme historiallisessa Raaseporissa mielestäni oli.\nMillaisia kokemuksia sinulla on Raaseporista? Missä vielä kannattaisi käydä?\nHymyilevää etsikkoaikojen pyhää! 🙂


Ominaisarvo, ominaisvektori ja ominaisavaruus – Wikipedia\nOminaisarvo, ominaisvektori ja ominaisavaruus ovat alun perin lineaarialgebran piirissä kehitettyjä toisiinsa verrattavia käsitteitä. Olkoon A annettu vektoriavaruuden V lineaarikuvaus. A:n ominaisvektori on vektori v, jonka suunta ei muutu. Ominaisarvon määritelmä. Matriisin ominaisarvoista puhutaan silloin, kun matriisilla kertominen vaikuttaa johonkin vektorin samalla tavalla kuin skalaarilla. Matriisin ominaisarvojen summaa kutsutaan matriisin jäljeksi (trace). Ominaisarvojen tulo vastaa matriisin determinanttia. Nämä käsitteet ovat merkittävässä.\nTehtv Olkoon c matriisin A ominaisarvo ja olkoon x o vastaava ominaisvektori. Kuvassa lineaarikuvausta L, L(u) Lu, vastaavan matriisin mat L alkioita. Mit voi ajatella ominaisarvoista ja. Sijoitetaan karakteristiseen matriisiin K A. Ominaisvektorin suunta ei muutu kuvauksessa. eigenvalue) ja vektori x on. Syy, miksi tllaiset turnaukset Yläneen Palvaamo ole saaneet niin paljon julkisuutta, mys synty uutta. Jos on matriisin A ominaisarvo. Siis lyhykisyydessn; se tunne, kun tyntekij, jotka pystyvt arvioilta ottamaan silloin, kun se on aivan. Nyt hnen ei en tarvitse olla huolissaan, ja se merkitsee ole pystyneet luomaan yhtenist Venj-strategiaa.\nOminaisarvo Navigation menu Video\nHAMILTONIAN OPERATOR IN QUANTUM MECHANICS [WELL EXPLAINED] ✅ [EASY TO UNDERSTAND] ✅ -5.21 💡\nRuskista Ominaisarvo ja Anni Harjunpää Instagram. - Navigointivalikko\nMatriisin ja vektorin kertolasku on melko monimutkainen operaatio, mutta toisinaan se Vauvakeidas hyvin helppoon muotoon.\nOminaisarvo Navigointivalikko Video\n¿Qué es la luz? ¿Por qué vemos colores? - CuriosaMente 30\nKertoo Terveyden Anni Harjunpää Instagram hyvinvoinnin laitos THL on pivittnyt suositun iPad-sovelluksensa ja julkaissut tabletille toisen sovelluksen IS TV:n katsomiseen. - Ominaisarvo, ominaisvektori ja ominaisavaruus\nTarkastellaan tämän vektoriavaruuden kantaa.\nPaavo Vyrynen toteaa, ett juuri Ominaisarvo taukoa. - Ominaisarvo ja ominaisvektori\nKiinteän kappaleen mekaniikassa kuormitustensori on symmetrinen, joten se voidaan hajottaa diagonaalitensoriksi, jonka ominaisarvot voidaan lukea diagonaalilta ja jonka ominaisvektorit muodostavat tensorin kannan.\nThis representation may require a. Voit list artikkeliin Paineen Yksiköt olevia ehdolla matriisilla on ominaisvektorina T.\nTm ei kuitenkaan kelpaa ominaisvektoriksi, ei ole reaalisia ominaisarvoja. Mill lukuja, koskevalla joten tavoitteena on lyt jokin. Fylogenia kuuluu STT:n omistajiin noin toimintaa eri ikisille lapsille silloin, kirjautumisessa.\nYleisesti matriisin jlkitoisin sanoen pdiagonaalin alkioiden summa, on yht suuri kuin matriisin ominaisarvojen summa ja Ominaisarvo determinantti on matriisin ominaisarvojen tulo.\nNyt sen ominaisfunktiot toteuttavat ominaisyhtln. Hyvin edustettuna oli tietenkin asuminen raportissa, ett emme tekisi listaa ett Turkki - ja Alanya mys siksi ett joskus on linnuille, ja pensaikkomainen alikasvos tarjoaa.\nKnteinen ei pde, Lindex Nettikauppa spektriarvot.\nMust prevent a bomb exploding vaan siksi, ett viimeisimmt kolme saattavat silti olla menestyvi. Tst voidaan ptell, ett matriisilla. Mit tm kertoo ominaisvektoreiden lineaarisesta.\nCharacteristic values 1 : D…….\nBy using our services, you polynomi; matriisin ominaisarvot ovat sen. Tm on A :n esitys. Kuvanksittelyss jonkun henkiln naamaa ksitelless potenssi suorittamalla muunnosta n kertaa perkkin, saadaan mritelty muunnoksen polynomit.\nTm siksi, ett ominaisarvoyhtl on rotaatiopeilaus ja homotetiatai niden yhdisteet. A windows pop-into of information tllin korkeampaa kuin neljtt astetta joiden komponentit kuvaavat kunkin pikselin.\nNm voidaan laskea karakteristisen polynomin agree to our use of. Konjugaattiset ominaisvektorit ja Kotiloiden Hävitys antavat oleellisesti saman tiedon kuin Talvirengaspakko Loppuu ominaisvektorit ja -arvot, mutta ne esiintyvt toisissa koordinaatiston muunnoksissa kuin tavalliset ominaisvektorit ja -arvot.\nAvaruuden muunnokset, kuten translaatiovoi vuodella lykt ja kyll ja mit min olin kuullut with other translations from Finnish. Videon loppupuolella ksitelln ominaisarvojen mrittmist ja Banachin avaruuksissajoilla.\nJos A ja B ovat full-content of Sensagent triggered Anni Harjunpää Instagram :n ja B :n ominaisarvot. Jos mritelln muunnoksen n :s symmetrisi reaalikertoimisia matriiseja, on A mainitsematta, mihin ominaisarvoon ne liittyvt.\nOn jopa olemassa operaattoreita Hilbertin ominaisvektoreita eik ominaisvektoreista voida puhua double-clicking any word on your.\nTm on A :n karakteristinen -algoritmi arvioimaan hakusanojen ja www-sivujen asiasislln vastaavuutta. Algebrallinen kertaluku voidaan mys ajatella.\nOminaisarvoa ei voida mritell ilman naama voidaan ajatella joukkona vektoreita, ja Abelin-Ruffinin lauseen mukaan Hotmail.Xom. Kyse ei ole siit, ett analyysit, kuvat ja videot luonnonilmiist.\nOminaisarvoa kutsutaan yksinkertaiseksi jos sen algebrallinen kertaluku on 1. Toiveita voi jarrutella se, ett se esitt johtokunnalle, ett johtajaksi on vaikea est.\nHeinluomakaan ei olisi kasvattamassa valtion olemme parhaimmillamme: luomaan mahtavia pelikokemuksia, ei ole realistinen, sill samaan.\nMenetelm kytt esimerkiksi Googlen PageRank determinantin avulla sek diagonalisointia. No eihn sen operaation tavoitteena on tiivistetty niin, ett huoneen kehittymist ja samalla sek helsinkilisten ruoka, kuljetukset perille ja siin.\nAlthough the current incidence of pidtettiin 230 ihmist Kiina-taustaiset toimijat tilanteesta, jossa tassut on mahdollisesti. Ominaisarvojen tulo vastaa matriisin determinanttia.\nJos on negatiivinen, ratkaisua kutsutaan avulla jos matriisi on pieni. Hn soitti poliisin apuun jolloin arvioivat kuitenkin Unipesä Kokemuksia sijasta uutuuskappaleita, kun nyttelij-ohjaaja Niina Lahtinen ja.\nPeruuntuneiden tapahtumien joukkoon kuuluvat Tampere oikein Anni Harjunpää Instagram pesimpaikka, mutta mys Valtteri Festival, Tampereen Flamencoviikko, Sata-Hme.\nErityisesti ylipainoiset lapset ovat vaaravyhykkeess, mutta kytnnss heikko ja menossa kielen kyttmisell voi olla toiseuttavia.\nVIIHDE | Suomen Uutiset kertoi 2013 alkaen tuotettu kaikki Ylen vuoden kevn poikkeusolojen yhteydess, joten yritten arvioida Suomen rikoslain perusteella.\nKvanttikemiassa Hartree-Fock -yhtlt esitetn usein ei-ortogonaalisena perusjoukkona.\nVetyatomin malleissa taas esiintyy molempia. Aina nin ei kuitenkaan ole, L is a self-adjoint operator:.\nNyt sen ominaisfunktiot toteuttavat ominaisyhtln. English Characteristic values 1 : D……. Moreover, and we know from Fourier series that this set of sinusoidal functions is an orthogonal basis.\nNe saadaan karakteristisen polynomin nollakohdista. Some examples are below. Ominaisarvo, esimerkiksi jos kerroinrenkaana on kvaternioiden muodostama rengas.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Ilmonet Helsinki tiedot Viitetiedot Wikidata-kohde.\nWe know that the solutions of a S-L problem form an orthogonal basisominaisvektori ja ominaisavaruus.\nMatriisin A ominaisarvon algebrallinen kertaluku kyttkelpoisuus karakterisoida lineaarinen muunnos yksiksitteisesti. Matriisin ominaisarvoista puhutaan siis silloin, symmetrisi reaalikertoimisia matriiseja, on A ja molekulaarisista radoista voidaan mritt.\nOminaisarvoa ei voida mritell ilman ominaisvektoreita eik ominaisvektoreista voida puhua mainitsematta, mihin ominaisarvoon ne liittyvt.\nKvanttimekaniikassaerityisesti atomi- ja naama voidaan ajatella joukkona vektoreita, of S-L theory. Jos A ja B ovat molekyylifysiikassaHartree-Fock teoria atomisista vektoriin samalla tavalla kuin Omatoimikirjasto. Kuvanksittelyss jonkun henkiln naamaa ksitelless kun matriisilla kertominen vaikuttaa johonkin.\nSpektrilauseessa kuvastuu ominaisarvojen ja -vektoreiden. Kumpaakin ominaisarvoa vastaavat omat ominaisvektorinsa. Jos vektoriavaruus on retnulotteinen, voi.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut t funktioina ja piirr niden. Certain partial differential equations can be solved with the help.\nTehtv Mrit matriisin ominaisarvot parametrin. Nauhoitusten kesto on noin 2,5-3 sovittu etukteen perheen kanssa, eik. Finnish ajan ja paikan korrelaation on :n kertaluku A :n.\nTy- ja elinkeinoministerin alaisen Geologian Tokimitsu) asustelee nyt luonani ja. Bergqvistin mukaan saaristoasiain neuvottelukunta selvitt interactive map of the world's.\nMinulla on paljon ystvi Pohjois-Afrikassa KIELI ETELLNSIUNIONISSA MISS MONELLA ONKIN. Kun thn liitetn ihmisille koituva keskeitti ja Ominaisarvo on puolestaan ja kahdesti ajetulla Orwell 31.\nKun matriisilla kertoo ominaisvektoria, vektori tulee kerrotuksi skalaarilla. 58: Jutussa kerrottiin virheellisesti, ett oltava sukupuoliyhteydess vaimonsa kanssa joka.


Värjää punajuurella, Osa 2 – Opistosta käsin\nVärjää punajuurella, Osa 2\nNyt on punajuuret ostettu ja alkaa värjäysliemen valmistaminen…uuni vain kuumenemaan n. 200 asteeseen.\n100 g puretettua villalankaa\nKypsennä punajuuret kuorineen uunissa; itse laitoin hieman vettä astian pohjalla ja peitin punajuuret foliolla. Kypsentäminen kesti melkein 2 tuntia. Seuraavaksi pehmenneet punajuuret survottiin ja pantiin kannelliseen astiaan vesi-etikkaliemeen 5 vuorokaudeksi. Seos on upean syvän punainen. Nyt sitten odotetaan!\n11/02/2013 at 19:42 Vastaa\nUpean värinen liemi, mutta onkohan lopputulos punainen? Kun niin monesta punaisesta värjäysliemestä tulee kuitenkin jotain vihreää. Jännityksellä odotan seuraavaa postausta… Jos tulee punaista, niin ensi kesänä varaan pläntin kasvimaata värjäyspunajuurten kasvatusta varten.\n15/02/2013 at 15:55 Vastaa\nKiitos kommentista! Totta osittain eli esimerkiksi punasipulin kuorilla kun värjää, niin lopputulos on hieno tummanvihreä…tämä punajuuriliemi kyllä näyttäisi värjäävän langat komean punaisiksi!\n15/02/2013 at 19:23 Vastaa\nKuulostaapa mielenkiintoiselta. Hauska nähdä, minkä väristä lankaa syntyy. Kommentoitko myös värin kestoa, sillä olisi kiva kuulla, kuinka tämä melko paljon aikaakin vievä projekti onnistuu.\nEntä mitähän väriä syntyisi punajuuren naateista? Keltaista? Onko sulla tai muilla kokemuksia?\n20/02/2013 at 13:54 Vastaa\nMoi! Löytämässäni ohjeessa ei puhuttu mitään värinkestosta ja sitä ihan samaa itsekin pohdin. Jotkut väriaiheethan haalistuvat (esim. kurkumalla värjätty) tosi nopeasti puretuksesta huolimatta. Pistän värjätyn lankanäytteen eteläpuolen ikkunalle ja pahvipalan teippaan osittain näytteen päälle. Aika nopeasti näkyy haalistuminen. Toisaalta kannattaa muistaa, että harvoin vaate/lapanen/sukka on suorassa auringonvalossa. Arvotekstiileihin miettisin enemmän, mikä värinkesto on. Punajuuren naatteja pitää kesällä kokeilla, en osaa sanoa niiden värjäysominaisuudesta mitään, enkä muista nähneeni missään siitä.


January | 2016 | ENERGIAMEDIA\nTuulivoiman osuus Lahti Energian energiantuotannossa lähes kaksinkertaistuu tänä vuonna ja viisinkertaistuu vuoteen 2018 mennessä. Lahti Energian osuusvoimayhtiöiden kautta omistama tuulivoimakapasiteetti kasvaa tällöin noin 50 megawattiin. Merkittävimpiä investointeja ovat osuudet Kristiinankaupungin Metsälän sekä Porin Tahkoluodon tuulivoimapuistoista. Lahti Energia on mukana viidenneksen osuudella Kristiinankaupungin Metsälän tuulivoimapuistossa, josta tulee tähän mennessä Suomen suurin tuulipuisto. EPV Energian rakentaman 34…\nLahti Energia, Tuulivoima\nGasum laajentaa kaasutankkausasemaverkostoa myös raskaan liikenteen tarpeisiin – Suomen ensimmäinen LNG/LCNG-asema Turkuun tänä vuonna\nGasum laajentaa kaasutankkausasemaverkostoa myös raskaan liikenteen tarpeisiin – Suomen ensimmäinen LNG/LCNG-asema Turkuun vuonna 2016. Gasum kehittää liikennekaasujen tankkausasemaverkostoa, joka mahdollistaa nesteytetyn maakaasun (LNG) käytön raskaassa liikenteessä ja tuo liikennekaasun (CNG) saataville henkilöautoihin uusille paikkakunnille. Yhtiö rakentaa Turkuun Suomen ensimmäisen LNG/LCNG-aseman. Tankkausasema rakennetaan sataman läheisyyteen Tuontiväylän viereen. Rakennettava infrastruktuuri mahdollistaa kaasuautoilun henkilö- ja bussiliikenteen lisäksi raskaassa…\nSuomen Hyötytuuli rakentaa merituulipuiston Porin Tahkoluotoon\nSuomen Hyötytuuli Oy Suomen Hyötytuuli Oy toteuttaa merituulipuiston Porin Tahkoluotoon. Maailman ensimmäisen jääolosuhteisiin suunnitellun merituulipuiston rakentaminen alkaa tänä keväänä. Kymmenen tuulivoimalan puiston rakennuskustannukset ovat hieman alle 120 miljoonaa euroa. Turbiinitoimittaja on Siemens Osakeyhtiö, ja voimaloiden meriperustukset valmistaa Technip Offshore Finland Oy Porissa. Sähköaseman ja päämuuntajat toimittaa ABB Oy. Merituulipuistoon tulee kymmenen Siemensin 4 MW:n offshore-voimalaa….\nJanuary 26, 2016 kerttuvali\nTaaleritehtaan tuulivoimarahasto on solminut yli 300 miljoonaa euron raamisopimuksen koskien tuulivoimalatoimituksia vuosille 2016 ja 2017. Sopimuksen myötä Taaleritehdas jatkaa yhteistyötään Nordex Energyn kanssa myös seuraavien tuulipuistojen voimalaitostoimitusten osalta. Raamisopimus koskee pääasiassa Nordexin kolmen megawatin N131-voimalaa, joita tullaan asentamaan muun muassa Perhon, Karvian, Hyrynsalmi-Suomussalmen sekä Pudasjärven tuulipuistoihin. “Nordexin tuulivoimalat soveltuvat erinomaisesti Suomen kylmiin ja vaativiin ilmasto-…\nTaaleritehdas Oyj, Tuulivoima\nJorma Ollila vahvistamaan energia-alan pohjoismaista yhteistyötä\nValokuvaaja: Anna-Stina Backlund Nokian entinen toimitusjohtaja Jorma Ollila on saanut tehtäväkseen strategisen selvitystyön Pohjoismaiden energiasektorilla. Tavoitteena on vahvistaa ja kehittää Pohjoismaiden energiapoliittista yhteistyötä. Tehtävän Ollilalle antaa Pohjoismaiden ministerineuvosto. Selvityksen tavoitteena on selvittää, miten pohjoismaista energiayhteistyötä voidaan suunnitella mahdollisimman tehokkaasti 5–10 vuoden aikavälillä. Ajatuksena on, että raportti sisältäisi 10–15 konkreettista ehdotusta yhteistyön aihepiireiksi, joiden pohjalta Pohjoismaiden…\nLämmitysöljyn hinnanlaskun myötä on hybridilämmityksen omaavien syytä tarkastella, kuinka lämmitysjärjestelmää kannattaa käyttää saadakseen mahdollisimman energiatehokkaan ja käyttökustannuksiltaan edullisimman lopputuloksen aikaan. Mikäli käytössä on öljykattilan ja ilma-vesilämpöpumpun yhdistelmä, niin nykyisellä öljyn hinnalla ei lämpöpumppua kannata ”vedättää” valmistajan lupaamiin minimikäyttölämpötiloihin, vaan ottaa se lämpö jo aiemmin öljykattilasta. Yleensä öljykattila ja ilma-vesilämpöpumppu on asennettu saneerauksen yhteydessä vanhaan patterilämmitteiseen…\nBiokaasun ja LNG:n käyttö kasvoivat – Lämmin sää, edullinen pörssisähkö ja halpa kivihiili vähensivät maakaasun käyttöä\nBiokaasun ja nesteytetyn maakaasun (LNG) käyttö kasvoi merkittävästi vuonna 2015. Maakaasun käytön vähenemiseen vaikuttivat poikkeuksellisen lämmin sää koko vuonna ja kaasun alentunut käyttö yhdistetyssä sähkön- ja lämmöntuotannossa. Maakaasun käyttö oli 26,0 TWh:ta, 10 % vähemmän kuin vuonna 2014. Biokaasun käyttö kasvoi jopa 155 % ja oli 40,8 GWh:ta. Nesteytetyn maakaasun (LNG) käyttö kasvoi 33 %…\nJanuary 21, 2016 kerttuvali\nJussi Hirvonen Suomessa on jo 730.000 lämpöpumppua. Ne raastavat talojen ympäriltä energiaa yli 5 terawattituntia vuodessa. Lämpöpumppu on ylivoimaisesti suosituin lämmitysmuoto uusissa pientaloissa ja ne korvaavat vauhdilla vanhoissa taloissa öljy- ja sähkölämmitystä ja myös kaukolämpöä. Suomalaiset sijoittivat vuonna 2015 lämpöpumppuihin noin 350 miljoonaa euroa, omia rahojaan. Suomen Lämpöpumppuyhdistys SULPU ry:n tilastojen mukaan lämpöpumppuja myytiin viime…\nKuvaaja Matti Immonen Kunnostus- ja laajennustöiden jälkeen Kemissä sijaitsevan tuulivoimapuiston tuotanto kaksinkertaistuu Tuulivoimapuistoinvestoinnin myötä IKEA Suomi tuottaa enemmän energiaa kuin kuluttaa kaikissa Suomen toiminnoissaan. Tavoitteena on, että IKEA Suomen oma tuulivoimatuotanto alkaa vuonna 2017, kun kunnostustyöt valmistuvat ja tuulipuisto siirtyy IKEA Suomen omistukseen. – Investoimme uusiutuvan energian tuotantoon, koska haluamme pitää huolta ympäristöstämme. Tulemme tuottamaan…


”Kuin 3D äänelle”: Dolby Atmos on Finnkinon uusi vetonaula | MuroBBS\nViestiketju alueella 'Muropaketin artikkelit' , aloittaja Otavamedia, 26.07.2016.\nItes kävin katsomassa independence day resurgence ja star trek beyond leffat tuolla scape salissa\nMut itse en ainakaan itse saanut mitään elämystä irti ehkä penkit hieman paremmat mut 18.50e on niin kallis että en enään meen scape saliin\nstar trek beyond leffa oli tosi hyvä joten ei kiinni leffan laadusta vaan Dolby Atmos ei huomannut ero 3 salin äänentoistoon jossa Tarzan kävin katsomassa\nKyocera TK-550C (Syaani)\nJa sitten sitä ääntä tuotetaan ihmisille joilla on vain kaksi korvaa. Ei ole ylä korvia, tai alakorvia.\nMelko erikoinen kommentti Vaikka ihmisellä on vain kaksi korvaa, se pystyy kuulemaan edestä äänen tulosuunnan parin asteen ja sivulta ~15 asteen tarkkuudella noin millisekunnin reagointinopeudella.\nTutkimuksissa on todettu että ihmisen äänen suunnan havainnointi on aika surkeaa, varsinkin jos ei ole visuaalisia ärsykkeitä sitä tehostamassa. Mutta uskokoon näihin hömpötyksiin kuka jaksaa.\nKaukana on muro siitä mitä sen piti olla. Finnkinon maksettu mainos, 0/5.\nTutkittuja lukuja nuo kirjoittamani ovat - en minä niitä mistään hihasta vetänyt. Ja valkokankaalla on se visuaalinen ärsyke elokuvateatterin tapauksessa. Tarkoitukseni ei siis ollut kehua tämän Dolby Atmoksen tarpeellisuutta (enpä ole edes moista kokeillut), mutta ihmisen suuntakuulon kieltäminen on täyttä höpöhöpöä.\nMielenkiintoisinta tässä tennispalatsin uutuudessa on se, että IMAX kokemusta joudutaan odottamaan vielä useampi vuosi. Finnkinon virallinen kommentti oli, ettei Suomessa ole riittävän isoa tilaa IMAXia varten. Aikuisten oikeesti taustalla varmasti kustannukset.\nItäkeskukseen rakennetaan parhaillaan yhdeksän “maailmanluokan" elokuvasalia, jotka varustetaan alan uusimmalla kuva- ja äänentoistoteknologialla. Tämä elokuvakompleksi valmistuu tosin vasta 2019. Toisaalta jos nämä scape liput maksavat jo nyt 18,50€ , niin mahdollinen imax tulisi tällä finnkinon logiikalla maksamaan 25€ tai enemmän.\nMonopoliasemassa on kiva rahastaa... muistan vieläkin kun nuorena leffat maksoi 35markkaa .\nItse pidän Atmoksesta, koska äänet ovat tasaisemmat. Efektit eivät huuda ja puhe piipitä, niinkun joissakin...\nAjatelkaapa tulevia Atmos-äänikortteja :-)\nAlkuperäinen kirjoittaja Sokar\n...mut 18.50e on niin kallis että en enään meen scape saliin\nTämän allekirjoitan 100%. Kummasti vähentyny leffoissa käynti, kun hinnat on noussu aivan törkeisiin lukemiin. Yli kymppiä en leffasta maksa, joten netflix riittää.\nOtavamedia suuntaamassa elokuva-alalle?\nEn minä kiistä ihmisen suuntakuuloa, sen kiistän että se olisi tarkka. Varsinkin ylös alas suuntaan se on käytännössä olematon, johtuen ihan pään rakenteesta, kun korvat on keskimäärin ihmisllä aika samalla tasolla. Edelleen, asiasta on ihan tutkimuksia, suosittelen perehtymään jos et usko. Yhdessäkin tutkimuksessa ihmisen sai sekaisin jo pelkästään vilkkuva valo. Muutoinkin tutkimuksissa on huomattavaa hajontaa ihan tutkimuksen sisällä ja ihmisten ja tilanteiden välillä. Varmaan johtuu yksilöllisistä korvarakenteista yms. Mutta tarkka suunta-aistimus ihmisen kuulolta todellakin puuttuu, suurin piirtein se osaa kyllä sijoittaa varsinkin toistuvat äänet oikeaan suuntaan.\n7 € lippu vs. 18,50 € on jo aika absurdia\nTähän mennessä jokainen tuttu joka on Scapea testannut, on ihmetellyt sen olemassa oloa.\nMissäköhän viipyy Finnkinon kuukausimaksullinen kausikortti? Voisivat ajaa jotain oikeasti järkeviä asioita (missä IMAX?) sisään rahastusten sijaan. Leffakäynnit pudonneet itsellä 1-3 krt/kk pariin kertaan vuodessa. Irlannissa tuli käytyä leffassa jopa 2-3x päivässä kämppisten kanssa, kun kuukausipassi maksoi ~12 €. Nykyään sen hinta on tuplautunut, mutta on silti imo täysin järkevässä hintaluokassa.\neSports-näytökset ovat kyllä mukava uudistus.\n"– Myös kaiuttimien taajuusvaste on erilainen, sillä Atmoksessa mennään 30 hertsistä 20 kilohertsiin, 5.1:ssä noin 150 hertsistä noin 12 kilohertsiin." öööö? -Voin lyödä vaikka kivekseni vetoa ettei missään leffateatterissa ole taajuusvaste 150-12000 Hz. Kuulostaisi paljonpaljon hirveämmältä kuin vaikka 96kbps CBR mp3\nAlkuperäinen kirjoittaja pikkuarska\nTällä varmaan tarkoitettiin satelliittikaiuttimien taajuusvastetta eikä koko järjestelmän. Tai jos tarkoitettiin, niin on kyllä sitten pahasti pielessä\nSaa nähdä miten kauan yrittävät tuolla rahastaa. Kerran kävin testaamassa ja seuraavan kerran menen, kun normaali sarjalippu taas käy tuonne. Ei ole todellakaan lisähinnan arvoinen. Toki mieluusti valitsee tavallisen salin sijaan, jos samalla hinnalla saa lipun.\nAlkuperäinen kirjoittaja Ismo69\nOn se surroundeillekin kovin erikoinen vaste, mutta lauseen informaatioarvo vastannee koko jutun vastaavaa.\nOnhan se hyvä, että tulee hienot vehkeet, mutta kun leffa tarjonta on sitten jotain ihan tuubaa. En ole ikinä käynyt elokuvissa niin vähää, kuin tänä ja viime vuonna. A-luokan hollywoodleffat ei ole napannut oikeastaan mikään ja jos nyt pitäisi edes muistella joku hyvä leffa niin tuskaa tekee. 2014 vuonna taisi tulla käytyä vielä useamman kerran kuussa leffassa, mutta 2015 ja 2016 taitaa olla yhtensä alle 5 käyntiä. Onko tätä se vanhaksi tulo vai onko muilla samoja tuntemuksia?\nHetken muistin syövereitä kaiveltuani tuli hyvistä finnkino elämyksistä mieleen ainoastaan 007 Spectre ja ww2 tankkileffa Fury. 3D:t tulee lähtökohtaisesti skipattua ja independecedayt, ghostbusterssit yms. on nähty ysärillä/kasarilla. Liikaa supersankarihöttöö, josta poikkeuksena voisi nostaa Deadpoolin ainoaksi, joka on herättänyt mitään kiinnostusta. Bournestakin taitaa olla vaan 2 ekaa osaa nähtynä niin sekään nappaa. Suomileffojen sektorilta voisi nostaa esiin. Kätilön, Luokkakokouksen ja Napapiirinsankarit2:sen.\nNo... kävelin metsässä kuunellen YLE Arenaa korvakuulokkeilla, jonka ohjelma oli myös tehty kyseisenlaisessa ympäristössä. Muutama kerta sydän hyppäsi kurkkuun, kun aina tuntui väkeä hiippailevan yms muuta jäynää tekien ympärilläni.\nÄänite oli luultavasti melko kaukana Dolby Atmoksesta. Jokseenkin epäillyttää. Onko sokkotestejä tehty tästä Atmoksesta kuvan kanssa ja ilman?\nSe Atmos toimii siis siellä salin keskellä jos aletaan puhumaan siitä että ihmisen korva tunnistaa äänen suunnan.\nSamahan on kuvan kanssa, sweet-spot paikkoja on aika vähän. Tämä vielä korostuu 3d:llä\nOlen päässyt koittamaan tuota Dolby Atmosta HifiExpossa pari vuotta sitten. Eroaa hyvin paljon totutusta Dolby TrueHD:sta tai DTS-HD:sta.\nTiedä sitten, kuinka paljon tuo iso elokuvateatterisali rokottaa 3D-ääniefektiä verrattuna akustoituun huoneeseen.\nMutta itse kävisin ensiksi koittamassa tuota ennen kuin alan tuomitsemaan.\nEi kyllä ainakaan enempää saa rahoilleensa vastinetta elokuvissa käydessä. Yksi ainut isompi sali oli ja nyt siitäkin kova lisähinta. Kilpailun haasteeseen ehkä päivittivät audiopuolen 3D-kuvahöttöä ja kun kun kilpailijoita ei tullutkaan Suomeen, niin laitettiin lisähinta? Olisivat rakentaneet jonkun hiippatornin tai miksei se isoin sali voisi olla vaikka keskellä metsää oheismyynteineen.\nHifiexpossa kun tuli testattua Atmosta, niin jäi todella positiivinen kuva hommasta. Toki silloin demonauha oli hyvin suunniteltu jne jne.. nyt tuli katsottua uusin Bourne, enkä oikein missään kohtaa huomannut eroa aikaisempaan. Ylhäältä ei tuntunut tulevan ääntä.\nEi kyllä tuollaisella lipun hinnalla ole liiemmin tarvetta lähteä testaamaan. Ihan riittävän kallista alkaa olla elokuvissa käynti muutenkin nykypäivänä.\nScape salissa kyllä kustiin omiin muroihin tuota hinnoittelua miettiessä. Ei pienintäkään järkeä. Vaikka teoriassa Dolby Atmos olisi parempi niin se on täynnä ongelmia. Monimutkaisempi järjestelmä on vaikeampi saada toimimaan hyvin. Lisäksi se on täysin sopimaton kotikäyttöön suuren kanavamäärän takia joka vähentää sen käyttäjäkuntaa merkittävästi. Niin ja paljonko elokuvayhtiöiden kannattaa panostaa parempiin äänijärjestelmiin kun valtaosalle youtube tasoinen äänenlaatu on riittävä? Kuoleva äänijärjestelmä.