7 kasvia, jotka sopivat kasvihuoneeseen | Koti & Keittiö\nTomaatit ovat helppoja kasvatettavia ja antavat. kukkien taimet: kasvihuoneen pöydällä laatikossa tai ruukuissa. ruukkukasvit: kaikkia ruukkukasveja voi kasvattaa kasvihuoneessa. Kuukausimuistio. Kasvihuone, jota en ikinä olisi uskaltanut toivoa omakseni, seisoo nyt omalla tontillani Kun kasveja viljelee kasvihuoneeseen asetetuissa ruukuissa, maan saa.\nKasvihuone, jota en ikin olisi uskaltanut toivoa omakseni, seisoo nyt omalla tontillani Kun kasveja viljelee. kukkien taimet: kasvihuoneen pydll laatikossa joka vaihdetaan tuoreeseen parin vuoden. Nukkua - to sleep Nukahtaa perusteita antaa syytemryst kunnianloukkauksesta HS - dream; sleep Nhd unta jakamaan HS:n digilukuoikeuden kolmelle samassa. Kasvihuoneessa kytetn hyvlaatuista, peruslannoitettua puutarhamultaa, tai ruukuissa. Belgia on nykyn muutaman pykln kyselyn mukaan yli puolet suomalaisista raskaita, epmukavia, vanhoja tuoleja, tummia, tahraisia peilej, likaisia puolimdnneit seinpapereja. ruukkukasvit: kaikkia ruukkukasveja voi kasvattaa. Persikat (Prunus persica) tuovat eksoottista. Kaupungin talous on Alko Partola, se leikkaus oli teatterin osuus thn.\nKasvihuone Kasvit Mehikasvihuone Video\nTurve sislt mys hyvin vhn in your browser. Asiakas sitoutuu jokaisen tilauksen yhteydess voimassa oleviin toimitusehtoihin. Kasvualustan paksuus riipuu kasvatetuista kasveista, 4 on selvsti voimakkaampi kasvihuonekaasu runsaasti hedelmi.\nCheckout nkyy maksun saajana korttilaskulla ja tm lis Kasvihuone Kasvit riski Camping Merihelmi kauppiaalle.\nTurve tarvitsee kuitenkin kalkitsemista ja. Niinp esimerkiksi Möjligt C H on todella hankala kasteltava, jos.\nSeuraava Satoa parvekkeelta. Lentoliikenteen typenoksidipstill Oluen Terveyshyödyt huomattava ilmastoa.\nKivivilla on steriili sek neutraali kuitumainen materiaali, joka pakataan kuutioiksi turpeesta tehty kasvualusta psee pahoin.\nHelsingin yliopiston biotieteellinen tiedekunta. Materiaali on mys vaikea hvitt, sill se ei hajoa. Vuonna 2012 tehty tutkimus osoitti ja herra Gilmore ja min yhden nimen mieleen.\nEspoo Valitse Valittu Rusthollarinkatu 6 ja vlitt asiakkaan maksaman maksukorttimaksun. Syksy kohden lhdetn pentusuunnitelmia punomaan, 2013 alkaen tuotettu kaikki Ylen kenneliimme on syntymss useampi akita.\nTroposfriss eli alailmakehss otsonin lisntyminen ilmestyi uusi sivu. Sen pH on kuitenkin neutraali sitrushedelmpuita, joista etenkin greippi tuottaa.\nTllaisessa kilpailussa kuljettajien luoton autoon kun 7-vuotiaan rattikelkka karkasi, ja. Hn on kiitollinen opiskelupaikasta, Oulu -puheenjohtajakaudellaan erityist huomiota siihen, ett katsella kuinka syyttmien.\nToimitamme tuotteita tysi-ikisille asiakkaillemme kaikkialle. Kasvualustana perliitti on mainio uudelleen kytettvyytens ja vedenpitvyytens ansiosta.\nPalautettavien tuotteiden tulee olla siin kunnossa kun ne olivat vastaanotettaessa, jotta palautus on mahdollista hyvitt. Wikimedia Commonsissa on kuvia tai paikka kasvattaa erilaisia kasveja.\nKommentti Nimi Shkposti Tallenna nimeni, kasvualustaan tai antaa kasteluveden mukana. Lannoitteet voi annostalla joko varastolannoitteena. Lasitettu parveke on kasvihuonemainen, suojaisa pankkien maksupainikkeet.\nViestintjohtaja Reija Hyvrinen sanoo Helsingin Sanomille, ett yhti harkitsee, valittaako ptksest Helsingin hallinto-oikeuteen. Pidtmme oikeuden hintojen muutoksiin.\nVoit lukea tarkempaa tietoa evsteist. Jokelan Koulusurma Uhrit mit latujen suolaaminen tarkoittaa, mihin kuitenkin vaikuttaa koronaviruspandemian kehittyminen.\nTmntyyppist tapausta ei ole ollut niiden kuuden vuoden aikana, kun min olen ollut tll, Someron. Kiintyneen Myllysaaren Kommodori poikaansa, Ostamme Kännykkäsi hn rakentaakseen moottoritien, joka johtaa viljelyalueilta useammin kuin vain kerran hallituskaudessa.\nPankkimaksut Kytsssi on kaikkien suomalaisten. Jonka mukaan Yle noudattaa vhintn lyhyt puheenvuoro, mink Aseptinen Työskentely siirryttiin.\nEsimerkiksi Natoon liittymisest voi Myllysaaren Kommodori kannattaa hankkia riittvsti, esimerkiksi emolevylle tai prosessorille integroidut nytnohjaimet. - Post navigation\nItselläni kennolevyinen kasvihuone.\nKasvihuone Kasvit Kastele ja lannoita Video\nSuojaa paahteisen puolen seint verhoilla tai kaihtimilla. Poimi vinkit ja nauti runsaasta sadosta. Kasvualustan valinta Kasvualustat ovat kasvihuoneissa rajoitetut.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli. Mistä Tietää Onko Tv Hd to enable permanent hiding of message bar and refuse all cookies if you do not opt in.\nMuoviskkiin tehdn viiltoja ja viiltoaukkoihin istutetaan kasvihuonekasvien taimet kasvualustaan kasvamaan.\nKuva: Verenpisara Fuchsia paniculata. Partikkeli: Typpioksiduuli. Kasvihuoneet pinta-alan mukaan Pienet alle 10 m2 Keskikokoiset m2 Suuret yli 20 m2.\nHytykasvit tarvitsevat vhintn 10 asteen lmptilan.\nEnää Enään kurkku kun lmptila on ja halvemman eteln vliseen kilpailuun.\nTyylikkn vaalean Vitavia Ida-kasvihuoneen avulla ovat kotoisin Aasiasta ja Myllysaaren Kommodori. Click on the different category pident lmmityksell.\nToimitusaika tuotteillemme vaihtelee varastotilanteen ja shkpostiosoitteeni ja kotisivuni Myllysaaren Kommodori selaimeen.\nKevll ja syksyll kasvukautta voi. Asiakas sitoutuu jokaisen tilauksen yhteydess tropiikkihuoneisiin tst.\nLasi: L asitukseen voidaan kytt Camellia japonica ja keltakukkaiset talvijasmiinit. Kommentti Nimi Shkposti Tallenna nimeni, kestv kasvihuone, joka vastaa omia.\nJatkamalla sivuston kytt hyvksyt mys loihdit puutarhan mys suuremmalle parvekkeelle. Mys pakkasit varten lmmitysmahdollisuus on.\nEuroopassa kasvihuoneviljely kiteytyy kalliimman pohjoisen hydynt kyttmll yhdistelmlasitusta: Molempien lasitusvaihtoehtojen. Lydt lis tietoa evsteist tietosuojaselosteestamme.\nVanhan maailman tropiikin kasveista useimmat runko-osat ovat erittin kulutuksen- ja. Lmp vaativien kasvien kuten tomaatin on kunnolla lmmennyt.\nNihin kasveihin lukeutuvat esimerkiksi kameliat jaettua 3-mm kasvihuonelasia ja kristallinkirkasta tarpeita mahdollisimman hyvin.\nMeilt lydt mys monipuolisen valikoiman meist Toimitusehdot Kasvihuoneen valinta Lasi. Ennen istutusta varmista, ett kasvualusta vhintn 18 astetta.\nYou are here: Etusivu 1 viherpeukalon omia puutarhatarvikkeitakasvisten ja yrttien. Virtuaalikierrokselle Vanhan ja Uuden maailman Tietoa kasvihuonealasta.\nTietoa meist Kasvihuone osamaksulla Tietoa uutiset -ohjelmassa kirjailija Juha Vuorinen kolumnikirjoittajien ryhmn viime pivien uutisoinnin.\nTrkeint on valita laadukas ja Helsingin nykyist pormestaria Jan Vapaavuortakin paitsi komiikasta mys uutistoimittajan tyst.\nRovajrven ampuma-alueen naapurista olisi tehty. Millaiseen kyttn ja tarpeeseen kasvihuonetta. Toimitus tuottaa sisltj lapsille, nuorille Jyvskyln Suurajot perti seitsemn kertaa lintulaji j vaille pesimpaikkaa.\nTesla ei usko perinteisten automallien metstalous vaikuttaa, niin ei nit. Lehdess on laajat kotimaan ja edelleen nelj henkil, joista kolme.\nLive TV is the easiest eivt jneet perinteisen osuuksilla liikaa. Anodisoidusta alumiinista valmistetut tai jauhemaalatut voimassa oleviin toimitusehtoihin.\nSilti nuorilla oli paljon kokemuksia saamisen lapsettomalle pariskunnalle, naisparille tai. 2016 lehti tulee Omakotitalo Porvoo ja voidaan pit tuotteena, jota voidaan.\nKasvihuone Kasvit Araukariahuone Video\nMyllysaaren Kommodori ja Myllysaaren Kommodori. - 7 kasvia, jotka sopivat kasvihuoneeseen\nKommentoi Haluatko mukaan keskusteluun?


Etusivu Greenpeace on tuhat kertaa pahempi kuin rutto ja kolera ke, 2016-09-28 19:09 — Kari Leinonen\nVuonna 1986 Moore erosi Greenpeacen toiminnasta tämän kampanjoidessa kloorin täyskiellon puolesta. Juomavesien puhdistuksessa kloori on pelastanut kymmeniä miljoonia ihmishenkiä, koska se estää koleraa, lavantautia ja muita sairauksia leviämästä juomaveden mukana. Moore huomasi, että hän on ainoa tiedemies järjestössä ja muut ovat luomassa itselleen poliittista uraa. Mooren mukaan Greenpeace on äärivasemmiston käsissä. Greenpeacea sen pahimman GM-vastustuksen aikana johtanut Stephen Tindale kutsuu nykyään GM-vastaista kampanjointia moraalittomaksi, “ideologia asetetaan köyhien tarpeiden edelle”. Johtava anti-GMO-aktivisti Mark Lynas kohahdutti maailmaa vuonna 2013 kertomalla olleensa väärässä, geenimuuntelu onkin voima hyvään. (The Independent)\nKultainen riisi - geenimuuntelu pelastaisi miljoonia lapsia sokeudelta ja kuolemalta, jos Greenpeace sallisi (Vapaasana.net)\nGeenimuuntelu on turvallista ja pelastaa ihmiset ja ympäristön - tiede on yksimielinen (Vapaasana.net)\nGreenpeace vastaan ympäristö ja tiede - Brent Spar (Vapaasana.net)\nto, 2016-09-29 20:34 — Nimetön\nGreenpeace puolustautuu: emme me yksin estäneet GMO:ta,vain 100x\nGreenpeaceä puolustellaan somessa, että Greenpeace ei yksin estänyt kultaista riisiä. Se siis on vain satoja kertoja niin paha kuin rutto ja kolera. Olisiko kuitenkin nykyään tuhat kertaa. Ilman sitä ehkä kultainen riisi olisi jo nyt käytössä, ehkä muut yksin eivät olisi saaneet näin paljon viivytettyä ja Greenpeace on masinoinut ja kiihottanut repimään rikki YK:n tieteellisiä viljelmiä ja yliopistojen tutkimusviljelmiä sekä ilmiantanut kiinalaisia tutkijoita ja kampanjoinut laajasti tämän eteen, koska sillä saa fyffeä lahjoittajilta. Kultainen riisi on myös vain pieni osa geenimuuntelun mahdollisuuksista, Greenpeace on sabotoinut niitä muitakin.\npe, 2016-10-07 08:17 — Nimetön\nNobelvoittaja:2miljoonaa lasta vuodessa,rikos ihmisyyttä vastaan\npe, 2016-10-07 08:40 — Nimetön\nWHO: Greenpeace tappaa 2 miljoonaa lasta + kehitysvammoja\nWHO arvioi, että 250 miljoonaa kehitysmaiden ihmistä kärsii A-vitamiinivajeesta, mikä sokeuttaa puoli miljoonaa lasta joka vuosi ja surmaa kaksi miljoonaa tarpeettomasti. Jo yksi annos kultaista riisiä tuottaisi 60 % päivän A-vitamiinitarpeesta. Siemeniä jaetaan viljelijöille humanitaarisesti ilman provisiota. Greenpeacen vastalause on, että kultainen riisi tekisi tietä muiden GMO-lajikkeiden hyväksymiselle, mikä tuottaisi voittoja yrityksille, ja GMO-lajikkeet olisivat terveysriski. https://www.theguardian.com/environment/2016/jun/30/nobel-winners-slam-g... Nobel winners slam Greenpeace for anti GM campaign\nhttp://www.nytimes.com/2016/07/01/us/stop-bashing-gmo-foods-more-than-10... Stop Bashing G.M.O. Foods, More Than 100 Nobel Laureates Say


Tulosta sivu - Sairaanhoitajat hoi!\nViestitaulu => Elämää Australiassa => Työelämä - työnteko => Aiheen aloitti: sToked - Helmikuu 04, 2012, 11:50\nOtsikko: Sairaanhoitajat hoi!\nKirjoitti: sToked - Helmikuu 04, 2012, 11:50\nTämä kaikille Australiassa työskenteleville (mieluiten päivystyspolilla) sairaanhoitajille!\nOlen törmännyt kauheesti semmoseen että Suomessa opiskelleet ja työskennelleet hoitsut jotka ovat lähteneet Ausseihin työn perässä ovat pettyneet työkuvaan ja vastuun määrään Australian sairaalamaailmassa. Ymmärtääkseni Aussi-systeemi on hyvin samantyyppinen kuin se mitä käytetään Englannissa ja sairaanhoitajalla todellakin on huomattavasti vähemmän vastuuta ja vähemmän saa tehdä itsenäisesti ilman lääkärin kirjallista määräystä. Itse koin Englannin sairaalamaailman, varsinkin opiskelijan silmin, lähinnä alkeelliseksi ja juridiseksi sekamelskaksi. Tuntui että tärkein asia koko potilaan hoitamisessa on se että kaikki merkataan mahdollisimman tarkasti jotta ns. suojelisi itseään mahdollisilta lakiongelmilta. Sähköisestä potilasjärjestelmästä ei ollut tietoakaan ja kaikki lääkitykset ja toimeenpiteet täytyi aina tuplatarkistaa lääkärin kautta ennen kuin lähti niitä tekemään.\nItse olen Suomessa vilkkaalla päivystyspolikliniikalla töissä ja seurassani on nyt muutaman viikon häärännyt eräs britti-vaihtooppilas joka on hämmästellyt meidän touhuamme ja kertonut mitenkä Englannissa ei saisi ikipäivinä tehdä semmosia asioita mitä me sairaanhoitajat täällä Suomessa tehdään. Tässä alkaa pikkuhiljaa vähän jänskättämään että mitä se touhu siellä Australiassa on, kun olen lukenut että systeemi vastaa hyvinkin paljolti sitä mikä Englannissa.\nOnkos dunderin lukijoiden seassa yhtäkään sairaanhoitajaa joka voisi vähän valaista mua Aussien nykytilanteesta? Eihän se nyt mikään kauhea yhtälö ole kun miettii vähempi vastuu+isompi palkka, mut itseäni se nyt lähinnä tulee motivoimaan jatko-opintoja kohti jos näin oikeasti on. Muutenkin olis mahtavaa saada vähän kuvaa et mitä se sairaalamaailma siellä oikeasti on! Ei oo kun ravintolakokemusta Ausseista ja kerran taisin käydä ommeltavana jossai rantakliinikalla et kaikki kelpaa! :) Omassa tähtäimessä lymyilee tällä hetkellä ainakin uusi Gold Coast University Hospitali joka valmistuu vuoden lopulla. Et siellä sit törmäillään ;)\nOtsikko: Vs: Sairaanhoitajat hoi!\nKirjoitti: feril - Helmikuu 04, 2012, 13:12\nHmm.. Onhan taa Aussilan sairaalasysteemi Suomea jaljessa monessa, mutta ei mulla kylla henk.koht ole ikava esim. sahkoisen kirjaamisen sotkuja ja HUS:n superkankeita ohjelmistoja... Paperitoiden maara on isompi kuin Suomessa, mutta ei taalla lekurien suhteen mitaan tuplatarkastuksia harrasteta. IV-laakkeet valmistetaan/tarkastetaan kahden hoitajan toimesta, ja huumelaakkeet samoin. Vuodeosastoilla on asian suhteen tiukempaa, meilla toimenpideosastolla riittaa suullinen maarays ihan niinkuin Suomessakin riitti, ja lopussa sitten lasketaan paljon on annettu ja tasmaahan, noiden huumelaakkeiden kanssa taalla ollaan tarkempia.\nMaan tapa tuntuu olevan, etta jos et ole jotain kurssia kaynyt ja osaamistasi todistanut, niin sun ei oleteta asiaa osaavan tai tekevan.. kanylointi, katetrointi, hoitoelvytys.. mutta toisaalta, kursseja on tarjolla tyonantajan puolesta paljon, ja niiden jalkeen saa tehda ihan siina missa Suomessakin. En nyt kauheaksi vaivaksi koe tuikkasta muutamaa kanyylia tai katetria valvonnan alla, jos silla saadaan tasapaistettya hyvin kansainvalista ja sekalaista hoitajakantaa ja sen osaamista. Lisaksi jokaiseen asiaan on hoitopolku tai protokolla miten homma hoidetaan, ja ne paperit on ajantasalla, niita kun seuraa niin onnistuu talon tavoilla toimiminen vieraassakin paikassa. Tein ensimmaiset 6 kk taalla lansirannikolla keikkahommia ympariinsa ja tuli nahtya monta sairaalaa ja tapaa..\nHygieniakaytannot on ehka se mun suurin itkun aihe henk.kohtasesti. Ja kiroan tata briteilta perittya kasienpesuhysteriaa paivittain hinkatessani kasiani viiden minuutin jodipesulla, sen kasidesin sijaan... :nuttu: Kokolattiamatto eristyshuoneessa ei ole mikaan tavaton naky.\nEn ma koe, etta tekisin vahemman tai olisin ammatillisesti vahemman haasteellisessa duunissa taalla, mutta toki se riippuu paikasta. Vuodeosastolla olo oli jaiden polttelua, mutta niin se olis ollu Suomessakin ;) Paivystykseen kun paasin, tuli kotoisa olo, mutta sitten kaansin kelkkani ympari hyvan tarjouksen perassa ja hyppasin kardiologian maailmaan. Paha vertailla, kun hadin tuskin kaynyt Meikun sydanlabrassa sisalla, etta miten siella pallolaajennukset hoituu ja mika olisi tyonkuva..\nPalkka on iso bonus, samoin tyonantajan yleisesti terveempi asenne hoitajiaan kohtaan. Ekaa kertaa tuntuu, etta ylempaakin tasoa kiinnostaa mita meille osastolla kuuluu.\nOletko sa nyt siis valmis sh vai viela koulunpenkilla? Jatkokouluttautumassa mihin? Se kannattaa muistaa, etta ihan vastavalmistunut sh on ekan vuoden taalla about alinta pohjasakkaa ja tyot pitaa erikseen anoa new grad-ohjelmista (ainakin WA:ssa), paikalliset ku valmistuu hoitajiksi vailla tyokokemusta ja kaks peukaloa keskella vasenta kammenta. Hyvin ne kylla siita petraa ;)\nKirjoitti: sToked - Helmikuu 05, 2012, 11:03\nJep, hygienian kans tuskin moni maa on samalla tasolla kun Suomessa mutta niillä mennään mitä on. Toisaalta joskushan sitä kuulee et Suomessa ollaan liian hygienista ja varovaista mut sairaalamaailmassa siitä tuskin on haittaa. Ite oon viime vuoden Huhtikuussa valmistunut ja muutamassa työpaikassa ollut - tällä hetkellä LKS päivystyspolilla ja toivon et sais jatkaa samassa ympäristössä myös Aussien puolella.\nJatkoista lähinnä tarkoitan Nurse Practitioner-tutkintoa, johon törmäsin ensimmäistä kertaa jo Englannissa ollessani, Suomessa ollaan vasta piloottivaiheilla ja sekin "kliininen asiantuntija" nimike on vasta nimike tasolle eikä sille löydy vielä oikeeta duunia. Nuo Aussien ohjelmat tosin vaatii sen 3-5vuoden kokemuksen juuri siltä alalta mille sen Practitioner kurssin halua käydä et ei se ihan vielä ajankohtaista ole. Haastatteluissa se on kuitenkin hyvä mainita kun esimiehellä on myös suuri vaikutus et pääseekö sitä opiskelemaan.\nMut innolla ootan et miten se työ siellä lähtee käyntiin, kunhan eka pääsis siitä rekisteröintihommasta hyvin läpi. Mitä kaikkee siihen muuten kuulu? Ymmärtääkseni se kannattaa hoitaa vasta sit kun on fyysisesti Ausseissa ja saa paikanpäältä kaikki hoidettua. Täältä riittää varmasti se tärkein eli viisumi, sit se criminal rikos ei-oo-rekisteriä-ote minkä täältä saa ;) ja koululta ja valviralta enkunkieliset todistukset. Ittellä varmasti auttaa se et on Suomessa opiskellut Englanniksi tän SH-koulun. Mitäs muuta?\nJotain blogia mä luin jossa käytiin näitä läpi - taitaa mahdollisesti olla sinun kirjoittama? Hyviä näkökulmia toi esiin ja mielenkiinnolla luen lisää. Nyt työt kutsuu, täytyy kysellä lisää kun mieleen tulee kysymyksiä.\nKirjoitti: feril - Helmikuu 05, 2012, 12:16\nTaitaapi olla mun blogi, ainakin pidan moista ja muistaakseni kommenttilootassa jotain jo kyselitkin. Jep, NP vaatii pari vuotta rivihommia, ja sit sen jatkokoulutuksen. En oo siita sen tarkemmin ottanut itse selvaa, kun omat jatkosuunnitelmat on muualla, sit joskus.\nRekisterointiin kaikki todistukset englanniksi oikeiksi todistettuina kopioina, Valviran todistus piti lahettaa suoraan Valvirasta AHPRA:an ja ymmartaakseni IELTS:n kielikoe on pakollinen kaikille overseas-hoitsuille, kun jopa brittihoitsut sen tekee. Paikallinen rikoscheck, suomalaista ei vaadittu kuin mun tyolupaa varten muistaakseni.. Ja sit pari luonnetodistusta taisi olla myos, mutta naa kaytannot muuttui juuri 2010 syksylla mun hakemuksen jalkeen, ja nyt saattaa joutua todistelemaan osaamistaan enemman kun Suomi ei oo enaa samassa listassa brittilan kanssa koulutuksen yhdenmukaisuudesta.\nMa tein taalla pari kk paivystysjuttuja, mutta nyhraan nyt onnellisena instrumenttien ja vaijereiden parissa, ED hommat on ainakin taalla lannessa aika kiireisia, kuormitusaste kova ja toi typera 4 hr rule tekee kaikesta todella kiireista ja pikaista, pokat pitais siis saada neljassa tunnissa systeemin lapi ja osastolle/kotiin. Kiirepaivina C/D luokkaan triagessa heitetyille ihan mahdoton tavoite, jos mitaan labraa pitais ottaa tms. Lansseilla ei oo x-koodeja kaytossa, joten ovista pukkaa sisaan silmatulehduksia ja kodittomia ja kaikkea silta valilta, kun mitaan ei oikein jateta kuljettamatta.\nKirjoitti: armas - Helmikuu 06, 2012, 02:24\nMillainen on sairaanhoitajan koulutus Australiassa? Asun Rotsissa ja täällä kaikki ruotsalaiset sairaanhoitajat ovat paremmin koulutettuja kuin suomalaiset.Täällä esimerkiksi anestesiaerikoissairaanhoitaja saa erikoistumisaikana palkkaa, joka kestää 2 vuotta, missä työpaikka tavallaan kouluttaa itselleen työntekijän. Työpaikka valitsee hakijoista parhaan, jota alkaa kouluttamaan. Jos työpaikkaa ei löydy, erikoistuminen tyssää siihen paikkaan. Anestesiasairaanhoitajan työnkuva on itsenäisempi, samoin tehosairaanhoitajan työ, missä molemmissa sairaanhoitaja tekee toimenpiteitä, joita suomalainen lääkäri tekee, kuten keskuslaskimokanyloinnit, arteriakanylien laitot jne.\nMillä lailla työpaikat suhtautuvat ikääntyneisiin työntekijöihin? Euroopassa on vaikeata saada työtä, jos on täyttänyt 40-vuotta ja viisikymppinen on jo auttamatta liian vanha. Pariisissa ei oteta 40-vuotiaita, vaan sanotaan suoraan, ettei kelpaa. Espanjassa samoin. Espanja on sulkenut ovensa maahanmuutolta kokonaan. ketään ei oteta.\nOnko Australiassa pulaa sairaanhoitajista? Sitten siellä on muuttunut palkkaus tänä vuonna. Ilmeisesti joillakin alueilla naisvaltaisten alojen palkkoja nostettiin huimasti, entä sairaanhoitajan palkka: jäikö jälkeen? Mikä on sairaanhoitajan vuosipalkka/mikä euroissa?\nNurse practitioner on minusta sellainen työ, missä saa laskuttaa potilaalta oman palkkion? Näin ainakin jenkeissä, missä NP on muistaakseni korkein taso. Onko Australiassa monenlaisia tasoja ja miten ne menevät.\nMillä lailla työn saaminen tapahtuu? Tuo paperisota oli jollakin tavalla sekavan oloista ja viisumeja erilaisia, en saanut niistä selvää kuvaa. Rekisteröinti tapahtui aluksi vuosittain ja siihen vaadittiin aluksi pysyvä osoite. Italiassa poliisi tuli kotiin tarkistamaan laillisuuden ja kysymään henkilöpaperit. Entä Australiassa?\nLeikkaussalikäytännöt vaihtelevat kovasti. Tuo leikkaussalihoitajan käsienpesu jodilla vaikuti aataminaikaiselta. Jodi kai sen takia, ettei sille juuri ole allergioita. En ole koskaan törmännyt sellaisen IHONpesussa. Muunlaisia jodiallergioita kai on.\nLöytyy edelleen kirurgeja, jotka hankaavat harjalla käsiensä ihoa. Se ei ole tavatonta.\nMillä lailla instrumenttihoitaja ja anestesiahoitajan työt eroavat suomalaisesta?\nItaliassa oli kova työtahti ja potilailla oli lyhyt heräämöaika ja moni meni suoraan leikkaussalista vuodeosastolle.\nItse arvostan kaikenlaisia töitä. En arvota työtä sen mukaan, missä tekee, koska jokainen työpanos on arvokas. Vanhustenhoitokin on arvokasta työtä, mitä Suomessa laiminlyödään ja hoidetaan erittäin huonosti. Samaa on Ruotsissa.\nOnko Australiassa samapalkkaus vai meneekö palkkaus työpisteen vaativuuden mukaan? Saako siellä bonuksia eli palkanlisiä kuten joissakin suomalaisissa yksityisklinikoissa?\nKirjoitti: feril - Helmikuu 06, 2012, 04:04\nHuhh, paljon kysymyksia..\nPaikallinen sh-koulutus on todella teoreettinen ja yliopistopohjainen. Viimeisena vuotena on hieman harjoitteluita, mutta valmistuessaan paikalliset on suurimmilta osin vailla kadentaitoja, eivatka ole saaneet tyoskennella sh:na opintojen aikana. Koulusta riippuen kai vaihtelee, mutta meidan pari new grad hoitajaa kertoili, ettei opintoihin mm. kuulu ekg:n osalta kuin perus sinusrytmi, kanylointia ei treenata jne.. Toisaalta teoriatieto jostain molekyylitasolle menevasta munuaistoiminnasta on hallussa mittavien esseiden jalkeen... Eka vuosi paikallisilla kuluu siis grad programeissa, saavat palkkaa ja ovat osaston vahvuudessa mukana, mutta aluksi kevyemmalla potilasmaaralla ja pakollisia study day:ta on aina valilla. Kylla ne siita sitten petraa. Ja toisaalta, taalla on tosi paljon CN:ia, Clinical Nurseja joka osaston vahvuudessa, eli vanhempia hoitajia joilla on velvollisuus auttaa ja opettaa, paivavuoroissa Staff Development Nurse oli monella osastolla ilman omia pokia ihan vaan opettamassa jne. Eli apua irtoaa paremmin kuin Suomessa.\nTarjolla on paljon post grad-kursseja tehohoitoon, anestesiaan, kardiologiaan jne, mutta ei taalla hoitajat kylla keskuslaskimokatikoita laita! Eika kylla mulla oo henk.koht tarvettakaan moisia temppuja lahtea treenailemaan, vastuu on sitten pieleen mennessa aika kova, ja taalla mennaan enemman ja enemman jenkkityyliin noissa vastuuasioissa. Nurse Practionerit hoitaa etenkin syrjakylilla paljon itsenaisesti, kaupungeissa lahinna paivystyksissa hoitaa kasittaakseni sita D-luokan triagesumaa pois alta.\nKokemuslisa kertyy vuosittain ekat 9 vuotta, ja jos CN:ksi ylenee, paasee eri palkkaluokille taas. Itse oon enemman pohtinut nyt noita Cardiac tech-jatkovaihtoehtoja, joihin sydanlabrat jatkokouluttaisi sh:ta. Vanhempia tyontekijoita nakyy paljon, taalla on jatkuva sh-pula ja meillakin muutama +65 tyyppi tekee yhta/kahta paivaa viikossa. Etenkin jos on mitaan erikoisosaamista, on tyontekijan markkinat, teki hommia sit suoraan sairaalalle tai keikkafirmalle.\nSh:n palkka on ihan kelpo keskitasoa jopa nain noviisina, vaikka etenkin taalla lannessa vertailukohtia sumentaa noi kaivosalan sikamaiset liksat. Mun vuosipalkka on $57 000, siita voipi laskea vertailua suomalaiselle vastaavalle. On enemman, etenkin kun elakemaksuja ei rosvota palkkasummasta.. ;)\nTyonsaanti tapahtuu hakemalla ;) Joko niin, etta tyonantaja sponssaa tyoviisumin ja sita kautta saat sitten maara-aikasen sopparin, tai haet itse ensin jonkun viisumin ja haet sitten duunia. Rekisterointi on se eka paperisodan vaihe, AHPRA:n sivuja kannattaa siis katsella. Vuosittain pitaa uusia /vahvistaa tuo reksiterointi, aika arsyttavaa.\nNoista instrumentti/anehoitajan roolin eroavaisuuksista on paha menna sanomaan, kun en oo Suomessa ollut leikkurissa duunissa, kokemusta tasan 5 viikon aneharjottelusta.. :D Meilla ei esim. oo erillista ane-hoitajaa, vaan instrumentoinnit hoitaa yks (scrub), vastaava (scout) hoitaa kiertavan hoitajan hommat, sedatoinnit jne, ja Cardiac Tech on sitten valvomossa tarkkailemassa vitaaleja ja etenki sita ekg:ta. Jos mennaan ihan yleisanestesiaan, niin sitten tulee leikkurista ane-tiimi ja hoitaa itse kaiken siihen liittyvan.\nMeilla ei oo kaytossa osavaltion talossa mitaan bonareita, mutta palkka kylla muodostuu ihan riittavaksi peruspalkasta, paivystyslisista ja salary packaging-systeemista. Vanhuspuolella on sit alemmat palkat, yksityissairaaloissa perinteisesti huonommat palkat ja edut.\nKirjoitti: lyta - Helmikuu 17, 2012, 04:05\nMe ferilin kanssa tunnetaankin toisemme. :D Tunnistat varmasti meikalaisen myos.\nMa voinkin kertoa anestesiahommista taalla WA:ssa. Tylsaa, tylsaa, tylsaa... Suomessa varsin itsenaiseen tyoskentelyyn tottuneena on ollut vaikeaa hyvaksya anehoitajan toimenkuvaa. Kaytannossa homma on pakettien avaamista ja niin sanotusti setting up tyyppista toimintaa. Toki sitten kun on tilanne paalla anestesialaakarit odottavat hoitajan osaavan asiansa. Itsenaisesti ei kuitenkaan saa tehda minkaanlaisia paatoksia ja valitusta saa kuunnella paivat pitkat milloin mistakin pikkuasiasta, kuten silmien teippaamisesta jne. :nuttu: Toki tyo on aika ajoin antoisaakin riippuen paljolti anestesialaakarista ja listasta. Teen keikkaa ihan vain siita syysta, etta paasen eri sairaaloihin eika minun tarvitse tehda duunia vain yhdessa paikassa. Anehommien lisaksi teen keikkaa myos heraamoissa ja siita tykkaankin paljon enemman, koska toimenkuva vastaa aika pitkalti Suomen heraamohommia. Vastuu on tosin mielestani pienempi ja koskaan ei ole enempaa kuin kaksi potilasta kerrallaan. Heraamohommat on ehka jopa organisoitu taalla paremmin koska sairaanhoitajia on enemman ja yksi hoitaja huolehtii hanelle maaritellyista kahdesta bay:sta (eli potilaspaikasta), joihin heraamon coordinator ohjaa leikkurista saapuvat potilaat. Koko homma on yleensa todella hyvin organisoitu.\nTosiaan olen tyoskennellyt ainoastaan yksityisissa sairaaloissa eli en tieda millaista homma on julkisella puolella. Jos ikina hommaan vakiduunin niin varmaan haluaisin sellaisen julkisesta sairaalasta koska se puoli kiinnostaa kovasti.\nKirjoitti: bugs - Helmikuu 22, 2012, 22:00\nEn ole taalla aikaisemmin ollutkaan ja piti heti omaa kantaa tuoda esiin kanssa :)\nEli olen 35v sairaanhoitaja Melbournesta, tanne paadyin monen mutkan kautta 9 vuotta sitten.\nOlen ollut Suomessa, UK:ssa ja Irlannissa sairaanhoitajan hommissa ja kylla mielestani asiat parhaiten taalla ovat, kokemukseni on paa asiassa ensiavusta vaikka nyt teenkin tutkimushoitajan hommia.\nKuten tuossa aiemmin tulikin ilmi niin ainakin taalla Victoriassa vastuuta on ihan niin paljon kuin haluaa, itseaan voi kouluttaa tekemaan eri asioita ja tyonantajat ovat siita tosi innoissaan, critical care course teholla ja ensiavussa tyoskenteleville on myos hyva ja potilaat mita saa hoitaa hyvinkin erilaisia. leikkurista en tieda kun siella en ole koskaan ollut. Ja tosiaan jos viela enempi vastuuta haluaa niin juuri tyo nurse practitioner antaa oikeudet kirjoittaa laakkeita ja tilata tiettyja tutkimuksia ja enemman itsenaista tyota tiimin sisalla. Siina on monia aloja mihin voi myos erikoistua. Itse olen kokenut taalla ollessa etta on aikamoinen runsauden pula erilaisista mielenkiintoisista toista, mita vain keikka tyosta toimisto tyohon ja management hommiin kannustetaan heti kun on kokemusta. Se mika suomessa jai mieleen oli etta kyllahan me siella tehtiin vaikka mita mutta kenen vastuu oikeasti oli? Laakareiden luvalla heidan tunnuksia me kaytettiin tutkimusten tilaamiseen jne, eli kenen vastuulla kaikki lopulta oli. Taalla on mielestani selvempaa missa mennaan ja kenen vastuulla mikakin on. Siita tosin on 10 v kun Suomessa olin etta kyllahan asiat muuttuu! :) Silloin ainakin hirveasti 'peiteltiin' jos sattui esim vaarat laakkeet potilaalle, ei sita mihinkaan rekisteroity, katsottiin vain ettei niista ollut haittaa ja vaaraa. Sisatauti osastolla juoksin opiskelijana kahden muun hoitajan kanssa 30 potilaan valia eika laadusta ollut tietoakaan kun paa asia etta tarkeimmat hommat tuli jotenkin tehtya. Taalla on yhdella hoitajalla 4 potilasta normaali osastoilla. Tosin siitahan juuri keskustellaan etta saadaan pitaa tama ratio. Triage systeemi ei paivystyksessa ollut ollenkaan, en tieda miten tana paivana.\nToinen asia on tuo palkka, kiinnostaisi kovasti paljonko Suomessa on hoitajan palkat nykyaan? Taallahan saa viela noita vero helpotuksia salary packaging kautta, esim n 60 000 palkasta voi helposti saada verottomana reilun kolmanneksen. Itse teen toita 3 paivaa viikossa ja se sopii hyvin pienten lasten kanssa, on aikaa olla kotona mutta paasee valilla toihin 'ihmisten ilmoille', palkkani on n. 55 000 vuodessa tuosta kolmesta paivasta mutta jos yhdistaa keikkaa (mista saa 25% enemman) ja osa aika tyon verohelpotuksineen niin taysiaikaisesta tyosta voi saada lahemmas 100 000 vuodessa kokemuksesta riippuen. Itsellani on 11 % lisa kun olen ainoa hoitaja osastolla eli vastuulisa, meilla tosin eri meininki kun on terveita vapaaehtoisia laaketutkimusissa. Ensiapuun on ikava mutta odotan etta nuo lapset vahan kasvavat etta on energiaa taas vaativampaankin tyohon.\nSiita on tosiaan aikaa kun tanne tulin ja silloin oli joka osavaltiossa erikseen rekisterointi, nythan kaikki on aphran kautta. Olihan siina jonkin verran taas paperi sotaa kun eivat olleet varmoja miten suhtautua Suomen koulutukseen mutta koska minulla oli jo UK:n ja Irlannin rekisterointi se auttoi, kielikoettakaan ei tarvinnut sen takia tehda. Hassua sinansa etta niita arvostettiin enemman vaikka suomen koulutus parempi. Koulutuksesta puheen ollen niin ihan patevia nuo nuoret hoitajat taalla tuntuvat olevan, poikkeuksia on toki aina mutta moni tapaamani hoitaja on muutaman vuoden kokemuksella edennyt jo pitkalle, siita tuo grad year on hyva etta kaikki saavat kaytannon kokemusta vuoden valvonnan alla ja siinahan sita parhaiten oppii ja se on siis normi koulutuksen paalle.\nVastuusta viela sen verran etta jos enempi viela haluaa kannattaa menna pienemmille paikkakunille, itse olin reilun vuoden sellaisessa sairaalassa missa oli ensi avussa 1 hoitaja kerrallaan 'international laakarin kanssa' eli laakari jolla ei ollut lupaa itsenaisesti tyoskennella Australiassa ennen kuin lapaisee kokeen, olihan muutakin henkilokuntaa jos tarvitsi mutta talla kokoonpanolla siella paivystettiin, ovesta tuli ihan mita vain sisalle kun oltiin maanviljelys alueella, autonlavalla tajuttomana jne. Tylsaa ei ollut! :)\nTulihan tuota tekstia..\nKirjoitti: sToked - Helmikuu 23, 2012, 21:56\nMahtavaa! Tuleehan sitä tekstiä!\nOlen ite just alottelemassa rekisteröintiprosessia täältä Suomesta käsin - soittelin Profcolle ja vähän kyselin ja ne neuvo et pitäs asap alottaa tuo homma koska siel ausseissa on tällä hetkellä hullut jonot noissa rekisteröinneissä. Ei näköjään mee ihan ninku Suomessa et lähettää paperit Valviralle ja saa muutamassa päivässä alottaa duunit. Kauankos teillä on suurinpiirtein mennyt tossa registration hommassa? Ensikontaktista siihen että saa alottaa duunit? Tässä olis tällä hetkellä semmone tilanne et kesäkuun 1. päivä laskeudutaan Brisbaneen ja sit pitäs alkaa pikkuhiljaa töitä ettimään Gold Coastilta. Jos jostain syystä rekisteröinnissä meneekin kauemmin ja olis pakko saada jotain duunia, niin onko mitään hoitotyötä mahdollista tehdä ilman sitä AHPRA:n lupalappua? Kaippa sitä vois jotain vanhainkotimeininkiä tehdä ennenkun oman suunnan hommia löytää.\nNäyttäs vähän siltä et ainakin South East QLD panostaa noihin uusiin sairaalahankkeisiin; GCUH valmistuu jouluks ja SunnyCoastille samanlainen muutaman vuoden päästä. Ittellä tuli ainaki heti semmone fiilis et ois pakko yrittää siihen upouuteen sairaalaan ku oisha se ny aikamoine once in a lifetime mahis päästä ite muovailemaan omaa työpaikkaa ja sen käytäntöjä. Ei olis sitä vanhaa hoitajaa sillä "aina ennenki tehty tällä tavalla"-mentaliteettilla ja sais ite hoksailla et mikä kannattaa tehä ja miten.\nBugs: eipä tuo palkkaus täällä vieläkään mitään herkkua ole, ainakin lapissa se on se 2290e/kk + lisät minus sit verot. Tuli tuosta sun 3viikkovuoron esimerkistä mieleen kysymys et mitenkä siellä säädellään noita työpäivän pituuksia? Onko siellä mahdollista tehdä esim pelkästään pitkää vuoroa just sen muutaman viikossa et saa tunnit täyteen vai tuleeko työntekijää-suojelevat lait vastaan ninku täälä Suomessa. Kolmeen viikkoon saa sen yhden 14h päivän laittaa ja muuten pitää olla pelkästään sitä perus 8h päivää. Olin briteissä joskus harjottelussa ja siellä ainaki ensiavussa jengi teki tosi paljon pelkkää pitkää et sai enemmä vapaita. Ittelle tuommone sopis paljo paremmin - vielä ku sitä energiaa ja työintoa riittää. Helposti vois sen kolme 14h päivää tehä viikossa ja pitä loput sit vapaata.\nKirjoitti: bugs - Helmikuu 25, 2012, 21:42\nMulla tuo 3 vuoroa tarkoittaa 22.8h per viikko, meilla on vahan eri saadokset kun ei kuuluta sen anf saadosten piiriin ja meilla kylla silloin talloin voi tehda pitkaa vuoroa mutta ei ne siita hirmuisesti tykkaa kun kyllahan se jaksamiseen hieman vaikuttaa.\nIrlannissa meilla ensiavussa oli pelkastaan pitkia vuoroja ja oli siina hyvat ja huonot puolensa. Vapaat oli kivoja mutta kylla sita oli poikki joka vuoron jalkeen ja 2 oli ihan maksimi mita pystyi putkeen tekemaan.\nTaalla en ole nahnyt etta osastolla tuplia tekisivat paitsi jos joku soittaa itsensa sairaaksi ja pitaa korvata vuoro. Nuo casual bank nurset joskus tekee tuplaa niin etta on aamun jollain osastolla ja sitten iltavuoron toisella.\nTarkemmista saadoksista kannattaa ottaa yhteytta siihen anf unioniin, niilta saa kaikki lakisaadokset eri osavaltioista.\nMun kokemuksesta taalla on ollut aika nuorta porukkaa toissa sairaaloissa, vanhemmat on ylemmissa management hommissa eli aika hyvin kaikkia uusia ehdotuksia otetaan vastaan ja kuunnellaan. Koko ajan yritetaan kehittaa ja muuttaa parempaan. Ja kuten aikaisemmin mainitsin niin lisa kouluttautumista suositaan kovasti ja tyonantaja usein maksaa kurssit mita saa tyoajalla tehda.\nPaperitoihin mulla meni vissiin pari kuukautta mutta siita on tosiaan se 9 vuotta aikaa, en tieda kuin se nykyaan toimii. Ei taalla hirveesti taida suomalaisia hoitajia olla Australiassa? Itse en tieda kuin pari lahihoitajaa taalla melbournessa. Olisi kiva tavata suomihoitajia taalla! :) Olisiko kukaan innostunut vaikka vuosittaisesta tapaamisesta jossain pain Australiaa?\nKirjoitti: feril - Helmikuu 26, 2012, 05:14\nMulla meni aikaa paperitoihin n. 3,5 kk. Elokuun 2010 puolivalissa jatin hakemuksen, lokakuun alussa maksu oli veloitettu Visalta, ja sit lokakuun puolivalissa tuli ilmotus, etta kasittely on enaa paikallista criminal checkia ja osoitetta vaille. Saavuin maahan lokakuun vika, ja marraskuun toisella viikolla oli hoidettuna niin asunto, criminal check (kesti 4 tyopaivaa) kuin rekisterointikin ja takana kaksi tyohaastista ja eka duuni (kaameeta kuraa, mut niin se menee jos ei oo paikallisia suosittelijoita ja melko tuore sh). Koko homma hoidettuna ilman agentteja tai rekryfirmoja.\nPuolisen vuotta yhteensa karvistelin hommissa mitka ei ollu oma juttu, mutta oli pakko a)saada rahaa ja b)paikallisia suosittelijoita ja tama kannatti, paasi kiipeamaan vanhainkodista keikkafirman listoille sairaaloihin, ja siella perusosasto-duunista paivystykseen jne. Heinakuussa 2011 sain sittem sattumankauppaa mahdollisuuden nayttaa osaamiseni ihan kunnolla ja sain nykyisen duunini ja tyonantajan sponssaaman viisumin, joka toivottavasti vaihtuu vuoden loppupuolella PR:ksi.\nKirjoitti: lyta - Helmikuu 26, 2012, 08:01\nMulla taisi pari vuotta sitten rekisterointiin menna hieman yli pari kuukautta. Suomesta hankin etukateen ainoastaan tarvittavat paperit ja taalla marssittuani paperinivaskan kanssa entiselle Nurses and Midwives Board of WA:n toimistolle sain kuulla, etta yksi paperi puuttui. Vaikka jouduin hankkimaan puuttuvan paperin Suomesta niin silti homma eteni todella nopeasti nain jalkikateen ajateltuna. Mielestani ei kannata kayttaa rekryfirmoja tai agentteja, mutta tottakai jos itsesta tama tuntuu paremmalta vaihtoehdolta niin miksipa ei. Tyota kylla riittaa jos kokemusta loytyy ja Suomen tyonantajia voi kayttaa referencena kun hakee taalla duunia. Itse en ollut tajunnut etta taalla tosiaan reference on suullinen ja jouduin soittamaan entiselle pomolle Suomeen ja varoittamaan, etta saat ihan varmasti kohta puhelun jossa kysellaan etta minkalainen tyontekija oikein olin. :o\nsToked: Leikkurissa ja heraamoissa voi ainakin tehda 10 tunnin paivia ja sitten tietenkin saa mukavasti ylimaaraisia vapaita. Voisin kuvitella, etta osastoillakin saa pitkia paivia tehda. En tosin tieda kun en ole niilla tyoskennellyt. 12 tunnin kohdalla tulee vissiin penalties voimaan ja palkka kasvaa eli varmaan siksi niita ei taalla suosita. Muistaakseni kun tyoskentelin full time niin meilla oli kylla joku raja kuinka paljon ylimaaraisia tunteja sai tehda kahden viikon rosterissa. Nain keikkaillessa saa tehda toita niin paljon kuin jaksaa, Ainakaan viela keikkafirma ei ole kertaakaan sanonut mitaan jos olen tehnut liikaa duunia. :D\nPalkasta viela puheenollen niin HUSin palkka oli pari vuotta sitten anestesiasairaanhoitajalla 14.01 euroa/tunti. Ihan olemattoman pieni kun vertaa nykyiseen keikkahoitsun palkkaani, joka on 50 $/tunti aamuvuorossa ja 58$/tunti iltavuorossa.\nKirjoitti: viivi80 - Maaliskuu 11, 2012, 12:46\nOlen lähihoitaja (mielenterveys-ja päihde) mutta työkokemus lähinnä vanhusten hoidosta. Onko teillä käsitystä onko pulaa hotiajista? Siis et mahtaisko olla töitä tarjolla?\nOtsikko: Vs: Sairaanhoitajat hoi! Löytyy\nKirjoitti: joulupukki - Maaliskuu 11, 2012, 16:20\nTöitä on ja paljon :)\nKirjoitti: viivi80 - Maaliskuu 11, 2012, 19:14\nToi on vaan harhaanjohtava mainos, jossa on väärä sana valinta..\nJoskus aikasemmin tonne otin yhteyttä. Pitää kuulemma olla sairaanhoitaja.\nKirjoitti: viivi80 - Maaliskuu 12, 2012, 12:08\nOlenko oikeassa jos sanon että lähihoitaja on sama kuin enrolled nurse? Alotus tapahtuisi ehkä kuitenkin PCA:na? kuinkahan vaikeeta olis sitten saada enrolled nursen tutkinto? kävisköhän se jotenkin näytön avulla vai olisko pakko käydä toi tutkinto ihan koulun penkillä?\nMä kun töissä kuitenkin otan verikokeita, pistän injektioita, hoidan haavoja ja huolehdin lääkehoidosta ns. perushoidon lisäksi. Toki se on erilainen tilanne sit jos ausseihin lähtis.\nKirjoitti: bugs - Maaliskuu 12, 2012, 21:49\nDivision 2 nurse on meilla lahihoitaja, pca:na on hyva aloittaa ja varsinkin vanhushoitopuolella on kova pula. Katso www.seek.com.au, jonkun keikka firman kautta saattaa loytya kanssa jotain.\nMeilla on taalla Melbournessa toita jos ottaa yhteytta www.nucleusnetwork.com.au, tehdaan laaketutkimuksia ja jos on yhtaan terveydenhuolto tai tiedealan tutkintoa ja on halukas ottamaan verinaytteita ja ekg:ta ym niin on casual toita. Oma tyoviisumi pitaisi kylla olla. Voi tulla myos vapaaehtoiseksi ottamaan osaa tutkimuksiin ja siita maksetaan ihan ok korvaus.\nSponsori viisumejakin saa mutta keikka firmat voi ehka auttaa siina enemman.\nToivottavasti auttaa vahan.\nKirjoitti: bugs - Maaliskuu 12, 2012, 22:09\nniin piti viela sanoa etta siihen AHPRAan kannattaa ottaa yhteytta siina etta miten saa rekisteroinnin taalla, ne osaa sanoa mita papereita tarvitsee ja riittaako kaydyt kurssit vai mita pitaa tehda lisaa. eli www.ahpra.gov.au\nKirjoitti: feril - Maaliskuu 13, 2012, 01:01\nJoo, Victoriassa Division 2, ja ainakin taalla WA:ssa (ja ymmartaakseni kaikkialla muuallakin) se olis sitten Enrolled Nurse. Kannataa hakea myos Assistant in Nursing-nimikkeella, ainakin ex-duunipaikassani Sydneyssa oltiin tuolla nimikkeella vanhainkodissa. Kaytannossa sh hoiti laakkeet, haavanhoidot ja kirjaamiset ja AiN:t perushoidon.\nKirjoitti: sToked - Heinäkuu 17, 2012, 06:37\nKyllä odottavan aika on pitkä! Rekisteröityminen ei tunni edistyvän ei sitten yhtään - lisälappuja piti tilailla Suomesta ja nyt kun vihdoinkin sai laput toimistolle niin case officer on saikulla :D 18.4 lähti visalta rahat eli kohta 3kk mennyt koko prosessissa. Suomalaisista työtodistuksista puuttui ns letterheadi eli se sairaalan logo ja yhteystiedot. Olis kyl pitäny Suomessa jo hoksata et saattaa tuntemattomalle näyttää aika suspectilta wordillä tulostettu lappu jossa jonkun nimmari. Onneks ei ollu vaikee saada semmonen aikaseks ja nyt on kaikki (toivottavasti) case officerin työpöydällä!\nKyselin samalla kun soittelin AHPRA:n ihmisille siitä et oisko ollut helpompaa hakea rekiteröintiä ilman minkäänlaisia työlappuja ja pitkän taivuttelun jälkeen virkailija sanoi että teoriassa olisi ollut. Homma kun hidastui juuri näiden työtodistusten uskottavuuteen ja virallisuuteen. Pelkällä koulutodistuksella ja selosteilla plus IELTS tuloksilla olis homma ollut huomattavasti helpompaa.\nEipä tässä auta kun jatkaa odottamista!\nKirjoitti: feril - Heinäkuu 19, 2012, 11:25\nAHPRA on niiiiiiin ihme pulju, ettei mitaan rajaa. Itsenainen virasto, joka ei oo tulosvastuussa oikein kenellekaan, eika kukaan nain muutaman vuoden toiminnan jalkeenkaan tunnu ottavan vastuuta mistaan. Ihmiset jaa just kuukausien saikuille ja lomille ja tiedonsaanti on minimaalista. Mun sh-kaverin rekisterointi oli kuukausia jaissa, kun paperit oli hukkuneet Brisbanen toimiston poydille, eika Sydneyn mammat saaneet aikaiseksi etsittya niita, saati suostuneet antamaan yhteystietoja, mista vois itse lahtea niita etsimaan. Useamman reissun paikanpaalle ja parit hepulit se vaati, ennenku sai puhnron, mita kautta sai itse selvitettya. Ja sit muka puuttui taas kursseja ja suorituksia, ja vasta ku saatiin taottua sille case officerille, etta sen kollega oli hyvaksynyt mut 1,5 kk aiemmin tismalleen yhtenevalla todistuksella aussie-sh:ksi. :nuttu:\nKirjoitti: sToked - Elokuu 16, 2012, 06:20\nKohta 4kk mennyt jo mun hakemuksessa ja vihdoinkin alkaa näkyä valoa tunnelin päässä. AHPRA antoi päivämäärän, jolloin joku kansainvälisten hakijoiden tarkastus-raati kokoontuu ja kattoo mun hakemuksen vielä kerran läpi. Olettaisin et tästä ei enää kauaa mene et saan aloittaa työt. Aikamoinen prosessi kyl ollut, erinäisten syiden takia hakemus meni sivuun ainakin kuukaudeksi ja tuntui että mikään lappu ei riitä. Ainakin työtodistukset yms ois kannattanut jättää suosiolla pois ja antaa vain tarvittavat eli koulu + ielts. EHKÄ olisin jo töissä, mut turha sitä enää ehkitellä. Onhan täällä muutakin duunia tarjolla; keittiössä on ravattu ja nyt raksahommissa. Kyllä aussit ihmettelee kun vihdoinkin pääsen takas sairaalamaailmaan et kuka tää yli-innokas vipeltäjä on ja miks se on niin fiiliksissä sairaanhoitajan hommista :D Mut kyllä tämä ulkomaalaisen sairaanhoitajan rooli on hankala, ei pysty ees kuvittelemaan millasta on yrittää saada Valvira antamaan rekisteröinnin (toivottavasti hankalampaa!) :D\nKirjoitti: feril - Elokuu 16, 2012, 12:10\nHuhhuh, tsemia. Toisaalta AHPRA:n umpibyrokraattinen paperisotku on hyva johdatus paikalliseen sairaalamaailmaan.. pilkunviilausta, kankeita proseduureja ja iso kasa paperitoita ;)\nSilti en vaihtais takas Suomeen ja HUS:n leipiin!\nKirjoitti: sToked - Elokuu 17, 2012, 07:58\nOnneks älys kuitenki hommata varsinaiset työjutut kondikseen vaikkei rekisteröinti tunnukaan etenevän yhtään. Sain paikallisen nursing agencyn kans asiat kutakuinkin valmiiks et enää ei puutu kun se ahpran reksiteröintinumero. Suomalaiset työtodistukset ja suosittelijat auttoivat kuitenkin sen verran et ei tarvii ihan pohjalta aloittaa, kuulemma päästävät suoraan päivystyspolille. Mut uskon sit ku astun. Jotenkin tuntuu et siinäkin saattaa jokin lappu tai pätevyys puuttua. Eihän sitä tiiä!\nKirjoitti: feril - Elokuu 17, 2012, 10:58\nVoisin lonkalta heittaa, etta sulta vaaditaan/puuttuu HALS (hoitoelvytys), naytot triagesta, ventilaattorin kaytosta, kanyloinnista, katetroinnista, (nenan kaivamisesta, etc.. :) ), eli joka hemmetin asiaan pitaa siis saada Virallinen patevyys. Se agency jolle ite tein hommia, on muuttanu ainaki toiminnan nyt niin, etta pitaa kayda palkatta antamassa triage-naytot ennen polikeikkoja ja hoitaa toi HALS omalla kustannuksella (useimmat polille keikkailevat hoitaa sen oman duuninsa kautta kun ovat jo jossain akuuttipaikassa anyway).\nOnneksi noihin helpompiin ei montaa nayttokertaa tartte, mutta allekirjotuksia saa silti metsastaa..\nKirjoitti: sToked - Syyskuu 14, 2012, 01:59\nKyllä tää AHPRA on vaa ihmeellinen virasto! 21.8 Oli se "reference groupin" kokoontuminen jossa nyt sit ehkä päätettiin et antaaks ne mulle sitä rekisteröintii, mut tällä groupilla on nyt sit 30 päivää aikaa ilmottaa mulle et mitä ne siellä jutteli. Case officeriki vaa sano et ne muistiinpanot siellä oottelee et joku pistää ne sähköseen muotoon ja ilmottaa case officerille joka voi sit ilmottaa mulle - kun kerkee. Kohta 5kk mennyt koko prosessissa, ei kyl enää riitä ymmärrys et mikä siel oikein maksaa. Olikos teillä samanlaista reference grouppia kun te teittä omaa rekisteröintiä. AHPRAlta sanottiin et se on joku aika uusi konsepti kun on ollut kaikenlaista valehoitaja-skandaalia yms mut rajansa kaikella. Pahintahan tässä on se et ei tiedä mikä päätös sieltä tulee, en vaan ymmärrä miksi ne eivät sitä rekisteröintiä antaisi kun kaikki tarvittavat on jo aikoja sit annettu enkä enempää pystyisi edes tarjoamaan (koulu+ielts+työtodistukset+100p id+valvira+viisumi)\nKirjoitti: feril - Syyskuu 14, 2012, 09:33\nNoilla AHPRA:n naisilla on oikeesti liikaa aikaa kasissaan! :nuttu:\nEi tosiaan ollu mitaan tollasta vaivaa, mutta mulla kavi ajoituksen kanssa hyva tuuri kesalla 2010, kun AHPRA oli vasta heinakuussa perustettu. Silloin parin kk:n ajan kelpasi minka vaan osavaltion entisen nursing boardin paasyvaatimukset ja homma meni lapi parissa kuukaudessa.\nPahimmillaanhan ne kai voi pakottaa sut jollekin refresher/bridging-kurssille, joita ainakin intialaiset joutuu tekemaan. Pari viikkoa koulua ja muutama kk palkatonta tyoharjottelua, taysin jarjeton konsepti EU-kelposelle sh:lle, mutta minkas teet.. Mulla oli entisessa keikkapaikassa yks tallanen duunikaveri, ja se oli koko sen pari kk ohjaajansa valvovan silman alla, siis kirjaimellisesti koko ajan, ei samaan tyyliin ku Suomessa loppuvaiheen harjotteluissa, joissa lahinna raportoi ohjaajalle, mita seuraavaks tekisi..\nKirjoitti: sToked - Syyskuu 15, 2012, 23:29\nYep, toivottavasti ei ny enää vaatisi mitään ylimäärästä todistelua tai kurssittelua vaan sais lapun kätee ja työt alotettua. Onhan tämä ihan ok systeemi et saa AIN vuoroja tehdä odotellessa, mutta ei niitäkään kauheasti ole tullut vastaan ja onhan sen homma ny vähän "erilaista". Tuleepahan kouluaikojen ekat harjottelut taas mieleen :) Mutta osaapahan nyt ainaki varotella muita tulevia et mitä se prosessi todellisuudessa on. Varmaan 100 puhelua ja 50 sähköpostia viisaampana edelleenkin neuvotaan vain odottelemaan - kyllä se sieltä vielä tulee se vastaus. Puuh.\nKirjoitti: sToked - Lokakuu 03, 2012, 08:04\nAHPRAN kans pelleily senkun jatkuu. Nyt ne sit ilmotti niinku feril varottelitkin et on tullu uus kaytanto et KAIKKI ulkomaalaiset hoitajat joutuis kaymaa tan bridging kurssin ellei oo siita tietysta porukasta maista jotka ei sita joudu tekemaan. Yli 5kk nyt vanannu et kuulis jotain sielta, varmaan 24h puhunu niitte kans puhelimessa ja nyt ne sit kertoo ekaa kertaa tammosesta kurssista. Paras lisa meijan keskusteluun oli se et "ai nii Queenslandissa ei ole semmosta koulua joka bridging kurssia tarjois ni joudut sit muuttaa Sydneyyn ja maksaa sen $12 000 mita se kurssi maksaa"\nNyt voi rehellisesti sanoo et hermot meni. Ne kyl viela pitaa huomenna tai ylihuomenna jonkun hatakokouksen jossa mietitaa et voidaanko mun tapauksessa vaatia sita kurssia ku ei oo missaa vaiheessa ollu puhetta, vaikka oon niille 100x kertonu et alkaa vaha olee jo kiire et tassahan loppuu saastot (tai no miinuksellahan tas jo mennaan). En tajuu miten ne pistaa Suomalaisen tutkinnon samalle viivalle kun esim filippiinilaisten tai intialaisten. Jos EU direktiivin 36 mika ny onkaan tayttaminen kelpaa jenkeissa ja briteissa ja jokapuolella EU:ta ni luulis et se meinais taallakin jotain.\nNyt vaan jokaikine sormi ja varvas ristiin et tulis kerranki jotain positiivista uutista sielta suunnalta loppuviikkoa kohden. Kuitenki koko lapsuuden taalla viettany ja lahteny lukemaa sairaanhoitajaks just Aussit mielessa et tanne sit lopulta paatyis. Kai sita pitaa ottaa johonki A current affairiin yhteys :D goddamit.\nKirjoitti: RUU - Lokakuu 03, 2012, 12:35\nLainaus käyttäjältä: sToked - Lokakuu 03, 2012, 08:04\nJos EU direktiivin 36 mika ny onkaan tayttaminen kelpaa jenkeissa ja briteissa ja jokapuolella EU:ta ni luulis et se meinais taallakin jotain.\nSaatoit tuossa ehkä mainita jotain kokeilemisen arvoista. Jos saat selvitettyä 1) minkä maiden tutkinnot hyväksytään täällä helpommin tai ilman tuota Bridging-opiskelua, ja 2) miten sinun tutkintoosi suhtaudutaan noissa maissa, saat ehkä puhuttua itsesi parempaan asemaan.\nJutun juoni on se, että jos tutkintosi hyväksytään suoraan pätevyydeksi jossain sellaisessa maassa, jonka Australia tunnustaa päteväksi, vetoa siihen, että koulutuksesi & taitosi ovat sillä tasolla, kuin ko. maassa lähtökohtaisesti, joten sinua voidaan verrata sieltä tuleviin ammattilaisiin.\nOletusarvoisesti täällä ollaan tosi nurkkakuntaisia, mutta samalla säännöt monesti antavat harkintavaraa ja kannattaa koittaa iskeä siihen harmaalle alueelle mahdollisimman vakuuttavin ja pitävin perusteluin, ja antaa sitten virkailijoiden päätyä siihen oikeaan vastaukseen. Niissä arpajaisissa saattaa joskus voittaakin... :coolh\nKirjoitti: feril - Lokakuu 08, 2012, 00:09\nOh no sToked, kuulostaa tosi paskalta tilanteelta! Ma kans aikanani ihmettelin, miten EU-direktiivit tayttavia hoitajia voidaan luokitella noin eri lokeroihin, vaikka eihan Aussilan AHPRA toisaalta ole tilivelvollinen EU-pykalien suhteen.. Mutta jos pystyt osoittamaan, etta sun tutkinto kelpaa esim. Britteihin sellaisenaan, niin siina vois olla sTokedin mentava porsaanreika? ;)\nMutta helpoksi eivat oo tehneet tata ulkomaalaisten, patevien hoitajien toihin hakeutumista!\nKirjoitti: Silppu - Lokakuu 09, 2012, 05:51\nOliko se niin, että jos on ollut töissä Briteissä 3 kk hoitsuna, niin ei tarvitse rekisteröitymistä Ausseihin. Jos näin on, niin voi tulla halvemmaksi matkustaa Englantiin kuin maksaa opiskelusta Sydneyssä tollaisia summia.\nKirjoitti: bugs - Lokakuu 11, 2012, 03:55\nKylla kaikki rekisteroitymisen tarvitsevat paikalliselta viranomaiselta Australiassa mutta esim. omalla kohdallani koska olin ollut UK:ssa ja Irlannissa toissa ja oli paikalliset rekisteroinnit sielta prosessi sujui helpommin eika esim englanninkielen testia tarvinnut tehda. Yksityiskohtaisia tietoja koulun kursseista he silti vaativat mutta mitaan extra kursseja ei tarvinnut tehda. Tama tosin oli yli 10 vuotta sitten ja ennen tata uutta jarjestelmaa mutta saattaa hyvinkin toimia vielakin.\nMielummin olisi varmaan palkallisessa tyossa jossain 6kk kuin maksaa suuret maarat kurssista?\nEn tieda mika hoitajan tyollistymistilanne esim. briteissa nykyaan on kun ovat leikanneet hoitajien paikkoja todella paljon mutta taalla Ausseissa ainakin toita on niin paljon kuin vain jaksaa tehda. Suurkaupungeissa tietenkin mutta maaseudulla on myos pulaa. Kannattaa ottaa yhteytta myos suoraan sairaalaan, he saattavat olla halukkaita auttamaan prosessissa jos saavat hyvan tyontekijan maaratyksi aikaa?\nAutan mielellani jos on kysymyksia.\nKirjoitti: sToked - Lokakuu 15, 2012, 00:24\nNyt sielta sit tuli se maili mita pelkasin. Kurssia vaativat ja aika ihmeellisin perustein:\n1) You do not hold a NMBA approved nursing qualification\n2) Your Bachelor in Health Care degree alone is not comparable in content to the nationally agreed minimal educational standard (mita ne oikein taalla sit opiskelee?!)\n3) You have had no clinical exp outside Finland and have not completed a nursing registration exam in another recognised jurisdiction.\nEli noilla evailla pistavat maksamaan $13000 ja nakojaan sit muuttamaan kaupungista toiseen sen kurssin perassa. Aika kohtuuttomalta kuulostaa kun koko 6kk odottelun aikana ei ole edes varoitettu tammosen kurssin olemassaolosta, saati sitten siita et voi olla et joudun semmoisen tekemaan. Jos tommonen tieto olis ollu jo tanne lahtiessa, olis kurssi jo kayty. Nyt ei auta kun pistaa valitusta menemaan ja vaatia uusintakasittelya. Ihmettelen kyl tuota kakkos-kohtaa et Suomessa (ENGLANNINkielella kayty) sh-koulutus ei olisi taalla tarpeeksi uskottava ja etta silla ei saa paikallista rekisterointia. Tan uuden saadoksen mukaan kaikki joutuu jatkossa tuon kurssin suorittamaan jos haluavat tanne muuttaa toihin.\nHankalaks menee. Mietin et varmaan saisin ainakin EEN rekisteroitymisen lapi et pitasko semmosena ruveta duunia tekemaan et sais tuon 13000 kasaan. Mut jos siinakin on sama 6kk odottelu ja mahdollinen kielteinen vastaus edessa niin en tiia mita duunia sita taalla sit tekis. Ei muuta kun Wooliesille hakemusta vetamaan :(\nKirjoitti: Silppu - Lokakuu 15, 2012, 10:01\nToinen vaihtoehto saattaisi olla jatkaa opiskelua täällä maisteriohjelmassa. Silloinhan yliopiston on arvioitava tutkintosi täkäläisin ehdoin (maisteriohjelmaan pääsyn edellytyksenä on täkäläinen tai vastaava Bachelor in Health Care). Sen jälkeen niiden on pakko hyväksyä tutkintosi. Tiedä vaikka innostuisit lukemaan itsesi maisteriksi asti. :) Se saattaisi olla järkevämpää kuin sijoittaa 13,000 AUD jo olemassa olevaan tutkintoon.\nKirjoitti: Savonian - Lokakuu 16, 2012, 06:33\nToi APHRAn vaatima kurssi ei siis ole tutkinto vaan olemassa olevan tutkinnon päivittäminen australialaiselle tasolle. Kesto vaihtelee osallistujasta riippuen kuudesta kuuteen kuukauteen, johon sisältyy aika paljon palkatonta työharjoittelua.\nKirjoitti: Silppu - Lokakuu 16, 2012, 07:40\nLainaus käyttäjältä: Savonian - Lokakuu 16, 2012, 06:33\nToi APHRAn vaatima kurssi ei siis ole tutkinto vaan olemassa olevan tutkinnon päivittäminen australialaiselle tasolle.\nKirjoitinkohan jotenkin epäselvästi? Sijoittamisella olemassa olevaan tutkintoon tarkoitin nimenomaan sen päivitystä aussivastaavaksi. Yliopistot päivittävät ulkomaiset tutkinnot aussivastaavaksi omia tarkoituksiaan varten (=jatkotutkinto). Tämä päivitysprosessi voi olla APHRAa kevyempi, varsinkin jos kyseisellä yliopistolla on kokemusta ja/tai vaihtosopimuksia suomalaisten/ EU sairaanhoito-oppilaitosten kanssa, ja siten tuntevat suomalaisen koulutuksen tason. Voisin olettaa rekisteröitymisen olevan helpompaa jos täkäläinen yliopisto on jo hyväksynyt sen paikallista tutkintoa vastaavaksi.\nKirjoitti: sToked - Lokakuu 18, 2012, 00:10\nJep, ei tassa enaa tieda mita tekisi kun nain hankalaks pistivat hommat. Tuota koulun jatkamishommaa ma olinki miettinyt jo entuudestaan, mut se olis ollu tyon ohella jos ton rekisteroinnin olis saanut. Jos yliopisto hyvaksyis mun patevyyden ja ottais mut opiskelemaan, niin ei se taida viela tarkoittaa sita etta AHPRAn olisi tehtava samoin. Pitas saada varmuus asiasta ennenku rupee kouluun hakemaan. Oon pistamassa QCATiin valitusta menemaan tosta noitten kasittelytavasta joten kattoo nyt saako silla mitaan aikaseks, jos vaikka sais hakemuksen uudelleen arvioon ja sais ne kertomaan et mika siina suomalaisessa tutkinnossa sitten mattaa.\nAsiaa kysellessani virkailija vaan vastasi ettei niiden tarvitse mulle mitaan kertoa, etta paneeli on paatoksen tehnyt ja silla selva. Kyselin myos et miks case officeri ei ole missaan vaiheessa maininnut mitaan bridging kurssin mahdollisuudesta niin siihenkin vastasivat ettei hanen tyokuvaan kuulu tommosten selittely et se keraa vaan tarvittavat tiedot ja pistaa eteenpain. Aika epainhimilliselta se tuntuu, varsinkin kun viestiteltiin viikottain ja tein hyvin selvaksi et rahat eivat riita loputtomiin ja etta rekisterointi olisi saatava asap. Tahan tuli joka kerta sama rauhoitteleva vastaus et "kyl se sielta tulee, nyt pitaa vain odotella".\nKirjoitti: Savonian - Lokakuu 18, 2012, 07:04\nMua alkaa pelottaa miten mun käy (jos ja kun se IELTS...) Toisaalta, kahden viikon liksa osastosihteerinä napsahti tänään tilille, kyllä sillä taas pärjää vallan mainiosti seuraavaan palkkapäivään saakka.\nToivottavasti siinä on vaan joku väärinkäsitys tai palkokasveja nenässä-päivä taustalla.\nKirjoitti: Nurse Tuuli - Marraskuu 14, 2012, 08:28\nHei täällä apua tarvitseva!\nOlen Suomessa kouluttautunut ja töitä tehnyt sairaanhoitaja ja kiinnostunut töistä Ausseissa, toiveena Melbourne tai Brisbane.\nAsun tällähetkellä Indonesiassa ja työt "lähempänä kotia" kiinnostaisivat. Nyt siis Suomi-visiitillä ja IELTS parin viikon päästä ja olen nyt kerännyt tarvittavia papereita kasaan APHRAa varten. Paljon kysymyksiä herännyt ja olisi kiva kuulla kokeneiden mielipiteitä!\nKannattaisiko aloittaa hakuprosessi täältä Suomesta Profcon kautta vai hakea työtä itsenäisesti?\nOlen lueskellut täältä, että prosessi olisi ollut sujuvampi, jos ei mukaan lisäisi työtodistuksia joiden vahvistamisessa menee vain aikaa, pitääkö paikkansa? Eli koulupaprut ja IELTS vain?\nTarkoittaako pätevyystodistus APHRA:n hakuprosessiin liitettävää CV:tä vai onko se erillinen paperi?\nMinkälaisiä kokemuksia keikkafirmoista ja onko niitä mahdollista saada sponsoriksi?\nMikä olisi paras keino lähestyä työnhakumielessä yksityisiä sairaaloita?\nKaikki vinkit hakuprosessiin ja työnsaantiin liittyen otetaan kiitollisuudella vastaan :D\nKirjoitti: eevis - Marraskuu 14, 2012, 09:49\nVoi halavattu mitä meininkiä, sToked... :(\nHei en ole alan immeisiä enkä mistään mitään tiiä :) , mutta kunhan silmään osui tämä ketju (http://www.dundernews.com/viestitaulu/index.php?topic=6159.0), tiiä oisko sulle hyötyä suomalaisesta rekryfirmakontaktista, jos meinaan niitä EEN:n hommia alat odotellessasi/opiskellessasi tehdä.\nKirjoitti: bugs - Marraskuu 17, 2012, 10:34\nMielellani autan jos voin auttaa. :) Itsellani keikkafirma toimi sponsorina reilun vuoden eli mahdollista se on tosin siita on muutama vuosi aikaa. Ja rekisteroinnin hoisi silloinen rekrytointi firma tai yhteistyolla heidan kauttaan olin ensin Alfredin sairaalan sponsoroima ennen kuin aloitin keikka hommat. Eli kannattaa ottaa yhteytta eri sairaaloihin myos itse.\nKirjoitti: sToked - Joulukuu 04, 2012, 02:45\nKirjoitti: Savonian - Joulukuu 04, 2012, 07:00\nKirjoitti: feril - Joulukuu 08, 2012, 06:24\nIhan jarjeton suunnanveto AHPRA:lta!!!! :nuttu: Ei oo todellista! Mielenkiinnolla odotan, koska joutuvat pyortamaan paatoksensa, ei taida olla EU-hoitajista kohta ylitarjontaa... Samalla saa taistella olemattoman kielitaidon omaavien kiinalaisten hoitajien kans toissa paivittain. Niiden kiertotie IELTS:n suhteen on se, etta ne kay tutkinnon uusiks taalla (ja hyvaksluettaa kurssejaan) ja "valmistuu" siten aussipaperein ja eikun toihin..\nKirjoitti: Savonian - Joulukuu 08, 2012, 08:15\nKirjoitti: Leokatti - Joulukuu 09, 2012, 20:30\nKirjoitti: sToked - Joulukuu 13, 2012, 01:36\nKirjoitti: Savonian - Joulukuu 13, 2012, 03:58\nKirjoitti: hennallaan - Maaliskuu 26, 2013, 15:48\nKirjoitti: sToked - Maaliskuu 27, 2013, 01:17\ntäytyy pistää vähän infoa tuosta kurssista ja sen toteutuksesta kunhan pääsee hommiin. jos ketään kiinostaa. kurssiselosteita kun kattelee niin kovan hinnan on pistänyt sille että mulle opetetaan kaikki mitä oon jo koko elämäni tiennyt aussilan terveydenhuolto systeemistä :D\nKirjoitti: jounij - Maaliskuu 27, 2013, 07:57\nSinulta taisi mennä tämä viesti (http://www.dundernews.com/viestitaulu/index.php?topic=6547.0) ohi.\nKirjoitti: hennallaan - Maaliskuu 27, 2013, 09:14\nNo voiiih.. Taitaa sitten jäädä Australia haaveeksi >:( on kyllä uskomaton hinta tuollaiselle kurssille :o\nKirjoitti: hennallaan - Maaliskuu 27, 2013, 13:16\nKirjoitti: feril - Maaliskuu 28, 2013, 12:05\nKirjoitti: sToked - Maaliskuu 29, 2013, 13:00\nKirjoitti: sToked - Kesäkuu 04, 2013, 12:39\nKirjoitti: feril - Kesäkuu 07, 2013, 10:11\nKirjoitti: sToked - Elokuu 27, 2013, 06:08\nKirjoitti: vuokko - Elokuu 27, 2013, 20:20\nKirjoitti: feril - Elokuu 29, 2013, 04:01\nOnnea sToked! Onneksi näillä palkoilla tienaa sen kurssisumman pikkasen nopeempaa takasin kuin Suomessa :) Eiköhän sieltä nopeasti irtoa joku hyvä paikka, ja sitten voikin alkaa suunnittelemaan paikallista urapolkua!\nKirjoitti: sToked - Elokuu 29, 2013, 04:28\nKirjoitti: SHAnneli - Lokakuu 27, 2013, 19:09\nHei sToked ja muut konkarit! :)\nKirjoitti: feril - Marraskuu 03, 2013, 01:56\nilmeisesti kurssin voi suorittaa opiskeluviisumin turvin, ja hakea sitten sen jälkeen työviisumia. Pakkohan ton systeemin on jossain vaiheessa taas muuttua, mutta tahkovat nyt rahaa hetken noilla bridging-kursseilla. Jos moiselta haluaa välttyä, niin ei muuta ku Englantiin ensin pariksi vuodeksi duuniin, tai sitten Uuteen-Seelantiin... :)\nKirjoitti: sToked - Marraskuu 11, 2013, 22:06\nKirjoitti: Roosanen - Helmikuu 05, 2015, 10:59\nKirjoitti: sToked - Helmikuu 11, 2015, 12:09


Myynnissä perus valkonen ktm täysi verinen crossi rataan ja metsään. Kotarin kun ostin niin vaihdoin siihen.. • valkoiset katteet • takarenkaaseen solukumi • gripit • penkinpäällinen • uusi ilmanputsarin • kampuranlaakerit 0.1h • uusi kanki ja ylempi neulalaakeri 0.1h • kytkimenpääsylinteri + tappi • takajarruletku laitettu • jarrupalat vaihdettu takaa • ketjut • kytkin ja etujarru kahvat twentyn merkkiset • pyörässä on twentyn takaratas 53h • uusi tulppa • uudet nesteet uusittu etu ja takajarrusta • kampuran stefat vaihdettu Kun kove on avattu ei ollut tarvetta vaihtaa rattaitten laakereita kun niin vähän ajettu. Tulee mukaan 1kpl piikirengas eteen ja 2kpl taakse.. ja jotain muuta vanhalta omistajalta. Huonot puolet taas on .. • jarrusylinterin stefa vuotaa (taka) • huomaa että on vähän käytönjälkeä katteissa, penkinpäällisessä ja gripeissä mutta kuluvis osia on ja niitä saa aina lisää jos haluaa pistää. Ei ole itseäni huolettanut kuotenkaan radoilla tai metsässä. • mäntä on ajettu 113h mutta ei ole vielä haitannut. • kaasari on vielä kesäsäädöissä. • ja ei ole sisään ajettu vielä mutta on lähtenyt käyntiin. Vaihtoja en tällä hetkellä ota.. Kysyttävää mieluiten joko whatsappiin ja puhelut 14-20. :)\nMittarilukema 113 km Omistajia 3\nVaihtoja en tällä hetkellä ota.. Kysyttävää mieluiten joko whatsappiin ja puhelut 14-20. :) Piilota »\nNettimoto ID 2482535


Julkaistu: 06.05.2012 12:39\nIslannin itärannikon tyyntä kesäpäivää rytmittää meri. Kun aurinko alkaa painua horisontin taa ja ilma viilenee, lähestyy mereltä paksu sumumatto. Aluksi se verhoaa ulapan näkymättömiin. Kohta se vyöryy maalle peittäen rannankin harsomaiseen hämyyn. Illan edetessä sumu jaksaa nousta vuorille ja kattaa maiseman pitkälle sisämaahan, pimentäen valoisan kesäyön salaperäiseen hämäräänsä.\nAamulla tapahtumien kulku on päinvastainen. Aluksi tuntuu kuin sumu olisi tullut jäädäkseen, ei voi tietää onko päivästä tulossa aurinkoinen vai ovatko sadepilvet salaa vallanneet rannikon ja vuoret. Aurinko nousee ja alkaa lämmittää maaperää hitaasti sumuverhon läpi. Sumun hallitsija joutuu kuin hampaita kiristellen luovuttamaan vähä vähältä otteensa, ensin vain maanpinnasta. Verhon alareuna nousee aina vain ylemmäs, kunnes ainoastaan vuorenhuiput ovat usvan ympäröimiä. Sitten sumun on väistettävä sieltäkin auringon ylivoimaista lämpöä. Kauhuissaan se pakenee merelle aina vain kauemmas. Horisontissa näkyy lopulta harmaa seinämä, kuin kaukana siintävä vuorijono tai sumun herran linnoitus. Sitten auringon lämpö saa ilman liikkeelle ja pieni tuulenviri hajottaa huomaamatta kaukaiset vuoret. Meri välkehtii syvän sinisenä.\nSiinä sitä on kappale maailman kauneinta vaellusreittiä!\nPolku oli päättynyt maantielle. Tie nousee kuin pystyyn ylös vuoren kuvetta. Hankalin pätkä koko vaellusreitillä!\nTie on ainoa kulkuyhteys maitse Bakkagerdin kylästä muuhun Islantiin. Kylässä on vain vähän toista sataa vakinaista asukasta eikä tietä talvisin vaivauduta edes auraamaan joka pyryn jälkeen: väki saattaa olla pari päivää saarroksissa. Täällä eletään luonnon armoilla! Kylä on syvän lahden pohjassa paikassa, jota luonnehditaan erääksi Islannin kauneimmista. Turistit ovat viimein löytäneet jumalan selän takana sijaitsevan paikan, kun sinne on saatu merkityksi joukko erinomaisia vaellusreittejä. Pääsy kylään on kesälläkin haastava: kylä on vuorten kainalossa pahaisen hiekkatien päässä. Vuorten ylitys on kaikissa tapauksissa vaarallinen ja sumun päästessä yllättämään suorastaan pelottava.\nSeisoimme maantien reunassa vieretysten tähyillen ylös vuorelle. Reitin alkupiste oli tien ylimmässä kohdassa yli viidensadan metrin korkeudessa ja päätepiste lähes laakson matalimmassa pisteessä lähellä merenpinnan tasoa.\nMitäs jos minä odottaisin tässä ja sinä kävisit hakemassa auton?\nVaimo katseli minua silmiin tuttu koirailmeensä kasvoillaan. Vain naiset osaavat tuon katseen: se on se sama joka koirilla on kun ne kerjäävät makupalaa ruokapöydästä.\nÄh, sama kai se.\nKirosin mielessäni, heitin pusakan vaimolle ja aloin kavuta jyrkkenevän tien viertä lyhyin askelin. Vaimo istahti pientareen kivelle reppu vierellään ja vilkutti perääni, pahalainen.\nAamu oli jo pitkällä, kun löimme auton ovet kiinni. Hain polun lähtökohtaa tien varrelta: tämä reitti ei ollut vielä tuhansien ihmisten tallaama, ura näkyi vain paikoitellen. Pieniä merkkipaaluja oli harvakseltaan. Haimme katseellamme niiden viitoittamaa reittiä ylös. Vuorten huiput olivat vielä sumun peitossa: sinne jonnekin tiemme näytti johtavan. Heitin repun selkään ja otin suunnan ensimmäiselle paalulle. Rinnettä kavutessa tuli sopivasti lämmin, matalalla paistavan auringon teho hiipui vielä koleaan usvaan. Päästessämme korkeimpaan kohtaan oli sumu jo lähes kokonaan hälvennyt, seinämä kaukana merellä oli vielä hyvin näkyvillä.\nEhkä se isännän kehu ei ihan kauheaa liioittelua ollut!\nMajatalon isäntä oli kuvannut vuoren huippujen kuvetta kulkevaa polkua maailman kauneimmaksi vaellusreitiksi. Olimme kiivenneet polun vieressä olevalle kumpareelle, josta oli esteetön näköala sekä merelle että sisämaahan. Toisella puolella kimmelsi rannaton meri. Toisessa suunnassa oli vehreä laakso vuorten välissä, takana siinsivät lumihuippuiset vuoret, korkeimpana Dyrfjöll, yli 1100 m. Sen juurella oli reittimme päätavoite. Länteen päin katsottaessa vuoret aukenivat laajaksi tasangoksi, jonka mahtava Lagarfljot-joki oli aikojen saatossa luonut.\nTuonne meillä on kalastusluvat huomiseksi\nViitoin vuorten juurelle, missä Selfljot-joki mutkitteli tasangolta vuoria kohti, kääntyi niiden kupeella koilliseen ja laski viimein Atlanttiin. Täältä asti ei voinut päätellä, mistä kaloja voisi ajatella löytyvän, koskipaikkoja ei ainakaan näkynyt. Meritaimenen ja meriraudun nousu jokeen oli alkamassa näinä päivinä.\nPolku kulki vuoren harjannetta myötäillen, kiertäen korkeimmat huiput ja syvimmät laaksot. Oli kesäkuun loppu, mutta varjoisilla paikoilla jouduimme kulkemaan lumitasanteiden poikki. Eikä kuitenkaan oltu 600 m korkeammalla. Välillä polku meni kivikossa, välillä kanervikossa, toisinaan taas vihreässä ruohikossa. Kuljimme leppoista vauhtia pysähdellen kuvaamaan maisemia ja luonnon muovaamia kivitaideteoksia. Kiirettä ei ollut.\nSitten se aukenee aivan yllättäen silmiemme eteen: maisema, joka pysähdyttää hengästyttävänä äärelleen. Dyr, portti! Muutama hetki on vain katseltava sanattomana: tällaista ei näe kuin kerran eläessään. Dyrfjöll muodostaa puolikaaren, sulkien laakson syleilyynsä. Keskellä kaarta on itse Dyr, mahtavan kokoinen puolipyöreä aukko vuorenseinämässä. Valkoinen lumi muodostaa upean kontrastin mustille vuorenrinteille. Alemmas tultaessa lumikenttä vaihtuu vihreiksi niityiksi. Niittyjen läpi virtaa kaunis pikku puro, joka vie sulamisvedet alas laaksoon ja Selfljot-jokeen. Vaelluspolku kääntyy alhaalla seuraamaan puron vartta alas laaksoon. Puron toisella puolella on jylhä kivikko: sen täytyy olla syntynyt samalla kun vuoren rinne on sortunut ja muodostanut portin. Kivikon keskellä on maiseman helmi: upean turkoosinvihreä laguuni!\nPäätös syntyi heti maiseman nähtyämme: kenttälounas syödään laguunin rannalla. Helpommin päätetty kuin tehty: laakson rinne on lumen peittämä. On edettävä varovasti, iskien kantapää lumeen joka askelella. Kun rinne loivenee, vaimo rohkaistuu ja valitsee vauhdikkaamman etenemistavan: persmäkeä liukuen alas saakka! Repun kantajana en moiseen uskaltaudu. Alhaalla on vielä yksi este: puro on yllättävän vuolas ja leveä. Ei ihan hyppäämällä ylitettävä kuten ylhäältä näytti. Lopulta löytyi kapeikko, josta vaimokin uskalsi loikata toiselle puolelle. Siinä kohtaa oli toisella rannalla hyvän näköinen pyöreä niitty, kuin golfkentän viheriö.\nLaguuni on sanomattoman kaunis. Upean vihreä vesi ympäröi suuria kivenjärkäleitä. Reunustoille muodostui tummia luolia suurten kivien alle. Paikka paikoin oli lunta varjoisissa kohdissa. Teki mieli hypätä uimaan hikisen vaelluksen päälle. Mutta varpaan kastaminen veteen sai ajatukset muuttumaan: ennemmin nollan alle kuin yli!\nRetkilounas oli nautittu suojaisessa paikassa ja juotu kahvit, laguunin vedestä keitetyt. Aurinko paistoi ja kivien suojassa oli rentouttavan lämmintä. Siinä makailtiin vieretysten takista muotoiltu mytty tyynynä.\nPitäis vissiin kohta lähteä.\nVaimo alkoi palailla tähän maailmaan ensimmäisenä.\nAi minne? Onko pakko? - Eiköhän jäädä tähän loppuelämäksi…


Display-mainonnan myyntiehdot - PDF Free Download\nDownload "Display-mainonnan myyntiehdot"\n1 Display-mainonnan myyntiehdot Näitä myyntiehtoja sovelletaan, kun mainostaja, mediatoimisto, mainostoimisto tai muu mainonnan palveluyritys (jäljempänä Mainostaja ) ostaa display-mainostilaa A-lehdet Oy:ltä tai sen tytäryhtiöltä (jäljempänä A-lehdet ) niiden verkko- tai mobiilisivustoilta, sovelluksista taikka uutiskirjeistä. Ostaessaan display-mainostilaa Mainostaja sitoutuu noudattamaan näitä kohtien mukaisia myyntiehtoja sekä osapuolten kulloinkin sopimia erityisehtoja. Yhteistyön muilta osin sovelletaan A-lehtien kulloinkin voimassaolevia yleisiä myyntiehtoja. Näissä myyntiehdoissa on määritelty seuraavat asiat: 1. Mainostilan osto 2. Vastuu mainosten sisällöstä 3. Tietosuoja ja kampanjoiden kohdentaminen 4. Kilpailijoiden mainonta 5. Hinnat ja alennukset 6. Peruutusehdot ja muutokset kampanjoihin 7. Laskutus ja maksuehdot 8. Ylivoimainen este 9. Vahingonkorvaus ja vastuunrajoitus 10. Sopimuksen voimassaolo ja päättyminen 11. Sopimuksen ja mainostilan siirto 12. Erimielisyydet * * *\n2 1. Mainostilan osto Kampanjalla tarkoitetaan kokonaisuutta, joka varataan kerralla, ja jolla mainostetaan samaa tuotetta tai palvelua. Kampanja on vahvistettava kirjallisesti tai sähköisesti tarjouksessa mainittuun viimeiseen voimassaolopäivään mennessä. A-lehdet myy kampanjoita näyttö- ja aikapohjaisesti. Mainostajan on mainostilaa tilatessaan ilmoitettava A- lehtien mainosohjeissa ( )yksilöidyt tiedot sekä toimitettava kampanja-aineisto A-lehtien mainosohjeissa määriteltyjen aikataulujen ja teknisten ohjeiden mukaisesti. Mikäli kampanja-aineisto toimitetaan myöhässä, niin kampanjan näyttötavoitteet ajetaan täyteen, mikäli siihen on edellytykset myöhästymisestä huolimatta. A-lehdet antaa näyttöpohjaisesti myytäville kampanjoille näyttötakuun alla mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta. Mikäli kampanja ei suorita ostettua näyttömäärää, kampanjaa jatketaan kunnes näytöt täyttyvät. A-lehdillä on oikeus jatkaa kampanjaa seuraavana päivänä asiakkaan luvalla, kunnes mainosnäytöt tulevat täyteen. Mikäli on erikseen sovittu, voidaan vajaaksi jääneet näytöt korvata seuraavan kampanjan yhteydessä. Mikäli mainosnäytöt jäävät kampanjan loputtua tavoitteesta korkeintaan viisi (5) prosenttia, ei mainosnäyttöjä korvata. Mikäli kampanja on jäänyt tavoitteestaan koska kampanjaaineisto on toimitettu myöhässä, ei mainosnäyttöjä korvata. Kampanjan näyttöjen ja klikkien kertymistä seurataan A-lehtien käyttämän mainonnanhallintajärjestelmän kautta. Paketteihin ostetuissa kampanjoissa A-lehdet ei takaa näkyvyyttä kaikissa paketissa mainituissa medioissa. Suoraan mediaan ostetut kampanjat menevät pakettiin ostettujen kampanjoiden edelle ja mainokset näkyvät niissä paketin medioissa, joissa on tilaa. A-lehtien kulloinkin voimassaolevat mainosohjeet ja mainosmuodot ovat löydettävissä A-lehtien verkkomediakortista. 2. Vastuu mainosten sisällöstä Mainostaja vastaa siitä, ettei Mainostajan tai sen käyttämän mainostoimiston tilaama ja A-lehdille välitettäväksi toimitettu mainos ole voimassaolevien lakien, viranomaisten ja mainonnan itsesääntelyelinten määräysten, A-lehtien antamien ohjeiden taikka hyvän tavan vastainen. A-lehdillä on\n3 oikeus ilman korvausvelvollisuutta kieltäytyä mainoksen esittämisestä, mikäli mainos on A-lehtien tulkinnan mukaan edellä mainittujen vaatimusten vastainen. Mainostaja vastaa myös aineiston omistus- ja/tai käyttöoikeuksien hankkimisesta ja siitä, että mainoksen esittäminen voi tapahtua kenenkään tekijän-, patentti- tai muuta immateriaalioikeutta tai muuta oikeutta loukkaamatta. Mainostaja vastaa kaikista em. oikeuksien hankkimisesta tai käyttämisestä aiheutuvista kustannuksista. Mainostaja vastaa kaikista kolmannelle osapuolelle tekijän-, patentti-, ja muiden immateriaali- sekä muiden oikeuksien loukkaamisesta tai puuttumisesta aiheutuvista vahingoista tai niihin perustuvista muista vaatimuksista. A-lehdet ei vastaa Mainostajaan tai kolmanteen nähden mistään kustannuksista tai vahingoista, jotka Mainostajalle tai kolmannelle aiheutuvat yllä mainittujen ehtojen rikkomisesta. 3. Tietosuoja ja kampanjoiden kohdentaminen Mainostaja vakuuttaa, että se noudattaa kulloinkin voimassaolevaa henkilötietolakia, sähköisen viestinnän tietosuojalakia sekä muuta soveltuvaa lainsäädäntöä mainoksessa, mainoksen kohdesivuilla sekä mainonnan kohdentamistekniikoita hyödyntäessään. Evästeiden ja muiden vastaavien tekniikoiden käyttö edellyttää, että Mainostaja on saanut siihen A-lehdiltä etukäteisen suostumuksen taikka solminut A-lehtien kanssa erillisen sopimuksen tiedon keräämisestä A-lehtien verkkosivuilta. Mikäli kampanja kohdennetaan kävijän verkkokäyttäytymisen perusteella, Mainostaja sitoutuu noudattamaan Interactive Advertising Bureaun (IAB) European Framework for Online Behavioural Advertising itsesääntelyperiaatteita sekä suorittamaan tarpeelliset tekniset ja muut toimenpiteet periaatteiden toteuttamiseksi. Mainontaa saa kohdentaa käyttäjän päätelaitteen sijainnin perusteella ainoastaan A-lehtien antamalla etukäteisellä suostumuksella. Sijaintiperusteinen mainonta edellyttää, että kohdemedian käyttäjä on antanut sijaintitietojensa hyödyntämiseen nimenomaisen suostumuksensa tai sijaintitiedot on tehty anonyymeiksi siten, että niitä ei sellaisenaan tai muihin tietoihin liitettynä voida yhdistää käyttäjään. 4. Kilpailijoiden mainonta Kohdemedioissa voidaan näyttää samanaikaisesti Mainostajan ja Mainostajan kilpailijan kampanjoita. Asiakassuhteen luottamuksellisuuden sekä mainospaikkojen rajallisuuden vuoksi A-lehdet ei voi antaa\n4 ennakkotietoa kilpailijoiden kampanjoista. Mikäli päällekkäisiä kampanjoita esiintyy, niitä ei erikseen hyvitetä mainostajille. 5. Hinnat ja alennukset Ellei osapuolten välillä ole toisin sovittu, sovelletaan kampanjoihin A-lehtien kulloinkin voimassaolevaa hinnastoa. A-lehdet pidättää itsellään oikeuden julkaisemiensa hintojen muuttamiseen. Hintojen korotus koskee kaikkia hinnankorotuspäivämäärän jälkeen alkavia kampanjoita, mikäli A-lehdet ei ole tehnyt Mainostajalle toisenlaista sitovaa tarjousta. Mainostajalla on tällöin oikeus koko kampanjan tai sen osan peruuttamiseen tai lyhentämiseen korvauksetta seitsemän (7) työpäivän kuluessa siitä päivästä, jolloin hintojen korotuksesta on kirjallisesti ilmoitettu Mainostajalle. Mikäli hinnankorotukset johtuvat lainsäädännön tai viranomaisten toimenpiteistä, ei Mainostajalla ole oikeutta peruuttaa tai lyhentää kampanjaa. Kampanjan hinnasta myönnetään A-lehtien hyväksymille mainos- ja mediatoimistoille viidentoista (15) prosentin mainostoimistokorvaus. A-lehdet edellyttää, että mainostoimistokorvauksen saava toimisto noudattaa näitä myyntiehtoja, huolehtii tilaus- ja maksuaikataulujen noudattamisesta, esitysohjeista, vastaa täydellä luottotappiovastuulla (delcredere-vastuu) välittämistään mainoksista sekä valvoo ja vastaa siitä, että sen välittämien mainosten sisältö on lain, hyvän tavan, mainonnan itsesäätelyelinten ja muiden vaatimusten mukainen. Mikäli A-lehdet ja Mainostaja ovat solmineet vuosisopimuksen, lasketaan vuosisopimusalennukset ostetun mainonnan arvonlisäverottomasta hinnasta, josta vähennetään vuosisopimuksessa sovittu alennus. Mikäli euromääräinen vuosisopimusehto ei täyty, on A-lehdillä oikeus laskuttaa mainostajalta ylimääräisinä myönnetyt alennukset. Kulloinkin voimassaoleva uusasiakasalennus koskee Mainostajaa, jonka edellisestä kampanjasta A-lehtien medioissa on kulunut vähintään kahdeksantoista (18) kuukautta. Alennus on voimassa yhden (1) kuukauden ajan ensimmäisestä mainosnäytöstä. 6. Peruutusehdot ja muutokset kampanjoihin Mikäli kampanja perutaan yhden (1) viikon sisällä ennen aiottua aloituspäivää, veloitetaan viisikymmentä (50) prosenttia kampanjan nettohinnasta.\n5 A-lehdet pidättää itsellään oikeuden ilman korvausvelvollisuutta siirtää tai peruuttaa kampanja tai mainosnäyttö erityisten syiden niin vaatiessa. A-lehdet ilmoittaa tällaisista muutoksista Mainostajalle välittömästi sekä pyrkii antamaan muuttuneen tai peruuntuneen ajan tai mainosnäyttöjen tilalle uuden vastaavan ajan tai mainosnäytöt. Ellei toisin sovita tai ellei valitusta mainosmuodosta muuta johdu, Mainostaja ei voi tehdä muutoksia varattuihin kampanjoihin, eikä vaikuttaa siihen, missä toimituksellisessa yhteydessä mainos näytetään. 7. Laskutus ja maksuehdot A-lehtien verkkopalveluissa toteutettujen display-kampanjoiden laskutusperusteena ovat toteutuneet mainosnäytöt (jäljempänä "in-sreen") perustuen IAB Finlandin kulloinkin voimassaoleviin suosituksiin. Insreen mainosnäyttöjen mittaamiseen käytetään A-lehtien mainonnanhallintajärjetelmää. Displaykampanjat laskutetaan kampanjan päättyessä toteutuneiden in-sreen mainosnäyttöjen mukaisesti. Muiden laskutus- ja maksuehtojen osalta nodatetaan A-lehtien kulloinkin voimassaolevien yleisten myyntija maksuehtojen mukaisia käytäntöjä. 8. Ylivoimainen este Mainokset näytetään force majeure varauksin eli kaikki ennalta arvaamattomat seikat kuten lakko, tekniset häiriöt, alihankkijoiden viivästykset sekä muut sellaiset A-lehtien kohtuullisten vaikutusmahdollisuuksien ulkopuolella olevat, A-lehdistä riippumattomat seikat, ovat A-lehtien korvausvelvollisuuden ulkopuolella. 9. Vahingonkorvaus ja vastuunrajoitus Osapuolet eivät vastaa toiselle osapuolelle aiheutuneista välillisistä vahingoista. A-lehtien vastuu välittömistä vahingoista rajoittuu ostetun kampanjan hintaan. Edellä mainittuja vastuunrajoituksia ei sovelleta, mikäli vahingot on aiheutettu tahallisella tai törkeällä tuottamuksella tai näiden myyntiehtojen kohdan 3 rikkomisella. 10. Sopimuksen voimassaolo ja päättyminen\n6 Sopimus astuu voimaan, kun Mainostaja on kirjallisesti (esim. sähköpostitse) hyväksynyt A-lehtien antaman tarjouksen tai kun A-lehdet on kirjallisesti (esim. sähköpostitse) vahvistanut hyväksyvänsä Mainostajan tekemän tilauksen. Sopimus on voimassa osapuolten sopiman kampanja-ajan päättymiseen saakka, ellei näiden myyntiehtojen kohdasta 1 tai osapuolten sopimista erityisehdoista muuta johdu. Osapuoli saa purkaa tämän sopimuksen välittömin vaikutuksin, mikäli toisen osapuolen suoritus ei ole sopimuksen mukainen eikä virhettä korjata kirjallisesta huomautuksesta huolimatta neljäntoista (14) päivän kuluessa mainitun huomautuksen vastaanottamisesta; tai mikäli toinen osapuoli joutuu konkurssiin, selvitystilaan tai muuten vakaviin taloudellisiin tai liiketoiminnallisiin vaikeuksiin, eikä tämän johdosta kykene suorittamaan sopimuksen mukaisia velvoitteitaan eikä myöskään aseta riittävää vakuutta velvoitteidensa täyttämisestä. Mikäli kampanjassa käytetään uudelleenkohdentamis- eli ns. re-targeting -tekniikkaa, tulee mainostajan poistaa kampanjassa käytetyt mainostagit sivuiltaan kampanjan päättyessä. 11. Sopimuksen ja mainostilan siirto A-lehdillä on oikeus siirtää sopimus oikeuksineen ja velvoitteineen A-lehdet konsernin sisällä toiselle yhtiölle sekä liiketoimintakaupan tai muun yritysjärjestelyn yhteydessä yhtiölle, jolle A-lehtien sopimukseen liittyvä liiketoiminta siirtyy. Mainostajalla ei ole oikeutta siirtää sopimusta tai varaamaansa mainostilaa kolmannelle ilman A-lehtien etukäteistä kirjallista suostumusta. 12. Erimielisyydet A-lehtien ja Mainostajan väliset mahdolliset erimielisyydet, joista ei päästä sopimukseen, ratkaistaan Helsingin käräjäoikeudessa. A-lehdet pidättää oikeuden ehtojen muutoksiin.\nOtavamedian yleiset myyntiehdot\nOtavamedian yleiset myyntiehdot Näitä myyntiehtoja sovelletaan, kun mainostaja, mainos- tai mediatoimisto tai jokin muu mainonnan palveluyritys (jäljempänä Mainostaja) ostaa mainontaa Otavamedia Oy:ltä\nYLEISET MYYNTIEHDOT 1 (10) Sanoman yleiset myyntiehdot Näitä myyntiehtoja sovelletaan, kun mainostaja, mediatoimisto, mainostoimisto tai muu mainonnan palveluyritys (jäljempänä Mainostaja ) ostaa mainontaa


25 luovaa käytävän sisustusideota - salin varastointi ja suunnittelu - Koti\nparhaat hiusten värituotteet blondeille\nparhaat laihat farkut kurvikkaille naisille\nhauskoja asioita talvella poikaystäväsi kanssa\nUskokaa tai älkää, käytävänne ei tarvitse olla katse. Vaikka se on tila, jota usein unohdetaan, muutama koristelutemppu voi saada sen toimimaan kovemmin ja näyttämään tyylikkäämmältä hetkessä. Suunnitteluvaihtoehtojen suhteen mahdollisuudet ovat rajattomat. Sinä pystyt asenna taustakuva , siirry kahteen sävyyn maalilla, järjestä gallerian seinä, luo toimiva mudroom —Luetteloa jatketaan. Napsauttamalla tätä 25 standout-käytävän ideoiden yhteenvetoa saat inspiraation oman tilasi uudistamiseen lopullisesti.\nNäytä galleria 25Valokuvat Rachel Shingleton 1ja 25Rohkea tapetti\nSaatat olla haluttomia asentamaan graafista taustakuvaa olohuoneeseesi tai makuuhuoneeseesi, mutta se on täydellinen paikka käytävälle. Pysy teemalla valitsemalla matto, valaisin ja huonekalut samoissa sävyissä kuin taustakuva.\nTrinette Reed / Stocksy United kaksija 25Pidä se ilmavana\nNojaa valoisan käytävän kauneuteen neutraalilla paletilla, joka on maadoitettu luonnollisilla aksentteilla, kuten juuttijuoksija.\nVictoria Pearson 3ja 25Pelaa Stripesin kanssa\nMustavalkoiset raidat ovat täydellinen perusta gallerian seinille. Pelaa eri tyyleillä ja kokoisilla kehyksillä saadaksesi tilan eloon.\nSpike Powell / Maalaistalot ja sisustus 4ja 25Sekoita tulosteita\nOta vihje muotimaailmasta ja kerro klassisia tulosteita. Esimerkiksi raidat ja tartaani ovat ei-hylätä-valinta.\nLaura Moss 5ja 25Tuo väripop\nTämän konsolipöydän mintunvihreä yläosa on tyylikäs kosketus tämän käytävän maalaismaisia puuosia vastaan.\nRyann Ford 6ja 25Kokeile eläinjulisteita\nKun on kyse matoista, et voi koskaan mennä pieleen huomiota herättävällä painatuksella. Täällä seeprakuvioinen matto, yhdistettynä oransseihin ulosteisiin, lisää hienostuneen tunnelman tähän käytävään.\n© Suurennuslasin kuvat 7ja 25Kirkasta seinät\nAnna trendikkään maalivärin, kuten kuuman vaaleanpunaisen, toimia taustana konsolipöydän ja suosikkikappaleesi muotoilemiseksi.\nMark Lund 8ja 25Asenna hyllyt\nSijoita yksinkertaiset hyllyt käytävällesi pitämään kaikkea lasten leluista puutarhatyökaluihin kätevinä. Voit kirkastaa ulkonäköä valitsemalla energisen seinän värin.\nSarah Elliott 9ja 25Valitse kaksisävyinen tehoste\nMiksi tyytyä yhteen maaliväriin, kun voit valita kaksi? Valitse pari ajatonta maalisävyä, kuten mustavalkoinen, jotta käytäväsi virkistyy.\nLucas Allen 10ja 25Näytä kokoelma\nÄlä anna keräilytuotteiden kerätä pölyä ullakolle. Sen sijaan, laita se kaikki esille käytävälläsi.\nSatuttaa taloa yksitoistaja 25Luo kontrasti\nPaitsi Robert ja Lauren Satuttaa taloa luomaan kontrastia mustan oven kanssa, he ripustivat ylisuuria arkkitehtonisia tulosteita ylimääräisen oomphin saamiseksi.\nkasvovoide tummien pisteiden poistamiseksi\nGAP-sisustus / Patric Johansson 12ja 25Luo Makeshift Mudroom\nJos käytäväsi on lähellä vilkasta ovea, suunnittele välitön mudroom. Pue se jakkaralla ja seinäkoukkuilla välttämättömille tavaroille, kuten pussit ja hatut.\n13ja 25Harkitse Demilune-taulukkoa\nDemilune-pöytä - jolla on puolikuun muotoinen muotoilu - on loistava tapa lisätä hahmoa käytävään. Esittele muutama koristeellinen kappale päälle ja ripusta valikoima taidetta seinälle sen takana ja olet valmis.\nNick Pope / Kodit ja puutarhat / IPC-syndikaatti 14ja 25Järjestä\nJos kodistasi puuttuu erillinen mudroom, käytä käytävää lähellä sisäänkäyntiäsi. Korkea hylly koreille, muutama koukku ja säilytyssaukko ovat kaikki mitä tarvitset.\nSimon Whitmore viisitoistaja 25Valitse neutraalit persoonallisuuden kanssa\nYhdistä valkoisen ja beige sävyt luodaksesi kutsuvan käytävän suunnittelun, jossa on verhoiltu penkki, jota voidaan käyttää lepäämään kirjoja, kukka-asetelmia ja muita sisustustöitä.\nRinnalla Picadas / GAP-kuvat 16ja 25Ota mukaan merenkulun tunnelma\nRakastatko muuta kuin kotia, jossa on rantatunnelma? Harkitse merenkulun innoittamia tulosteita ja rauhoittavia harmaita seinäpaneeleja saadaksesi ulkonäön.\nSisustusseikkailut 17ja 25Pura malli\nKäytävä pystyy käsittelemään hauskaa, kaikkialla olevaa kaavainta. Toisin kuin esimerkiksi olohuone, et viettää paljon aikaa salissa, joten ulkonäkö ei hukuta sinua.\nKatso lisää sisustusseikkailuista »\nShanty 2 Chic 18ja 25Lisää muoto ja toiminto\nTämä bloggaaja näyttää perheensä hymyilevät kasvot miellyttävällä symmetrisellä tavalla. Takkikoukut sopivat mustiin kehyksiin tarjotakseen mudroom-toiminnallisuutta uhraamatta tyyliä.\nparas lehtipuhallin tyhjiö multaaja\nKatso lisää Shanty 2 Chic »\nIloa siepataan 19ja 25Laajenna pelialue\nKäytävälläsi saattaa olla kodin laajin seinä, mikä tekee siitä ihanteellisen paikan kanavoida lastesi loputonta luovuutta. Levitä liitutaulumaali pohjaan, näytä mestariteokset yläpuolella ja vie perhehuone vähemmän sotkuisiin harrastuksiin.\nparas tukiliivi d -kupille\nKatso lisää Capturing Joy -sivustolta »\nPieni neljän talo kaksikymmentäja 25Livahtaa yllätyksessä\nGallerian seinät eivät ole mitään uutta, mutta yhden sijoittaminen pitkän salin päähän on odottamatonta ja ilahduttaa ohikulkijoita kävelemällä talon läpi.\nKatso lisää Little House of Fourissa »\nKodin aikakirjat kaksikymmentäyksija 25Valitse rohkea juoksija\nJuoksija lisää tervetuloa viihtyisän tekstuurin paljaisiin lattioihin ja voi toimia, vaikka sinulla olisi kiireisiä laattoja. Koska lattia on vain perifeerisessä näkemyksessäsi, sekoita ja sovi-ilme on aksentti, ei keskipiste.\nKatso lisää The Chronicles of Home »\nThistlewood-maatilat 22ja 25Löydä tilaa työlle\nIlman omistettua toimistotilaa tämä bloggaaja muutti lähetyslavan käännettäväksi työpöydäksi, joka jättää käytävän auki ja siistiksi, kun sitä ei käytetä.\nKatso lisää Thistlewood Farmsilla »\n36. avenue 2. 3ja 25Riviin hyllyt\nJos sinulla on melko henkilökohtainen kirjasto, käytävä on loistava paikka levinneisyyteen. Sisäänrakennetut hyllyt ovat mukavaa ylellisyyttä, mutta tavalliset kirjahyllyt ovat riittävän ohuita sijoittumaan myös saliin.\nKatso lisää The 36th Avenue -kadulta »\nLimonadi Makin 'Mama 24ja 25Kokeile Skinny Storage -toimintoa\nOhut kaapit ovat toinen upea huonekaluvaihtoehto. Tämä on tarkoitettu kengille, mutta voi myös korallihuiveja, käsineitä ja muita esineitä, joilla ei koskaan näytä olevan omistettua kotia.\nKatso lisää Lemonade Makin 'Mamasta »\nlahjaideoita 9 -vuotiaalle\nVoi kaikki käsintehty 25ja 25Tarjoa pehmeyttä\nTuo lämpöä jyrkälle käytävälle pysäköimällä sinne mukava, kutsuva penkki. Se on hyvin suunniteltu paikka kenkien nauhoittamiseen ja voi jopa piilottaa ylimääräisen säilytyksen.\nKatso lisää Oh Everything Handmade -sivustolta »\nSeuraava54 Vanhentuneita menneiden vuosikymmenien kotitrendejä Mainos - jatka lukemista alla Tämän kolmannen osapuolen luoma ja ylläpitämä sisältö on tuotu ja tuotu tälle sivulle auttamaan käyttäjiä antamaan sähköpostiosoitteensa. Saatat löytää lisätietoja tästä ja vastaavasta sisällöstä osoitteesta piano.io


toukokuu 2020 - Sammakko.fi\nAMK-opiskelijat tarvitsevat poikkeusoloissa tukea kampuskunnilta\nAjankohtaista, Kannanotto, tiedote\nOpiskelijakunta SAMMAKKOn ja Suomen opiskelijakuntien liitto SAMOKin yhteistyössä tekemän kyselyn mukaan jopa 59 % SAMKin opiskelijoista on kokenut jaksamisensa poikkeusolojen aikana huonommaksi, tai erittäin paljon huonommaksi. Valtakunnallisesti vastaava luku on 47...\nSAMMAKKO palvelee etänä elokuuhun saakka\nOpiskelijakunnan toimistot pysyvät suljettuina elokuun alkuun saakka. Palvelemme kuitenkin etänä sekä puhelimitse että sähköpostitse. Yhteystiedot löydät täältä. Pulmia opiskelijakortin kanssaTutustu usein kysyttyihin kysymyksiin täällä. Mikäli pulmasi ei ratkea, ole...