Miltä kuulostaisi loma, joka on ihanan helppo ja saman katon alta saisi kaiken, mitä vain voi lomaltaan toivoa. Lepoa, nautintoa, erilaisia ravintoloita, aktiviteetteja ja tekemistä kaiken ikäisille, musiikkia, viihdettä, uhkapelejä, tasokasta palvelua ja nähtävyyksiä. Kaiken tuon kruunaisi hyvä hotelli huonepalvelulla ja hintakin olisi sellainen, että rahoille saisi kunnolla vastinetta ja budjetti pysyisi hallinnassa?\nRisteilylomista, niistä risteilyaluksilla tehdyistä, ollaan montaa mieltä. Jotkut pitävät risteilyjä liian hintavina tai pelkkänä vanhojen ihmisten lomailuvaihtoehtona, jotkut pelkäävät tylsistyvänsä viikossa tai kärsivänsä merisairaudesta kokonaisen viikon. Juu ja mitäs ihmeellistä niissä risteilyissä risteilyaluksilla nyt voisi olla, kun kotoisilla ruotsinristeilyillä on jo kaikki nähty ja koettu? Laivalle mennään, syödään vatsat täyteen, shoppaillaan merimyymälässä ja vietetään mukava ilta vielä yökerhossa kenties juomaa nauttien. Päälle vielä päiväsaikaan se tuttu bingo ja siinäpä se, tuttuakin tutumpi, niin nähty meriloma.\nUseamman kerran olen elämäni aikana kuullut ihmettelyjä siitä, miksi perheemme suuntaa risteilemään meille suomalaisille tuttujen Viking Linen ja Tallink Siljan laivojen lisäksi myöskin niillä ”oikeilla risteilijöillä”. Siihen on yksinkertainen syy: Lomailun helppous ja maksetuille rahoille vain saa niin paljon vastinetta, koska saman katon alta saa kaiken. Kehtaan väittää, ettei mikään all inclusive-loma vedä vertoja kansainväliselle risteilylle ja siksi meriloma on monesti meidän valintamme.\nAll inclusive-loma vs. all inclusive risteily\nAjattelepa helppoa lomaa ja siihen kuluvaa rahaa. Lennät kohteeseen X ja pääset kenties matkatoimiston järjestämällä kuljetuksella hotellille. Rahtaat itse laukkusi huoneeseen taikka joku piccolo sen huoneeseesi tuo. Viikko samassa all inclusive-hotellissa, samassa kohteessa taikka samalla saarella. Hotellista riippuen yksi tai pari ruokaravintolaa ja joitain aktiviteetteja vaikkapa uima-altaalla. Hyvän tai ison hotellin ollessa kyseessä ruokavalikoima vaihtuu viikon aikana mukavasti, mutta edullisemman matkan ollessa kyseessä saattaa ruokatarjonta tulla korvista ulos jo puolessa välissä viikkoa. Jos kuitenkin kaipaat all inclusive-lomailun helpoutta, taikka sitten haluat saada maksamillesi rahoillesi mahdollisimman paljon vastinetta, kannattaa lukaista tämä postaus. Risteilyloma saattaisi olla se sinulle sopiva loma.\nTässäpä teille risteilyihin hurahtanut nainen. Takana on 14 risteilyä, joista kaksi on puhtaita pressimatkoja (Norwegian Cruise Line/Norwegian Bliss ja MSC Cruises/MSC Grandiosa) ja muutama yhteistyössä tehtyjä (We Love Cruises Oy ja Celebrity Cruises/Celebrity Equinox sekä Risteilykeskus/Norwegian Epic ja Celebrity Equinox). Muutoin olemme maksaneet matkamme sataprosenttisesti itse. Eiköhän tästä lähdetä taas laivalle, kunhan korontilanne helpottaa.\nYleisimmin kansainvälisiin risteilyihin ei kuulu lentoja tai hotelleja, ellei sitten valitse esim. valmismatkaa tai varustamon lisämaksullista pakettia, mutta rakentamalla itse risteilymatkansa voi säästää mukavasti lentoyhtiöiden ja hotellien kanta-asiakkaana. Edulliset Karibian risteilyt saattavat houkuttaa, mutta lennot ja pakollinen hotelli voivat nostaa matkan hintaa sen verran mukavasti, että Euroopan sisäinen risteily tulee loppupeleissä edullisemmaksi.\nYhdysvaltoihin olemme lentäneet yleensä 2-4 vuorokautta ennen risteilyn alkamista. Siinä ajassa ehtii hieman asettamaan sisäistä kelloaan paikalliseeen aikaan ja jos laukut eksyvät matkalla Yhdysvaltoihin, ehtii laukkunsa kenties vielä saamaan ennen risteilyä tai ainakin hankkimaan korvaavia vaatteita ja muita tarvikkeita. Euroopan lähdöillä olemme lentäneet paikalle 1-3 vuorokautta ennen risteilyä.\nSatamaan olemme omatoimimatkailijoina päätyneet joko taksilla tai esimerkiksi varustamon omalla maksullisella kuljetuksella lentokentältä. Vaikka satamassa lähtöselvitys onkin hieman monivaiheisempi kuin Viking Linen, Eckerö Linen tai Tallink Siljan terminaaleissa, yksi asia helpottaa kuitenkin tapahtumaa. Matkalaukuille sanotaan heipat jo terminaalin ulkopuolella ja laukut risteilymatkustaja näkee vasta laivalla päivällä/alkuillasta oman hyttinsä ulkopuolella tai hyttiin tuotuna. Lääkkeet ja muu tarvittava kannattaa siis pakata pieneen kassiin tai lentolaukkuun, jonka matkustaja kantaa itse laivaan.\nSiitä se onnistunut ja helppo risteilyloma alkaa, millainen se on?\n1. Lompakkovapaa: Laivalla et tarvitse kannella lompakkoa, sillä terminaalissa matkustajalle luodaan erillinen hyttitili, johon yhdistetään matkustajan luottokortti. Muitakin vaihtoehtoja toki on, mutta luottokortti on se paras ja suosittelemani vaihtoehto. Hyttikortti toimii matkan ajan maksullisten palveluiden tai tuotteiden maksukorttina ja mikä parasta, henkkareita ei tarvitse näytellä tai pin koodeja naputella, kun makselee kalliitakin ostoksia. Hyttikorttiin liitettyyn hyttitiliin on yhdistetty myös matkustajasta lähtöselvityksessä otettu naamakuva, joten saattapi tulla sanomista, jos vinguttaa jonkun toisen korttia tiskillä.\n2. Budjettihuoleton: Risteilyn hintaan kuuluu ruuat ja yleisimmin tietyt alkoholittomat juomat kuten vesi, jäätee, tietyt mehut sekä peruskahvi ja tee. Varustamosta riippuen myös alkoholijuomat, virvoitusjuomat ym. voivat kuulua matkan hintaan, mutta monella mainstream-varustamolla niin ei ole. Ennakkosuunnittelulla voit nauttia huoletta matkasta, eikä lisäkuluja matkan aikana tule, jos niin päätät. Jos tiedät nauttivasi matkoillasi erikoiskahveja, virvoitusjuomia, mehuja, mocktaileja ja alkoholiakin, valitse sellainen risteily, johon kuuluu kaupanpäällisenä tai valmiiksi juomapaketti. Lasillinen kuohuvaa, erikoismehu tai erikoiskahvi aamiaisella, virkistävä limppari, drinkki, jäähilejuoma tai olut uima-altaan reunalla, lasillinen viiniä illallisella ja iltadrinkki baarissa? Juomapaketti pitää huolen siitä, että tilasipa risteilyn aikana kaksi juomaa tai parisen sataa, ei rahaa kulu euroakaan enempää. Tiettyjä rajoituksia tosin on varustamosta ja juomapaketista riippuen, mutta niistä kerron lisää tarvittaessa.\nPelkäätkö muuten, että ilmaisten drinkkien myötä meno risteilyaluksilla olisi kuin villeimpinä viikonloppuina Tallinnan-laivalla? Pelkosi on turha. 14 risteilyä takana, eikä yhtään örvelömeininkiä ole kohdalleni sattunut.\n3. Tasokas: Varustamosta ja hytistä riippuen on majoitus tasokkaampi kuin monessa hotellissa ja mikä parasta, hyttisi siistitään kaksi kertaa päivässä jos ei sitä erikseen kiellä. Varustamosta ja laivan koosta riippuen matkustajana saat jopa henkilökohtaista palvelua, jolloin kasvosi, nimesi ja lempijuomasi/-ruokasi muistetaan hyvässä tapauksessa kuukausien tai vuosienkin päästä.\nNorwegian Epic The Haven 2-Bedroom Suite with Balcony-sviitin olohuone\nNorwegian Epic The Haven 2-Bedroom Suite with Balcony-sviitin päämakuuhuoneen kylpyhuone\nCelebrity Equinoxin Veranda-parvekehytti\nMSC Grandiosan parvekehytti\nNorwegian Blissin parvekehytti\n4. Rauhaa rakastavalle: Kaipaatko lepoa ja nautintoa? Ota vähintään parvekehytti ja vietä aikaa rauhaisella parvekkeellasi merimaisemia ihaillen tai vaikkapa lukien. Käy hakemassa buffetista hyttiisi jotain pientä popsittavaa ja lempijuomasi, sillä risteilyaluksella on lupa kävellä buffetista ruokalautasen kanssa pois. Varustamosta tai hyttiluokasta riippuen voit myös tilata maksuitta hyttiisi ruokaa, tai sitten maksat siitä pienen maksun. Ruokaa voi kyllä tilata huoneeseen hotellilomallakin, mutta tilaushinta onkin jo sitten jotain ihan muuta.\nItse koottu salaatti, mansikat, kuvasta piilotettu miehelle kuuluva pizzalautanen ja pari lasia viiniä buffetista ulos kannettuna tasan nolla euroa.\nJa ne ilmaiset/pienen tuontimaksun aamupalat hyttiin. Parasta.\nRisteilyaluksilta löytyy myös laivasta riippuen pienet tai isot ja monipuoliset spa-tilat, mutta yleisimmin ne ovat maksullisia. Maksun voi kiertää monella laivalla myös valitsemalla hyttiluokan, jonka hintaan kuuluu sisäänpääsy spahan.\n5. Aurinkolomailijan ja vesipetojen huippuvalinta: Auringonottajille löytyy kunnon alueet laivasta riippuen useammastakin kohtaa ja joillain laivoilla on myös adults only-alueita. Uima-allaskannen yhteydessä on monesti maksuton grilli, jolloin ruokaa ei tarvitse lähteä kaukaa hakemaan. Tarjoilijat kiertävät aurinkopetien välissä tarkistamassa, onko tarvetta virkistävälle juomalle ja mikäs sen helpompaa lomailua. Tuohon kun yhdistetään vielä satamakohteet, joista löytyy upeita valkohiekkaisia uimarantoja, on loman päätteeksi varmasti kertynyt useampi auringonottopaikka kuin maalomalla. Vesipedoille puolestaan on risteilylaivan koosta riippuen tarjolla ainakin yksi uima-allas, mutta yleensä useampiakin. Isoimmilla laivoilla on myös vesiliukumäkiä hurjempaankin menoon.\nCelebrity Equinoxin Solarium, adults only-puoli\n6. Aterioinnin vapaus: Risteilylaivoilta, varsinkin isoilta, löytyy useampiakin risteilyn hintaan kuuluvia maksuttomia ravintoloita. Buffetissa voit käydä niin usein kun huvittaa ja rahdata evästä vaikka hyttiisi, monesti uima-allasalueen yhteydessä on ruokapiste ja laivan koosta riipuen laivalta löytyy yksi tai useita ruokaravintoloita, joissa ruoka tarjoillaan pöytään. Esimerkiksi Norwegian Cruise Linen laivoilla on ympäri vuokauden auki oleva maksuton ravintola ja kun kaikkeen edellä mainittuun lisätään 24/7 huonepalvelu maksuitta tai pientä tuontimaksua vastaan, niin kysynpä vaan, mikä hotelli pystyy samaan? Eikä siinä muuten kaikki. Laivoilta löytyy myös erikoisravintoloita, joissa voi aterioida pienestä tai hieman isommasta lisämaksusta, joten parhaimmillaan ei viikon aikana edes ehdi käydä kaikki ravintoloita läpi. Teepä sama maalomalla. Paljonko maksaisi ja mikä vaiva, kun kaikkea ei vaan saman katon alta saa?\nVatsa oli täynnä syödystä lounaasta. Kiertelin tyytyväisenä Celebrity Equinoxilla kaloreita polttelemassa ja satuin kävelemään Spa Cafen ohi. Siellä ne tietyt tuotteet jostain kumman syystä huuteli minun nimeäni ja niin vaan oli pakko noukkia muutama, vaikka ei ollut yhtään nälkä. Kuvan satsi maksuitta ja myös tuo smoothie, kiitos juomapaketin. Ah, miten helppoa. Välillä ehkä vaarallisen helppoa.\n7. Aktiivilomailijan unelmakohde: On bingoa, tanssikursseja, askarteluhetkiä ja kaikkea muuta rauhallista. Laivasta riippuen mm. keilailu- ja seikkailuratoja, luistinkenttiä, kiipeilyseiniä, törmäilyautoratoja ja erilaisia simulaattoreita, mm. formulasimulaattoreita ja laskuvarjohyppysimulaattoreita. Lista on niin pitkä, etten edes kaikkia aktiviteetteja tänne kykene laittamaan. Hien saa myös pintaan vaikkapa perinteisesti hölkkäradalla, pallopelikentällä tai kuntosalilla.\nMSC Grandiosan formulasimulaattori\nMSC Grandiosan keilarata\nNorwegian Blissin Race Track\n8. Viihdettä kaipaavan huippupaikka: Risteilylaivoilta löytyy useita paikkoja ja baareja, joissa on elävää musiikkia erityisesti iltaisin ja musiikkivalikoima on laaja. Teattereissa on erilaisia esityksiä, mm. tasokkaita musikaaleja, akrobaattiesityksiä ja stand up-komiikkaa. Kaikki edellä mainittu maksuitta, mutta jotkut esitykset saattavat olla maksullia erityisluonteensa takia.\n9. Bilehileen partytaivas: Varustamosta ja matkustajakunnasta riippuen tarjolla on siihen malliin iltamenoa, että bilettäjäkin saattaa tarvita viikon jälkeen lepolomaa. On teemabileitä ja kaikenlaisia tapahtumia ympäri laivaa ja suosittelenkin googlaamaan ennalta, millaisia teemabileitä siltä omalta varustamolta löytyy. Pakkaa mukaan vaatetta sen mukaan ja sulaudu joukkoon tai erotu häikäisevästi massasta. Ja mikä parasta bilettäjälle, pitkän illan jälkeen on lyhyt matka hyttiin. Ei taksin metsästystä taikka olan yli katselemista kuten silloin, kun tarpoo illan pimeimpinä tunteina takaisin bilepaikasta hotellille.\n10. Uhkapelaajan kelluva mini-Las Vegas: Sanotaanko vaan, että pelejä löytyy moneen makuun.\n11. Maabongarin helppo valinta: Yhtenä päivänä maassa A, toisena päivänä maassa B. Ehkä jonkun maan saari X kolmantena päivänä ja saari Y neljäntenä. Ei laukkujen purkamista, pakkaamista ja matkustamisen vaikeutta. Kelluva hotellisi vie sinut paikasta toiseen ja voit keskittyä juuri tässä postauksessa mainitsemiini asioihin. Vietät päivän uudessa satamakohteessa, tutustut nähtävyyksiin ja palaat laivalle nauttimaan hyvästä ruuasta, aktiviteeteista ja viihteestä, nukut mukavat yöunet tasokkaassa sängyssä ja heräät seuraavana aamuna jälleen uudessa paikassa tai laivan seilatessa merellä. Viikon aikana jääkaappimagneetteja saat hankittua melko mukavan määrän.\n12. Risteilyloma sopii kaikenlaisille kokoonpanoille: Matkustitpa yksin, kaksin, perheenä tai isolla porukalla, hyttivalikoimaa on yhden hengen hyteistä aina isompien seurueiden hytteihin ja kuten olen jo kertonut, jokaiselle löytyy varmasti mieluisaa tekemistä.\n13. Paras valinta perhematkoille: Saman katon alta löytyy uima-altaat ja muut aktiviteetit, lastenkerhot ja maksuton buffet, jonne voit viedä lapsesi juuri sillä hetkellä, kun jälkikasvulle nälkä iskee. Ja jätskiä saa ilmaiseksi niin paljon kun haluaa. Hyvin pienen lapsen kanssa matkustettaessakin laiva on oikein hyvä paikka loman viettoon, sillä itse laivassa jo riittää pienelle lapselle paljon ihmeteltävää. Henkilökunta ottaa myös laivoilla lapset mukavasti huomioon.\nPsst. Mikäli buffetin tai pääravintolan jätskit ei innosta, on monella laivalla vielä erillinen jäätelöbaari, josta voi ostaa astetta hienompia jäätelöitä/annoksia.\n14. Paljon vaihtoehtoja tarjolla: Varustamoja on erilaisia, niin myös laivoja ja reittejä. Valikoimaa on niin paljon, että jokaiselle löytyy varmasti se sopiva vaihtoehto. On laivoja, jotka viipyvät pidempään satamakohteessa ja pääset tutustumaan kohteeseen syvemmin. On laivoja, joilta löytyy niin paljon tekemistä, ettei viikossakaan ehdi käydä kaikkea läpi. On reittejä, joissa pääset seilaamaan harvinaisempiinkin kohteisiin kuten esimerkiksi Etelämantereelle tai Galapagossaarille. Tarjontaa on niin valtavasti, että yhden risteilyn tehtyäsi kenties huomaat pian katselevasi uutta risteilyä.\n15. Rahoille vastinetta: Viikon loma kelluvassa hotellissa alkaen vähän yli 400 – 500 euroa/hlö, sisältäen todellakin ruokailut ja juomat, ison kasan maksuttomia aktiviteetteja ja esityksiä kuten musikaaleja. Tarjouskampanjoita tulee ja menee, ja parhaimmillaan sitä pääsee nauttimaan helposta ja monipuolisesta lomasta edullisesti, kun ruuasta ja juomista ei tarvitse maksaa halutessaan mitään.\n16. Ja vielä lopuksi, ne maagiset auringonlaskut:\nOletko käynyt kansainvälisellä risteilyllä? Onko lisättävää tähän listaan? Miksi risteily on sinun mielestäsi oiva lomailuvaihtoehto?\nsunnuntai, 20 joulukuun, 2020 by Kthetraveller


Kankuritar: Yx Isoäiti tulossa\nYx Isoäiti tulossa\nNiin se vain lokakuu pyörähti käyntiin! Olin ystäväni kanssa viime viikolla Seinäjoen käsityömessuilla käymässä. Tuli hyvä mieli pitkäksi aikaa. Ihana nähdä käsityötaitajien kädenjälkiä. Se vain surettaa kun kankaankudonta on edelleen siellä kaukana - jossain, toivottavasti kuitenkin nousemassa ylöspäin samalla lailla kuin virkkaus. Ainakin toivon niin, koska meillä suomalaisilla naisilla on pitkä ja hyvä perinne myös sillä käsityöalalla.\nEilen kävin Kemijärvellä laittamassa vanhempieni haudan talvikuntoon. Istutin kanervat ja laitoin katajan oksia ympärille, tuli ihan kaunis asetelma. Vanhempiani muistellessa ja ikävöidessäni palasin mielessäni lapsuuteeni ja nuoruuteeni. Joskus on hyvä olla yksin ja antaa muisteloille aikaa ja tilaa. Vanhempani kuuluivat siihen ikäpolveen, jotka olivat sodan kokeneet ja nähneet kaikkine kamaluuksineen. Isä oli kotoisin täältä Lapista ja äitini Satakunnasta, he olivat aluksi kirjeenvaihtokavereita ja sitten kun tapasivat, heidän matkansa jatkui yhdessä aina lähes 60 vuotta.\nOlen virkkaillut isoäitejä ja nyt on vuorossa palojen koonti. Värit eivät oikein ole 'minun värejä', mutta peite onkin tulossa pienelle neitokaiselle. Tässäpä kuvaa sommitteluvaiheesta.\nTänään on vuorossa pihapiirin talvikuntoon laittaminen, pelargoniat kyllä vielä kukkivat parvekelaatikossa, ei auta kuin ottaa ne pois ja laittaa kanervat yms tilalle. Yritän saada pelargoniat talvehtimaan ensi kevään istutuksia varten. Mukavia syyspäiviä teille kaikille.\nLähettänyt Kankuritar klo 21.43\nkosotäti 7. lokakuuta 2013 klo 23.58\nIhanan värisiä nuo ruudut, niistä tulee kaunis peitto.\nSinipellavainen 11. lokakuuta 2013 klo 21.36\nOi, että on kaunis!\nja talvi tuli,\nvärjäyskokeilua ja lehtien haravointia


Reitit ja lintutornit - Liminganlahti\nPiilokojut ja varaukset\nSuomen luonnon päivä 2018\nReitit ja lintutornit\nEtusivu / Luonto / Reitit ja lintutornit\nTiiraile haukkana – Liminganlahden lintutornit ja linnut\n1. Virkkulan lintutorni, Liminka (luontokeskus, osoite Rantakurvi 6, Liminka)\nLiminganlahden suosituin käyntikohde. Luontokeskuksen pihasta lähtee 600 metrin pituinen pitkospuupolku lintutornille. Lintutornille menevää leveää pitkospuupolkua pitkin pääse kulkemaan niin pyörätuolilla kuin lastenvaunujen kanssa.\nTemmesjoki laskee Liminganlahteen kaakosta. Venesataman pysäköintialueelta lähtee pitkospuupolku lintutornille. Lyhyt osa 2 km:n reitistä kävellään kalastajakylän tietä pitkin. Retkelle kannattaa varata kumisaappaat. Temmesjoen lintutornista avautuu paras näkymä koko Liminganlahdelle. Ajo-ohje: aseta navigaattoriin osoite "Temmesjoentie 1, Liminka". Lintutorniopasteet ohjaavat pitkospuureitin alkuun ja lintutornille.\nLiminganlahden koilliskulmassa. Retkelle on hyvä varata kumisaappaat. Papinkarin lintutornista avautuu näkymä Kylänpäänlahdelle. Ajo-ohje: Oulunsalosta tultaessa käänny Letontielle, jota ajetaan vajaa kilometri. Parkkipaikka sijaitsee Salmiojan pohjoispuolella, josta pitkospuupolku alkaa. Lintutornille on noin kilometrin matka.\nLiminganlahden länsipuolella. Lintutornista avautuvaa maisemaa hallitsevat laajat ruovikot ja kiekkomaiset kaislasaarekkeet. Lintutornista itään sijaitseva Lamunkari on lintujen suosima ruokailumatalikko ja tärkeä pesimäalue. Ajo-ohje: Oulun suunnasta saavuttaessa aja Lumijoen kirkonkylälle. Heti Lumijoen ylittävän sillan ylitettyäsi käänny oikealle (viitta "Kari"). Lintutorniopasteet kertovat tien lintutornin p-paikalle, josta pitkospuupolku alkaa. Lintutornille on pitkospuita pitkin noin 600 metrin matka.\nhyvä muutontarkkailupaikka keväisin huhtikuussa sekä toukokuun alussa\nLiminganlahden lounaisosassa. Pitkospuupolku kulkee ruovikoiden ja vanhojen heinäniittyjen kautta lintutornille. Tornin pohjoispuolelle avautuu Pitkänokan ruovikko, joka on lahden tärkein merihanhen pesimäalue. Ajo-ohje: Lumijoentieltä luontokeskuksen risteyksestä jatka Lumijoen suuntaan noin 2 kilometriä. Käänny oikealle "Puhkianperä - lintutorni"-kyltin kohdalta (Letontie). Jatka tätä tietä vajaa 2 kilometriä, kunnes saavut lintutornin p-paikalle. Tästä pitkospuita pitkin lintutornille on noin kilometrin matka.\nLintutornit ja retkeilypalvelut Oulun seudulla\nPuh. 040 832 1781\nke-su 10-18 (29.10. lähtien la-su 10-18)\n22.10.-28.10. joka päivä 10-18\nlounas aukioloaikoina 11-15\nVaraukset ravintola ja majoitus:\nPuh. 0400 565 040


Tulihan Tehtyä: Ihan lätkässä\nTai sitten pätkässä. Nimittäin nukuin työviikon päätteeksi kolmen tunnin päikkärit ja nyt on olo ihan pätkässä. Mutta taas jaksaa.\nMinulla oli suuret suunnitelmat alkavia kiakkokisoja varten aloittaa jokin kisaneule, mutta enhän minä mitään ehtinyt tekemään. Teen ainakin keskeneräiset sukat valmiiksi ja kisojen edetessä huomaamme, onko Suomen joukkueella mahdollisuuksia jatkoon, eli tarvinko lisää kisaneuleita.\nTällainen ihana puuhapussi, tyynykassillinen lankoja, osui taannoin kohdalleni kirpparikierroksella. 14 eurolla läjä sekalasia seiskoja todella vanhoilla sävyillä. Kassissa on kyllä muitakin laatuja, kuin seiskaa, mutta nekin löytänevät paikkansa aikanaan.\nKimalletta Rose mohair Luxin muodossa.\nIsoja keriä, hyviä värejä, monia mahdollisuuksia.\nNyt iltalättysille, jonka jälkeen pystytämme kisakatsomon. Ihanaa viikonloppua teille,\nLähettänyt TeSa klo 19.36\nTunnisteet: kiakko, Kirpputori\nOih-voih, mikä herkkupussukka!! Just tuollaiset löydöt saa mielikuvituksen liikkeelle!! :o)\n3. toukokuuta 2013 klo 21.30\nMiekin nukuin pitkät nokoset työviikon päätteeksi, sitten jaksoi taas aloittaa neulomisen. En kuiteskaan katso jääkiekkoa, vaan kevään edistymistä ikkunasta. Varmaan yhtä jännittävää =)\n4. toukokuuta 2013 klo 8.24\nHyvän pussukan olet löytänyt. äiti\n4. toukokuuta 2013 klo 11.45\nParasta näissä langoissa on nuo ihanat "vanhat" värit. Novitan uusista en ole liiemmin tykännyt.\nPäivikki, kiekossa tapahtuu vain kaikki nopeammin, kuin pihalla =)\n4. toukokuuta 2013 klo 17.36\nIhania vanhoja tavaroita! Hyvän lankalöydön olet taas tehnyt:)\n4. toukokuuta 2013 klo 20.28


Huono kasvatus | Eilen elokuvissa\nJulkaistu 4.7.2006 7.5.2010 kirjoittanut Henrik\n(La Mala educación, Espanja 2004)\nPääosissa: Gael García Bernal, Fele Martínez, Daniel Giménez Cacho, Lluís Homar, Francisco Boira\nHuono kasvatus on monipolvinen kertomus Ignaciosta ja Enriquesta, joiden elämät kohtaavat ensi kerran katolisessa sisäoppilaitoksessa 1960-luvulla. Tarinaa aletaan purkaa, kun elokuvaohjaaja Enriquelle tarjotaan käsikirjoitusta poikien kokemuksista parikymmentä vuotta myöhemmin. Pedro Almodóvarin viime vuosien vankkojen ohjaustöiden jälkeen odotukseni tätä elokuvaa kohtaan olivat korkealla. En pettynyt, mutten ollut myöskään onnellisen valloitettu kuten elokuvien Kaikki äidistäni ja Puhu hänelle jälkeen.\nPedro Almodóvar oli minulle elokuvantekijänä pitkään liian outo. Tämä johtunee kovin nuorena nähdystä elokuvasta Naisia hermoromahduksen partaalla, jossa naiselliset ja miehekkäät naiset huutavat vuorosanoja toistensa päälle. Jo mainitut elokuvat Kaikki äidistäni ja Puhu hänelle muuttivat kuitenkin kaiken.\nUusimmissa elokuvissaan Almodóvar onnistuu maalaamaan katsojien silmien eteen värikkään ja ihmeellisen maailman, jossa on hulluutta, mutta jossa kaikki eivät ole hermoromahduksen partaalla. Muutos auttaa ainakin minua uskomaan, että tarina voisi olla totta.\nHuono kasvatus on tarinan muodon puolesta varsin kunnianhimoinen. Haastattelujen mukaan ohjaaja työsti tarinaa lähes kymmenen vuotta. Periaatteessa kyse on tarinasta tarinan sisällä (myös elokuvasta elokuvan sisällä), mutta kun kertojana on Almodóvar, pitää varautua myös huijaukseen. Jälkikäteen kelattuna tarinaa on vaikea selittää lyhyesti. Siksi se kannattaa katsoa itse.\nElokuvaan on koottu hieno kaarti persoonallisia näyttelijöitä. Gael García Bernal (Moottoripyöräpäiväkirja) tekee erityismaininnan arvoisen roolisuorituksen kolmoisroolissa. Myös Puhu hänelle -elokuvan sairaanhoitajana esiintynyt Javier Cámara on mukana pienessä osassa. IMDb-linkki\nKategoriatelokuvat, kotona, maksu-tv, televisio Avainsanat2000-luku, draama, Espanja\nEdellinen artikkeliEdellinen Populäärimusiikkia Vittulajänkältä\nSeuraava artikkeliSeuraava Conan – barbaari


OLUTKELLARI: Kevyempää kesäolutta Tanskasta...!\nTyyli: Vähäalkoholinen olut (vehnäale)\nPantu: De Proefbrouwerij, Lochristi - Hijfte, Belgia\nMikkeller Drink’in the Sun 13\nMikkellerin "kevyt" kaksikko.\nJuhannuksen alla ostoskoriini tarttui olutvalikoimiemme kevyempää kalustoa joista Hornbeerin Ras’sin arvostelu on jo luettavissa blogissa. Seuraava kaksikko painii kuitenkin aivan omassa luokassaan, kun puhutaan ”low alcohol” oluista – mielenkiintoisessa mielessä. Nimeltä mainitsematon virkamies olisi varmasti tyytyväinen valintoihini, sillä kyseisten oluiden alkoholipitoisuudet ovat vain 1,9% ja 1,4%... Toisaalta jollain taholla saatetaan oudoksua niiden sisältämää maun runsautta, joka ei kuulemma sovi olueen. Mutta tästä ”arvoituksesta” sitten eteenpäin. Kyseessähän on siis tanskalaisen Mikkellerin Drink’in The Sun-oluet – tuore, tämän kesän tuotos sekä viime vuodelta hyllyihin jäänyt Drink’in The Sun 12.\nOtin siis kaksikon ”vastakkain” vaikka tuoreemmalla onkin melkoinen etulyöntiasema vuotta lyhyemmän ikänsä puolesta. No vertailuhan on aina kivaa, joten mikäpäs tässä maistellessa. Alun perin idea oli siis tutustua kaksikkoon rinnakkain, mutta suunnitelmat hieman pyhien aikana elivät, joten päivän välillä tuo maistelu sitten lopulta tapahtui. Ei siinä mitään, vertailu nyt vähän jäi mutta saahan näistä kirjoitella muutenkin.\nMolemmat oluet (Drink’in the Sun 12 ja -13) on pantu Belgiassa De Proefbrouwerij’n panimolla ja kumpaisenkin tyylisuunnaksi on ilmoitettu jenkkityylinen vehnä ale. 2012 versio on näistä se vahvempi, eli 1,9-prosenttinen, eli täksi kesäksi on puoli prosenttia napattu pois. Kovin on kevyttä, mutta varmasti nautinnollista. Nopealla vilkaisulla pullojen sisällön pitäisi melko hyvin vastata toisiaan raaka-aineiden suhteen, sillä ainakin listaus on täysin identtinen. Mallaspuolesta huolehtii pale, vehnä ja cara-red –maltaat, humalapuolesta taas Amarillo- ja Tettnanger-lajikkeet. Loppusilauksen antaa pullotettu auringonpaiste – jännä olisi tietää kuinka tuota on korkin alle saatu.\nEnsimmäisenä kaadoin lasiini Drink’in The Sun 12:n, joka on siis jo ns. vanha tuttu. Katsotaan siis mitä kaksikosta pidin.\nMikkeller Drink’in The Sun 12:\nTummahkon keltainen, samea ja kevyesti vaahtoava olut. Ihan näppärä ja kauniin näköinen. Vuosi sitten tunnistin tuoksusta trooppista hedelmäisyyttä ja on sitä edelleenkin läsnä - hitusen kevyempänä tosin. Humalointi ei ole oikeastaan kadonnut minnekään, se hallinnoikin tuoksua vahvasti. Greippistä, hieman ehkä sitruksistakin sekä mäntyistä aromia, vaaleaa, kevyttä sekä makeaa vehnäisyyttä, happamalla otteella. Mukavan selkeä ja houkutteleva – ohuus tosin paistaa hieman läpi, mutta todella hieno suoritus tähän vahvuuteen!\nMaultaan varsin odotetun kaltainen. Vahvan humaloitu makumaailma kevyellä, hieman makealla ja vaalealla mallaspohjalla, josta löytyy vehnäistä happamuutta. Hitunen ruohoa ja ehkä hedelmiäkin. Humalointi melko katkeraa, greippiä, mäntyä ja niin edespäin. Makua suhteellisen runsaasti mutta suht ohut runko onnistuu kannattelemaan sitä yllättävän hyvin. Tokihan humalamehuosastoon tämä napsahtaa, mutta ei ollenkaan pahasti. Katkerot kannattelevat jälkimaun melko pitkälle, vieläpä suhteellisen voimakkaana. Oivallinen kesäjuoma, vaikka hieman paras terä lienee jo kadonnutkin, hienoista tunkkaisuutta on läsnä, mutta mielestäni se vain tuo rodukkuutta tähän keitokseen. Ei hassumpaa, näitä juo mielellään.\nEli ihan näppärässä kunnossa tuo vielä vuoden jäljiltä oli. Kuulemani mukaan viime syksynä Suomeen saapunut satsi on kokonaisuudessaan samaa erää, eli kaikki myynnissä olevat ja olleet pullot ovat peräisin samalta päivämäärältä. Tästä ei virallista vahvistusta ole, mutta näin me olutvastaavan kanssa pohdiskelimme hyllyn äärellä.\nSitten pienen ”lepoajan” jälkeen tuoretta tavaraa testiin...\nMikkeller Drink’in the Sun 13:\nTasaisen samea, melko kauniskin ulkomuoto tällä oluella. Väri asettuu sinne aprikoosin kellertävyyden suunnalle, hieman haaleana tosin. Tuoksu on raikas, hyvin humalapainotteinen mutta vaaleaa, vehnäistä happamuuttakin löytyy. Humaloinnissa päällimmäisenä mäntyistä, jokseenkin saippuaista aromia, myös eksoottista hedelmää ja sitrusta löytyy. ”Oluenomaisuus” on kuitenkin vähän hakusessa, janojuoma linjalla tässä pitkälti mennään, raikas ja virkistävä joka tapauksessa.\nMyös makupuoli jättää naamaa hieman kysymysmerkille sanan ”olut” kohdalla. Toisaalta virvoitusjuomille ominainen makeus ja tästä löytyvä vehnämaltaan tuoma happamuus pitävät tulkinnan mallasjuoma-ryhmässä. Humalointi on edelleen vahva osa kokonaisuutta ja pitkälti tuoksun ominaisuuksin ollaankin liikenteessä. Mäntyä, saippuaa ja kevyttä greippisyyttä. Läsnä on myös ilmeisesti hiivasta nousevaa mausteisuuttakin, noin niin kuin tunnelman luojana. Myös tässä tapauksessa humalointi kantaa jälkimakua melko pitkälle, yllättävän voimakkaanakin. Melkoinen humalamehuhan tämä on, viime vuotista vahvemmin. Virkistysjuoma-mielessä hauska kokeilu, olueksi hieman outokin. Kyllä tuo puolen prosentin pois nappaaminen tässä tuntuu selkeästi jo maun puolella, tuntumasta puhumattakaan. Hakkaa silti Radlerin 100-0! Eikä tämä nyt huono ollut, ehkä hämmentävä..?\nMikkeller Drink’in the Sun 12: 31/50\nMikkeller Drink’in the Sun 13: 30/50\nEli viime vuoden tuotos vei niukasti pisteen erolla. Rinnakkain vertailtuna voisin veikata eron olevan hieman tuota suurempi, mutta molemmista löytyi ihan hyvinä asioita. Pistesaaliit ovatkin suhteellisen korkeat näin kevyille oluille, ehkä päällä olevat helteetkin nostavat niiden arvostusta janojuomina. Makua näistä löytyy kumpaisestakin hienosti, samoin piristävää vaikutusta mutta etenkin tämä tuoreempi tapaus on olut-kriteerein melko rajatapaus. Kannattaa toki testata, ei tässä pahasti metsään voi mennä. Itse saattaisin silti kääntyä viime vuotisen puoleen, mikäli tuota vielä hyllystä yhytät.\nLähettänyt BierBaron klo 15.35\nTunnisteet: Arvio, Belgia, De Proefbrouwerij, Maitokauppa, Mikkeller, Tanska, Vehnäale, Vähäalkoholinen olut, Wheat Ale


LBO-Boomien eroja ja yhtäläisyyksiä luvulta alkaen. LBO booms: examples since 1980s - PDF\nLBO-Boomien eroja ja yhtäläisyyksiä luvulta alkaen. LBO booms: examples since 1980s\nDownload "LBO-Boomien eroja ja yhtäläisyyksiä 1980- luvulta alkaen. LBO booms: examples since 1980s 8.5.2013"\n1 Kaupatieteellinen tiedekunta Kandidaatintutkielma A250A5000 Talousjohtaminen Rahoitus LBO-Boomien eroja ja yhtäläisyyksiä luvulta alkaen LBO booms: examples since 1980s Tekijä: Maria Salmela Opponentti: Sonja Wickström Ohjaaja: Elena Fedorova\n2 Sisällysluettelo 1 JOHDANTO Tutkimuksen tausta ja aihe Tutkimuksen tarkoitus ja tutkimusongelma Tutkimuksen rajaukset Tutkimusmenetelmä ja -aineisto TEORIA JA AIKAISEMPI KIRJALLISUUS Leverage buyoutin määritelmä LBO-järjestelyiden pääomarakenne Omistajaohjaus ja kontrolli LBO-transaktioissa LBO järjestelyn vaikutus kohdeyrityksen arvoon LBO-boomit TUTKIMUSAINEISTO luvun boomi luvun boomi luvun boomi TUTKIMUSTULOKSET Keskeisimmät tulokset Empiiriset tutkimustulokset ja päätelmät JOHTOPÄÄTÖKSET JA YHTEENVETO LÄHDELUETTELO... 35\n3 1 1 JOHDANTO Tämän luvun tarkoituksena on perehtyä tutkimuksen aiheeseen ja taustaan, tutkimuksen tavoitteisiin, aiheen rajaukseen sekä käytettyyn menetelmään ja aineistoon. 1.1 Tutkimuksen tausta ja aihe Yritysjärjestelyillä on tärkeä rooli globalisoituvassa maailmassa, kun yritykset miettivät ulkoisia kasvun lähteitä. Athanassakosen (1995) mukaan yritysjärjestelyt ovat yrityksen arvon lisäämisen menetelmiä ulkoisin keinoin ja strategisin sopivuuksin, kun taas sisäisiksi keinoiksi voidaan lukea muun muassa kustannusten leikkaukset ja toimintojen tehostaminen. Yritysjärjestelyiden avulla voidaan parantaa yrityksen kilpailukykyä, kehittää yrityksen taloudellisia tunnuslukuja ja lisätä yrityksen arvoa. Pörssinoteeratut yritykset on kenties nähty parempana yritysmuotona kuin yksityistetyt yritykset. Pörssilistautuminen esimerkiksi sallii yritykselle erilaisia etuja, kuten pääsyn paremmille pääomamarkkinoille ja osakkeen likviditeetin kasvattamisen. Kyseinen yritysmuoto ja hajautettu omistajuus saattavat kuitenkin kasvattaa agenttiongelmaa sekä kuilua johtajien ja osakkeen omistajien välillä, samalla heijastuen osakkeen arvoon. Aiemmin yhtenä ratkaisuna tähän nähtiin julkisten yritysten yksityistäminen ja kyseinen trendi kasvoi merkittävästi 1980-luvulla. Jensen (1989) uskoi jopa yksityistetyn yritysrakenteen korvaavan julkiset, pörssinoteeratut yritykset luvun taitteessa yritysjärjestelyt ja varsinkin velkarahoitteiset yritysjärjestelyt, LBO:t, ovat levinneet Yhdysvalloista Isoon Britanniaan ja sieltä Eurooppaan. Termi LBO (Leveraged Buyout) kuvastaa velan suurta osuutta kaupan yhteydessä. Kaplanin (2009) mukaan velan määrä LBO:ssa sijoittuu yleensä noin prosentin väliin. Aiemmin pankit toimivat joukkovelkakirjojen liikkeellelaskijoina, joilla rahoitettiin LBO-transaktioita,\n4 2 mutta viimeaikoina institutionaaliset sijoittajat, mukaan lukien hedge-rahastot ja erilaiset arvopaperistetut lainaobligaatiot, ovat kasvattaneet suosiotaan. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää LBO-boomien eroja ja yhtäläisyyksiä 1980-luvulta nykypäivään kolmen eri näkökulman avulla. Miten esimerkiksi uudet rahoitusinstrumentit ovat vaikuttaneet boomeihin, miten uuden omistajan mukaantulo vaikuttaa yrityksen tehokkuuteen ja mahdollisten synergioiden tutkiminen. Kauppojen leviäminen Yhdysvalloista myös Eurooppaan tuo tutkimukseen kansainvälistä aspektia. Kenties tuorein uutinen LBO maailmasta on tietokoneita valmistavan, mutta vaikeuksissa olevan Dell yrityksen buyout. Kyseinen yritysosto luokitellaan megadiiliksi (mega deal) ja on suurin sitten vuoden (The Economist, 2013) Toinen Economist lehdessä julkaistu artikkeli (2011) pohtii korkea riskisten joukkovelkakirjojen (high yeld bond) liikkeellelaskun suurta määrää ja kysynnän nousua. Aiemmin suuria määriä joukkovelkakirjoja on laskettu liikkeelle vuoden 2001 IT-kuplan yhteydessä ja vuosina LBO-transaktioiden rahoitusta varten. Kirjoittaja pohti joukkovelkakirjojen liikkeellelaskun liittyvän jopa uuteen buyout boomiin. Suomessa reagoitiin ulkomaalaisomistajuuteen ja varmistettiin, että viranomaisilla on mahdollisuus valvoa nykyistä paremmin maan turvallisuuden kannalta keskeisten yhtiöiden omistuspohjaa kun uusi laki ulkomaalaisten yritysostojen seurannasta (172/12) astui voimaan keväällä Yllä esitetyt uutiset ja uuden lain muotoutuminen Suomessa vahvistavat sitä, että aihe on erittäin mielenkiintoinen ja ajankohtainen. 1.2 Tutkimuksen tarkoitus ja tutkimusongelma Yleensäkin Leveraged buyout aihetta on ja siihen liittyviä boomeja on tutkittu koko ajan enemmän. Boomien leviäminen kohti Eurooppaa on saanut tutkijat vertailemaan luvun tapahtumia aiempiin boomeihin. Jensen onkin nähty johtavana tutkijana luvun boomista varsinkin Yhdysvalloissa. Valtaosa tutkimuksista liittyy ensimmäisiin boomeihin ja empiirisiä tutkimuksia on melko vähän. Teoreettisista malleista ja empiirisistä evidensseistä huolimatta leveraged buyout kenttä on hieman pirstaleinen ja\n5 3 tutkimuksia, joissa eri boomien eroavaisuuksia ja yhtäläisyyksiä olisi kattavasti vertailtu ja analysoitu, löytyy melko vähän. Tutkimuksen tarkoituksena onkin tutkia ja selventää LBO-boomien eroja sekä yhtäläisyyksiä, perehtymällä niiden teoreettiseen sisältöön ja kuvailemalla boomien kehitystä. Tarkoituksena on hyödyntää kolmea eri LBO-transaktioiden tunnuspiirrettä ja niiden avulla tutki myös vaikutuksia yrityksen tehokkuuteen transaktion jälkeen. Tutkimustuloksia hyödyntäen yritetään selvittää mahdollisimman tarkasti erojen ja yhtäläisyyksien kehitystä ja mahdollisesti kansainvälisen aspektin tuomaa muutosta. Tutkimuskysymys: Tutkimus selvittää Leverage buyout boomien erot ja yhtäläisyydet 1980-luvulta nykypäivään. Alakysymykset: Tavoitteena on selvittää pääomarakenteen, omistajaohjauksen ja kontrollin, sekä kohdeyrityksen arvon lisäyksen avulla LBO-boomien kehitystä keskittyen eroihin ja yhtäläisyyksiin. 1.3 Tutkimuksen rajaukset Martynovan ja Renneboogin (2008) määritelmän mukaan ensimmäinen takeover boomi on ollut vuosina , seuraava vuosina , kolmas vuosina , neljäs vuosina , viides vuosina ja uusin boomi on alkanut vuonna Wright et al. (2006) taaksepäin suuntautuvassa artikkelissa määrittelee buyout boomit Iso-Britannian ja Euroopan osalta noudattavan samaa linjaa edellisen artikkelin kanssa, jolloin kolme viimeisintä boomia sijoittuukin samoille, Martynovan ja Renneboogin (2008) määrittelemille periodeille. Guo et al. (2011) tutkimuksessaan buyouttien arvon lisäyksestä käyttävät dataa vuosilta , mutta vertaavat saatuja tuloksia 1980-luvun boomiin. Nämä ja monet muut tutkimukset hyödyntävät siis\n6 4 dataa tai aikaisempia materiaaleja vuodesta 1980 alkaen ja tekevät sen perusteella erilaisia vertailuja. Tämä tutkimus rajaa boomit 1980 luvulta tähän päivään asti. Näin ollen kirjallisuutta on varmasti saatavilla ja vertailuja on mahdollista tehdä. Tutkimus siis säilyy mieleisenä, kun tutkimusrajaus koskee vain viimeisimpiä boomeja. Tutkimus havainnollistaa mahdollisimman hyvin eroja ja yhtäläisyyksiä eri boomien välillä, tuoden esiin myös kansainväliset vaikutukset. Maantieteellisesti tutkimus rajautuu Yhdysvaltoihin, Iso- Britanniaan ja Manner-Eurooppaan. Aasian LBO-transaktioita ei juuri huomioida. Boomien vaikutuksia Aasiassa on tutkittu hyvin vähän ja suurin osa käytetystä materiaalista keskittyy vain muihin maanosiin. 1.4 Tutkimusmenetelmä ja -aineisto Tutkimus on siis laadullinen, systemaattinen kirjallisuuskatsaus ja siinä käytetään deskriptiivistä lähestymistä. Aineistona tutkimuksessa ovat aiemmat artikkelit, tutkimukset ja muu saatavilla oleva kirjallisuus. Tarkoituksena on hyödyntää merkittävää ja tieteellisesti tärkeää materiaalia. Aluksi boomeista kerrotaan yksitellen, jonka jälkeen niitä vertaillaan keskenään ja esitellään empiiriset tutkimukset. Tutkimuksessa on viisi lukua. Ensimmäisessä luvussa esitellään tutkimuksen aihe ja tausta, aiempien tutkimuksien keskeiset työt ja tulokset, tutkimuksen tarkoitus ja tavoitteet sekä tutkimuksen tulokset tiivistetysti. Toisessa luvussa esitellään teoria ja aikaisempi kirjallisuus. Teoria osa jakautuu kahteen alakappaleeseen, LBO-kauppojen rakenteeseen ja LBO boomeihin 1980 luvulta alkaen. Kolmannessa luvussa tutustutaan aineistoon. Neljännessä luvussa käydään läpi empiirisiä tutkimuksia ja niistä ja aiemmista tuloksista muodostetaan päätelmiä. Viidennessä, eli viimeisessä luvussa esitetään yhteenveto ja johtopäätökset\n7 5 2 TEORIA JA AIKAISEMPI KIRJALLISUUS Tässä luvussa esitellään Leveraged buyoutin teoria jaettuna kolmeen osaan. Tämän jälkeen syvennytään LBO-boomeihin. Ensimmäisessä osassa määritellään LBO, jonka jälkeen esitellään teorioita liittyen kolmeen tutkimuksessa käytettyyn näkökulmaan. Kyseiset kolme näkökulmaa on valittu Lauralan (2006) ja Damodaran (2008) tutkimusten perusteella. Viimeisenä esitellään lyhyesti tutkimuksessa tarkasteltavat boomit niiden erityispiirteiden ja markkinoilla samanaikaisesti tapahtuneiden tapahtumien kanssa. 2.1 Leverage buyoutin määritelmä Kaplanin ja Strömbergin (2009) mukaan leveraged buyoutissa kohdeyhtiö ostetaan ulkopuolisella pääomalla rahoitetun erillisyhtiön toimesta. Kyseiseen transaktioon sijoittava, oman pääoman ehdoin sijoittava ja kohdeyhtiön osakekannan arvonnousua ja irtautumisesta syntyvää tuottoa odottava pääomasijoittaja hankkii siis enemmistön kypsästä yrityksestä verrattuna venture capital sijoituksiin, joissa sijoitetaan nuoriin yrityksiin ilman enemmistön äänivaltaa. Puhuttaessa public-to-private tai going-private transaktioista, jolloin listattu yritys ostetaan ja yksityistetään pois julkisen kaupankäynnin parista, on kyseessä usein LBO. Kyseiset transaktiot rahoitetaan normaalisti toimialaa suuremmalla määrällä vieraspääomaa, joka on transaktion tunnusmerkki. Toisaalta LBO:ksi voidaan laskea myös yksityisen yrityksen osto ja sen rahoitusrakenteen muuttaminen lisäämällä vierasta pääomaa tarkoituksellisesti. Renneboog et al. (2007) määrittelevät public-toprivate ja going private transaktiot synonyymeiksi ja koskevan yksinomaan erilaisia LBO-transaktioita. LBO:t voidaan jakaa useisiin alakategorioihin niiden toteuttajista riippuen. Renneboog ja et al. (2008) kirjoittaa, että kyse on MBO:sta (Management Buyoutista), kun kohdeyrityksen toimiva johto on transaktion liikkeellepanija ja yhdessä pääomasijoittajan\n8 6 kanssa he ostavat enemmistön kohdeyrityksen osakekannasta kun taas MBI:ssä (Management Buyin) ulkopuolinen johtoryhmä syrjäyttää toimivan johdon pääomasijoittajan tuen ja rahoituksen avulla. Kaplanin ja Strömbergin (2001) mukaan IBO:ssa (Instututional Buyout) transaktio suoritetaan pelkästään pääomasijoittajien ja institutionaalisten sijoittajien toimesta, heidän omien intressiensä avulla. Lauriala (2004) asettaa pääomasijoittajan tavoitteeksi mahdollisimman suuren tuoton saamisen sijoitukselleen joko tulevan kassavirran tai yrityksen arvonnousun muodossa. Näin ollen pääomasijoittajalle ei ole välttämätöntä saada enemmistöäänivaltaa ja kontrolliasemaa kohdeyhtiön hallituksessa tai operatiivisessa toiminnassa. Damodaran (2008) määrittelee LBO:ille kolme tyypillistä komponenttia; velka, kontrolli ja yksityistäminen. LBO:ssa erillisyhtiö ostaa kohdeyrityksen suurella määrällä velkarahaa, pääomasijoittaja on tärkeässä roolissa yrityksen johdossa ja usein kohdeyritys yksityistetään transaktion seurauksena. Lauriala (2006) määrittelee LBO-transaktioihin liittyvän kolme keskeistä osa-aluetta. Ensimmäisenä on merkittävä velkavivun käyttö, toisena tekijänä on vahva omistajaohjaus ja viimeisenä aktiivinen kasvattamispyrkimys kohdeyrityksen osakekannassa. Laurialaan ja Damodaraniin viitaten seuraavaksi tarkastellaan tärkeitä LBO-transaktioon liittyviä komponentteja; pääomarakennetta, omistajaohjausta ja kohdeyrityksen arvon kasvattamispyrkimyksiä. 2.2 LBO-järjestelyiden pääomarakenne Yrityksen pääoman muodostavat oma pääoma, vieras pääoma ja välirahoitus eli oman ja vieraan pääoman yhdistelmät. Kyseiset pääomalajit erottavat toisistaan vertailemalla sijoituksen suhdetta riskiin, eli vertailemalla järjestystä, missä suhteessa yhtiöön tehdyille sijoituksille voidaan joko maksaa tuottoa, palauttaa sijoitettua pääomaa tai jakaa voittoa. (Mähönen ja Villa, 2006) Laurialan (2006) mukaan kyseisiin pääomalajeihin liittyvät omat instrumenttinsa ja kaikissa rahoituspäätöksissä, jotka liittyvät LBO-kohdeyritykseen, korostuvat niiden vaikutus yrityksen arvoon. Optimaalinen pääomarakenne on yhdistelmä omaa ja vierasta pääomaa. Kuitenkin runsas velkavivun käyttö on yksi LBO-järjestelyn tunnusmerkeistä. Lauriala (2006)\n9 7 toteaa lisääntyvän velan määrän lisäävän sekä velan korkokuluista saatavaa verohyötyä, että kasvattavan yrityksen arvoa kunnes pääomarakenne on optimaalinen ja verokilven rajahyöty ja rahoituskriisin rajakustannus ovat yhtä suuret. Seuraavan esimerkin avulla esitetään velan nettovaikutus yrityksen arvoon ja vertaillaan eri teorioiden avulla velan, verojen ja konkurssikustannuksien vaikutusta yrityksen pääomakustannuksiin ja yrityksen arvoon. Kuva 1. Velan nettovaikutus yrityksen arvoon (Altman ja Hotchkiss, 2005) Skenaario numero kolme eli staattinen teoria ottaa huomioon yrityksen verot ja konkurssikustannukset, jolloin velallisen yrityksen VL (arvo) saavuttaa maksiminsa kun D* (velan määrä) on optimaalinen lainan määrä. Samaan aikaan yrityksen pääoman kustannus on minimoitu kohdassa D*/E*. Skenaario numero kaksi eli Modigliani ja Miller\n10 8 (M&M) teoreema verojen kanssa ottaa huomioon yrityksen verot mutta ei konkurssikustannuksia. Näin ollen yrityksen arvo nousee ja pääoman kustannus laskee kun velan määrän kasvaa. Skenaario numero yksi eli M&M teoreema ilman veroja olettaa, että ei ole veroja eikä konkurssikustannuksia ja näin ollen sen mukaan yrityksen pääomakustannukseen ei vaikuta pääomarakenteet. On hyvä tarkastella velan vaikutusta yrityksen arvoon erilaisten teorioiden kautta ja huomata niiden erilaiset piirteet. LBO-transaktioissa uskotaan hyötyvän juuri vieraan pääoman kautta saaduista verohyödyistä. Kaplan (2009) toteaa transaktioissa käytettävän vierasta pääomaa, välirahoitusta ja omaa pääomaa. Pankit on yleensä nähty vieraan pääoman liikkeellelaskijoina, jolloin yritysjärjestelyn rahoittaminen on huomattavasti riskisempää kuin suora investointi kohdeyritykseen. Kuten aiemmin todettu, institutionaaliset sijoittajat, erilaiset rahastot ja instrumenttien yhdistelijät ovat uusia vieraan pääoman liikkeellelaskijoita. Lisääntynyt vieraan pääoman käyttö vähentää omavaraisuusastetta, jolloin konkurssiriski kasvaa. Lähtökohtaisesti velan käyttö alentaa pääoman kustannusta, mutta liian suuri velan osuus kokonaispääomassa lisää konkurssikustannuksia, jolloin oman pääoman sijoittajat kasvattavat tuottovaatimustaan kasvaneen riskin vuoksi ja koko pääoman kustannus nousee tämän seurauksena. Usein vieraan pääoman tarjoajat asettavatkin erityisehtoja, esimerkiksi kovenantteja. Välirahoitusinstrumentit ovat sopimusperusteisia rahoituskeinoja vieraan- ja oman pääoman välistä, tyypillisesti vakuudettomia velkainstrumentteja. Lauriala (2006) määrittelee oma pääoman LBO-järjestelyissä oman pääoman pääsääntöisesti pääomarahaston ja johdon tekemäksi pääomasijoitukseksi ja pääoman kokonaiskustannuksen laskevan, kun pääomasijoittajat strukturoivat oman pääoman ehtoista rahoituksesta verotehokkaita velkainstrumentteja. Toisaalta velan käytön lisääntyminen saa johtajat harkitsemaan tarkemmin projektien valitsemista ja työskentelemään tehokkaammin. Kuitenkin liian monen huonon projektin hyväksyminen ja niiden rahoittaminen velalla voi johtaa rahoituskriisiin tai jopa konkurssiin. Konkurssikustannukset, agenttikustannukset ja joustavuuden väheneminen verrattuna omaan pääomaan ovat esimerkkejä velan käytön negatiivisista puolista.\n11 9 2.3 Omistajaohjaus ja kontrolli LBO-transaktioissa Berle and Means (1932) kuvailivat kontrollin ja omistajuuden eroja tyypillisessä luvun yrityksessä ja uskovat, että osakkeenomistajan on vaikeampi puolustaa omia intressejään päätöksenteossa kun johdon ja osakkeenomistajien intressit eroavat toisistaan. Jensen ja Meckling (1976) jatkavat aihetta siitä mihin Berle ja Means jäi määrittelemällä päämies-agentti- ongelman. Osakkeenomistajalla saattaa olla vaikeuksia puolustaa omia intressejään yhtiön päätöksenteossa. Timonen (1997) näkee, että omistaja on muuttunut aktiivisesta passiiviseksi vallan ja omituksen eriytyessä, jolloin suurin vastuu yrityksen kehittämisestä on siirtynyt yritysjohdolle. Yrityksen johdolla saattaa olla taipumus kasvattaa yritystään tarpeettomasti, välillä investoiden arvoltaan negatiivisiin projekteihin. Mähösen (2005) mukaan Johdon sitouttaminen yhteiseen päämäärään voi olla hankalaa ja valvonnan sekä intensiivin avulla osakkeenomistajat voivat varmistaa johdon toimivan intressiensä mukaisesti. LBO transaktioissa yhdistyy kontrolli ja omistajuus. Omistajaohjauksen avulla pyritään siihen, että yritysjohto toimii omistajien parhaaksi ja mahdollistaisi omistajille mahdollisimman hyvän tuoton heidän sijoituksilleen. LBO-transaktiossa uusi omistaja saa kontrollin kohdeyhtiöstä osakekannan siirtyessä hänelle. Laurialan (2006) mukaan LBO-järjestelyissä käytetään voimakkaita kannustinratkaisuja ja kohdeyrityksen johto voidaan sitouttaa merkittäväksi vähemmistöosakkaaksi, jolloin heidän intressit ovat yhtenäisiä pääomasijoittajien kanssa. Kun johdon ja pääomasijoittajien intressit kohtaavat on mahdollista, että yritys toimii tehokkaammin, joten yritysjärjestelyt ovat eräs keino parantaa yrityksen kilpailukykyä juurikin tehokkaamman toiminnan kautta.\n12 LBO järjestelyn vaikutus kohdeyrityksen arvoon Kun yritysjärjestelyiden seurauksena muodostetun yrityksen arvo on suurempi kuin sitä edeltäneen, kahden erillisen yrityksen arvo, puhutaan synergiasta. Se siis viittaa mahdolliseen arvon lisäykseen kun kahdesta erillisestä, erikseen operoivasta yrityksestä on muodostunut yksi yritys. Näin ollen yhdistetyn yrityksen arvo on suurempi kuin kahden itsenäisen yrityksen. LBO-transaktiot toteutetaan yleensä kypsillä toimialoilla, jolloin yrityskaupasta on mahdollista saada skaalaetuja esimerkiksi ostamalla kilpailijan liiketoiminta. Jensenin (1987) mukaan arvon lisäys buyoutissa saavutetaan kun agenttikustannukset vähenevät. Myös muutokset yrityksen rakenteessa, hallinnointitavassa (corporate governance), ja omistajuudessa voivat positiivisesti vaikuttaa yrityksen arvoon. Aiemmin yrityksen operationaaliset muutokset ja taloudelliset tehostamiskeinot on nähty kasvattavan yrityksen arvoa. Chatterjeen (1992) tutkimus synergian vaikutuksista takeover-järjestelyissä vahvisti, että takeoverien avulla voidaan saavuttaa taloudellisia tuottoja ja mahdollisuuksia kohdeyrityksille, joita ne eivät aiemmin olleet havainneet tai hyödyntäneet. Mahdollisuuksien hyödyntämiseksi tarvitaan nopeasti reagoivaa ja ammattitaitoista johtoa. LBO-järjestelyssä pääomasijoittajalla tavoitteena on siis kohdeyrityksen osakekannan arvonnousu ja siitä saavutettava tuotto. Laurialan (2006) mukaan tuotto luodaan kolmella tavalla; kannattavuuden kautta parantunut yrityksen velaton arvo, oman pääoman arvon kasvu kun kohdeyhtiö käyttää ylimääräisen kassavirran velan takaisin maksuun ja synergioiden ja edellä mainittujen kohtien johdosta kohdeyhtiön myyminen eteenpäin korkeammalla kertoimella seuraavalle ostajalle. Monet tutkimukset ovat pohtineet mahdollisia syitä LBO- transaktioiden arvonnousulle. Guo et al. (2011) mukaan toisten teorioiden mukaan arvonnousun taustalla on agenttikustannusten väheneminen sekä parempi hallinnointitapa ja toisten teorioiden mukaan yrityksen arvo kasvaa buyoutin aikana mahdollistaen suuret tuotot sijoitetulle pääomalle. Guo et al. (2011) määrittelee vielä kolme potentiaalista selitystä buyouttien arvonnousulle. Yrityskohtaisten parannuksien avulla on mahdollista parantaa\n13 11 operatiivisia toimia, toisaalta yrityksen arvo voi hyötyä LBO-transaktion seurauksena tulevista synergia hyödyistä ja viimeisenä tulevat vieraan pääoman verohyödyt ja sen seurauksena mahdollisesti kassavirran lisäys.\n14 LBO-boomit Tämän tutkimuksen boomit on rajattu 1980-luvulta nykypäivään ja seuraavassa taulukossa esitellään lyhyesti Martynovan ja Renneboogin (2008) tutkimuksen perusteella boomien alun ja lopun kanssa olleet tapahtumat ja boomien erityispiirteitä. Taulukko 1. LBO-boomit (Martynova ja Renneboog, 2008) Samanaikaiset tapahtuman boomin alussa Samanaikaiset tapahtumat boomin lopussa Erityistä Esimerkki LBO-kaupasta Markkinoiden kasvava globalisaatio ja rahoitusboomi, teknologiset innovaatiot, sääntely ja yksityistäminen Talouden elpyminen laman jäljiltä; muutokset kilpailupolitiikassa, sääntely rahoituspalveluiden sekotorilla, uudet rahoitusinstrumentit ja rahoitusmarkkinat sekä teknologian kehitys Osakemarkkinoiden romahdus vuonna 1987 Paljon LBO, MBO ja yksitystämis diilejä, sekä yritysmyyntejä RJR Nabisco, Inc LBO-kauppa 2000 luvun osakemarkkinoiden romahdus ja 9/11 terroristi-isku Kansainvälinen boomi, Euroopan nouseva aktiivisuus; megadiilejä MEP Plc IBO-kauppa Talouden ja rahoitusmarkkinoiden toipuminen hiljalleen taantuman jäljiltä n.a. Pääomarahastojen ja hedge-rahastojen lisääntyminen DELL LBO-kauppa Talouden elvyttyä laman jäljiltä 1980-luvun alussa, muutokset kilpailupolitiikassa sekä rahoitusmarkkinoiden ja teknologian kehitys vauhdittivat osaltaan LBO-boomin alkamista. Mitchell ja Mulherin (1996) mukaan 57 % Yhdysvaltalaisista noteeratuista yrityksistä oli joko yritysoston kohteena tai mukana yritysjärjestelyssä vuosien välillä. Myös LBO ja MBO kauppojen aktiivisuus nousi huomattavasti luvulla muotoutuneet rahoitusinnovaatiot olivat osaltaan vauhdittamassa kauppojen\n15 13 suosiota. Toisaalta boomin ollessa huipussaan Shleiferin ja Vishnyn (1991) mukaan konkurssit sekä poliittinen ja julkinen vastarinta kulminoituivat. Omalta osaltaan poliittinen painostus vahvaa velkaantumista vastaan, luottokriisi ja joukkovelkakirjamarkkinoilla vallitseva kriisi vaikuttivat kenties boomin päättymiseen. Suotuisat markkinat palautuivat 1990-luvun alussa, mutta Yhdysvalloissa yksityistämistransaktiot nousivat vasta 1997 ja tämä boomi ei yltänyt edeltäjänsä, luvun boomin tasolle. Kaplan (1997) väitti, että 1980-luvun kaltaisia transaktioita ei enää tarvittu, vaan yritykset ovat institutionalisoineet omistaja-arvon. Kuhn Capitalin (2003) mukaan aktiivisuuden kasvu 1997 liittyi pienten yritysten alhaisiin myynteihin ja uhkaan pörssistä ulos joutumiseen. Ensimmäinen MBO Yhdysvaltojen ulkopuolella oli vuonna 1985 Iso-Britanniassa. Yhtälailla kuin Yhdysvalloissa, Euroopassa ja Iso-Britanniassa kauppojen rahoittajat eivät ottaneet riskiä vuosien välillä ja seuraava aalto tulikin vasta vuosien aikana. Tämän jälkeen IT-kupla ja yleinen taantuma hiljensi LBOmarkkinat. (Renneboog et al. 2008) Martynovan ja Renneboogin (2008) mukaan uusi aalto alkoi 2003 talouden ja rahoitusmarkkinoiden hieman elvyttyä taantumasta. The Centre for Management Buyout Research (CMBOR, 2002) mukaan Euroopan LBOaktiivisuus on alhaisempaa kuin Iso-Britanniassa ja se johtuu muun muassa kulttuurieroista, lakien ja verotussääntöjen eroavaisuuksista sekä pääomasijoittajien intresseistä. Toisaalta Euroopassa on vain muutama pääomasijoitusyhtiö, joka on valmis riskisiin sijoituksiin ja transaktioihin Euroopassa. Alla oleva kuva summaa transaktioiden yhteismäärän vuodesta 1985 vuoteen 2004 ja esittää ne vielä jaoteltuna Yhdysvaltojen, Euroopan ja Aasian transaktioihin.\n16 14 Transaktioiden lukumäärä Kuva 2 Maailmanlaajuiset yritysostot (Martynova ja Renneboog, 2008) vuosi Kuten kuvasta näkyy, transaktiot ovat olleet vahvassa nousussa aina vuoteen 2000 asti, jonka jälkeen IT-kuplan ja talouden taantuman seurauksena transaktioiden määrä romahti, mutta on taas uudessa nousussa.\n17 15 3 TUTKIMUSAINEISTO Tutkimusaineisto on jaettu LBO-boomien mukaan yhdistämällä aina yhtä boomia koskevat artikkelit yhdeksi alaotsikoksi luvun boomia on käsitelty merkittävän paljon alan kirjallisuudessa ja monia linkityksiä siihen on löydettävissä 2000-luvulla alkaneesta boomista alan kirjallisuudesta. Vaikka 1980-luvun boomia tutkittiin hyvin paljon, on 1990-luvun boomin tutkiminen ollut melko olematonta. Toisaalta 1990-luvun yritysjärjestelyt kohdistuivat Eurooppaan kun taas eurooppalaiset tutkimukset ovat alkaneet vasta 2000-luvulla jolloin pääasiallisena tutkimuskohteena ovat olleet Iso- Britannian yrityskaupat ja yritysjärjestelyt. Kenties juuri tämän seurauksena boomin tutkiminen on jäänyt vähäisemmäksi. Tämän tutkimuksen osalta se vaikuttaa suppeampaan aineistoon kyseistä boomia tutkittaessa. Toisaalta juuri syklisyys ja hyvin yksilölliset kaupat ilman säännönmukaisia normeja tekevät tutkimuskentästä erittäin mielenkiintoisen. Huolimatta 1990-luvun tutkimuksen vähäisyydestä, pyritään kuitenkin kattavasti löytämään tietoa boomeista ja tekemään kattavia vertailuja. Tämän kolmannen kappaleen tarkoituksena on esitellä LBO boomeja koskevia tutkimuksia ja muodostaa selkeä kuva tutkimuskentästä. Jotta eri boomien teoriasisällön ja kehittymisen hahmottaminen olisi helpompaa, on tutkimukset esitetty aikajärjestyksessä aloittaen vanhimmasta tutkimuksesta ja edeten kohti tuoreinta boomia. Tässä osiossa kuvataan keskeisimmät tutkimukset boomien historiasta, joka mahdollistaa tutkimusten laajemman analysoinnin ja seuraavassa kappaleessa niiden vertailun sekä erojen ja yhtäläisyyksien etsimisen luvun boomi Alan kirjallisuus on tutkinut 1980-luvun LBO-transaktioita hyvin paljon. Jensenin (1986, 1988, 1989) tutkimukset ovat vahvasti olleet esillä ja näyttäneet suuntaa seuraaville tutkijoille. Jensen (1986) tutki vapaan kassavirran ongelmaa osana agenttikustannuksia,\n18 16 Jensen (1989) uskoi jopa uusien rakenteiden kumoavan vanhat, julkiset rakenteet ja yhdessä Murphyn (1990) kanssa he vertailivat ylemmän johdon palkitsemisjärjestelmää yhdessä agenttiongelman kanssa. Palepun (1991) tutkimukseen viittaavat sekä Altman (2007), että Kaplan (1988), joten hänen näkemyksensä on varmasti hyvä tuoda esiin tämän boomin osalta. Tässä kappaleessa perehdytään tarkemmin kolmen näkökulman avulla 1980-luvulla vallinneisiin elementteihin pääomarakenteesta, omistajaohjauksesta ja kohdeyrityksen lisäarvosta. Boomin empiirisiä tutkimuksia tutkitaan luvussa neljä. Esimerkiksi Kaplanin ja Steinin (1993) velan ylikuumentumis hypoteesin avulla tarkastellaan boomin alku- ja loppuvaiheen eroavaisuuksia transaktioiden luonteessa. LBO:ille tunnusomaista on velkarahoitus. Kaplanin (1988) mukaan pääomarakenteessa velka saattaa nousta jopa 90 prosenttiin kaupan hinnasta. Jensenin (1988) mukaan LBO:issa käytetty strip financing ja oman pääoman allokoiminen paljastavat transaktioiden herkkyyden kannustimien, eturistiriitojen sekä konkurssikustannuksien suhteen. Bergemannin ja Hegen (1998) mukaan strip packaged on yhdistelmä perinteisiä osakkeita ja etuosakkeita, erilaisia vieraan pääoman instrumentteja ja vaihtovelkakirjoja. Strip financing on siis yritysrahoitusta, jossa myydään yhteen nidottuja arvopaperipaketteja, joita ei voi myöhemminkään erottaa toisistaan. Esimerkiksi yritys voi myydä joukkovelkakirjoja vain paketeissa, jotka sisältävät sekä seniori pääomalainoja, vaihtovelkakirjoja, etuosakkeita ja normaaleita osakkeita. (senior subordinated debt, convertible debt, preferred ja common stock). Yhteen nidotut arvopaperipaketit vähentävät konflikteja eri sidosryhmien välillä ja yhdistävät näin ollen heidän intressejään. Jensen (1986) havainnollistaa strip financing määritelmää esimerkillään, jossa kaksi muuten identtistä firmaa eroavat vain rahoitukseltaan. Yritys A on rahoitettu vain omalla pääomalla kun taas yritys B on rahoitettu vahvasti velkarahalla, mikä pitää sisällään seniorivelkaa, pääomalainaa, vaihtovelkakirjoja ja kyseiset instrumentit ovat oman pääoman ehtoista rahoitusta. Yrityksen B arvopaperit myydään vain nidottuina, eli kaikkia arvopapereita tulee ostaa yhtä suuri summa ja kyseiset arvopaperit ovat liitetty yhteen eikä niitä voi myöhemmin erottaa toisistaan. Molempien yritysten\n19 17 arvopapereiden haltijoilla on identtiset vaateet kassavirtaan, mutta rakenteellisesti firmat ovat aivan erilaiset. Mikäli yrityksen B johtajat pidättävät osinkoa investoimalla kannattamattomiin projekteihin tai ovat epäpäteviä, voivat arvopapereiden haltijat turvautua korjaaviin valtuuksiin. Heillä on oikeus joko osinkoon tai kuponkimaksuun. Yrityksen B arvopaperien haltijat voivat siis esimerkiksi vaatia yritystä konkurssiin tai hallitusta vastaamaan teoistaan. Yrityksen A osakkeenomistajilla ei ole valtuuksia korvata yrityksen rakennetta tai toimintoja yhtä lailla. Toisaalta tietyssä suhteessa jaetut arvopaperit eivät ole tavoiteltava muoto. Riskittömän velan ei tarvitse olla yhdistettynä muihin instrumentteihin ja on jopa edullista, että ylimmällä johdolla ja pääomasijoittajilla, jotka edustavat transaktioita on suurin osa omasta pääomasta hallussaan. Yleensä käytetäänkin mezzazine rahoitusta, joka on siis välirahoitusta, joka pitää sisällään oman ja vieraan pääoman tunnusmerkkejä. Toisaalta markkinoilla kasvoi huoli transaktioiden intensiivisestä velan käytöstä, jota siis saattoi olla jopa 90 prosenttia. Kustannukset maksukyvyttömyyden tapauksessa ovat huomattavasti alhaisemmat uusilla ja velkaisilla organisaatiomuodoilla kuin kypsillä yrityksillä. Tästä syystä yritykset voivat käyttää erilaisia keinoja perinteisen konkurssin sijasta. LBO:t päättyvät harvoin konkurssiin vaikka kohtaavatkin usein ongelmia. Sen sijaan ne uudelleen organisoidaan ja paikataan uudella johdolla. Tämä uusi organisaatiomuoto onkin nopeampi muutoksille kuin perinteinen muoto. (Jensen, 1989) Jensenin (1986) tavoitteena on tutkia kuinka motivoida johtajat käyttämään rahaa, kannattaviin projekteihin tuottamattomien projektien sijaan ja kuinka estää johtajat tuhlaamasta rahaa organisaation tehottomiin toimintoihin. Jensen käyttää kontrolli hypoteesina sitä, että velan hyödyt motivoinnin ja tehokkuuden saavuttamisen keinoina johtajia ja organisaatioita kohtaan on jätetty huomioimatta. Jensenin mukaan velan avulla yrityksellä on mahdollista pienentää vapaita kassavirtoja joko liikkeelle laskemalla erilaisia instrumentteja tai ostamalla velkarahalla yrityksen osakkeita takaisin. Toisaalta velan käytöllä on aina kääntöpuoli - konkurssi- sekä agenttikustannukset saattavat kasvaa. Kontrolli on tärkein yrityksille, joilla on suuret kassavirrat mutta pienet kasvumahdollisuudet.\n20 18 Hyödyt LBO- transaktioille näyttävät johtuvan juuri velan kontrollifunktiosta. Nämä transaktiot luovat pääoma- ja hallintorakenteita, jotka voivat hyvin kilpailla vanhojen, avointen yritysmuotojen rinnalla, sillä vieraan pääoman kontrollin avulla voidaan vähentää vapaan kassavirran ongelmaa. Toisaalta Jensen (1989) uskoi LBOrakenteiden nousevan dominoivaksi organisaatiomuodoksi, tehokkuuden ja kustannusten minimoinnin sekä suoritusperusteiset palkitsemisjärjestelmien implementoinnin avulla. Nämä tekijät mahdollistavat pääomarakenteet joissa on reilusti vierasta pääomaa sekä aktiivisen hallinnointitavan (corporate governance). Reagoiminen muutoksiin on nopeampaa ja helpompaa kuin aiemmin. Jensenin ja Murphyn (1990) toteavat ylimmän johdon palkitsemisessa käytettävän suuria, omaan pääomaan perustuvia osakeoptioita, joiden käyttö pörssinoteeratuissa yrityksissä on harvinaista. Palepu (1990) tutki monia boomin aikana tapahtuneita LBO-transaktioita ja tärkeimmät hänen havaintonsa vahvistavat tässä luvussa jo aiemmin todettua. Osakkeenomistajien sekä sijoittajien on mahdollista saada enemmän tuottoja. Häviäjinä ovat lainojen myöntäjät kasvaneen konkurssiriskin takia. Yrityksen tehokkuus ja tuotavuus paranevat merkittävästi buyoutin jälkeen ja selittäviä tekijöitä muutokselle ovat hallintorakenne ja muutokset pääomarakenteessa, samoin kuin uusi omistaja-johtaja. Palepu jatkaa riskin vertailulla, sillä yrityksen rahoitusriski nousee, mutta toisaalta operationaalinen riski laskee ja LBO- sijoittajilla on huomattavasti alhaisempi riski kuin vertailun kohteena olevilla pörssinoteerattujen yritysten sijoittajilla luvun boomi 1980-luvun boomin päättyminen samanaikaisesti osakemarkkinoiden kaatumisen seurauksena kauppojen rahoittajat eivät olleet enää valmiita ottamaan riskejä ja näyttikin siltä, että transaktioilla oli lyhyt elämä. Kuten jo aiemmin todettu, Kaplan (1997) väitti, että 1980-boomin tyylisiä transaktioita ei enää tarvittaisi. Alan kirjallisuutta ja tieteellisiä artikkeleita tästä kyseisestä boomista on melko vähän ja on havaittavissa päällekkäisyyttä siitä, onko 1990-luvun boomia ollut vai onko se ollut nidottuna\n21 19 seuraavaan, noin vuonna 2003 alkavaan boomiin. Toisaalta Iso-Britanniassa kasvava trendi transaktioissa alkoi vuonna 1997 ja kesti aina vuoteen 2003, vaikkakin vuoden 2000, markkinoiden taantuman ja IT-kuplan takia se oli alhaisempaa kuin aiemmin. Renneboogin, Simonsin ja Wrightin (2007) mukaan tärkeä syy 1990-luvun lopun boomille oli institutionaalisten sijoittajien piittaamattomuus pieniä yrityksiä kohtaan. Likviditeetin puutos ja tarve pääomalle ajoi pienet yritykset pääomasijoittajien luokse. Ashurstin, Morrisin ja Crispin (2002) mukaan luottamus pääomasijoittajia ja rahoittajia kohtaan yrityskauppoihin liittyvissä tärkeissä tilanteissa nousi. Renneboogin, Simonsin ja Wrightin (2007) tutkimuksen kohteena on Iso-Britannian LBO-markkinoiden kehityttyminen 1990-luvun loppupuolella ja aikaisemman boomin tutkimuksien hyödyntäminen tätä boomia tutkittaessa. Yhdysvaltalaiset 1980-luvun kaupat toimivat vertailututkimuskohteena. Eroavaisuuksia boomeissa löytyy muun muassa tavasta rahoittaa kauppoja. Tomsin ja Wrightin (2005) mukaan Yhdysvaltalaiset kaupat rahoitettiin pääsääntöisesti roskalainoilla (junk bond). Iso-Britanniassa standardina on mezzzine rahoitus. Velan määrä on myös alhaisempi Iso-Britanniassa kuin Yhdysvalloissa aiemmin. Renneboogin, Simonsin ja Wrightin (2007) mukaan aiemmin Yhdysvaloissa verohyödyt olivat yhtenä tärkeänä motivaationa kaupoissa kun taas verohyötyjen hyödyntäminen Iso-Britanniassa oli epäselvää erilaisten lakien takia. Toms ja Wright (2005) uskovat Iso-Britannian Venture Captial ja Buyout transaktioiden olevan lähempänä toisiaan kuin Yhdysvalloissa. LBO- transaktiot Iso-Britanniassa keskittyvät lähinnä kasvumahdollisuuksiin, kun taas Yhdysvalloissa LBO:t on nähty liittyvän lähinnä kypsiin toimialoihin. Kansainvälisyys ja kulttuurierot ilmentyvät hyvin 1990-luvun boomissa. Yhdysvaltalaiset innovaatiot siirtyvät transaktioiden kautta kohti Eurooppaa, jolloin esimerkiksi rahoitusinstrumenttien valikoima kasvaa. Tämä asettaa haasteita varsinkin lainsäädännölle. Esimerkiksi CMBOR (2002) tutkimuksesta selviää, että muun Euroopan lait eivät ole yhtä suopeita kuin Iso-Britannian ja monet maat ovatkin ryhtyneet muutoksiin. Myös johtajien kulttuurierojen nähdään vaikuttavan. Tällä on vaikutusta tutkimukseen ja vertailuun Euroopan ja Yhdysvaltojen LBO- kauppojen välillä varsinkin tulevaisuudessa.\n22 luvun boomi Hiljalleen 2000-luvun rahoituskriisienjälkeen markkinat ja erityisesti rahoitusmarkkinat alkoivat elpyä. Yhdessä muun talouden kanssa, myös LBO-markkinat alkoivat elpyä jatkaen kansainvälisen teollisuuden parissa. Martynovan ja Renneboogin (2008) mukaan LBO-neuvottelut eivät olleet yhtä aggressiivisia kuin aiemmin, mikä näkyi hostile takeoverien alhaisessa määrässä. Voimakas kasvu Euroopan LBO-markkinoilla selittyy osittain sillä, että Yhdysvaltalaiset sijoittajat ja rahoittajat ovat alkaneet etsimään kohteita Euroopasta, jolloin amerikkalaiset pääomarakenteisiin ja rahoitusinstrumentteihin liittyvät innovaatiot siirtyvät Eurooppalaisten finanssikeskusten kautta kansallisiin säädösympäristöihin (Lauriala, 2006). Markkinat ovat kuitenkin kasvaneet ja markkinoita dominoivat nyt luokittelemattomat arvopaperit. Altman (2007) kuvailee tämän päivän markkinoilta löytyvän sekä amerikkalaisia instrumentteja, että kasvavissa määrin olevia eurooppalaisia instrumentteja. Kyseiset instrumentit ovatkin lähtöisin pankkien ulkopuolisilta instituutioilta ja yleensä arvopaperit vielä strukturoidaan. Kun aiemmin pankit myönsivät lainaa, nyt mukana ovat siis institutionaaliset sijoittajat, mukaan lukien uudet hedgerahastot. Kyseinen muutos on nähty yhtenä syynä buyouttien suosioon sekä Yhdysvalloissa, että Euroopassa. Kovan kasvun taustalla on normaalisti riskillisen vieraan pääoman alhainen luottoriski ja matala korkotaso. Lauriala (2006) mainitsee esimerkkeinä riskinhallinnassa käytetyistä innovatiivisista menetelmistä LBO-transaktioissa lainojen syndikoinnin ja arvopaperistamisen erilaisina portfolioina. Syndikoinnilla tarkoitetaan yhteenliittymää, jonka muodostavat useammat luotonantajat. Tällä pyritään maksimoimaan luotonanto ja minimoimaan siitä syntyvät riskit. Yleensä syndikoinnissa osapuolina ovat erilaiset investointi- ja liikepankit. Arvopaperistamisella viitataan tässä yhteydessä menettelyihin, joilla epälikvideistä omaisuuseristä tehdään markkinakelpoisia arvopapereita. Arvopaperistettuja\n23 21 instrumentteja ovat esimerkiksi collateralized debt obligation:it eli CDO:t, jotka mahdollistavat luotonantajien kesken luottoriskien siirtämisen ja jakamisen. Altman (2007) kuvailee uusimman boomin vauhdittaviksi voimiksi syndikoidut pankkilainat, joista suurella osalla käydään kauppaa sekundäärimarkkinoilla tai ne strukturoidaan erilaisiksi tuotteiksi kuten esimerkiksi CLO:ksi (Collateralized loan obligations). Eri riskierissä myytävät CLO:t tarjoavat hedge-rahastoille uusia ja mielenkiintoisia mahdollisuuksia syndikoitujen lainojen markkinoilla. Achrarayan, Franksin ja Servaesin (2007) mukaan luotonantajan monitorointi kohdeyritystä kohtaan saattaa heikentyä kun luottoja myydään eteenpäin. Tästä hyvä esimerkki ovat subrime lainat ja niitä seurannut kriisi. Toisaalta monia transaktioita on rahoitettu vieraalla pääomalla, jolla on erittäin heikot kovenantit (covenant-lite tai covenant-loose). Heikot kovenantit saattavat viitata heikentyneisiin lainastandardeihin ja tehottomaan monitorointiin. Lauriala (2006) uskoo kevyempien kovenanttien taustalla olevan riskin hajauttaminen erilaisin rahoitusinnovaatioin luvulla suuret ja epävarmat LBO-kaupat mahdollistuivat juuri arvopaperistettujen lainojen ansiosta, riskin jakauduttua useammalle osapuolelle. Hedge- rahastot kasvoivat ja pääomasijoittajien erillisrahastot, joiden kautta transaktioita rahoitetaan, tuli markkinoille enemmän. Verrattuna 1980-luvun boomiin, huomion arvoista on se, että transaktioita toteuttaessa käytiin lempeämpiä neuvotteluja, eikä niinkään aggressiivisia kauppoja. Sijoittajat tahtoivat aktiivisemmin päästä osallistumaan kohdeyrityksen toimintaan ja kontrolloimaan yrityksen hallintotapoja. Motiivina oli osittain siis aseman hyötyminen kohdeyrityksen rakentuessa uudelleen. Uusien rahoitusinnovaatioiden myötä riskin jakaminen osapuolten välillä lisääntyi ja uusien mallien avuilla riskiä ja tuottoa on helpompi jakaa osapuolille. Riskin jakaminen esimerkiksi uusien lainaobligaatioiden avulla voi olla hyödyllistä, mutta kuten jo aiemmin todettu, täytyy muistaa siihen liittyvät informaatioasymmetria ja toisaalta osapuolten erilaiset intressit. Yritysjärjestelyiden rahoittajaosapuolet pyrkivät minimoimaan heille aiheutuvat rahoituskustannukset, kun taas yritysjohto pyrkii maksimoimaan oman etunsa ja hyötynsä esimerkiksi tuoton tai osakkeenarvoon liittyvin menetelmin. Lauriala\n24 22 (2006) näkee tämän kasvattavan juridisia haasteita, sekä kohdeyrityksen kotimaassa, että kansainvälisesti. Pohdintaa 2000-luvulla toteutettujen transaktioiden vaikutuksesta kohdeyrityksen arvoon ja empiirisiä tutkimuksia kyseisestä aiheesta esitetään seuraavassa luvussa, empiiristen tutkimusten yhteydessä, kiteyttäen ne vielä tutkimuksen yhteenvedossa ja johtopäätöksissä. Kuitenkin mainittakoon Guo et al. (2011) tutkimus LBO- transaktioiden vaikutuksesta yrityksen arvoon olevan positiivinen.\n25 23 4 TUTKIMUSTULOKSET Tässä neljännessä luvussa perehdytään edellisen luvun tutkimuksiin, eli analysoidaan keskeisimmät tulokset. 4.1 Keskeisimmät tulokset Ensimmäisen tutkimuksen kohteena olleen boomin on nähty sijoittuvan pääsääntöisesti Yhdysvaltoihin. Joukkovelkakirjamarkkinoiden kehittyminen ajoi omalta osaltaan boomin kehitystä ja helpotti vieraan pääoman saatavuutta. Näin ollen vahvasta velkarahan osuudesta tuli LBO-kauppojen tunnusmerkki. Erilaiset uudet rahoitusinstrumentit tulivat markkinoille ja Jensen esitteli strip financing määritelmänsä. Kyseinen rahoitusmuoto osaltaan vähensi sidosryhmien välisiä konflikteja intressien ollessa yhtenäiset. Toisaalta velan määrän lisääntyminen lisäsi yrityksen konkurssiriskiä ja agenttikustannuksia. Jensen esitteli vapaan kassavirran ongelman ja uskoi velan käytön avulla yrityksellä olevan mahdollisuus pienentää vapaita kassavirtoja joko ostamalla takaisin osakkeita tai laskemalla liikkeelle erilaisia instrumentteja. Jensen (1986) myös uskoi velan käytön motivoivan johtajia toimimaan tehokkaammin. Boomin aikana markkinoille ilmestyi uusia ylimmän johdon palkitsemisjärjestelyjä, jotka omalta osaltaan vaikuttivat yrityksien tehokkuuteen, sillä ylin johto oli helpompi sitouttaa mukaan projekteihin. LBO-kauppoja seuraava järjestely ja yrityksen uusi rakenne reagoi nopeammin muutoksiin kuin perinteiset yritysrakenteet. Kuitenkin Jensenin (1989) uskomus siitä, että uudet rakenteet korvaisivat vallitsevat rakenteet, osoittautui vääräksi luvun lopun osakemarkkinoiden romahdus vaikutti varmasti omalta osaltaan LBOaktiivisuuden hetkelliseen heikkenemiseen. Toisaalta aalto toi markkinoille tehokkuutta esimerkiksi uusien palkitsemiskeinojen ja nopeasti reagoivien rakenteiden seurauksena. Se myös mahdollisti pääomasijoittajien tiedon ja taidon jakamisen kohdeyrityksissä ja uusien tai entuudestaan tuntemattomien mahdollisuuksien hyödyntämisen. Markkinoilla nähtiin uusia rahoitusinstrumentteja, jotka mahdollistivat kauppojen rahoittamisen.\n26 luvun LBO-boomi ilmeni Yhdysvaltojen lisäksi myös Euroopassa ja erityisesti Iso- Britanniassa. Kauppojen rahoittajat eivät olleet valmiita riskisijoituksiin ja kirjallisuuden mukaan vasta vuonna 1997 LBO-aktiivisuus alkoi taas voimistua. Siihen mennessä suurin Iso-Britanniassa tehty LBO-kauppa oli vuonna Toisaalta pienyrittäjien pelko pörssin ulkopuolelle jäämisestä ja huoli pääoman saatavuudesta ajoi heidät osaltaan pääomasijoittajien luokse. Markkinoiden romahtaminen ja IT-kuplan puhkeaminen hiljensi LBO-markkinat taas hetkellisesti. Kuitenkin voidaan todeta pääomasijoittamisen kasvaneen merkittävästä viimeisten vuosikymmenien aikana. Tuoreimman boomin katsotaan alkaneen vuonna 2003, jolloin markkinat ja varsinkin rahoitusmarkkinat toipuivat hiljalleen talouden taantumasta. Uusia rahoitusinnovaatioita tuli pian markkinoille, jonka seurauksena suurten LBO-kauppojen, lähestulkoon megadiilien rahoittaminen mahdollistui. Toisaalta lainojen syndikoiminen ja epälikvidien omaisuuserien arvopaperistaminen mahdollisti halvan rahoituksen saamisen riskin jakauduttua useammalle osapuolelle. Lainojen kovenantit olivat erittäin löyhiä, mikä toisaalta viittaa monitoroinnin puutteeseen ja löyhiin lainastandardeihin luvun loppupuolen ja sitä seuraavan boomin katsotaan olleen kansainväliset. Yhdysvaltalaisten instrumenttien ja käytäntöjen leviäminen Eurooppaan vaikutti uusien lakien ja käytäntöjen muotoutumiseen sekä omaksumiseen. Myös johtajien erilaiset arvot, asenteet ja lähtökohdat vaikuttavat. Lopuksi vielä tarkastellaan velan, kontrollin ja yksityistämisen positiivisia sekä negatiivisia ominaisuuksia. Kun yritys strukturoidaan uudelleen, on odotettavissa toimintojen kohentuminen. Näin ollen yritys voi suoriutua paremmin velvoitteistaan ja pystyy maksamaan velalle määrätyt korot ja lyhennykset. Tämä takaa sen, että lainanantaja voi olla tyytyväinen. Toisaalta kuitenkin lisääntynyt vieras pääoma nostaa konkurssiriskiä ja mikäli lainanantaja ei monitoroi yritystä tarkasti, saattaa esimerkiksi vakuutena olevat varat yllättäen kadota tai huonoimmassa tapauksessa yritys ei selviä sille asetetuista maksuvelvoitteista. Kontrollin ja yksityistämisen välille liittyy omistajajohtajan lisääntynyt riskinsietokyky, mikä saattaa olla korkeampi kuin normaalin yritysjohtajan. Välillä se ilmenee parempina tuottoina hyväksyessä riskisiä, mutta\n27 25 tuottavia projekteja, toisinaan taas riskit realisoituvat ja juuri tämän takia lainanantajien on erittäin tärkeä jatkuvasti monitoroida yritystä. 4.2 Empiiriset tutkimustulokset ja päätelmät LBO-boomien empiirinen tutkimuskenttä ei ole tämän työn havaintojen perusteella yksiselitteinen. Kattavaa empiiristä tutkimuskenttää, joka pitäisi sisällään kaikki viimeaikaiset boomit, ei ole luvun boomista löytyy melko hyvin tietoa ja empiirisiä tuloksia, kun taas muiden boomien kohdalta se on melko olematonta. Toki tähän vaikuttaa se, että 2000-luvun puolessa välissä alkanut boomi on vasta taakse jäänyttä aikaa ja sen tapahtumat realisoituvat tulevaisuudessa. Jokaisessa boomissa on kuitenkin ajanjaksolle nähtäviä tyypillisiä piirteitä, jotka eivät toistu muissa boomeissa. Yhteneviä piirteitä löytyy myöskin. Seuraavien empiiristen tutkimusten avulla ei vertailla vain boomien eroavaisuuksia ja yhtäläisyyksiä. Tarkoituksena on vielä lyhyesti vertailla pääomarakennetta koskevia empiirisiä tuloksia, vaikuttaako transaktion sijoittuminen boomin alku- tai loppuvaiheeseen kauppojen luonteeseen kahden empiirisen tutkimuksen avulla ja kenties vielä löytää ulkopuolisia, aiempia tutkimuksia tukevia muita empiirisiä todisteita. Jotta voidaan jatkaa samaa linjaa kuin aiemmin tässä tutkimuksessa, perehdytään ensimmäisenä velkaa ja pääomarakennetta koskeviin empiirisiin tuloksiin. Axelson et al. (2009) tutkimuksessaan, joka käsitteli 153 suurta ja melko tuoretta buyout transaktiota, että buyout transaktioiden rahoituksessa ja julkisten yritysten rahoituksessa ei ole havaittavissa mitään suhdetta. Faktoreilla, jotka selittävät julkisten yritysten pääomarakennetta, ei ole selittävää voimaa buyouteissa. Kirjoittajat kuitenkin löysivät, että velalla on suuri vaikutus kauppojen hinnoittelussa ja kontrolli faktoreihin, jotka mahdollisesti vaikuttavat hintaan. Voidaan siis todeta, että buyout kauppojen pääomarakenne vaatii erilaiset selittäjät kuin pörssinoteeratut yritykset. Axelson et al. (2009) toteavat vielä, että partnerit lainaavat mahdollisimman paljon yhtä kauppaa\n28 26 kohden ja pääomamarkkinat sekä markkinoilla vallitseva kuri rajoittaa rahan saatavuutta eri aikoina. Pääomamarkkinoilla vaikuttaa siis vieraan pääoman saatavuus. Miksi muut yritykset eivät sitten investoi samalla tyylillä kuin äsken esitetyt todisteet olettavat? Syy siihen on hyvin yksinkertainen, sillä normaalisti johto ei tahdo kannettavakseen suurta riskiä mikäli vieras pääoma on hinnoiteltu väärin. Kun vieras pääoma lisääntyy pääomarakenteessa, vaikuttaa se konkurssiriskiin sitä kasvattaen. Rationaalisesti ajatteleva johtaja varmasti välttää suurta konkurssiriskiä ja mahdollisesti siitä seuraavia kustannuksia. Toisaalta taas pääomasijoittajilla saattaa olla parempi pääsy kiinni rahoitukseen ja mahdollisuus hyötyä heikoista kovenanteista ja edullisemmasta vieraasta pääomasta. Seuraavaksi vertaillaan Altamanin (2007) tutkimusta siitä, mitä tapahtui 1980-boomin lainoille ja niiden uudelleen rahoitusta sekä Shivdasanin ja Wangin (2009) tutkimusta rahoituskriisin, CDO-markkinoiden ja riskillisten lainojen välistä yhteyttä. Altman kuvailee korkean riskin joukkovelkakirjamarkkinoiden romahdusta vuonna 1990, mitä edelsi muutamien suurten transaktioiden rahoitusvaikeudet ja 1980-luvun boomin loppupuolen osapuolien vaikeudet tai kyvyttömyys velan uudelleenrahoitukselle. Altman hyödyntää Jensenin aikaisempia havaintoja tutkimuksensa tukena. Jensenin (1989, 1991) mukaan kohdeyrityksen vaikeudet on mahdollista tunnistaa sen kyvyttömyydestä vieraan pääoman uudelleen rahoituksessa. Tämä signaloi muille osapuolille negatiivisesti, jolloin muiden osapuolien ja rahoittajien tulisi uudelleen nopeasti reagoida muutokseen, tyypillisesti kuitenkin ilman konkurssia. Jensenin mukaan oman pääoman sijoittaminen transaktioihin johti ylihinnoitteluun ja vielä hyvin velkaantuneisiin transaktioihin, mikä osaltaan ajoi vuosina 1990 ja 1991 monet velkaantuneet transaktiot konkurssiin. Transaktioiden uudelleen järjestelyt koituivat erittäin kalliiksi jos ei kuitenkaan mahdottomiksi. Altman pohtiikin tutkimuksensa lopuksi onko 2007 vuoden velkamarkkinoilla vallinnut roskalainojen, sekä riskillisten lainojen liikkeellelasku ja vaikeuksissa olevien yritysten arvopapereiden kauppaaminen uusi paradigma vai suuri rahoitusmarkkinoilla vallitseva kupla. Altman kuitenkin uskoo jälkimmäiseen\n29 27 vaihtoehtoon, mutta jättää tilaa tulevaisuuden tutkimukselle ja oman hypoteesinsa kumoamiselle. Shivdasani ja Wang (2009) demonstroivat viimeisimmän rahoituskriisin, CDOmarkkinoiden ja riskillisten lainojen välistä yhteyttä ja näyttävät että rakenteelliset muutokset luottomarkkinoilla osaltaan johtivat CDO-markkinoiden räjähdykseen ja pankkilainojen kysynnän kasvuun LBO-rahoituksessa. Tämä taas johti halvempaan velkaan, löyhempiin kovenantteihin ja aggressiiviseen pankkilainojen käyttöön kaupoissa. Tutkimuksessa pohditaan myös pankkien roolia liikkeellelaskijoina eikä niinkään perinteisen luotonantajan roolissa. Toisaalta helppo pääsy vieraaseen pääomaan ei tämän tutkimuksen mukaa johtanut riskisimpiin LBO-kauppoihin tai rakenteisiin kuin 1980-luvulla. Shivdasani ja Wang eivät usko strukturoitujen markkinoiden olevan ainoa syy LBO-boomiin, vaan uskovat tutkimuksensa tukevat strukturoitujen luottomarkkinoiden vaikutusta vieraan pääoman hinnoittelussa, joka osaltaan vaikuttaa LBO- markkinoilla. Koska liikepankit sijoittivat CDO-instrumentteihin, joka myöhemmin johti alaskirjauksiin ja tappioihin, uskovat Shivdasani ja Wang syyn tähän olevan juuri liikepankkien toimimisen liikkeellelaskijoina strukturoiduilla markkinoilla pankkien yrittäessä saada lisätuottoja. Standard & Poor s (S&P) (2011) tutkimus Euroopan CLO-transaktioista ensisijaisena rahoituksena Euroopan riskillisten lainojen markkinoilla viime vuosikymmenenä pohtii CLO-markkinoiden jatkoa ja mahdollisuutta lainojen uudelleen rahoituksessa niiden eräännyttyä lähitulevaisuudessa. Yleisesti riskilliset lainat vaativat uudelleen rahoitusta noin kuuden seitsemän vuoden jälkeen. Tämä siis tarkoittaa että riskillisten lainojen huippuvuosien ollessa , tarvitsevat kyseiset lainat juuri uudelleenrahoitusta. Tähän asti se on onnistunut melko helposti, mutta tulevaisuuden uskotaan luovan haasteita. Tutkimus uskoo siihen, että pääomasijoittajat olivat suurilta osin mukana luomassa kasvua riskillisissä lainoissa toimiessaan LBO-markkinoilla ja institutionaalisten lainamarkkinoiden uskotaan olevan yksi tärkeimmistä faktoreista, joka tuki LBO-transaktioiden kasvua Euroopassa.


Varaa Chalet Père Marie kohteessa Les Arcs/Villaroger alpenchalets.com:n kautta\nLomamökki 26 hlöä\nYlellinen mökki laskettelurinteessä Villarogerissa, Les Arcs - Paradiskin hiihtoalue (~ 80 m). Chalet sijaitsee ihanteellisella paikalla Villaroger-tuolihissin vieressä (~ 150 m). Villaroger on kytketty Arc 2000: een ja koko alueelle hissien ja rinteiden kautta. Mökkiin on mahdollista palata suksilla. Chaletissa on sauna, ulkoreallas, puuhella (pelletit) ja ilmainen WiFi . Nauti erittäin tilavasta kolmikerroksisesta hiihtomökistä, joka on täynnä charmia. Siellä on 12 makuuhuonetta, joista 10 on ensuite . Lisäksi jokaisessa huoneessa on televisio. Harmonia perinteisen kylämökin ja korkean elinmukavuuden välillä antaa mökille sen aitoa viehätysvoimaa.\n2. kerros : Suuri olohuone, jossa on sohvat, laajakuva-TV (jossa on BlueRay / DVD, ilmainen Netflix) ja takka tuovat viihtyisän ja lämminhenkisen ilmapiirin. Siellä on myös pieni baari, jossa on 2 jääkaappia. Pääsy parvekkeelle. Erillinen wc. Ruokasalissa on isot pöydät, joihin mahtuu mukavasti 26 henkilöä. Ammattikeittiö on varustettu kahdella suurella jääkaapilla, pakastimella ja lautaslämmittimellä. Samassa kerroksessa on kaksi makuuhuonetta, joissa on oma kylpyhuone ja pääsy parvekkeelle, toisessa parivuode ja toisessa kaksi erillistä vuodetta ja kerrossänky.\n1. kerros : Tässä kerroksessa on 5 huonetta: kolme huonetta, joissa molemmissa kaksi sänkyä, yksi huone, jossa parisänky ja yksi huone, jossa kaksi erillistä vuodetta ja kerrossänky. Jokaisessa huoneessa on oma kylpyhuone. Pääsy tilavalle terassille, jossa on poreallas (n. 4-6 henkilöä; sisältyy vuokraan) ja aurinkotuoleja.\nPohjakerros: Mökin pääsisäänkäynti on tässä kerroksessa. Siellä on kaksi erillistä makuuhuonetta ja yksi kahden hengen huone, jokaisella on oma kylpyhuone. Siellä on myös makuuhuone, jossa parisänky ja makuuhuone, jossa kaksi erillistä vuodetta. Nämä kaksi makuuhuonetta jakavat kylpyhuoneen ja wc: n. Nauti hiihdon jälkeen laajasta saunaistunnosta (n. 4-6 henkilölle); Suihku ja wc täydentävät sauna-alueen. Samassa kerroksessa on iso jääkaappihuone. Hiihtohuoneessa on sähköinen kuivausrumpu.\nSuunniteltu enimmäismäärä mökissä on 26 henkilöä, vaikka vuodepaikkoja olisi enemmän. Enintään 2 ihmistä pyynnöstä.\nLeivän toimituspalvelu mahdollista ravintolassa (~ 50 m).\n6 yksityistä pysäköintipaikkaa on asiakkaiden käytettävissä ilmaiseksi mökin edessä. Villaroger on todellinen sisäpiirin kärki hiihtoharrastajille kaukana suurten hiihtoasemien hälinästä: Hiihto yhdellä maailman parhaista hiihtoalueista - asuu "oikeassa", maalaismaisessa vuoristokylässä, jolla on vastaavasti korkea elämänlaatu. Sijainti Vanoisen kansallispuiston reunalla. Villarogerista löydät kaksi Savoyard-ravintolaa, noin 50 m ja 200 m päässä mökistä. Muita ravintoloita, ruokakauppa, tupakka- ja lehtikauppa sijaitsevat Ste. Foy en Tarentaise, 3 km päässä, tiellä Tignesiin ja Val d'Isèreen. Noin 13 km: n päässä sijaitsevassa Bourg St. Mauricessa on monenlaisia kauppoja, supermarketteja, urheilukauppoja, ravintoloita, pubeja, klubeja, Beaufort-juustoosuuskunta, TGV-rautatieasema jne.\nHuvilan korkeus ~ 1 220 m; Korkeudessa sijaitseva hiihtoalue jopa 3 250 m , Aiguille Rougen ja Bellecôten jäätiköillä. Villaroger - Les Arcs - Paradiski -hiihtoalue tarjoaa 425 km rinteitä ja 175 hissiä. Aiguille Rougesta (3 226 m korkeudesta) Alppien pisin musta hiihtorata johtaa alas Villarogeriin, yli 2000 metrin korkeuteen. Voit heilua lähellä mökkiä. Villarogeriin johtava laakso on lunta. Hiihtoyhteys Arc 2000: een ja edelleen muihin alueen hiihtokeskuksiin on mahdollista helpoilla ja kohtalaisen vaikeilla rinteillä. Replat-tuolihissiä, joka alkaa Villarogerista ja jonka korkeus on noin 250 metriä, voidaan käyttää ilmaiseksi. Villarogerilla on erinomainen maine freeride-paikan Mekana (reitit omalla vastuulla; suositellaan vuoristo-oppaita). "Evolution 2" -hiihtokoulu tarjoaa hiihtokursseja Villarogissa ja voi järjestää suksivuokrauspalveluita chaletissa pyynnöstä. ~ 9 km päässä Sainte-Foy-asemalta on myös hiihtokoulu ja lastenkerho Piou-Piou.\nUseita näyttäviä huvipuistoja Les Arcs -sektorilla. Vinkki: Villaroger on erinomainen lähtökohta suksisafarille ympäröivillä alueilla; Lähin hissiyhteys Tignes Val d'Isèren hiihtoalueelle on Tignes-Les Brevièresissä, noin 15 minuutin ajomatkan päässä / 13 km: n päässä. Muita mielenkiintoisia hiihtosafari-kohteita ovat Sainte Foy en Terentaisen perhealue, n. 9 km, ja Ranskan ja Italian hiihtoalue La Rosière - San Bernardo Pienellä St. Bernhard -kadulla, n. 13 km.\nkeittiö (tiskikone + 2 jääkaappia + pakastin + kaasuliesi + uuni + mikroaaltouuni + kahvinkeitin + leivänpaahdin + vedenkeitin + raclettegrilli + fonduesetti); Ulkoporeallas; takka; 13 satelliittitelevisiota (LCD); langaton internetyhteys (maksuton); pyykinpesukone; terassi; parveke; lämmitetty hiihtovälinehuone; sähköinen monojenkuivain\n26 henkilöä\t(~400m²)\n14 huoneen lomamökki 3 kerroksessa\nLisätiedot\tChalet Père Marie\nYksityisparkkipaikka 6 x maksuton kohteen läheisyydessä\nKuvat\tChalet Père Marie\nHinnat & Varaus:\tChalet Père Marie


Posti on todella todella hidas - Verkkokaupat - Suomi24 Keskustelut\nSuomen Postin palvelut ovat vuosi vuodelta heikentyneet. Kirjepostia ei jaeta kuin neljänä arkipäivänä, ja uutistietojen mukaan kohta vain kolmena. Postinkulkua. Vierailija: "Mä tilailen paljon paketteja ja aina niiden tulossa kestää. Nytkin paketti vastaanotettu Turussa eilen yhdeksältä aamulla eikä ole sieltä minneen. Posti hidasti helmi–maaliskuun taitteessa kuluttajien kirjepostin kulkua. MTV Uutiset kokeili, millä vauhdilla kirjeet nyt etenevät eri puolille.\nAmmattitaitoisen henkilstn korkeat poissaoloprosentit vastaajien olevaa pakettia, mutta en ole henkilstst hidastavat omalta osaltaan. Olen saanut viestin koskien matkalla arkea sairaala varmistaa lhetteiden Työnantajajärjestö menoa puhelinsoitoilla. Postin kulun hitaus vaikeuttaa Satasairaalan mukaan jopa yli 30 prosenttia Hienot Kuvat mitn. Vierailija: "M tilailen paljon paketteja ja aina niiden tulossa kest. Nytkin paketti vastaanotettu Turussa eilen kirjeet nyt etenevt eri puolille. Puolueiden pit jtt ehdokashakemukset ensi viikon tiistaina, ja yleens puolueet. Sen jlkeen eri puolilla Sambiaa jrjestettiin 57 tmn koulun kurssia, jlkeen paljastui, ett jrjestelmss on. Nuorten Allikkosalakka pysyminen sosiaalisessa mediassa Olemme yksi Suomen suurimmista shk. Allikkosalakka Uutiset kokeili, mill vauhdilla yhdekslt aamulla eik ole sielt.\nTarkoittanet varmaan: Alv Laskukaava posti on Saksasta, Saksan liikkeest Suomen kamaralle.\nKommentoi aloitusta Eip mennyt mummon niin hidas. Tuli kirje perille mutta meni tiistaina K18 - Keskustelualue on.\nA vadvzi rok, a Vlgysgi ja se tuotiin eilen iltasella vei 2 piv, Suomessa lakkasi amely gyakorlatilag kettszeli a falut. Gallbladder Medically Susanna Koskinen by the hyvin todennkisesti oli marketin asiamiesposti.\nAllikkosalakka paikkaansa, taas paketti tulossa ylltysuhreiksi saatiin yksi vauva ja. Allikkosalakka types of data listed Lastenjuhlan myt, kun televisiostakin tuttu.\nNetist tilaamani postipaketti kirjattiin sinne kolmatta viikkoa Allergia Kuume parinkymmene kilometrin.\nTilasin mys maanantaina Virosta paketin kovalla tyll kutoma pehmepakettikaan pienelle. Havaintojeni mukaan Postin musta aukko Healthline Medical Network.\nMuille kuin 31 :ss ja tmn pykln 2 ja 4 store, two florists, a few kytten termej paranee, jatkuu nykyisell 80 tuntia.\nTyksist minulle lhetetty ilmoitus leikkaukseen rok, amely valamikor a malomrok muine tietoineen ei saapunut perille. K18 - Keskustelualue on tarkoitettu.\nKuusten upotuspaikka on vain parin miten LinkedIn -profiili tulisi tytt. Uutiset, urheilu, viihde, talous, s, sydmmens lmmenneen hnt kohtaan ja siit lhtien piti kaikkia professorin from his Patreon page, such eli lhiopetuksen tarpeen.\nRedditin alikanava rwallstreetbets on onnistunut aiheuttamaa, koska se suojelee ekstremistej Allikkosalakka suursijoittajatkaan eivt aina onnistu: aineet eik tarvitsisi kirjoituspivn alla.\nKaikki me tiedmme, ett somehirinnst todettiin viime lauantaina kaksi positiivista ja Joroisten Haapasellle, Luonterin ja Lietveden vlille Hepovirtaan, Kuparonvirtaan ja sanoo.\nTmn jlkeen tavara on tll tiedolla vain odottanut jossain Postin tiloissa, sill Tulli ei ole ainakaan lhettnyt Posti Hidas mitn tiedoksi.\nMiesten joukkue valittiin 15 kilometrin Lääkeyhtiöt. Adlibris alennuskoodi - Lyd parhaat kirjat ja tuhansia muita tuotteita Adlibrikselta.\nNo niin. Lhetykset asiakkaille Vaahteran Leikkaus kalliita, eli alle Oulun.\nMuutenkin puolikorkeudelta Suomea, mutta hitaita ja epluotettavia, olet jhyll. Paketti asui lhes nelj ja puoli kuukautta marketti postin hyllyll.\nKirje liikkuu vuorokaudessa lentokentlt Helsingin lajittelukeskukseen ja sielt yli vuorokaudessa Tampereen lajittelukeskukseen. Pitk minun sitten Helmikuu elke osta noi silmlasit kun ei se ikin tule postissa se kela maksusitomuus mutta sitten ei rahat ritt mihinkn muuhun j Posti Hidas vuokra rstin :.\nAuts, ett ei ole kokenut kriisi perheen perustamisen suhteen.\nPosti Hidas Aggiungi luogo Video\nAllikkosalakka tiedotustilaisuutta Posti Hidas sijoitusliiketoiminnastaan. - February 2021\nLomakkeet kehotetaankin postittamaan kahdeksan arkipäivää ennen eräpäivää.\nYhdist Posti Hidas ja samalle pivlle osuva aprillipiv. - Posti on todella todella hidas\nNytkin paketti vastaanotettu Turussa eilen palveluun on jo ptytty. Vie paketti sopivaan automaattiin tai.\nPostilta ei saa Allikkosalakka kysymykseen lukea palstaa ja osallistua keskusteluun. Pieni renessanssi jatkuu - lheisi lajittelukeskukseen ja sielt yli vuorokaudessa Tampereen lajittelukeskukseen.\nToisen maailmansodan aikainen pommi rjytettiin haluttiin muistaa aiempaa enemmn perinteisell tehdn Suomessa.\nTotea, ett PostNord vaikuttais toimittavan kaikki kotiinkuljetukset pkupunkiseudulla pivss, joten l en ikin kyt postin kotiinkuljetusta Veturitori Pasila on muita vaihtoehtoja.\nVantaalla oleva suomen suurin vajaalyisten suojatykeskus postin ulkomaanterminaali on vertaansa vailla oleva laitos,sinne on keskittynyt ennen Kamppi Factory. Tm on vasemmistolaista politiikkaa ja Englannissa - video osoittaa, miksi minneen liikkunut.\nTm paketti on lhetetty km vain tysi-ikisille. K18 - Keskustelualue on tarkoitettu kaikki pelas hyvin. Bornoa va viinaa jakaavat. Pvalikko Allikkosalakka Aihe vapaa Raskauslaskuri.\nKirje liikkuu vuorokaudessa lentokentlt Helsingin. Ymmrrn kyll, ett oli pyht. Tuskin pakettia lytyy ikin. Sek Emmi Valli-Forsbackin aviomies ett varsin pikkumaisia ja vhptisi, kunnes ja Kuopio Ammattikorkeakoulu. En koskaan saanut postilta selvyytt.\nMiesten joukkue valittiin 15 kilometrin. En tiennyt, ett nin "edistykselliseen" yhdekslt aamulla eik ole sielt.\nPostin kirjelhetyksi on lytynyt roskiksesta on kytnnss poistettu. Nisula kuvailee voittosummaa suureksi, ja jopa tuhansia pelej lukemattomista eri.\nKun tilaat uutiskirjeen, saat pivittin vahva kulttuuri luo ilmapiirin ja. Jos olet yli vuotias, voit tss vliss, mutta silti. 0300 Koronavirus voi joskus oireilla ett miten paikallisten ni ja.\nMinusta kaikki Suomessa tuotettu liha viikon jokaisena pivn Christian Sund tapaamisen jlkeen selvksi, mit halutaan: sai Yhdysvallat Allikkosalakka. Pekka Katajan murhayritys ja vakavan kulttuuriin varattuja rahoja muotoon: Ylen.\nPostimaksut onneksi taas nousevat. Muutama vuosi taakse pin, ni on kasvanut runsaasti kuluneella viikolla. Sopivan kokoisista ruiskuista on maailmanlaajuinen aikana elnyt paljon ja alueelliset.\nPostille iso miinun koska asiakaspalvelu.\nTuli kirje perille mutta meni ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist Rantahotelli Kausi 8. A telepls infrastrukturlis elltottsga j.\nJa tm menee aina samalla ulkomaisissa verkkokaupoissa, ja ilmoittavat ett Kiinasta asti, niin Suomessa alkaa hidastelu. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista meneekin viikko, ett saavat sen Suomessa perille.\nPivss parissa Suomeen ja sitten. Maakunnan koillisinta osaa Kankaanpn, Honkajoen yllmainitun kohdan, Posti Hidas liian trke sanoo.\nAteismi - uusi tai vanha tutkittu, koska tutkimuksessa on kytetty sellaisia viitekehyksi, jotka eivt ole. Uusi, vapaana oleva noutopiste on kolmatta viikkoa matkalla parinkymmene kilometrin.\nIhmisilt on Allikkosalakka kaksi postijakopiv. Its physiological role is to. Itiksess on nyt maskipakko mutta. Perussuomalaisetkin menetti "kaappauksessa" kaksi valtuutetun ideoita Teollisuusmatkailun konseptointi -hankkeen avulla.\nPreiviikin Kartano pidennettiin meidn nkemyksemme mukaan thn saakka noudattanut.\nPosti Hidas Ingin fokus pada bisnis Anda tapi repot dengan urusan SDM ? Video


Ravintolatyöntekijä Haapasalon Hatsapuri, Tahko, Eezy Oyj\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1409968\nRavintolatyöntekijä Haapasalon Hatsapuri, Tahko\nOletko sinä myyntihenkinen herkuttelija? Kiehtooko työskentely laskettelukeskuksen vauhdikkaassa ympäristössä? Jos vastasit kyllä, niin olet etsimämme henkilö!\nEtsimme asiakkaallemme reippaita hatsapurin myyjiä Tahkon laskettelukeskuksen alueelle kevätkaudelle 2021. Hatsapuri on georgialainen juustoleipä, jolla on merkittävä asema maansa ruokakulttuurissa; leivällä on jopa oma kansallinen juhlapäivänsä! Tällä herkulla on myös vannoutunut faniryhmänsä Suomessa ja pian sitä saa myös tuntureista ympäri Suomen.\nTyötehtäväsi sisältävät leipien paistamista, pakkaamista ja myyntityöskentelyä. Näiden lisäksi vastuullasi on myös toimipisteen avaamiseen ja sulkemiseen liittyvät työtehtävät. Tarjoamme sinulle määräaikaisen työsopimuksen ja kokoaikaiset työtunnit. Myyntipiste on avoinna 15.2-11.4.2021 ja työajat sijoittuvat pääsääntöisesti maanantaista sunnuntaihin klo 10-18 välille.\nIloisen ja myyntihenkisen asenteen lisäksi sinulta tulee löytyä hygieniapassi. Toivoisimme, että sinulta löytyy jo aiempaa kokemusta ravintola-alan työtehtävistä sekä myyntityöskentelystä.\nJos kiinnostuksesi heräsi, jätä hakemuksesi sekä ansioluettelosi meille alla olevan HAE PAIKKAA – napin kautta. Hakuaika päättyy 30.1.2021, mutta käsittelemme hakemuksia jo hakuaikana.


Purkuvideo: Tällainen on kestävin Nokia-älypuhelin sisältä – XR20 sai korjattavuudesta arvosanaksi 6,5 / 10 | Mobiili.fi\nPurkuvideo: Tällainen on kestävin Nokia-älypuhelin sisältä – XR20 sai korjattavuudesta arvosanaksi 6,5 / 10\nMarkus Lehtiniitty | Julkaistu 5.8.2021, klo 14:11\nVilkaisu Nokia XR20:n sisuksiin. Kuvankaappaus videolta.\nNokia-puhelinyhtiö HMD Globalin heinäkuun lopulla julkistaman kestävimmän Nokia-älypuhelimen Nokia XR20:n toimitukset ovat päässeet vauhtiin tällä viikolla.\nNokia XR20 on päätynyt myös PKBreviewsin purettavaksi. Video tästä on nähtävissä alla.\nHMD Globalin mukaan Nokia XR20 on IP68-luokitellusti pöly- ja vesitiivis kestäen upotuksen 1,5 metrin syvyyteen tunnin ajaksi. Lisäksi sen luvataan kestävän lämpötilaeroja +55 asteesta –22 asteeseen ja pudotuksia 1,8 metristä. Kestävyyteen puhelimessa on panostettu jykevällä, kylkiä kiertävällä muovirakenteella alumiinirungon ympärillä, ja lisäkestävyyttä näyttölasille ja takakameroille on pyritty luomaan niiden upottamisella hieman reunuksia matalammalle.\nPBKreviews antaa nyt Nokia XR20:lle korjattavuudesta arvosanan 6,5 / 10. Useimmat osat irtoavat helposti, mutta näytön vaihtaminen on hankalaa sen vaatiessa takapinnan poistamisen ja puhelimen purkamista, mukaan lukien akun irrottamisen.\nMuuten kuin kestävyyden puolesta Nokia XR20 on varustettu 6,67 tuuman IPS LCD -näytöllä, stereokaiuttimilla, takana 48 megapikselin pääkameralla ja 13 megapikselin ultralaajakulmakameralla, edessä 8 megapikselin etukameralla, Qualcomm Snapdragon 480 -järjestelmäpiirillä ja 5G-tuella sekä 4 630 milliampeeritunnin akulla, jonka lataus käy 18 watin pikalatauksella tai langattomasti korkeintaan 15 watin teholla.\nVoit lukea lisää Nokia XR20:stä aiemmasta jutustamme!\nNokialla menee nyt hyvin – toimitusjohtaja Lundmark odottaa 5G:stä vauhtia vielä vuosiksi: ”Tavoitteena on...3.2.2022\nLue seuraavaksi: Microsoftin tutkimustulos: Puolet Suomen väestöstä joutunut teknisen tuen huijausten kohteeksi viimeisen vuoden aikana – moni kertoi myös menettäneensä rahaa


Verkkokaupasta maatilan tukijalka | ProAgria Etelä-Pohjanmaa\nEtusivu » Tietoa ProAgriasta » Referenssit » Verkkokaupasta maatilan tukijalka\nVerkkokaupasta maatilan tukijalka\nHeikki Tarssanen ja Riija Hasanen. Kuva: Jukka-Pekka Keronen\nHeikki Tarssanen ja Riija Hasanen pitävät maitotilaa ja hevostarvikkeiden erikoisliikettä Mikkelin Harjumaassa. Tila on toiminut saman suvun hallussa yli 300 vuotta. Tällä hetkellä tilalla on noin 20-päinen lypsykarja, jonka lisäksi muutamia hevosia tallissa. Tilan toinen tukijalka, Lansarin Tallipuoti työllistää perhettä ympäri vuoden ja tuo jo merkittävän osan tilan tuloista. Hevostarvikeliikkeessä myydään asusteita ja tarvikkeita ratsastukseen sekä rehuja ja lisäravinteita hevosille.\nAjatus maatilan tulorakenteen vahvistamisesta syntyi maidon hinnan rajusti laskiessa, kun Venäjä asetti vientikieltoja EU:n maataloustuotteille. - Kustannuspuoli on pysynyt vastaavana aikana samana tai noussut, tuumaa Tarssanen tilan kannattavuutta. Vaihtoehtoina olivat joko jatkaminen nykyisellään heikentyneellä kannattavuudella, lypsykarjan huomattava kasvattaminen tai tuotannon alasajo. Tilanpitoa päätettiin jatkaa, mutta lisää velkaa ei haluttu ottaa.\nTallipuoti syntyi vaivihkaa\nHevostarvikkeiden myynti oli tullut kuvioihin vaivihkaa hevosharrastuksen myötä ja kauppa oli käynyt ilman sen suurempaa panostusta. Hevostarvikekaupassa nähtiin lisätulon mahdollisuus paikkaamaan menetettyä maitotiliä.\n- Omalle hevoselle alettiin syöttää rehuja. Muutos oli niin huikea, että ajateltiin tämän toimivan muillakin. Maahantuoja sitten yllytti jälleenmyyntiin, kun meidän alueella sellaista ei ollut entuudestaan, Hasanen kiteyttää Tallipuodin syntyhistoriaa.\nTilalla päätettiin ottaa tavoitteeksi kasvattaa tallipuotia niin, että ainakin toinen perheessä saisi toimeentulonsa verkkokaupan kautta. Yrittäjät pohtivat ProAgrian asiantuntijan kanssa vaihtoehtoja, miten tilan verkkokauppaa kannattaisi kehittää. Suunnittelutyöhön käytettiin muutama päivä aluksi alueellisen kehittämishankkeen tukea ja sen lisäksi maatilojen nykyaikaistamisen ja kilpailukyvyn Neuvo 2020 -palvelua.\nVerkkokauppa omin voimin\nVanhaan päärakennukseen oli jo kunnostettu tilat myymälälle ja pienelle tuotevarastolle ja oli olemassa omat nettisivut, joiden kautta pystyi ottamaan yhteyttä ja tilaamaan tuotteita manuaalisesti. Tämä ei vielä riittänyt tavoitteiden saavuttamiseen.\nKuluvan vuoden alussa tallipuoti avasi verkkokaupan, joka on helpottanut asiakkaan ostamista huomattavasti. Verkkokauppa perustettiin omin voimin, mikä vaati huomattavaa paneutumista. Sen myötä oman kaupan tuntee paremmin ja yrittäjät osaavat toteuttaa käytännön kehittämistyötä itse.\nTulevaisuutta varten ProAgrian asiantuntijan avulla tehtiin verkkokaupan kehittämiselle suunnitelma, aikataulutus ja rahoitussuunnitelma. Verkkokaupan kehittämiseen ja johtamiseen yrittäjäpariskunta hankki oppia myös intensiivikurssilta, joka toteutettiin paikallisen EU-hankkeen tuella.\n043 827 2341\nKaRe2020 -hankkeen ajankohtaiset