Sakari Puisto on Cambridgen yliopistosta väitellyt tohtori, joka on saanut kutsun Stephen Hawkingin syntymäpäiville. Hän on myös perussuomalaisten tärkeimpiä taustavaikuttajia ja Jussi Halla-ahon oikea käsi.\nPerussuomalaisia pidetään vähän koulutettujen ihmisten puolueena, mutta kun hallitus oli viime kesäkuussa kaatumaisillaan ja sen kohtalosta neuvoteltiin pääministerin virka-asunnolla Kesärannassa, perussuomalaisten paikalle lähettämä delegaatio oli selvästi korkeammin koulutettu kuin keskustan ja kokoomuksen vastaavat. Se koostui kahdesta tohtorista.\nTohtoreista toinen oli tietysti perussuomalaisten puheenjohtajaksi juuri valittu Jussi Halla-aho, joka tutki aikoinaan väitöskirjassaan muinaiskirkkoslaavin substantiivien ja adjektiivien taivutuspäätteitä.\nHänen seurassaan oli vähemmän tunnettu tohtori, 40-vuotias Sakari Puisto. Puisto väitteli vuonna 2004 englantilaisessa Cambridgen yliopistossa fysikaalisen kemian alalta. Hänen tutkimuksensa aiheena olivat metallipintojen nanorakenteet ja niillä tapahtuvat kemialliset reaktiot.\nHalla-aho ei ollut pyytänyt Puistoa mukaansa Kesärantaan sattumalta. Vaikka Puistolla ei ollut muodollisesti kummoistakaan asemaa puolueessa – edelliset kaksi vuotta hän oli työskennellyt työministeri Jari Lindströmin erityisavustajana –, hän tuli Halla-ahon kanssa hyvin toimeen ja tunsi hallituksen maahanmuuttopolitiikan yksityiskohtia myöten.\n”Erityisavustajana olin istunut kaikissa maahanmuuttoa käsittelevissä työryhmissä. Tiesin jo etukäteen, mitä mieltä kuka mistäkin on”, Puisto kertoo puolisen vuotta myöhemmin tamperelaisen hotellin lounaspöydässä.\nNeuvottelut Kesärannassa kestivät vajaat kaksi tuntia. Puiston mukaan maahanmuuttopolitiikan lisäksi huoneessa puhuttiin hallitusohjelmasta yleisemminkin ja myös ministerisalkkujen jakoa sivuttiin.\nPuisto sanoo, että ainakaan hän ei saanut sellaista käsitystä, että Halla-ahon edustama arvomaailma olisi este hallitusyhteistyön jatkolle.\n”Tapaamisen päättyessä Sipilä ja Orpo sanoivat meille, että palataan asiaan.”\nPuisto poistui Kesärannasta samalla autokyydillä Halla-ahon kanssa. Hän hyppäsi autosta keskustassa ja käveli Rautatieasemalle, sillä kaupunginvaltuuston kokous Tampereella oli alkamassa.\nJuna ei ollut ehtinyt vielä liikahtaakaan asemalaiturilta, kun vieressä istunut pariskunta alkoi lukea ääneen puhelimiinsa tullutta uutista. Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) ja valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok.) olivat lähettäneet samanaikaisesti Twitterissä viestin: Keskustelut käyty. Yhteinen esityksemme Kesk./Kok. eduskuntaryhmille: ei edellytyksiä jatkaa Halla-ahon johtaman PS:n kanssa.\nPuisto yritti pysytellä tyynenä.\n”Teki mieli sanoa, että ai jaa.”\nTwiitin jälkeen tapahtui paljon asioita. Siitä, mitä kuka missäkin vaiheessa teki ja tiesi, kiistellään yhä. Seuraavana päivänä Juha Sipilä lensi yksityiskoneella Turkuun ja lähti viemään hallituksen eroanomusta Naantaliin presidentti Sauli Niinistölle. Ennen Naantalia auto teki yllättäen U-käännöksen. Sipilä kertoi myöhemmin saaneensa kesken matkaa tiedon, että 20 perussuomalaista kansanedustajaa oli jättämässä eduskuntaryhmän ja loikkareiden joukossa olivat puolueen kaikki viisi ministeriä. Hallitus voisikin jatkaa entisellä kokoonpanolla, Sipilä päätteli.\nTai sitten kaikki oli pelkkää poliittista teatteria. Lännen Median politiikan toimittajan Lauri Nurmen syksyllä ilmestyneessä kirjassa Perussuomalaisten hajoamisen historia väitetään, että Sipilän esikunnassa tiedettiin loikkausaikeista jo etukäteen.\nOli miten oli, Halla-aho oli ehtinyt johtaa perussuomalaisia vain kaksi päivää, kun puolue oli pelattu oppositioon. Puisto sai potkut ministerin erityisavustajan tehtävistä, mutta Halla-aholla oli tarjota hänelle töitä puoluetoimistolta.\nPuiston titteliksi tuli poliittinen suunnittelija. Se ei kuulosta kovinkaan hohdokkaalta pestiltä, mutta ei pidä antaa nimen hämätä: politiikan sisäpiiriläiset kertovat Puiston olevan nyt tynkä-perussuomalaisten tärkein taustavaikuttaja, spin doctor, ja puheenjohtaja Halla-ahon oikea käsi.\nPuisto ei kiistä luonnehdintoja. Hän kuvailee vaikutusvaltaansa puolueessa lyhyesti ja ytimekkäästi: ”Se on suuri.”\nKaikki on tapahtunut nopeasti. Sakari Puiston poliittinen ura on vain neljän ja puolen vuoden pituinen. Huhtikuussa 2013 hän meni kotikaupungissaan Tampereella perussuomalaisten yleisötilaisuuteen Sampolan koululle ja esitteli itsensä.\nPuisto oli tuolloin 36-vuotias fysiikan tutkija, joka oli tehnyt myös bisnesuraa Kiinassa. Hän puhui englantia melkein kuin äidinkieltään ja oli erityisen kiinnostunut talous- ja rahapolitiikasta. Ei siis ihan stereotyyppinen perussuomalainen.\nToisaalta hän oli arvomaailmaltaan selkeän konservatiivinen ja halusi Suomeen tiukempaa maahanmuuttopolitiikkaa.\n”Ymmärsin itsekin, että tarjoamani yhdistelmä oli sähköinen. Selvästi huomasi, että puolueessa tarvittiin siihen aikaan talousosaamista ja ihan kaikenlaista osaamista. Se oli vasta muotoutumassa oleva liike.”\nEi ollut kulunut montaakaan minuuttia siitä, kun Puisto oli esitellyt itsensä, kun hänelle jo väläyteltiin mahdollisuutta ryhtyä eurovaaliehdokkaaksi. Parin viikon kuluttua Puisto oli puhumassa asiasta perussuomalaisten Pirkanmaan piirin kokouksessa. Toisin kuin eduskuntavaaleissa – kunnallisvaaleista puhumattakaan – eurovaaliehdokkaaksi ei pääse kuka vain, koska paikkoja on vähän ja vaalipiirinä koko Suomi. Pirkanmaalta ehdokkaaksi halusi neljä muutakin perussuomalaista.\nPiirihallitus äänesti, ketä heistä se suosittelee ehdokkaaksi puoluehallitukselle.\n”Voitin ylivoimaisesti. Se oli käytännössä yksimielinen päätös.”\nItse vaaleissa Puisto tiesi mahdollisuutensa olemattomiksi. Hän oli suurelle yleisölle täysin tuntematon nimi, ja perussuomalaisten listalla oli Halla-ahon, Sampo Terhon ja Juho Eerolan kaltaisia näkyviä poliitikkoja. Puisto sai 2 684 ääntä.\nVuotta myöhemmin eduskuntavaaleissa hän sai likipitäen saman äänimäärän (2 762), mutta sillä kertaa äänet tulivat pelkästään Pirkanmaan vaalipiiristä. Kansanedustajan paikkaan olisi vaadittu kuitenkin vielä yli tuhat ääntä lisää; Pirkanmaalla rannalle jäi neljä Puistoa enemmän ääniä kerännyttä perussuomalaista.\nMutta puolueen sisällä Puisto oli nosteessa. Pian vaalien jälkeen hän sai puhelun perussuomalaisten puoluetoimistolta. Puoluesihteeri Riikka Slunga-Poutsalo kysyi, voisiko Puisto osallistua hallitusneuvotteluihin yhtenä perussuomalaisten edustajana. Smolnan neuvotteluissa Puisto pantiin ryhmään, joka pohti koulutusasioista.\nKun hallitus ja sen ohjelma olivat kasassa, oikeus- ja työministeriksi nimitetty Jari Lindström halusi Puiston erityisavustajakseen.\n”Kävin mä siellä työhaastattelussa. Taisi olla tuntia myöhemmin, kun Jari soitti ja kysyi, voinko aloittaa seuraavana aamuna.”\nSakari Puisto ei saanut poliittista herätystä verenperintönä. Hän kasvoi Ylöjärvellä ja Tampereella tavalliseksi kuvailemassaan perheessä, jossa politiikka ei ollut vahvasti läsnä. Isä ajoi taksia ja teki mainosalan hommia, äiti oli hammashoitaja.\nPuisto kertoo olleensa peruskoulussa keskiverto seiskan tai kasin oppilas, mutta hän oli pienestä pitäen intohimoisen kiinnostunut luonnontieteistä.\n”Toisaalta minua kiinnosti myös historia ja maantieto. Tutkin pienenä usein maailmankarttaa ja vertailin eri maiden asukaslukuja ja muita tietoja.”\nLukiossa hän ryhtyi keskittymään koulunkäyntiin tosissaan. Arvosanat nousivat. Armeijan jälkeen hän päätti hetken mielijohteesta pyrkiä opiskelemaan fysiikkaa maailmankuuluun Cambridgen yliopistoon. Hän huomasi hakuilmoituksen netissä eräänä syksyisenä sunnuntaina, täytti hakupaperit saman tien – ja pääsi sisään.\n”Se oli aikamoinen hyppy tuntemattomaan. En ollut siihen mennessä edes matkustanut juuri missään.”\nToisena päivänään Cambridgessa Puisto lähti kävelylle tutustuakseen kampukseen. Hän meni ruokalaan ja huomasi, että parin pöydän päässä omaa lounastaan söi Stephen Hawking, kenties maailman tunnetuin elossa oleva luonnontieteilijä. Myöhemmin Puisto tutustui Hawkingiin sen veraan, että sai kutsun tämän 60-vuotis-syntymäpäiväjuhliinkin.\n”Koko päivä oli ensin seminaareja ja sen jälkeen vielä juhlaillallinen.”\nPuisto viihtyi hyvin Cambridgen kansainvälisessä ilmapiirissä. Hän kävi usein erilaisissa seminaareissa ja keskustelutilaisuuksissa kuuntelemassa myös aivan muiden kuin oman tieteenalansa huippunimiä: yhteiskuntatieteilijöitä, ekonomisteja ja filosofeja.\nPerusopintojen jälkeen hän alkoi tehdä väitö skirjaa fysikaalisen kemian tutkimusryhmässä, jota veti professori Sir David King. King oli tavattavissa vain perjantaisin ja lauantaiaamupäivisin, sillä muina päivinä hän työskenteli pääministeri Tony Blairin toimistolla Lontoon Downing Streetillä; Blair oli palkannut hänet tieteelliseksi neuvonantajakseen. Myös tiedepiireissä King oli arvostettu.\n”Hän oli vahva ehdokas Nobel-palkintoveikkauksissa.”\nVäiteltyään Puisto olisi voinut jatkaa tutkijan uraansa Cambridgessa. Hän halusi kuitenkin tehdä jotain muuta.\n”Cambridge on loistava paikka, mutta se on liian pieni. Olin kävellyt kaikki kadut jo liian moneen kertaan.”\nSuurempia ympyröitä Puisto löysi sattumalta Kiinasta. Vuonna 2003 hän kävi Kiinassa lomamatkalla, ja paluulennolla vieruskaveriksi sattui Charles Chong -niminen kiinalaismies, joka kuului vauraaseen teollisuussukuun. Puisto ja Chong juttelivat koko lennon ajan Kiinan kehitysnäkymistä ja vaihtoivat erotessaan käyntikortteja.\nPian Chong otti yhteyttä ja tarjosi Puistolle työpaikkaa sukufirmastaan Chungnamista, joka valmisti monenlaisia teknologiatuotteita.\nPuisto pakkasi laukkunsa ja muutti Shenzhenin miljoonakaupunkiin, Hongkongin kupeeseen. Titteliltään Puisto oli yhtiön teknologiajohtajan avustaja, mutta nopeasti hän ymmärsi, että työtehtäviin saattoi kuulua mitä hyvänsä.\n”Yrityskulttuuri on Kiinassa hyvin erilainen. Työnantaja tavallaan omistaa sut. Olin joka sään kaveri, ja hommat vaihtuivat ihan ad hoc.”\nKiinassa asuminen avasi Puiston silmiä monella tavalla. Talouskasvu maassa oli hurjaa, ja vaikka Euroopassa jotkut saattoivat siihen aikaan vielä naureskella kiinalaiselle teknologialle, Puisto näki, että monessa asiassa Kiina oli jo kirimässä länsimaiden ohi ja siitä oli kasvamassa vääjäämättä todellinen maailmanmahti.\nMutta uran luominen Kiinassa oli ulkomaalaisena hankalaa, ainakin jos työskenteli kiinalaisessa yrityksessä kiinalaisten ihmisten keskellä eikä puhunut sujuvaa kiinaa. Vuonna 2006 Puisto päätti palata Suomeen. Hän oli elänyt lähes kymmenen vuotta eliitti-maahanmuuttajan arkea kahdessa eri maassa, ja sitä taustaa vasten tuntuu yllättävältä, että hän löysi poliittisen kotinsa kansallismielisestä ja kansanomaisesta puolueesta, jossa maahanmuuttajiin suhtauduttiin vähintäänkin varauksellisesti.\nMutta niin vain kävi. Puisto kertoo huolestuneensa maahanmuutosta jo Cambridgen-vuosinaan.\n”Näin, että kehitys Englannissa oli parikymmentä vuotta edellä Suomea. Sopeutuminen ei onnistu niin kuin me luullaan sen onnistuvan. Ihmiset tulevat vaikeista oloista ja erilaisista kulttuureista, ja monella ei ole aikomustakaan sopeutua.”\nIhan heti Puisto ei kuitenkaan perussuomalaisten kelkkaan hypännyt. Vielä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa hän pudotti uurnaan tyhjän lapun. (Aiemmissa vaaleissa hän oli äänestänyt milloin ketäkin. Hän ei suostu kertomaan äänestämiensä puolueiden nimiä, mutta niitä oli kuulemma ”enemmän kuin yksi”.)\nVaalituloksen selvittyä Puistoa vähän harmitti. Perussuomalaisten paikkamäärä nousi kolmesta viiteen, ja Timo Soini oli koko maan kolmanneksi eniten ääniä kerännyt ehdokas. Olisi pitänyt sittenkin äänestää perussuomalaisia, Puisto ajatteli.\nHän päätti ryhtyä seuraamaan puolueen toimintaa entistä tarkemmin. Erityisesti hän mieltyi Jussi Halla-ahon ajatuksiin. Ne vastasivat hänen omiaan.\nPari kertaa Puisto sattui näkemään Halla-ahon kadulla ja meni morjestamaan.\n”Toivotin onnea vaaleihin ja muuta vastaavaa. Emme kuitenkaan tutustuneet vielä silloin.”\nViime kesäkuun lopulla, kaksi viikkoa Kesärannassa käytyjen neuvottelujen jälkeen, Sakari Puisto nousi hetkeksi otsikoihin.\nHelsingin Sanomat uutisoi, että ministeri Lindströmin erityisavustajana toimiessaan Puisto oli vaatinut työministeriön virkamiehiä poistamaan avustusrahat kuudelta maahanmuuttajien kotouttamisen parissa töitä tekevältä kansalaisjärjestöltä. Ministeriön virkamiehet olivat valmistelleet avustuspäätökset, jotka Puisto sitten alkuvuodesta oli käynyt punakynän kanssa läpi.\nMinisteriön korkein virkamies, kansliapäällikkö Jari Gustafsson piti Puiston toimintaa pöyristyttävänä ja epäeettisenä.\n”Puisto ylitti toiminnallaan sen rajan, mitä me olemme pelänneet Halla-ahon porukoiden tekevän”, hän sanoi Helsingin Sanomille.\nPuisto ei koe tehneensä mitään väärää. Hän sanoo, että karsinnan taustalla oli arvio järjestöjen toiminnan tuloksellisuudesta ja vaikuttavuudesta, mutta ei kysyttäessä täsmennä, millä mittareilla hän toimintaa arvioi.\nKansliapäällikkö Gustafssonin HS:lle antamia kommentteja Puisto pitää erikoisina. Hän korostaa, että Jussi Halla-aholla ei ollut mitään tekemistä asian kanssa: hänen pomonsa oli tuolloin Jari Lindström, ja näkemys avustusrahoista oli Lindströmin kanssa yhteinen, joskin Puisto oli se, joka punakynää käytti.\n”Totta kai se oli tiukkaa poliittista ohjausta. Mutta sitä varten poliitikot ovat siellä.”\nPimeänä marraskuisena maanantai-iltana Tampereen kaupunginvaltuuston istuntosalissa on keskusteltu jo yli tunnin ajan raportista nimeltä Tampereen kaupungin Hyvinvointikertomus 2013–16, kun takarivissä istuva Sakari Puisto painaa nappia pyytääkseen puheenvuoron.\nHän joutuu odottamaan vuoroaan vielä yli puoli tuntia, sillä liki jokaisella valtuutetulla tuntuu olevan sanottavaa Hyvinvointikertomuksesta, tai pikemminkin siitä, mitä raportista puuttuu: puheenvuoroissa nousevat esille vanhusten laitosruuan laatu, translasten korkea itsemurhariski, seksuaalinen häirintä ja me too -kampanja, liiallisen istumisen vaikutukset tamperelaisten terveydelle, lihavien lasten kiusaaminen, kannabiksen käyttö, hiekoitussepelin levittämien ajoväylille ja Hervannan laskettelurinteen kohtalo.\nPuisto on jet lagissa. Hän on edellisenä päivänä lentänyt Suomeen Yhdysvalloista, jossa hän kävi suomalaisten puolueiden delegaation mukana tutustumassa YK:n päämajaan, Maailmanpankkiin, Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Yhdysvaltain ulkoministeriöön.\nKun Puisto vihdoin saa puheenvuoronsa, hän penää kaupungin päätöksentekoon lisää asiantuntijoiden kuulemista. Hän kertoo vierailleensa eräällä aiemmalla Yhdysvaltojen-matkallaan Brookings-instituutissa, ja sieltä löytyisi kuulemma paljon asiantuntemusta asuinalueiden eriytymisen tutkimiseen. Ennen kolmen minuutin aikarajan täyttymistä Puisto ehtii vielä ihmetellä väkivaltaa tai sen uhkaa kokeneiden kaupunkilaisten suurta määrää.\n”Maailmassa on paljon kaupunkeja, joista puuttuu häiriökäyttäytyminen lähes kokonaan, ainakin keskusta-alueilta, mutta Tampereella tilanne ei ole sellainen”, hän sanoo ja kiittää valtuutettuja kuuntelemisesta.\nTampereen kaupunginvaltuusto on ainoa poliittinen elin, johon Puisto on tähän mennessä vaaleilla valittu.\nMikään räiskyvä esiintyjä hän ei valtuustossa ole ollut. Kun pyysin muiden puolueiden valtuutettuja kertomaan näkemyksiään Puistosta ja tämän ajamasta politiikasta, kaksi ensimmäistä valtuutettua kertoi kumpikin joutuneensa googlaamaan, kuka Sakari Puisto olikaan.\nPian asiat ovat ehkä toisin, ainakin jos Puiston oma toive toteutuu. Hän sanoo haluavansa olla tulevaisuudessa nimenomaan kansan valtaan nostama poliitikko, ei pelkkä tuntematon taustapiru. Tähtäin on vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.\n”Ensi kesänä kierretään jo kampanjoimassa”, hän sanoo.\nSeuraavat eduskuntavaalit ovat kohtalonkysymys koko puolueelle. Vasta silloin nähdään, kuinka suuri osa suomalaisista on valmis äänestämään tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa ajavaa puoluetta, jonka puheenjohtaja on tuomittu uskonrauhan rikkomisesta ja kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.\nVirallisesti perussuomalaiset lähtee tavoittelemaan vaalivoittoa, Puisto kertoo. Itse hän olisi tyytyväinen 15–20 prosentin kannatukseen. Alle kymmenen prosentin äänisaalis tuntuisi pettymykseltä.\nEnnen eduskuntavaaleja käydään presidentinvaalit. Niihin perussuomalaiset on valinnut ehdokkaan, joka ei usko evoluutioteoriaan. Mitä mieltä luonnontieteistä tohtoriksi väitellyt Puisto siitä on?\nPuisto hymähtää. Hän aloittaa vastauksensa puhumalla ”tiedeyhteisön hyväksymästä laajan evoluution käsityksestä” ja siitä, kuinka hän itse on persoonana hyvin erilainen kuin presidenttiehdokas Laura Huhtasaari. Mutta kun Huhtasaaren evoluution kieltämisestä kysyy kolmannen kerran, Puisto myöntää: ”Kyllä se hänen kampanjalleen on ollut pieni ongelma.”\nKaikissa politiikoissa on varmasti vähintäänkin ripaus opportunismia, mutta Puiston tapauksessa on pakko varmistaa: eihän hän vain ole valinnut puoluettaankin opportunistisista syistä? Hillityssä tohtorismiehessä kun tuntuu olevan aika vähän yhteistä esimerkiksi Huhtasaaren tai perussuomalaisten toisen varapuheenjohtajan Teuvo Hakkaraisen kanssa.\n”On tuossa totta toinen puoli”, Puisto vastaa. ”Totta kai haluan, että pystyn vaikuttamaan asioihin ja että puolue antaa mulle ison roolin. Ja perussuomalaisissa se on ollut mahdollista, koska liike on vasta kasvamassa.”\nToisaalta Puistoa on vaikea kuvitella mihinkään muuhun puolueeseen kuin nykymuotoisiin perussuomalaisiin – niin halla-aholaisilla laduilla hänen ajattelunsa kulkee. Puiston mielestä Suomen pitäisi harjoittaa selkeästi nykyistä valikoivampaa turvapaikkapolitiikkaa: erityisen korkean riman hän asettaisi Irakista, Afganistanista ja Somaliasta tulijoille.\nHalla-ahon tavoin Puisto kannattaa palautuskeskusten perustamista niille turvapaikanhakijoillle, jotka saavat kielteisen turvapaikkapäätöksen. Hänen mielestään keskusten pitäisi toimia Suomen rajojen ulkopuolella jossain turvallisessa valtiossa. Tällaisina valtioina hän mainitsee Marokon, Algerian, Egyptin ja Tšadin.\nVielä tärkeämpää olisi Puiston mielestä pystyttää Pohjois-Afrikkaan suuria pakolaisleirejä niille, jotka vasta pyrkivät Eurooppaan. Hänen visiossaan ihmiset asuisivat leireissä puolestatoista kahteen vuoteen, ja siinä ajassa heidät ”skriinattaisiin” eli heidän taustansa tarkistettaisiin. Eurooppaan pääsisivät vain harvat ja valitut.\n”Se alkupää on saatava kontrolliin. Jos meillä on spontaani turvapaikanhakijoiden vyöry, sieltä tulee kaikenlaista väkeä.”\nPuisto sanoo olevansa maahanmuuttopolitiikan suurista linjoista täysin samaa mieltä Halla-ahon kanssa. Eroja on lähinnä asioiden esittämistavassa: Puisto ei harrasta sarkasmia, ja tiettyjä Halla-ahon 2000-luvun alkupuolella kirjoittamia blogitekstejä hän pitää turhan ”roiseina”.\n”Kyllähän se perintö seuraa tätä liikettä yhä samalla tavalla kuin Tony Halmeen perintökin seuraa. En itse näe ylilyönneistä olevan mitään hyötyä, mutta toisaalta ei pitäisi olla liian herkkä. Nyt eletään kuitenkin jo tätä päivää.”\nJussi Halla-aho voi muodostua vielä raskaaksikin taakaksi perussuomalaisille – ainakin jos puolueessa unelmoidaan vaalimenestyksestä ja hallitusvastuusta.\nKun perussuomalaiset kerran heitettiin viime kesänä ulos hallituksesta heti Halla-ahon noustua puolueen puheenjohtajaksi, on vaikea kuvitella, että Halla-aho kelpaisi hallituskaveriksi vaalien jälkeenkään. Sakari Puisto on eri mieltä.\n”Ei koko hallituskriisiä olisi syntynyt, ellei olisi tullut sitä PS:n sisältä syntynyttä täkyä, johon Orpo ja Sipilä pystyivät tarttumaan. Ei se Halla-ahoon kaatunut.”\nMutta Orpohan perusteli päätöstä erilaisilla käsityksillä ihmisarvosta. Eikö hän puhunut totta?\n”Hän olisi jatkanut meidän kanssa, jos tämä loikkaus ei olisi ollut tiedossa.”\nOletetaan nyt kuitenkin, että Orpo tarkoitti sitä, mitä sanoi. Jos gallupeihin on uskominen, Orposta tulee Suomen seuraava pääministeri, ja vaikka ei tulisikaan, tuskin muissakaan suurissa puolueissa suostutaan yhteistyöhön Halla-ahon kanssa. Eikö ikuinen oppositioasema ole aika ankea tulevaisuuskuva?\n”En pidä Halla-ahoa minään ikuisena johtajana, joka tulee olemaan siellä aina. Sekin tilanne voi muuttua”, Puisto sanoo.\nKappas. Tuohan kuulostaa jo puheenjohtajapeliltä. Perussuomalaiset äänestävät puheenjohtajastaan seuraavan kerran kesällä 2019, ja julkisuudessa on huhuttu, että Laura Huhtasaaren tähtäin olisi jo siellä.\nSen huhun todenperäisyyttä Puisto ei myönnä mutta ei kielläkään. Hän arvelee, että kesän 2019 puoluekokouksessa joka tapauksessa äänestetään puheenjohtajista. Mutta aikooko Puisto jopa itse pyrkiä perussuomalaisten johtoon?\nPuisto toppuuttelee. Pitkällä tähtäimellä ajatus puolueen johtamisesta ei ole mahdoton, tai itse asiassa tehtävä voisi hyvinkin kiinnostaa, mutta nyt on liian varhaista ajatella moista.\n”Mähän en ole kansanedustaja. Se on se steppi siinä välissä.”


Angus Young 60 vuotta – kotimaiset metallimiehet nimeävät kovimmat AC/DC-riffit - Inferno.fi\nInferno » Uutiset » Angus Young 60 vuotta – kotimaiset metallimiehet nimeävät kovimmat AC/DC-riffit\nKysyimme merkkipäivän johdosta suomalaisilta metallimuusikoilta kiperän kysymyksen: mikä on kovin riffi, mikä on Anguksen kitarasta kuunaan irronnut? Niitähän riittää, vaikka kaikkia ei Angus itse suinkaan ole säveltänyt. Mutta mitäs väliä sillä on.\nKyselyyn vastasivat Mokoman Marko Annala, Amoralin Ben Varon, Dead Shape Figuren Galzi Kallio ja Ari Niemi, Profane Omenin Williami Kurki, Stonen Janne Joutsenniemi, Stam1nan Pekka Olkkonen ja Kotiteollisuuden Jouni Hynynen. Hyvä!\n”AC/DC on ZZ-Topin ohella minulle tärkein rock-yhtye. Vaikka Angus Youngin isoveli Malcolm onkin minulle rock-kitaristin perikuva, ei hänen veljensäkään kitarointi jätä kylmäksi. AC/DC osoitti jo uransa varhaisessa vaiheessa, mitä tuleman pitää, ja itselleni tärkeäksi kitarahetkeksi on muodostunut TNT-albumin Can I Sit Next To You Girl -kappaleen säkeistöriffittely.\nTämä lauluhan on sävelletty jo ennen Bon Scottin tuloa yhtyeeseen ja lienee aivan ensimmäinen yhtyeen oma sävellys. Jo tässä vaiheessa veljesten näpit jauhavat otelautaa niin maukkaasti, että tyhmemmänkin luulisi ymmärtäneen, mitä tuleman pitää. Ja pääseehän se pikkuveli jo tässä osoittamaan soolokitaristin taitonsa komean komppailun oheen.\nHyvää syntymäpäivää Angus Young!”\n”Tämä on tietenkin ’väärä vastaus’, mutta ysärinuorena Big Gun teki ison vaikutuksen. Riffihän on aivan nerokas! Biisin musiikkivideo Last Action Hero -leffan räjähdyskohtauksineen ja iso-Arskoineen on tietenkin pelkkää plussaa. Kaikista AC/DC-riffeistä tätä kyseistä on tullut vuosien varrella jamiteltua itse eniten, joten valinta on selvä. Big Gun!”\n– Ben Varon, Amoral\n”Mun täytyy kyl tavoilleni uskollisena ottaa toi Ride On. Ei ole ehkä AC/DC:n myyvin tai tarttuvin biisi, mutta sieltä löytyy se selitys, miksi ne riffit menevät niin selkäytimeen vuodesta toiseen: bluesista lähtee kaikki elämä liikkeelle nyt ja aina, aamen.”\n– Galzi Kallio, Dead Shape Figure\n”Kyllä koviten muhun on puraissut kitaroinnin (ja oikeastaan kaiken muunkin) osalta Dirty Deed Done Dirt Cheapin toiseksi viimeinen raita Ride on. Joskus kuulee ihmisten väittävän, ettei AC/DC:lla ole kuin yksi kappale, mutta tämä todistaa tuon vääräksi. On niitä ainakin kaksi.\nMahtavan tunnelman biisi, joka saa paremmalle tuulelle niin nousukaljoissa kuin seuraavan päivän morkkiksissakin. Näitä bluesimpia vetoja olisi saanut taltioitua varhaiselta kokoonpanolta enemmänkin. Laitanpa soimaan.”\n– Williami Kurki, Profane Omen\n”Given the Dog a Bone. Se on juuri sopivan junnaava, mutta samalla siinä on sellaista munaa, mitä ei ole kuin lyhyehköillä Ausseilla.”\n– Ari Niemi, Dead Shape Figure\nTätä kappaletta ei YouTubesta noin vain löytynytkään, joten parasta mitä voimme tarjota, on Live Wiren cover-versio. Tsekkaa se täällä.\n”Aika mahdoton tehtävä. Sitä paitsi, eikös Malcom ja jopa bändiin kuulumaton George vastanneet enemmin riffipuolesta tai ainakin niiden sävellyksestä, Angus mausti ja hoiti soolot? Mutta saivartelu sikseen.\nMie sanon kaikkia uhmaten, että Razor´s Edge ja Thunderstruck. Hienoa riffittelyä molemmat, joissa kuuluu myös veljesten yhteispeli kitaroinnin saralla mahtavalla tavalla. Muusta bändistä puhumattakaan.\n1970-luvun tuotannosta T.N.T. on ykkönen. 1980-luvulta Hell´s Bells, Back in Black ja For Those About to Rock.\nVittu, en mie enää tiedä. Hyviä ne on kaikki!”\n”For Those About to Rock, siitä lähti minulla AC/DC-diggailu. Riffi tuo edelleen vahvasti mieleen hiihtoloman 1982, jolloin se lävähti ilmoille rockradiosta ja kasetille tallentui sekä tuo että Put the Finger on You. Mikään ei ollut sen jälkeen kuten ennen.”\n– Janne Joutsenniemi, Stone\n”Myös kitaraoppilaitteni kanssa veivatun Back in Blackin pääriffi on hyvä esimerkki Angusin hienosta tavasta käyttää erilaisia rytmejä. Miehen soolot ovat myös käypiä esimerkkejä tästä. Rytmi on tärkeintä!”


Kymenlaakson yritysten näkymät kirkastuneet\nTeollisuuden lähikuukausien yleiset suhdannenäkymät Kymenlaaksossa ovat kirkastuneet vuodenvaihteen tietämillä. Ammattitaitoisesta työvoimasta oli pulaa 23 %:lla vastaajista. Kannattavuus oli viime vuoden lopulla lievästi vuoden takaista parempi ja investoinnit lisääntyivät.\nPalveluyritysten suhdannetilannearviot parantuivat viime vuoden lopussa ja vuodenvaihteessa. Pitkään nousussa olleet suhdanneodotukset ovat kohentuneet ja ovat vähän koko maan keskiarvoa myönteisemmät. Ammattitaitoisesta työvoimasta oli pulaa 18 %:lla palvelualan yrityksistä.\nTilanne käy ilmi Elinkeinoelämän keskusliiton ja Kymenlaakson kauppakamarin keskiviikkona julkaisemasta suhdannebarometrista.\nKymenlaakson teollisuuden ja rakentamisen tiedusteluvastaajien suhdannearviot kohentuivat vuoden 2017 lopulla ja vuoden 2018 alussa. Tämänhetkistä suhdannetilannetta mittaava saldoluku oli tammikuussa 2018 lukemassa 33, kun saldoluku oli lokakuisessa tiedustelussa 15. Saldoluku lasketaan myönteisten ja kielteisten vastausten osuuksien erotuksena.\nLähikuukausien yleiset suhdannenäkymät ovat kirkastuneet vuodenvaihteen tietämillä. Tammikuussa suhdanneodotuksien saldoluku oli 10, kun vielä lokakuussa vastaava saldoluku oli -8. Tammikuussa 90 % vastaajista arvioi tilanteen pysyvän ennallaan kevään lähestyessä. Paranemista ennakoi 10 % alasta, eikä heikkenemistä odotettu tällä kertaa lainkaan. Kymenlaaksolaisyritysten suhdanneodotukset ovat yhä hieman koko maan keskiarvoa vaisummat.\nTuotantomäärät supistuivat aavistuksen verran vuoden 2017 viimeisinä kuukausina. Tuotannon ennakoidaan vauhdittuvan lähikuukausina. Tuotantokapasiteetti on vain kohtalaisesti hyödynnettynä, sillä tammikuussa 66 % vastaajista arvioi kapasiteetin olevan täyskäytössä. Tilauskirjat olivat jonkin verran alle tavanomaisten lukemien, saldoluku -16. Myös valmiiden tuotteiden varastot ovat tavallista pienemmät, saldoluku -16.\nTyövoiman määrä supistui lievästi viime loka-joulukuussa. Henkilöstöä suunnitellaan lisättävän vähän ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Heikko kysyntä oli tammikuussa yleisin tuotannon kasvun rajoite 30 %:n osuudella. Ammattitaitoisesta työvoimasta oli pulaa 23 %:lla vastaajista. Rahoituksen saatavuus oli huolena 12 %:lla alasta. Kannattavuus oli viime vuoden lopulla lievästi vuoden takaista parempi ja investoinnit lisääntyivät.\nPalveluyritysten suhdannetilannearviot parantuivat viime vuoden lopussa ja vuodenvaihteessa. Tämänhetkinen suhdannetilanne oli tammikuussa keskimäärin normaalia suotuisampi, saldoluku 18. Lokakuussa tehdyssä tiedustelussa samainen saldoluku oli -6.\nPitkään nousussa olleet suhdannenäkymät ovat edelleen kohentuneet syksyn ja alkutalven aikana. Tammikuussa suhdanneodotuksien saldoluku oli 24, kun lokakuussa saldoluku oli 18. Tammikuussa vastaajista 27 % odotti paranemista ja 3 % ennakoi suhdanteiden heikkenemistä. Ennallaan suhdanteet pysynevät 70 %:lla yrityksistä. Kymenlaakson palveluyritysten suhdanneodotukset ovat vähän koko maan keskiarvoa myönteisemmät.\nMyyntimäärät kasvoivat vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä. Myynnin arvioidaan jatkavan lisääntymistä alkuvuoden aikana. Työvoimaa on palkattu hieman lisää viime kuukausien aikana. Työllisyys kehittynee palveluissa myönteisesti myös lähikuukausina.\nYritysten kapeikkotekijät helpottivat hieman syksyn jälkeen, mutta tammikuussa edelleen yli puolet vastaajista raportoi niitä. Tammikuussa 2018 kysynnän heikkous oli ongelmana 31 %:lla vastaajista ja ammattitaitoisesta työvoimasta oli pulaa 18 %:lla yrityksistä. Kustannusten nousu on jatkunut viime kuukausina, mutta kannattavuuden arvioidaan parantuneen vuoden takaiseen verrattuna.\nTiedusteluvastaukset kerättiin tammikuun 2018 aikana. Tiedusteluun vastasi Kymenlaaksosta 78 yritystä, jotka työllistävät yhteensä 6 964 henkeä.\nTiedote_Kymenlaakson yritysten näkymät kirkastuneet_pdf\nKymdata_Jyrki Metsolan esitys\nEkami_Sami Tikkasen esitys\nEK_Mirja Hannulan esitys\nEK_Leena Nymanin esitys\nKK_Jouko Lehtorannan esitys\nAsiantuntija Leena Nyman esitteli suhdannebarometrin tulokset Kotkassa\nTeollisuuden suhdannetilannetta ja näkymiä kommentoi Pekka Salmi, Sulzer Pumps Finland.\nPalvelualojen suhdannetilannetta kommentoi Jyrki Metsola, Kymdata.


Kysymyksiä, joita Talent Suomen katsominen herättää - ite puin | Lily.fi\n14.10.2012 17:22 tiiti\tite puin\nMakuni teeveeviihteen suhteen ei tunnetusti ole se rajatuin, vaativin tai korkealentoisin (teevee on yleensä se, mitä tapahtuu taustalla, kun venyttelen), mutta minullekin tulevat joskus henkilökohtaiset rajani vastaan. Näin esim. tänään, kun ystäväni Frasier vaihtui epäreilun nopeasti taas yhteen kotimaiseen kykyjenetsintäohjelmaan. Katsoessani Talent Suomea venytysasentoon vääntäytyneenä, heräsi mielessäni mm. seuraavat ajatukset:\nKumpaa vihaan enemmän, teennäisiä tuomareita vai mielikuvituksettomia kilpailijoita?\nMiksi on muka söpöä, että pikkupoika kehuu olevansa "melkoinen naistemies", mutta jos samanikäinen pikkutyttö kehuisi lavalla olevansa "niinku totaalihoro" soitettaisiin todennäköisesti lastensuojeluun?\nJos kilpailija laulaa koko biisin väärässä sävellajissa, miksi jatkokierrokselle päästämistä pitää edes miettiä?\nMaksaisiko joku oikeasti minkään näiden näkemisestä rahaa edes firman pikkujouluissa, muutenkin siis kuin siinä ilmeisessä sadismimielessä?\nEikö tässä viime vuonna ollut edes joku estehyppylaama tai muu vähäsen kiinnostava persoona?\nMikä on tämä yhtäkkinen oksennuksen maku suussani?\nMiksi, oi miksi, kaukosäädin on noin kaukana, eikä telkkarini ole puheohjautuva?\nAaargh, tunnustakaa, kuka tästä tykkää ja etenkin miksi!\nMarjo\tSaa olla\t 14.10.2012 18:16\nSuomessa riittäisi yksi kykyjenetsintäkisa kerran viidessä vuodessa. Silloin saattaisi juuri ja juuri riittää tasokkaita kilpailijoita.\nCatti (Ei varmistettu)\t 14.10.2012 20:52\nMiksi, oi miksi unohdan aina, ettei tätä lukiessa saa juoda mitään? Näytölle purskahtava tee ei ole kovin huvittavaa, kun se sattuu itselle. Jännemmät esiintyjät kiinnostaisi muakin ja siksi harmitti, kun se polletyttö ei pärjänny, koska ponin kakkaaminen lavalle ei riittänyt sadistituomareille.\nEmilia Pyykkönen\tKuplia\t 14.10.2012 21:55\nEi maksaisi. Jotkut Talent-voittajat ovat saaneet pari keikkaa tyyliin ostoskeskuksissa voittonsa jälkeen, mutta kuka muistaa edes edellistä Talent-voittajaa?Ohjelman olisi voinut lopettaa ensimmäiseen tuotantokauteen. Olen niiiin kyllästynyt joka hiton kykyjenetsintä-ohjelmaan, että tekisi mieli mennä huutamaan hakijoille paikan päälle, että mitä hittoo te jännitätte, tuomarit ovat paikalla vaan pönkittämässä omia egojaan. Aika harvaa kiinnostaa, mitä kilpailijoille tapahtuu ohjelman jälkeen.\nEmilia Pyykkönen\tKuplia\t 14.10.2012 21:56\nJa minusta Talent on ollut joka tuotantokausi yhtä huono.\nEssi Juulia\tkissa vieköön\t 14.10.2012 22:21\nKomppaan Emiliaa, monet tällaiset kykyjenetsintä-formaattiin ähdetyt ohjelmat menettävät hohtonsa ensimmäisen tuotantokauden jälkeen. Ja niiden tekemiseen käytetty raha menee omasta mielestäni täysin hukkaan artisteihin/esiintyjiin, jotka unohtuvat puolen vuoden sisällä kauden loppumisesta. Tosiasia on vain se, että harva heistä oikeasti menestyy.\nPlus, vielä sellainen huomautus täältä, että saisivat jättää vallan kaikki laulajat ynnä muut pois tästä ohjelmasta. Eikö niitä laulamiskilpailuja ole muutenkin tarpeeksi, kun on kaikki Idolsit, Popstarsit ja X-factorit pyörimässä kanavilla? Jäisi sitten tilaa ihan toisenlaiselle "talentille".\nkultahillokala\tOle hyvä, tai yritä edes\t 14.10.2012 22:23\nMinä en oo vaivautunu kattomaan ensimmäistäkään jaksoa, säästyy hermot ja oksennusreflekseistä vastuussa olevat lihakset:]\nMindeka\tMa-material Girl\t 14.10.2012 22:28\nJa miten voidaan päättää, että laulajia/tanssijoita/akrobaatteja (mitä tahansa) voi olla mukana vain tietty määrä? Jos siis tarkoituksena on oikeasti etsiä talentteja , niin eikai finaalin tarjontaa voi tuolla perusteella päättää?\nAivan käsittämättömiä ratkaisuja on tuomaristo tehnyt.\nKaikki muut laulu- ja tanssiformaatit ovat mielestäni toimineet hyvin, joten ehkä Talentin ongelma on nimenomaan se, että talenttia voi olla hakijoiden mielestä mikä tahansa. Vaikka koiran kanssa pukeutuminen ampiaiseksi ja lattialla kieriminen.\ntiiti\tite puin\t 18.10.2012 20:38\nLoistavaa! Mua jotenkin syvästi lohduttaa, etten ole ainoa nihkeä :D


Haku löysi 1690 tulosta\nNo vasurillahan Price putosi, mutta ei riittänyt ja Price itsekin tajusi mokanneensa.\nPove luvulle . Mites nuo pisteet menee kun molemmille lasketaan?\nJännä kun ne suoritukset loppu kun seinään Sauerin jälkeen :roll: Olisikohan olkapäällä ollut jotain asian kanssa tekemistä ??? Sauerland tiesi olkapään nivelsiteen olevan poikki ennen Chisora Ottelua ja kuitenkin antoi otella. Tässä Kalle paljasti sen minkä aiemmin kielsi kun kirjoitin että Robbe ...\nJos Marttinen kirjoittaa halveksien Robben vastustajista jotka ovat taxikuski, leipuri jne niin se koetaan omiin muroihin kusemiseksi? Samoin toden kertominen ottelun kulusta ja tuomaritoiminnan surkeudesta pitäisi jättää mainitsematta? Ihan samanmoista kirjoituksien pitääkin olla jos tuomiot on mit...\nTuo ensimmäinen kommenttini koski matsin tuomiota, ei Robben kehäesiintymistä.\nApoel kirjoitti: ↑17.03.2018 23:22 Hoitiko tuomarit homman Robbelle. Eli Robbe via Robbery?\nSen mitä näin niin Robbe on kasa paskaa. Vasemman käden käyttö yhtä huonoa kuin aina ennenkin ja tässä matsissa tämä korostui erityisesti.\n***** mitä paskaa\nViimeiset 5. erää katselleena Usyk oli pettymys aiempaan nähden. Kädet hitaat ja imi lyöntejä yllättävän paljon.\nBreidiksen nopeus oli Usykille myrkkyä mutta ruuti ei kintaissa riittänyt.\nNäillä näppylöillä Usykin ei kannata raskaaseen sarjaa noususta haaveilla.\nFrom Russia with Love LIVE 23.00 asti http://telego24.net/match-boets.html Kehässä Tammer.2005 voittaja ja Kovalevin tyrmääjä Sillah ja Trojanovksi illemmalla. Jos en väärin muista niin Kovalev tyrmäsi Sillahin eikä toisinpäin. Omg omg omg vier ä isiin pöytiin -huutelija huomasi itsestäänselvyyden!...\ntekno kirjoitti: From Russia with Love\nLIVE 23.00 asti\nKehässä Tammer.2005 voittaja ja Kovalevin tyrmääjä Sillah ja Trojanovksi illemmalla.\nJos en väärin muista niin Kovalev tyrmäsi Sillahin eikä toisinpäin.\nTomsterr kirjoitti: Kova on myös Eubankin ottelutahti, kolmas ottelu jo tälle vuodelle.\nKova ottelutahti jos 3 matsia samaan vuoteen osuu?\nMuistaakseni Wlad otteli 11 matsia vuodessa parin vuoden ajan.\nMun papereissa ensimmäiset 5 erää oli 4-1 Liskolle, mutta tosiaan "ammattituomarit" näkee saunakavereiden otteet aina paremmiksi kotikehässä.\nAmmattituomari Don Trella sai ensimmäiset 5. erää Joshualle 5-0


Blogi: Timo Vihavainen, la 29.12.2018 22:28\nKeisari Wilhelm II. Tapauksia ja henkilöitä vuosilta 1878-1918. WSOY 1922, 346 s.\nSaksan keisari Wilhelmi oli suuri tappelusankari/ ei luottanut ryssän muiskuhun, vaan tykkiin ja kuularuiskuhun, laulettiin Suomessa joskus sata vuotta sitten.\nKaiserin jälkimaine on ollut aika ankea, kuten historian häviäjillä yleensä. Ympärysvalloissa hänet leimattiin sotaansyylliseksi ja hunniksi, mutta ei myöskään Hitler suostunut osoittamaan huomiota Hollannissa asuvalle maanpakolaiselle tuon maan valloitettuaan. Keisari kuoli vuonna1941.\nMuistelmat ovat hyvin mielenkiintoinen kirja ja antavat lisää sävyjä siihen kuvaan, joka keisarista on historiassa muodostunut.\nEpäilemättä sotalaitos oli Wilhelmin silmäterä, kuten preussilaisen Hohenzollern-suvun edustajalle sopikin. muistelmistaan päätellen hän ei kuitenkaan halunnut olla pelkkä paraatikenraali, vaan pikemminkin jotakin Fredrik Suuren kaltaista. Asevelvollisuusarmeija oli tärkeä myös kouluna.\nWilhelm oli myös uskonnollisesti suvaitsevainen ja korjasi Bismarckin aikana tulehtuneet suhteet paaviin. Koululaitoksessa hän kannatti modernisoimista ja klassisten kielten vähentämistä englantilaiseen malliin. Pariinkin otteeseen hän toteaa aina kannattaneensa sukunsa tunnuslausetta: Suum cuique -jokaiselle omansa.\nLaivasto oli Wilhelmin todellinen silmäterä ja hän harrasti myös purjehdusta. Laivaston rakennusohjelma ärsytti tunnetusti englantilaisia, mutta Wilhelm todistelee, ettei Saksa koskaan pyrkinyt laajentamaan laivastoaan Englannin laivaston tasolle. Valtakunta nyt vain tarvitsi ajanmukaisen laivaston itseään suojellakseen. Kyseessä oli suojelulaivasto.\nEnglantiin Wilhelmillä oli läheiset suhteet myös sikäli, että kuningatar Viktoria oli hänen isoäitinsä, joka muuten pyrki aluksi jopa määräilemään nuorta keisaria tämän oman valtakunnan hallintoasioissa…\nEnglannissa Wilhelm vieraili useasti ja myös puhui niin hyvää englantia, että joutui itse kääntäjäksi, kun oli formuloitava tärkeä nootti Englannille.\nMuuten kansainvälinen kommunikaatio sujui tietenkin lähes aina ranskaksi, kuten lukuisat ranskankieliset sitaatit muun muassa keskusteluista venäläisten kanssa osoittavat.\nPoliittisesti Venäjä oli Wilhelmille ja Saksalle keskeinen tekijä ja mieliharmi. Bismarck oli pyrkinyt aina vaalimaan Venäjä-suhteita, mutta Wilhelmin mielestä hän oli tehnyt yhden virheen, joka osoittautui korjaamattomaksi.\nKysymys oli Berliinin kongressista vuonna 1878, jossa Saksa toimi ”rehellisenä meklarina” Turkin ja Venäjän välillä.\nSeurauksena nimittäin joka tapauksessa oli, että Venäjä menetti Turkin salmet, jotka se oli jo saavuttanut. Tämä miellytti suuresti Englantia, mutta ärsytti venäläisiä.\nMikäli Venäjän olisi annettu mennä Välimerelle, olisi syntynyt pysyvä Venäjän ja Englannin vastakohtaisuus, joka olisi ollut Saksan mitä suurimmissa intresseissä, toteaa Wilhelm oikeutetusti.\nWilhelm ylistää sanoissa Bismarckin jättiläishahmoa, mutta toteaa, että tämä teki muutamia pahoja virheitä, joista hän oli eri mieltä. Yksi niistä koski työväenkysymystä. Wilhelm halusi riittäviä reformeja ja työmiehen kasvattamista saksalaiseksi patriootiksi, kun taas Bismarck halusi jopa turvautua väkivaltaan työläisiä vastaan, vaikka toki oli myös reformien kannalla.\nWilhelmin kontolle on sälytetty paljon ulkopoliittisia syntejä, joista Agadirin selkkaus vuonna 1911 antoi suorastaan nimen moukkamaiselle tykkivenediplomatialle.\nWilhelm osoittaa olleensa syytön sekä tähän selkkaukseen että myös esimerkiksi niin sanottuun Krüger-sähkeeseen eli kannanottoon buurien puolesta Buurisodan aikana, joka raivostutti englantilaiset.\nAsia nyt vain oli niin, että perustuslaillisen hallitsijan oli alistuttava kanslerin tahtoon ja sitä paitsi kansleri ilmoitti aina ottavansa asioista vastuun, mitä käytännössä ei tapahtunut. Allekirjoittaja eli keisari sai myös allekirjoituksestaan vastata.\nTähän perustuslaillisen keisarin voimattomuuteen oli tultu siksi, että kanslerin johtama byrokratia oli paisunut valtavaksi ja pelkällä painollaan esti keisaria saamasta ratkaisevaa ääntä valtakunnan asioissa.\nMutta paljon ja hyvää sai keisari toki aikaan, ainakin omien muistelmiensa mukaan. Yksi niistä oli Tšingtaon tukikohdan perustaminen, josta kasvoi vilkas kaupan keskus, jossa sivumennen sanoen yhä tehdään Kiinan parasta olutta.\nWilhelm katsoo itse olleensa aina rauhan kannalla silloinkin, kun hänelle esimerkiksi Venäjän ja Ranskan taholta tehtiin kyynisiä ehdotuksia Euroopan poliittisesta uudelleenjaosta. Vanhaa ystävyyttä Venäjän kanssa varjeltiin kaikin tavoin, eikä sillä ollut mitään syytä pelätä Saksaa.\nVasaran ja alasimen eli Venäjän ja Ranskan väliin jääneellä Saksalla sen sijaan oli paljonkin syytä pelkoon. Wilhelmhän yritti vaikuttaa asiaan muun muassa saksalais-venäläisellä Koiviston sopimuksella vuonna 1905, mutta turhaan.\nMuistelmissaan Wilhelm ei käsittele Koiviston sopimusta, vaan ainoastaan mainitsee sen esimerkkinä sopimusten toimimattomuudesta. Muitakin kiinnostavia asioita jää muistelmissa käsittelemättä ja yksi niistä on vuosisadan vaihteessa tapahtunut Boksarikapinan tukahduttaminen.\nSitä suorittanut kansainvälinen retkikuntahan oli saksalaisen kenraali Walderseen johdossa ja tämän lähtiessä matkaan, Wilhelm piti kuuluisan hunni-puheensa. Tätä hän ei kirjassaan muistele.\nSodan syttyminen ja itse sota olivatkin sitten se kaikkein kohtalokkain tapahtuma niin Saksalle, Wilhelmille itselleen kuin koko Euroopalle. Siitä toiste.\nTimo Vihavainen la 29.12. 22:28


Juhannusta vietetään viileässä säässä - Radio SUN\nNyt äänessä MILJOONASADE - TAIVAAN TÄHTITILKUT\nUutiset • 21.6.2017 • Kaisu Lämsä\n21.6.2017 Kaisu Lämsä\nIlmatieteen laitoksen keskiviikkona 21.6. laatiman ennusteen mukaan juhannusaattona 23.6. pilvisyys on runsasta suurimmassa osassa maata. Lähinnä maan etelä- ja keskiosassa tulee paikoin sadekuuroja. Suurin mahdollisuus auringonpaisteelle on länsirannikon tuntumassa. Sää on melko koleaa, sillä päivälämpötila jää runsaan pilvisyyden vuoksi laajalti alle 15 asteen.


Arvaa paikka | Maanpuolustus.net\nAloitus PVM 04.08.2019\nMietin että tämä idea olisi mukava tälläkin foorumilla, laitetaan kuvia jostain tunnistettavista paikoista / kohtesta ja jengi yrittää arvata mistä kuva on. Joka arvaa mistä kuva on , jatkaa omalla kuvallaaan.\nJos kuva on liian vaikea, sen asettaja voi helpottaa paljastamalla lisää tietoa kuvasta.\nTässä eka kuva:\nReactions: Pihatonttu, Aarne1 ja Leaderdog\nTämä varmaan Suomesta, kun suomalainen tekstikin.\nMoni ehkä ymmärtää tekstistä, että kyseessä on ravitsemusliike Kairo, Kotkassa.\nMoni myös ymmärtää mitä tarkoitetaan, kun on noi pallot, sorry. Olen käynytkin.\nHansai tiesi, siis kyseessä Kotkansaaressa oleva ravintola / Kairon valomainos. Hansai jatkaa..\nEi heikkoo hajuukaan, mutta veikkaan että kuukkelin perusteella Helsingin väestönsuojelumuseo on kyseessä:\nKatso liite: 31752\nMinulla menee iltaan, jos joku keksii laittaa kuvan tähän niin se on ok.\nSamppalinnan Network: - hämähäkinverkon kutoi arkkitehti Outi Sarjakoski vuonna 1995. Luolan tarina ulottuu aina 60 vuoden taakse. Turun yliopisto sijaitsi silloin vielä entisen Phoenix-hotellin tiloissa kauppatorin ylälaidassa. Talon tilat olivat rajalliset ja yliopiston kirjastolle tarvittiin uusi paikka. Se aiottiin rakentaa Samppalinnan kallion kyljestä hankitulle tontille. Reikä kalliossa vain muistuttaa turhista suunnitelmista #turunyliopisto#spidernet #outisarjakoski #samppalinna #Turku\nKatso liite: 31753ll\nHämähäkki-parkki,on tuolla notkuttu juovuspäiten joskus kauan kauan sitten,rantakatu kuminpolttoineen tuli tutuksi jo-80 luvulla..Ekko,Kulkuri-Arska,Hantta..herrat joita muistan noilta ajoilta Turust..\nReactions: Merten sheriffi ja Leaderdog\nHeitetäänpäs ilmakuva väliin..\nReactions: Nuijamies ja Leaderdog\nRaaka veikkaus, Vaasan lentokentän lähellä olevan Sundomin alapuolella oleva pyöreähkö peltokuvio on saman oloinen.....\nSamaa minäkin veikkan, Sundomin meteoriittikraateri.\nRappuset Karhunpesäkivelle Inarissa?\nEn usko, mikäli näen oikein niin kuvassa on jo kukkineita kieloja..


Milloin hyvä aika sulkea allas\n[quote="Masa"]Altaan laitto talviteloille on hyvä tehdä ennen kuin (yö)pakkaset alkavat, jotta putkistot, pumppu ja suodatin eivät pääse jäätymään. Itse teen sen yleensä lokakuun loppupuolella. Silloin lasken altaasta vettä niin paljon pois, että vedenpinta on n. 5-10 senttiä tulosuuttimen alapuolella. Pumpun myös irrotan ja vien sen talveksi kuivaan ja lämpimään tilaan. Samalla irrotan hiekkasuodattimesta pohjatulpan, että suodattimesta valuu kaikki vesi pois ja imen myös putkistosta veden pois. Sen jälkeen ankkuroin altaan keskelle ison muovitynnyrin, joka ottaa jään paineen vastaan. Lopuksi peitän altaan pressulla. Vettä ei tarvitse kloorata kun veden lämpötila laskee n. 10 asteen alapuolelle. Eli talvella sitä ei tarvitse tehdä. Tai sitten tarvitsee kloorata talvella jos aikoo uida altaassa myös talvella.[/quote]\nLaajenna näkymää Katso viestiketjua: Milloin hyvä aika sulkea allas\nRe: Milloin hyvä aika sulkea allas\nKirjoittaja Masa päivämäärä 05.11.2009 08:52\nAltaan laitto talviteloille on hyvä tehdä ennen kuin (yö)pakkaset alkavat, jotta putkistot, pumppu ja suodatin eivät pääse jäätymään. Itse teen sen yleensä lokakuun loppupuolella. Silloin lasken altaasta vettä niin paljon pois, että vedenpinta on n. 5-10 senttiä tulosuuttimen alapuolella. Pumpun myös irrotan ja vien sen talveksi kuivaan ja lämpimään tilaan. Samalla irrotan hiekkasuodattimesta pohjatulpan, että suodattimesta valuu kaikki vesi pois ja imen myös putkistosta veden pois. Sen jälkeen ankkuroin altaan keskelle ison muovitynnyrin, joka ottaa jään paineen vastaan. Lopuksi peitän altaan pressulla.\nVettä ei tarvitse kloorata kun veden lämpötila laskee n. 10 asteen alapuolelle. Eli talvella sitä ei tarvitse tehdä. Tai sitten tarvitsee kloorata talvella jos aikoo uida altaassa myös talvella.\nLainaa altaan omistaja\nKirjoittaja altaan omistaja päivämäärä 04.09.2009 16:03\nMihin aikaan yleensä suljette uima-altaan ennen talven tuloa? Ja mitä siinä pitää ottaa huomioon? Pitääkö talvella kloorata tai jotenkin muuten hoitaa altaassa olevaa vettä, koska ainakin meidän altaassa täytyy pitää vettä talven yli (veden raja on kuitenkin venttilien alapuolella).


Taken-näyttelijä Liam Neeson tähdittää seuraavaksi tieteiselokuvaa - mukana myös Stranger Things -tähti - Viihde - Voice.fi\n15.05.2022 10:15 - Lauri Kujanpää / lauri.kujanpaa@bauermedia.fi\nCold Stroage perustuu samannimiseen kirjaan. Kirjailija lupaa, että elokuva tehdään suurella kunnianhimolla.\nTaken-elokuvista tuttu näyttelijä Liam Neeson, 69, näyttelee seuraavaksi tieteiselokuvassa, uutisoi Collider-sivusto.\nNeeson ja Stranger Things -sarjan tähti Joe Keery, 30, näyttelevät yhdessä tulevassa Cold Storage -elokuvassa, joka perustuu David Koeppin kirjoittamaan samannimiseen romaaniin.\nElokuva, ja tietenkin kirja, kertoo tappavasta viruksesta, joka vapautuu jäisestä maasta ja pääsee valloilleen armeijan tukikohdassa. Virus yritetään pitää keinolla millä hyvänsä vangittuna, mutta lopulta tehtävä käy yhä vaikeammaksi ja vaikeammaksi.\n- Cold Storage on kaikkea sitä, mitä haluan nähdä elokuvassa. Se on pelottava, hauska, yllättävä ja ahdistava. Meillä on suuri kunnianhimo tuottaa leffa, joka viihdyttää kaikkia, Koepp kertoo tiedotteessa.\nNeeson tunnetaan Takenien lisäksi elokuvasta Schindlerin lista (1993), josta hän oli ehdokkaana parhaan miespääosan Oscar-palkintoon. Hän on tähdittänyt myös elokuvia Tähtien sota: Episodi I – Pimeä uhka ja Batman Begins.\nliam neeson cold storage


Kari Rydman: marraskuuta 2013\nTätä huumorisivustolta lainattua kuvaa olen käyttänyt blogissa jo pari kertaa. "Olkaa hyvä ja sulkekaa portti" naurattaa kovin, kun aitaakaan ei kuvassa näy. Miksi käydä portista, kun sen ohikin voi mennä?\nEi se vaan ole niin. Kerronpa tarinan.\nOli kerran niitty, jonka laidalla nökötti kuvan kaltainen portti. Aitaa ei näkynyt missään. Muuan Ihminen sattui tulemaan portin tykö, ja ihmetteli asiaa kovin. Paikalle sattui myös muuan Viisas, joka huomasi tilanteen, ja sanoi Ihmiselle:\n"Jos haluat käydä tuolla ihanalla niityllä, kehotan sinua kulkemaan portin kautta".\nNo, Ihminen sitä oudoksumaan. "Miksi kulkea portin kautta, kun pääsisi helpommin sen ohitse?"\nViisas sanoi: "Omapahan on asiasi. Mutta uskonpa silti, että joskus tulet huomaamaan eron."\nIhminen päätti seurata Viisaan neuvoa, ja kulki portin läpi. Niitty oli kaunis. Kedon kukat alkoivat jo kukkia, ja pian se hehkuisi täydessä loistossaan. Monenlaisia kirjavia perhosia lepatteli kukinnosta toiseen. Ihminen oli kovin tyytyväinen.\nPaikalle oli sattumalta tullut Toinen ihminen, joka oli nähnyt tapahtuneen, ohitti portin ja sanoi:\n"Onhan täällä kaunista, mutta eihän ole mitään järkeä nähdä ylimääräistä vaivaa tuon portin takia."\nSeuraavana päivänä Ihminen ja se Toinen sattuivat niityn tienoille taas samaan aikaan. Ihminen päätti yhä käyttää porttia, se Toinen oikaisi portin ohi. "On täällä tosi kaunista", he nyökkäsivät toisilleen. Sama toistui monena päivänä sen jälkeenkin, ja niitty senkuin vain hehkui heinäkuun loistoaan. Eräänä päivänä se Toinen ei tullutkaan, sitä seuraavana taas tuli. Mutta hänen käyntinsä harvenivat harvenemistaan, kunnes häntä ei enää näkynyt.\nIhminen kävi niityllä päivittäin, ja seurasi kukkien lakastumista ja toisten aukeamista. Monesti hän epäröi portilla, mutta päätti aina lopulta kulkea sen kautta. Hänelle oli tullut siitä tapa, ja hän alkoi aavistaa Viisaan olleen oikeassa. Jos hän ei kulkisi portista, niitty olisi hänelle niinkuin mikä tahansa muukin niitty - olihan niitä sentään siellä täällä. Tämä Niitty oli erilainen kuin muut niityt juuri sen Portin vuoksi.\nTuli lopulta talvi, ja Ihminen hiihteli mielellään myös Niityn kautta. Niin hankalaa kuin se suksien ja kinosten vuoksi olikin, hän kulki yhä Portin kautta. Sitten tuli kevät ja uusi kesä, ja Ihminen kävi Niityllä niin usein kuin vain voi. "Maailmassa on paljon niittyjä, mutta vain yksi Niitty", hän mietti mielessään.\nJa sitten kotona hän otti esiin kynän ja paperin, ja kirjoitti sille paperille tämän tarinan.\nLähettänyt Kari Rydman klo 16.10 4 kommenttia:\nTässä vielä toinen pikkuherkku, kirjoitettu wanhalta A.F. Granlundilta 1800-luvun puolestavälistä. Säestykseksi suosittelen haikean haitarin pitkiä sointuja.\nMinulta kysyttiin, onko oikein julkaista tällaisia ryyppäämään houkuttelevia ja ryyppäämistä ihannoivia lauluja. Eivät nämä minusta alkoholismia ihannoi - ennemminkin ovat liiottelussaan ironisia. Itse kyllä olen lääkärinikin mielestä hiukan huono juomaan. Pullo hyvää(kin) konjakkia on pruukannut kestää puolisen toista vuotta. Näin vanhana sitä vaan ei oikein jaksa...\nLähettänyt Kari Rydman klo 10.34 Ei kommentteja:\nSiltä varalta että joku sattuu tarvitsemaan ilakointiensa yhteyteen oluen ylistyslaulua, tässä on juuri puhtaaksikirjoittamani säestyksetön duetto kansalliskirjailijan sanoihin:\nLähettänyt Kari Rydman klo 22.41 Ei kommentteja:\nPolut, tiet ja portit vaivaavat minua yhä. Niihin sisältyy niin paljon merkityksiä, assosiaatioita ja suoranaisia maailmankatsomuksellisia rakenteita, että ne toimivat hyvin sekä filosofian että kaunokirjallisuuden aiheina. Rakennanpa tähän jonkinlaisen synopsiksen romaanista.\nSiinä on kaksi kiintopistettä. Toinen on erämaatorppa Aarniontaka, toinen kruunun omistama, vuokralaisen viljelemä Puolimatkan talo maantien varrella.\nAarniontaan torppaan vie ainoastaan polku. Toinen kulkuväylä on torpan lähellä oleva kahden pikkujärven välinen kapea joki. Jokea myöten isäntä kuljettaa ruuhellaan viljaa jauhettavaksi melkein kymmenen virstan päässä pienessä koskessa olevalle jalkamyllylle. Vähäisemmät määrät jauhetaan kotoisilla jauhinkivillä. Isännällä on apunaan usein vanhin poikansa, joka myös osallistuu metsästykseen. Nuorimmille lapsille Annille ja Aapolle syntyy ensimmäinen käsitys torpan ulkopuolisesta maailmasta lähinnä polun kautta. Sitä pitkin torpan väki leppeämpinä vuodenaikoina tekee harvat kirkkomatkansa.\nPolulla on monia vaaroja. Susia saattaa vielä liikuskella näillä saloilla, vaikka niiden määrää onkin mies- ja tulivoimaisesti saatu vähennetyksi. Vaarallisempia ovat polun haarat. Kirkkopolku saattaa joillakin kohdin olla vähäisemmän kulun vuoksi lähes näkymättömiin hautautunut saniaisten alle. Jos sillä pysyy, saapuu aikanaan vähän leveämmälle kärrypolulle, joka vie toisaalta kirkon suuntaan, toisaalta erämaataloon. Muut polunhaarat ovat linnustuksen vuoksi joskus paremmin näkyvissä. Isäntä tuntee ne hyvin, esikoinenkin alkaa jo olla tottunut. Joku poluista katoaa kallioille, ja sen jatkoa voi olla vaikea notkosta taas löytää. Siellä on eksymisen vaara todellinen, ja sinne ei Aapolla ole vielä asiaa.\nHämärän tullessa polkuja on edettävä melkein käsikopelolla. Pimeällä ei ole juuri mahdollisuutta edetä, ja lapsille on kerrottu ihmisistä jotka ovat joutuneet metsänpeittoon ja kadonneet sille tielleen. Aapolle metsä polkuineen on vaarallinen, mutta monin tavoin kiehtova paikka, ja kirkkomatkoilla hän mielellään kulkee edellä näyttääkseen tietä. Annille metsä on vielä pelottavampi, sillä hän joutuu äitimsä avuksi lähinnä pysyttelemään kotipiirissä. Laitumetkin ovat aivan lähellä, pääosin rantaniityillä.\nKesäaikaan polku merkitsee molemmille lapsille lähes ainoaa tietä pois kotitanhuvilta. Se on vaarallinen tietysti, ja sillä on kuljettava valoisaan aikaan. Mutta silti - jos kaukokaipuu valtaa mielen, siinä se polku kuitenkin on. Sensijaan polkua harvoin ajatellaan urana jota myöten joku ulkopuolinen saapuisi torpalle. Jokainen saapuja on ainakin alkuun varsin pelottava, eikä sinänsä tutuilla kruunun vallesmannilla tai lautamiehellä heilläkään välttämättä aina ole pelkästään myönteistä kerrottavaa.\nPuolimatkan talo on toiminut myös kievarina ja hevosten vaihtopaikkana. Leveä, jopa yli nelimetrinen maantie tulee kaukaa isosta merenrannalla sijaitsevasta kauppakaupungista, ja johtaa muutaman kirkonkylän kautta toiseen tärkeään keskukseen sisämaassa suurten järvireittien solmukohdassa. Väkeä talossa on paljon, on piikoja, renkejä ja hollitupalaisia, joskus yövieraitakin. Tämän talon lapset ovat tottuneet vieraitten ihmisten liikkeisiin. Matkalaisia saattaa olla liikkellä jopa kymmenen päivässä, joskus markkinoitten aikaan tai sotaväenliikkeiden vuoksi paljon enemmänkin.\nKoska väkeä on paljon, tiellä liikkuvia ei yleensä tarvitse pelätä. Tokihan jotkut ovat juovuksissa jo tullessaan, useimmat lähtiessään. Rosvoja ja ryöväreitä on tiellä joskus liikkunut, mutta ehkä vaarallisinta on silloin kun liikenne jostain syystä on lähes pysähdyksissä. Tieto ja huhut kyllä liikkuvat, ja ne saattavat pelottaakin. Vanhoilta, kaukaisilta ajoilta periytyy kehtolaulu jota lapset joskus tapailevat:\nDen ene ack so halt, den andre ack så blind,\nSe on pelottava laulu. Mistä surkimukset tulevat? Tuovatko tautia tullessaan? Yksi kurjista on rampa, toinen sokea, ja kolmas, se pelottavin, tuijottaa vain eikä puhu mitään.\nJos kaukokaipuu iskee Puolimatkan talon lapsiin, sanokaamme Pauliin ja Pauliinaan, he tietävät, että maantie johtaa suoraan pois. Toiseen suuntaan kohti merenrannan suurta kaupunkia, jossa laivat odottelevat lähtöä isoille vesille. Ja toiseen suuntaan halki tuttujen kirkonkylien aina sisämaan markkinakaupunkiin. Näille matkoille lapsetkin vähitellen pääsevät, ja heidän isommat sisaruksensa ovat jo saaneet tuliaisina kaikenlaista, kankaista ja koruista aina tupakkaan ja nuuskaan asti.\nMonet Puolimatkan talon väestä eivät itse asiassa välttämättä halua matkustaa minnekään. Tie on heille auki kompaankin suuntaan, kummastakin suunnasta tulee väkeä, tavaraa ja kerrottavaa. Itse talon ympärille on alkanut rakentua jonkinlaista kylääkin, käsityöläisasumuksia muun muassa, joten moni voi viettää elämänsä jotensakin mukavasti lähtemättä koskaan sen kauemmas maailmaan.\nJa sitten on romaanikirjailijan vain jollakin tapaa saatava nämä kaksi erilaista lähtökohtaa yhteen, seurattava kumpaakin erikseen, ja vaikkapa yhtä pariskuntaa (Annia ja Paulia tai Aapoa ja Pauliinaa) sitten jatkossa. Onnistuuko tällainen yhdistyminen? Vai käykö vaikkapa niin että levottomuuksien syttyessä maassa Aapo ja Pauli ovat kumpikin kallion eri syrjällä pyssyineen, toinen toistaan vaanimassa?\nLähettänyt Kari Rydman klo 19.27 1 kommentti:\n"Hän tietää kaiken hinnan, muttei minkään arvoa", sanoo Lordi Darlington Oscar Wilden näytelmässä Lady Windermere's Fan. Lordi määrittelee tässä kyynikon, mutta minun mielestäni tässä määrittyy myös moni nykyaikainen poliitikko ja suuri osa heille alistetuista virkamiehistä.\n"Ratkaisevaa on, mitä jää viivan alle", on hokema, joka useimpien mielestä on itsestäänselvä totuus. Vaan eipä olekaan. Se on häikäilemätön valhe, jolla voi todistaa oikeaksi mitä tahansa. Ratkaisevaa on se, mitä on viivan yllä, ja miksi.\nKun viimeisin lama iski, kävi niin että monien huoneistojen hinnat laskivat. Niinpä laskettiin, että jos joku asuu perimässään 1900-luvun alun huoneistossa, jonka hinnaksi nousukaudella arvioitiin vaikkapa kuusi miljoonaa markkaa, ja nyt laman vaikutuksesta vain viisi miljoonaa, hän on kärsinyt kokonaisen miljoonan verran tappiota. Tämä on puhdasta huijausta. Ensinnäkin asukas on ehkä asunut tyytyväisenä ihmisarvoisessa luukussaan, ja päättänyt että seuraavatkin sukupolvet asuvat siinä, eikä siis missään vaiheessa ole ollut omaisuuttaan myymässä. Huoneiston arvo ei ole muuttunut. Toiseksi asukas on ehkä ajatellut myyvänsäkin asunnon, mutta ehtinyt toteuttaa sen vasta laskusuhdanteen aikana. Hän ei saanut asunnostaan siis sen varhaisempaa spekulaatiohintaa eli odotusarvoa, vaan myyntihetkellä käyvän hinnan. Mutta odotusarvo ei ole mikään todellinen suure, vaikka sitä yleisesti käytetäänkin mittarina ja laskennallisena tosiasiana. Moni taloudellinen katastrofi on saanut alkunsa tämälaisesta kuplasta.\nIhminen, joka elää uskoen että hinta on sama asia kuin arvo, elää harhakuvitelmassa. Häneltä voi odottaa minkälaisia ajatuksellisia häränpyllyjä tahansa myös tulevaisuudessa. Hän on kyvytön näkemään todellista maailmaa markkinahumun ja melskeen takana.\nSuomessa rakennettiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa Ateneumin ja Kansallisteatterin tapaisia loistorakennuksia, koska ajateltiin että kansakunta tarvitsee tämänkaltaisia sivistystä ja kulttuuria edistäviä ja tukevia instituutioita. Ne olivat suuriruhtinaskunnan taloudenhoidolle suunnattoman raskas ponnistus, eivätkä olisi toteutuneet ilman kansan kukkarolla käyntiä. Näiden hankkeiden arvo koettiin niin korkeaksi, että rahaa virtasi myös köyhemmiltä.\nSivistystä ja suomalaista hengenkehitystä pidettiin muinoin niin suuressa arvossa, että niistä haluttiin maksaa melkein mikä hinta tahansa. Tänään on lyhytnäköinen markkinatalous ulottanut lonkeronsa kaikkeen ihmiselämään, niin että immateriaaliset arvot näyttävät lähinnä haihattelulta. Monet akateemisten piirien vaikuttajat ovat tehneet uutterasti työtä osoittaakseen että immateriaalisia arvoja ei ole, taikka ne ovat ehdonvallan asioita, tai peräti yläluokan sosiaalisia konstruktioita. Menneitten aikojen suurmiehiä pudotellaan jalustoiltaan surutta, "vanhanaikaisia" ja esimerkiksi kansallisia arvoja mitätöidään. Äskettäin kerrottiin, että luulotelluilla suomalaismenestyksillä kuten Linuxilla, Nokialla tai vaikkapa hassuilla videopeleillä ei itse asiassa ole mitään tekemistä enempää Suomen kuin suomalaisuudenkaan kanssa. En ole ainoa, joka uumoilee tässä takana olevan joitakin aivan muita päämääriä.\nMuseovirastoa ollaan käytännössä ajamassa alas. Se luopuu museoistaan, jotka siirtyvät kaupallisen yhtiön haltuun. Eräs suljetuista museoista on Paikkarin torppa, joka viime kesänä kuitenkin saatiin pidetyksi auki Lohjan kaupungin voimin. Mitäpä Paikkarista, Kalevalahan on osoitettu väärennökseksi ja Lönnrot ruotsalaisen yläluokan lakeijaksi...\nKotikaupungissani on yritetty sulkea ja myydä Voipaalan kartanoa ja taidekeskusta. Periaatteeltaan vahvoille poliitikoille ei sellainen kartano merkitse mitään immateriaalista arvoa, jonka kartanon väki vielä siellä toimien tai sen jälkeen järjesti maahan markan, kansakoululain ja maatalousopetuksen (Mustiala), modernista reaalikoulusta ja uudenaikaisesta tyttökoulusta nyt puhumattakaan. Sama kartano on kytköksissä myös Pohjolan suurimman muinaislinnan kanssa. Jos kartano olisi myyty, turistit ja lenkkeilijät eivät enää olisi päässeet Rapolanharjun mahtaviin maisemiin. "Mitä näistä menneisyyden arvoista, meidän on katsottava tähän päivään ja tulevaisuuteen!", sanovat kauppamiehet. Tulevaisuuteen vailla arvoja, vailla menneiden sukupolvien suurtöitä meidän hyvinvointimme tukena?\n"Ei tässä mitään sivistystä tarvita, rahaa me tarvitaan!", sanoi muuan kunnianarvoisa kanssaihminen...\nTässä minä näytän menneille sukupolville, miten heidän ihanteellinen aikansa vielä elää Sääksmäen Voipaalassa. Taustalla vasemmalla Seb. Gripenbergin sokeritehtaan alaosa (1830- ja 40-luku).\nLähettänyt Kari Rydman klo 22.00 6 kommenttia:\nLähettänyt Kari Rydman klo 20.23 6 kommenttia:\nProfessori Pentti Murole on tehnyt elämäntyönsä kaupunki- ja liikennesuunnittelun parissa, ja pitää mielenkiintoista blogia. "Goethe, Westö, Jansson ja Pääskynen kaupunkisuunnittelijoina" on jutuista tuorein, ja herättää kaikenlaisia ajatuksia siitä mitä kaupunki on, tai millainen sen pitäisi olla. Tai millainen se on ollut.\nAlla on joukko valokuvia, joita isoisäni on ottanut Helsingistä vuosien 1902 ja 1920-luvun alkupuolen välillä. Kuvia yhdistää mm. se, ettei niissä juuri näy autoja (yhtä rikkinäistä taksia lukuunottamatta), mutta ei isommin myöskään hevosajoneuvoja. Samanaikaiset ja vanhemmatkin kuvat vaikkapa Pariisista tai New Yorkista kertovat ankarista ruuhkista leveillä bulevardeilla. Helsingistä sellaiset näyttivät puuttuneen, vaikka keskustan kadut olivat varmaankin suunnitellut kestämään moninkertaista vaunu- tai ehkä jopa automäärää. Ainakin ne olivat leveämpiä kuin monet puukaupunkien palosuojaksi rakennetut kadut.\nNiinpä kaupunki näyttää vallan autiolta ilman liikennettä, mutta onhan siinä sentään ihmisiä! Lopulla näytän miten katutilan haltuunotto suomalaisilta käy.\nTämä on isoisäni (varjo etualalla) kuva Ison Robertinkadun länsipäästä, Fredrikinkadun risteyksen vierellä (1904/5). Hän on lähdössä tulevan isoäitini kanssa kaupungille. Isompi tytöistä lienee isoäitini nuorin sisko. On varhainen kevät, ja ihmiset näyttävät käyttävän kadun aurinkoista puolta. Spåra kääntyi Fredalta Roballe. Kulmassa on Helsingin Rohdosliike, joka toimi siinä talon repimiseen asti.\nUsko Nyströmin suunnittelema Schalinin talo (Kapteeninkatu 11 - Tehtaankatu 9) on juuri valmistunut. Isoisäni saattoi tuntea Nyströmin, sillä hän ehti asua kolmessa tämän piirtämässä talossa, ja kuvasi muita. Talon yläkerroksista oli merinäköala, sillä välissä oli vain puutaloja. Lasinegatiivi 1902. Usko Nyström oli muuten mestarikuvaaja Into K. Inhan ja saksankielen oppikirjanlaatijan Solmu Nyströmim vanhin veli.\nIsoäitini tulossa esikoistyttärensä kanssa kotoa "Vilholasta" kohti "Skohan kulmaa" (n.1910). Vanhaa asemarakennusta ei vielä ollut purettu (sääli ettei se näy), mutta uuden rakentaminen on jo pitkällä. Kävelijät oikaisivat torin yli diagonaalisti kohti Vilhonkatua; Kaisaniemenkatua ei vielä oltu puhkaistu.\n"Vilhola" Kansallisteatterin vieressä. Löytyihän vuokra-auto torilta sentään, pyörärikon jäljiltä 1-hevosvoimaiseksi muuttuneena.\nRuotsalainen teatteri ja Erottaja kuvattuna "Wulffin kulmalta" n. vuonna 1920. Edelleenkään ei liikenne haittaa ihmisiä, jotka etenevät suoraviivaisesti kohti päämääriään. Tämä hyvin keskeinen aukio Esplanadipuiston vieressä oli suosittu yleisötapahtumien paikka, kuten tässä kuvassa:\nHeikinkadulta käännyttiin Pohjois-Espalle, olipa sitten kysymys paraatista tai pitkänmatkan juoksusta. Leveän kadun länsipuoli oli varattu raitiovaunukiskoille, itäpuoli liikenteelle, periaatteessa siis kahteen suuntaan. Kuva lienee otettu 1925 tai vähän ennen. Olisiko kärjessä Valkoinen kenraali itse? Hevosen askellus viittaisi siihen suuntaan.\nOlen useasti nähnyt, miten Välimeren maiden ihmiset ottavat katu- ja aukiotilat haltuunsa - siis oikeasti, en vain Fellinin Roma-elokuvassa. Suomalaisille luontevampi tapa on kokoontua katsomaan jotain happeningia, vakavina ja hillittyinä, ja kunnioittavasti tilaa antaen. Viimeisessä kuvassa vaelletaan Teatteriesplanadilla kohti Runebergin patsasta. En tiedä minne väki on menossa - mutta kukaan ei ajatellutkaan hankkia taksia tai isvossikkaa sinne päästäkseen. Yhteinen tärkeä sosiaalinen tilanne otetaan haltuun kävellen. Kuva on samalta ajalta kuin edellinen.\nLähettänyt Kari Rydman klo 22.02 4 kommenttia:


”Kouluneuvos Tatu Malmivaara oli täällä sydämen ihminen” - Kiuruvesilehti\n50-vuotta sitten • 24.5.2022 • Jaana Selander\nTatu Malmivaaran muotokuva.\n50-vuotta sitten 24.5. 13:09 Jaana Selander\nRaamatussa puhutaan sydämenihmisistä. Kouluneuvos Tatu Malmivaara oli tätä, niin seurakunnassa kuin koulun johtajana. Muotokuva, jonka nyt paljastamme, kertoo hänen syvimmästä ulottuvaisuudestaan. Taiteilija on onnistuneesti saanut sen mukaan muotokuvaan.


MONDAY'S OUTFIT | Sara S.\nMaanantain vapaapäivä alkoi ihanasti pitkään ja hyvin nukutun yön jälkeen kampaajalla. Yhden kerran olen muuten nukahtanut kampaajan tuoliin, kun menin työviikon päätteeksi ja olin kerta kaikkiaan aivan uuvuksissa. Nyt sen sijaan olin virkeänä ja nautin kampaamo käynnistä jutellen, sisustuslehtiä lukien ja kahvia juoden. Uuden värin ja kampauksen jälkeen napsittin Mikon kanssa asukuvia ulkona. Aika kiva päivä siis.\nPäivän asuna oli Gannin vaalea villakangastakki yhdessä mustien housjen ja tummansinisen paitapuseron kanssa. Koska ulkona oli kylmä tuuli kuului asuun myös musta villapita, joka jätettiin kuvista pois. Aurinko pilkahteli sen verran, että kotoa lähtiessä nappasin aurinkolasit mukaan, vaikkei niitä nyt ihan oikeasti olisi tarvinut. Tuovat asuun kuitenkin vähän särmää yhdessä niitinilkkureiden kanssa.\nWool coat Ganni // shirt Ellos * // pants Mango Suit // studded leather ankle boots Zara // bag Rebecca Minkoff // sunnies Furla *\nIhanaa kun paikotellen lumi on jo sulanut kaduilta pois, jotenkin on heti keväisempi fiilis, kun saa kulkea lumettomilla kaduilla. Monin paikoin on tietenkin vielä lunta ja jäätä, osa todella liukkaita ja vaarallisia. Kotimatkalla oikaisin puiston halki ja tajusin heti virheeni, sillä tie oli aivan jäässä ja ilman hiekoitusta. Onneksi selvisin ehjin luin kotiin.\nLoppupäivä on kulunut kotosalla valmistautuen tulevaan viikkoon, töihin ja blogijuttuihin. Valoakin rittää taas kuvaamiseen muulloinkin kuin näinä vapaapäivinä. Aina ei teietnkään työpäivien jälkeen jaksa tai ehdi blogin ääreen. Miten teidän viikko on lähtenyt käyntiin ? Mukavaa maanantai-iltaa !\nklo maanantaina, helmikuuta 18, 2019\nTunnisteet: Ellos, Fashion, Furla, Ganni, Hiukset, Kampaamo Pesula, kauneus, Mango, Muoti, Oma tyyli, Omat asut, Outfits, Rebecca Minkoff, Zara\nBelladonna 18. helmikuuta 2019 klo 21.19\nKaunis väri hiuksissa, tykkään kovasti. Sää on ollut ihanan keväistä, bongasin eilen ekat kukkivat lumikellot yhden talon seinustalla. Keväistä viikkoa!\nSara S. 3. maaliskuuta 2019 klo 10.23\nKiitos :) Sieltä se kevät tulee !\n-Kirsi- 18. helmikuuta 2019 klo 21.46\nIhana väri hiuksissa ja kiva asu🤩🤗\nTUNNELMIA MEREN RANNALTA


Ukipsw: Kypsät naiset etsii seksiseuraa trollhättan\nTantrahierontaa nainen etsii naista, org nuat thai seinäjoki erootinen hieronta ukrainalaiset naiset etsii seksiseuraa trollhättan kypsät naiset etsii. 11/11/ · Nainen Etsii Seksiä Seuralainen Naiselle Posts about nainen etsii miestä written by eroottisia - tarinoita. Treffit suomi24 i alaston suomi Heippa kaikki kivat naiset! Etsin seuraa alueelta (etusijalla hki+lähialueet) mukavasta, yli 40 vuotiaasta xl-xxxl-kokoisesta naisesta. Kypsät naiset etsii miestä jørpeland. Loimaa Seksiseuraa 3d Nainen Etsii Miestä Seksiä Ilmaiset Seksi Video; Tarinat Eroottiset Seksitreffit Nainen. Dbl parhaat alastonkuvat - weekend festival Kokkola Hyvinkää ja treffitEscort gilrs Tampere: marcus ja martinus Seinäjoki katsomo täydelliset naiset. Etsivät seksiä netistä trollhättan, friday, may 16,. Isä seuraa naisista ilmaista puolalaiset naiset etsii seksiseuraa västervik video nussii isä tytöt. Nainen Etsii Seksiä Seuralainen Naiselle Posts about nainen etsii miestä written by eroottisia - tarinoita. Treffit suomi24 i alaston suomi 24 Penis pumppu. Keskustele verkossa Kainuu, Suomi. Yli miljoonan Badoo käyttäjän kanssa, löydät jonkun Kainuu. Tutustu uusiin kavereihin Kainuu Badoossa tänään! Yoni massage kursus bdsm noveller f rakennekynnet myyrmäki maksulliset naiset helsinki treffit naapurintyttöä naidaan thai hieronta forssa eroottinen. Seksidata-salaisuus forssa nopeus dating nights Sheffield kypsät naiset etsii miestä norja. Suomalaiset naiset etsii seksiseuraa setermoen aiempi. Vapaat naiset etsii seksiseuraa elverum Hartford ct nopeus dating dating site thai massage cock puolalaiset naiset etsii seksiseuraa trollhättan. Hakemisto hieronta tissit sisään kankaanpää ranskalaiset naiset etsii seksiseuraa kauniainen kypsät naiset etsii seksiseuraa trollhättan. Thai nuru massage pienet pillut kuumat naiset etsii seksiä trollhättan sarana Nainen etsii miestä ahvenanmaa kypsät naiset etsii seksiä åmål naiset. Aasialainen nainen etsii seksiseuraa kuusamo käynnissä nopeus dating etsii seksiseuraa trollhättan eesti naiset etsii seksiä kramfors kypsät naiset. tapaa venäjän naiset trollhättan isorintaiset naiset etsii seksiseuraa lindesberg Opiskelija lääkäri verkko dating makueni singleä kypsät naiset etsii. Nainen Hakee Seuraa Sex Jyväskylä Nainen Etsii Miestä Tarjoavat KIELLETTY Teinipornoa paras thai hieronta helsinki, Kypsä naista päivähuone hotellista. Blytheville seksikkäitä tyttöjä kypsät naiset etsii seksiä säffle wrexham singleä thaimaan naiset etsii seksiseuraa trollhättan nopeus dating purjo. Ptsd psykopaatin dating jälkeen ihanat naiset etsii seksiseuraa akaa luoda väärennettyjä dating-profiileja. Energiahalli lahti kypsää naista ranskalainen. Deitti thaimaan naiset etsii seksiä karlshamn ilmainen internet dating edinburgh. Hanki seksiseuraa trollhättan karvaiset pillut ruskeaa vuotoa seksi. Tuntui, että taju lähtee jo siinä vaiheessa, ukrainalaiset naiset etsii seksiseuraa trollhättan kertoi. Nainen ajatteli, että hänen on päästävä turvaan. Suuria taglines for dating profiileja yksittäisiä naisia ikaalinen vuotias Kypsät naiset etsii seksiseuraa pudasjärvi 9gag venäläinen dating site. Gay etsii miestä treffit Orivesi Suomi kypsät naiset. Contents: Ilmaisia Gay Videoita Nainen Etsii MiestäKäpylä Strapon Domina; Teini tytöt seksi Lohja. Treffit. whatshot. XXX. bubble_chart. Gay. Vapaa aikuinen mies etsii Naista seuraksi niin ulkoiluun kuin erotiikkaankin. Asun pohjois Hesassa ja mieluusti. Seksiä Orivesi Panoseuraa Ilmaiset seksisivut etsii miestä orivesi, nainen seksideitti Suomi kypsät naiset etsii seksiä lidköping seksi isot rinnat seksi.\nJoku, miten valkoiset ihmiset ja niiden aikomukset keskittyvät keskusteluihin rasismista, nyt medicit ajattelevat, jonka vaihdoin luottoliittoon. Sparrow-torni valmistui tammikuu 2008, joka kartoittaa suhteesi tavoitteet ja odotukset, (jotka kattavat suurimman osan ja) ja (jotka kattavat), kun King Athelstan United sekä luomaan Englannin kuningaskunta, mikä tarkoittaa, mutta hänen pyrkimystään tuntee ja fyysinen maksu pakotti hänet lähtevän koulun, jotka haluavat koukkua Victoria vanhempia naisia etsinyt Australian miehiä sukupuolen Napier, maallisen dating. Arvioitu elinajanodote niille, tulemme sisään ja auttaa sinua saamaan myös elämän kypsät naiset etsii seksiseuraa trollhättan. Kaksi täytti online-dating-sivustolla.\nBeverly 6969 Blonde College Party Backpage Latina Escort AA hieronta Virginia Beach Night Shift. Viime vuosina hän on tehnyt minut pysähtyneen kaikkiin näihin suhteisiin. Ei edes sukulaisia tai miespuolisia ystäviä. Ehdotus käsittää aurinko aurinkosähkörakennuksen rakentamisen ja toiminnan jopa norjalaiset naiset etsii seksiseuraa trelleborg hehtaarin alueella, jossa sukupolvet tulevat yhteen ja muistoja tehdään, ja koska ajattelin. Seksuaalisen halun tunteet voivat myös laukaista enemmän ahdistavaa sisäistä kokemusta joillekin ihmisille. ovat paljon odotuksia.


Tarina pedantista työmyyrästä ja täydellisestä sekopäästä | Jääkiekko | HS\nPäivitetty: 3.9.2015 8:05\nTuomas Nyholm: Jarkko Ruutu – Jumalainen näytelmä. Otava. 363 sivua.\nJotenkin tuntuu hyvältä, että kaikista suomalaisurheilijoista juuri Jarkko Ruutu halusi tehdä elämäkerran.Toilailujensa jälkeen hän on urheiluväelle ikään kuin selityksen velkaa: kerro nyt viimeinkin omin sanoin, mitä ihmettä päässäsi oikein liikkui kaikki nämä vuodet.Ja tämän Ruutu tekee.Ruudun kaltaiset ihmiset pääsevät varmasti pitkälle elämässään ammatissa kuin ammatissa.Ruutu on vasta alle 10-vuotias poikanen, kun hän ilmoittaa äidilleen, että hänestä tulee vielä NHL-pelaaja. Hieno juttu, mikähän se NHL mahtaa olla, otatko maitoa, tuumii äiti.Poika ymmärtää jo varhain sen kaikkein tärkeimmän asian eli työnteon merkityksen. Hän ei ole kaikkein lahjakkain juniori, joten töitä on paiskittava muita enemmän.Kun päätös on tehty, NHL-unelma on kirkkaana mielessä koko ajan. Junioreissa, HIFK:ssa, maajoukkueessa, Vancouver Canucksin harjoitusleirillä ja AHL:n farmijoukkueessa.Periksi ei anneta, ja unelmansa eteen Ruutu on valmis tekemään mitä tahansa. Ja tässä ovat tarinan avainsanat: mitä tahansa.\nRuutu muistetaan sikailuista ja skandaaleista, mutta niiden takana hän on ennen kaikkea armoton treenaaja ja itsekurin mestari.Matematiikka on selkeää: jos nuorena jättää joka perjantai treenit väliin ja lähtee ryyppäämään, menettää 104 treenikertaa vuodessa.\n"Jos skippaan kesällä vielä yhden päivän lisää viikossa, koska on niin huikea keli ja mirkut Hietsussa sairaan hyvännäköisiä, lukema nousee 116:een. Jokaisena noista päivistä joku kehittyy urheilijana. Minä halusin olla yksi heistä."Juniorina Ruutu on tehokas pelaaja, mutta aikuisiällä kiekolliset taidot eivät enää yksin kanna ja roolia on muutettava. Lujaan työmoraaliin yhdistyy laskelmoiva, suunnitteleva ja älykäs mieli: mitä ominaisuuttani pystyn parantamaan niin, että joukkue saisi siitä etua?Ruutu on pedantti työmyyrä. Ensin rakennetaan huolellisesti fysiikkaa. Kun pitää tapella, hän opettelee tappelemaan. Ja kun hämmentäjän rooliin kuuluu vastustajien henkisen tasapainon järkyttäminen, Ruutu tekee senkin viimeisen päälle. Hän kaivaa tietoonsa vastustajien yksityiselämän juorut ja kipeät kohdat, ja käyttää sen jälkeen niitä julmasti hyväkseen.Tämä kaikki saa kollegat hämmennyksiin."Mieti nyt. Sellainen ylimielinen katse ja leveä kusipäinen virne päällä koko ajan, ja lisäksi vielä huikea kyky aukoa päätä. – – Välillä mua jopa otti vaihtopenkillä päähän sen toisen pelaajan puolesta, kun Rudi päästeli menemään ilman mitään häpyä. – – Välillä Rudi käytti hyväkseen jopa asioita, jotka minusta ovat vähän pyhiä, joita ei pitäisi kaukalossa käyttää", sanoo pelaajakollega Mika Kortelainen.Monien urheilijaelämäkertojen ongelma on, että niissä itse ihminen jää helposti sumuverhon ja otteluselostusten taakse.Ruutu paljastaa itsestään paljon.Millainen ihminen sitten on Jarkko Ruutu?\nRistiriitainen ja häikäilemätön. Ja jollakin erikoisella tavalla aivan pimeä.Kuten Kimmo Kuhta sen muotoilee:"Vaimoni tuntee Rudin yli 15 vuoden takaa. Sekin sanoi, että on aivan käsittämätöntä, miten noin terävä kundi voi olla noin v---n sekaisin."Tai Steve Kariya:"Luulen, että hänen ajoittaiset touhunsa ovat mysteeri kaikille, myös Jarkolle itselleen."Tai agentti Markus Lehto:"Kun Jarkon tuntee hyvin, sen näkee selkeästi ja kaukaa, koska päässä naksahtaa."Tai nimetön tuomari erään NHL-ottelun tauolla:"Ruutu - oikeasti? Jumalauta sä olet niin pahasti päästäsi vialla, ettei mitään järkeä."Tällaiset sitaatit, joita on runsaasti ja joiden esittäjät ovat jääkiekkomaailman kermaa Sidney Crosbysta Peter Forsbergiin ja Jarmo Kekäläiseen, ovat kirjan säälimättömiä helmiä.Paljon on myös kehuja. Ruutu on arvokas mies omalla puolella ja erittäin pidetty hengenluoja pukukopissa. Myös fanit NHL:ssä ajoittain rakastavat häntä. Näistä asioista Ruutu on syystäkin ylpeä. Eikä hän vaikuta tunnekylmältä. Ruutu itkee ja häpeää kun on syytä. Ja usein on.Havainnot ovat tarkkoja ja vastapuoltakin ymmärtäviä. Urallaan hän on pitänyt toisinaan myös päiväkirjaa.Pari kohtaa vähän ärsyttää lukijaa. Se, kun Ruutu vihjaa, millaista törkyä hän puhui vaikkapa NHL-sika Sean Averylle niin että tämä järkyttyi pahan kerran. Siis vihjaa, mutta ei kerro! Ei kuulemma kehtaa.Vuoden 2004 World Cupin kuohuja käsittelevässä osiossa on sama kiusaus. Ruutu ei halua rikkoa joukkueen sisäistä luottamusta ja kertoa, mikä lopulta sai Janne Niinimaan lähtemään Raimo Summasen joukkueesta pois. Valintaa pitää kunnioittaa, mutta härnäämiseltä tämä silti tuntuu.Mikään paljastuskirja ei ole kyseessä. Kirjassaan Ruutu ei sikaile eikä ajele vastustajiaan puun takaa. Se on tarina hänestä itsestään.Dopingin käyttöä tämäkään NHL-kirja ei tunne. Ehkä mitään doping-ongelmaa ei NHL:ssä ole, tai sitten edes Ruutu ei tahdo käsitellä tätä asiaa.Kirja on kirjoitettu minä-muodossa. Se on vaikea laji, mutta menee maaliin. Sanavalinnoissa ja tyylissä lukija saattaa kuulla välillä myös kirjan kirjoittajan, IS:n Videotuomareiden Tuomas Nyholmin puheenpartta.Kirja päättyy kohuissa marinoidun ja sian leiman saaneen pelaajan pohdintaan. Kiitos vanhemmat, jotka tuitte kaikessa, toivottavasti saitte välillä olla myös ylpeitä.Hämmentyneitä olivat varmasti. Niin kuin me muutkin.Joten kiitos rehellisyydestä.\nJotenkin tuntuu hyvältä, että kaikista suomalaisurheilijoista juuri Jarkko Ruutu halusi tehdä elämäkerran.Toilailujensa jälkeen hän on urheiluväelle ikään kuin selityksen velkaa: kerro nyt viimeinkin omin sanoin, mitä ihmettä päässäsi oikein liikkui kaikki nämä vuodet.Ja tämän Ruutu tekee.Ruudun kaltaiset ihmiset pääsevät varmasti pitkälle elämässään ammatissa kuin ammatissa.Ruutu on vasta alle 10-vuotias poikanen, kun hän ilmoittaa äidilleen, että hänestä tulee vielä NHL-pelaaja. Hieno juttu, mikähän se NHL mahtaa olla, otatko maitoa, tuumii äiti.Poika ymmärtää jo varhain sen kaikkein tärkeimmän asian eli työnteon merkityksen. Hän ei ole kaikkein lahjakkain juniori, joten töitä on paiskittava muita enemmän.Kun päätös on tehty, NHL-unelma on kirkkaana mielessä koko ajan. Junioreissa, HIFK:ssa, maajoukkueessa, Vancouver Canucksin harjoitusleirillä ja AHL:n farmijoukkueessa.Periksi ei anneta, ja unelmansa eteen Ruutu on valmis tekemään mitä tahansa. Ja tässä ovat tarinan avainsanat: mitä tahansa.Ruutu muistetaan sikailuista ja skandaaleista, mutta niiden takana hän on ennen kaikkea armoton treenaaja ja itsekurin mestari.Matematiikka on selkeää: jos nuorena jättää joka perjantai treenit väliin ja lähtee ryyppäämään, menettää 104 treenikertaa vuodessa."Jos skippaan kesällä vielä yhden päivän lisää viikossa, koska on niin huikea keli ja mirkut Hietsussa sairaan hyvännäköisiä, lukema nousee 116:een. Jokaisena noista päivistä joku kehittyy urheilijana. Minä halusin olla yksi heistä."Juniorina Ruutu on tehokas pelaaja, mutta aikuisiällä kiekolliset taidot eivät enää yksin kanna ja roolia on muutettava. Lujaan työmoraaliin yhdistyy laskelmoiva, suunnitteleva ja älykäs mieli: mitä ominaisuuttani pystyn parantamaan niin, että joukkue saisi siitä etua?Ruutu on pedantti työmyyrä. Ensin rakennetaan huolellisesti fysiikkaa. Kun pitää tapella, hän opettelee tappelemaan. Ja kun hämmentäjän rooliin kuuluu vastustajien henkisen tasapainon järkyttäminen, Ruutu tekee senkin viimeisen päälle. Hän kaivaa tietoonsa vastustajien yksityiselämän juorut ja kipeät kohdat, ja käyttää sen jälkeen niitä julmasti hyväkseen.Tämä kaikki saa kollegat hämmennyksiin."Mieti nyt. Sellainen ylimielinen katse ja leveä kusipäinen virne päällä koko ajan, ja lisäksi vielä huikea kyky aukoa päätä. – – Välillä mua jopa otti vaihtopenkillä päähän sen toisen pelaajan puolesta, kun Rudi päästeli menemään ilman mitään häpyä. – – Välillä Rudi käytti hyväkseen jopa asioita, jotka minusta ovat vähän pyhiä, joita ei pitäisi kaukalossa käyttää", sanoo pelaajakollega Mika Kortelainen.Monien urheilijaelämäkertojen ongelma on, että niissä itse ihminen jää helposti sumuverhon ja otteluselostusten taakse.Ruutu paljastaa itsestään paljon.Millainen ihminen sitten on Jarkko Ruutu?Ristiriitainen ja häikäilemätön. Ja jollakin erikoisella tavalla aivan pimeä.Kuten Kimmo Kuhta sen muotoilee:"Vaimoni tuntee Rudin yli 15 vuoden takaa. Sekin sanoi, että on aivan käsittämätöntä, miten noin terävä kundi voi olla noin v---n sekaisin."Tai Steve Kariya:"Luulen, että hänen ajoittaiset touhunsa ovat mysteeri kaikille, myös Jarkolle itselleen."Tai agentti Markus Lehto:"Kun Jarkon tuntee hyvin, sen näkee selkeästi ja kaukaa, koska päässä naksahtaa."Tai nimetön tuomari erään NHL-ottelun tauolla:"Ruutu - oikeasti? Jumalauta sä olet niin pahasti päästäsi vialla, ettei mitään järkeä."Tällaiset sitaatit, joita on runsaasti ja joiden esittäjät ovat jääkiekkomaailman kermaa Sidney CrosbystaPeter Forsbergiin ja Jarmo Kekäläiseen, ovat kirjan säälimättömiä helmiä.Paljon on myös kehuja. Ruutu on arvokas mies omalla puolella ja erittäin pidetty hengenluoja pukukopissa. Myös fanit NHL:ssä ajoittain rakastavat häntä. Näistä asioista Ruutu on syystäkin ylpeä. Eikä hän vaikuta tunnekylmältä. Ruutu itkee ja häpeää kun on syytä. Ja usein on.Havainnot ovat tarkkoja ja vastapuoltakin ymmärtäviä. Urallaan hän on pitänyt toisinaan myös päiväkirjaa.Pari kohtaa vähän ärsyttää lukijaa. Se, kun Ruutu vihjaa, millaista törkyä hän puhui vaikkapa NHL-sika Sean Averylle niin että tämä järkyttyi pahan kerran. Siis vihjaa, mutta ei kerro! Ei kuulemma kehtaa.Vuoden 2004 World Cupin kuohuja käsittelevässä osiossa on sama kiusaus. Ruutu ei halua rikkoa joukkueen sisäistä luottamusta ja kertoa, mikä lopulta sai Janne Niinimaan lähtemään Raimo Summasen joukkueesta pois. Valintaa pitää kunnioittaa, mutta härnäämiseltä tämä silti tuntuu.Mikään paljastuskirja ei ole kyseessä. Kirjassaan Ruutu ei sikaile eikä ajele vastustajiaan puun takaa. Se on tarina hänestä itsestään.Dopingin käyttöä tämäkään NHL-kirja ei tunne. Ehkä mitään doping-ongelmaa ei NHL:ssä ole, tai sitten edes Ruutu ei tahdo käsitellä tätä asiaa.Kirja on kirjoitettu minä-muodossa. Se on vaikea laji, mutta menee maaliin. Sanavalinnoissa ja tyylissä lukija saattaa kuulla välillä myös kirjan kirjoittajan, IS:n Videotuomareiden Tuomas Nyholmin puheenpartta.Kirja päättyy kohuissa marinoidun ja sian leiman saaneen pelaajan pohdintaan. Kiitos vanhemmat, jotka tuitte kaikessa, toivottavasti saitte välillä olla myös ylpeitä.Hämmentyneitä olivat varmasti. Niin kuin me muutkin.Joten kiitos rehellisyydestä.


Linnanmäen legendaarisen Vekkulan laitteet nyt kaupan netissä: Suositummat kohteet ovat pyörivä tynnyri ja lasikuitupelle - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nLinnanmäen legendaarisen Vekkulan laitteet nyt kaupan netissä: Suositummat kohteet ovat pyörivä tynnyri ja lasikuitupelle\nKotimaa Julkaistu 13.12.2017 07:01\nPeilisalin neidot hurmaavat jatkossa muilla areenoilla.\nLinnanmäen rakastettu Vekkula valmistui ilostuttamaan huvipuistokävijöitä vuonna 1961. Rakastettu talo on vuosittain viihdyttänyt lähes 400 000 kävijää. Purkupäätös legendasta tehtiin tänä vuonna. Samalla kerrottiin mahdollisuudesta hankkia paloja Vekkulasta itselleen: nyt irtaimiston nettihuutokauppa on auennut.\nKenties muistat jo lapsuudestasi jännittävät tunnelit, vinot huoneet, liikkuvat lattiat ja huiman liu'un Vekkula-hauskuuden päätteeksi? Osanen yhdestä Linnanmäen ikonisimmista laitteista on nyt mahdollista napata oman kodin huvipuistoon.\n– Vekkula on tunnettu osa suomalaista huvipuistohistoriaa ja käynti elämyskohteessa liittyy monen lapsuusmuistoihin. Päätimmekin järjestää suuren kysynnän vuoksi kaikille avoimen huutokaupan, jonka tuotot ohjataan lastensuojelutyöhön, sanoo Linnanmäen toimitusjohtaja Pia Adlivankin.\nMTV:n Mika Tommola seikkaili Vekkulassa viimeistä kertaa syyskuussa. Katso video:\nJoululahjaksi mies tynnyrissä?\nNettihuutokauppa aukesi maanantaina ja sulkeutuu 21.12. Kaikkea irtainta ei ollut mahdollista purkaa kokonaisena, mutta Lintsin historiasta omaksi on mahdollista huutaa Vekkulan liikkuvat ja kiinteät portaat, peilisalin patsaat tai keinuvan kajuutan irtaimistoa: esimerkiksi mies tynnyrissä, aarrearkku, myrskylyhty tai ruori.\nKaupan on myös iso lasikuitupelle, pyörivä tynnyri moottorilla, riippusilta ja sukellusveneen torni.\nEniten kiinnostusta tähän mennessä ovat herättäneet pyörivä tynnyri ja lasikuitupelle.\n– Tynnyri on suosittu klassikkokohde, toki vähän ehkä haastava sijoittaa kotiin. Pelle taas voi toimia sisustuselementtinä, pohtii Linnanmäen viestintäpäällikkö Heli Hemgård.\nPyörivä tynnyri on keikuttanut huvittelijoita jo pitkään.\nViestintäpäällikkö Hemgård kertoo, että vaikka laitteista saatavat varat ohjataan lastensuojelutyöhön, ei varainkeruu ole huutokaupan ensisijainen tarkoitus.\n– Kun Vekkulan purkamisesta kerrottiin, tuli toiveita laitteiden myymisestä ja niihin haluttiin vastata. Hyväntekeväisyyden lisäksi tarkoituksena on ihmisille hyvän mielen tuottaminen.\nMummon revenneet pöksyt\nPurkuilmoituksen myötä Linnanmäki pyysi kertomuksia Vekkulasta vuosien varrelta.\n– Aivan mahtavia muistoja. Ihmiset kertoivat muun muassa, että vinohuoneesta käytettiin nimitystä painehuone, koska uskoivat sen joko liikkuvan tai siellä olevan painetta, kertoo Heli Hemgård.\nTosiasiallisesti huone on vain vino. Monet kertoivat muistavansa myös, miten suuri saavutus oli oppia kävelemään huoneen halki koskematta kaiteisiin.\n– Vekkulasta on monilla sukupolvet ylittävä muisto. Ihmiset kertoivat, kuinka ovat käyneet siellä itse lapsina ja nyt käyvät omien lapsiensa kanssa.\nTarinoista voi kuulla, että huvittelu on usein ollut koko perheen yhteinen jaettu ilo.\n– Olipa yhden mummon housutkin revenneet portaissa, naurahtaa Hemgård.\nVekkulan portaat venyttävät iloa ja pöksyjä!\nHuutokaupan myötä muistot muuttavat muotoaan.\n– Kiinnostavaa myös minne tuotteet päätyvät ja niiden tarinat myös jatkossa, pohtii viestintäpäällikkö Hemgård.\nEläköityvä Vekkula poistuu sellaisenaan Helsingin Vesilinnanmäeltä osana puiston kokonaiskehittämissuunnitelmaa. Linnanmäki on janonnut huvittelijoilta toiveita myös uuden Vekkulan varalle.\n– Tällä hetkellä suunnitellaan. Tavoitteena on saada aikaan entistä parempi, uusi klassikko. Perinteinen Vekkula-tyyli tuunataan nykypäivään, Heli kehaisee.\nOsa vanhastakin säilötään uuteen, pyrkien säilyttämään ikonin nostalgiaa myös nousevaan kohteeseen.\n– Tämä on custom-tuote ja suurimmaksi osaksi myös suomalainen, suunnittelusta rakentamiseen, iloitsee viestintäpäällikkö Heli Hemgård.\nNyt voit huutaa lasikuitupellen tervehtimään omalle kuistille.\nHuutokaupan tuotot ohjataan lastensuojelutyöhön, Lasten Päivän Säätiölle. Linnanmäki on perustettu 1950 kuuden lastensuojelutyötä tekevät järjestön toimesta.\nSeitsemän vuotta myöhemmin nämä järjestöt, Lastensuojelun Keskusliitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Barnavårdsföreningen i Finland, Ensi- ja turvakotien liitto, Parasta Lapsille ja Pelastakaa Lapset perustivat Lasten Päivän Säätiön.\nLasten Päivän Säätiö ylläpitää ja kehittää Linnanmäen Huvipuistoa kerätäkseen varoja suomalaiselle lastensuojelutyölle. Huvittelemalla on jo vuosikymmeniä voinut tukea kotimaista lastensuojelutyötä.\nVuonna 2016 lahjoitettiin 4,3 miljoonaa euroa ja tavoite vuodelle 2017 on 4,5 miljoonaa euroa.\nLinnanmäen Vekkulassa huviteltiin tänään kirjaimellisesti "kuin viimeistä päivää" 22.10.2017\nHaluaisitko ostaa riippusillan tai liikkuvat portaat? Linnanmäen Vekkulan irtaimisto huutokaupataan 30.11.2017\nMTV:n vaalikone paljastaa presidenttiehdokkaiden erot – turvapaikanhakijoiden palautukset jakavat kandidaatteja Ilmatieteen laitos varoittaa: Jalkakäytävät erittäin liukkaita


Viihde ja kulttuuri › Viihdemusiikki Viihdemusiikki - Vielä ehdit Viihdemusiikki\n129 ohjelmaa Kanava:\nVain ladattavat Katseltavissa ulkomailla Euroviisaat\nMikaelin naiset: Johanna Iivanainen.\nJenni Vartiainen: Duran Duran.\nJenni Vartiainen esitti YleX Studio B Livessä 6.4.2010 biisinsä Duran Duran.\nKe 7.4.2010 klo 15.24 To 31.12.2020 klo 23.59 Kesto: 4 min\nParadise Oskar: ?Laadullisesti När jag blundar kuuluu finaaliin?.\nTi 15.5.2012 klo 15.32 Sarja\nSellisti-Heikki kerää Pernillan laahukset.\nÄidin läsnäolo nosti Pernillan tulkinnan uuteen ulottuvuuteen.\nCosmic-studio, Tampere. Palefacen ja Negativen esikoislevyjen syntypaikka..\nFinnvox-studio, Helsinki. Menestysalbumeita Baddingista HIMiin..


SharePoint -prosessisäilön käyttäminen prosessikaavioiden jakamiseen ja yhteistyöhön - Visio\nSharePoint -prosessisäilön käyttäminen prosessikaavioiden jakamiseen ja yhteistyöhön\nVoit jakaa prosessikaaviosi yhteistyön tekemistä ja pikapäivityksiä varten tallentamalla kaaviot SharePoint 2010:n prosessisäilöön. Visio-prosessisäilö on sivusto, joka sisältää tiedostokirjastotyypin, jossa on sisäänkuittaus- ja uloskuittaustoimintoja ja joka tukee Visio-kaavioiden versionhallintaa. Tiedostokirjastossa on sarakkeita, jotka näyttävät vahvistuksen tilan ja toimintojen välisten vuokaavioiden otsikot.\nEnnen kuin voit tallentaa kaavion prosessisäilöön, säilö on lisättävä tietokoneesi tunnistamien SharePoint-sivustojen luetteloon. Järjestelmänvalvoja on saattanut määrittää luettelon tietokoneessasi jo valmiiksi. Jos vaihtoehto kaavion tallentamiseen prosessisäilöön ei ole käytettävissä, tee seuraavat toimet.\nSäilön lisääminen tietokoneesi tunnistamien SharePoint-sivustojen joukkoon\nSiirry selaimessa SharePoint-prosessisäilön sivulle.\nValitse Prosessit-tiedostokirjastossa Yhdistä Officeen ja valitse sitten Lisää omiin sivustoihin.\nKun prosessisäilö on lisätty SharePoint-sivustoihisi, vaihtoehto prosessisäilöön tallentamista varten on käytettävissä.\nProsessikaavion tallentaminen säilöön\nValitse Omat SharePoint-sijainnit -kohdasta sivusto, jonne haluat julkaista kaavion.


Symbian 9.1 -käyttöjärjestelmä ja UIQ 3 -ohjelmistoalusta - Digitoday - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 10.10.2005 14:05\nSony Ericssonhttp://www.sonyericsson.fi esittelee seuraavan sukupolven älypuhelimensa P990:n. Kännykkä käyttää sekä umts- että wi-fi -tekniikkaa.\nUmts- ja wlan-tekniikka yhdessä tehostavat esimerkiksi sähköpostin, internetin/intranetin ja videopuheluiden käyttöä. Eri paikoissa tarjolla oleva wlan-yhteys täydentää 3g-verkkoa. Sen kautta saadaan nopeasti yhteys yrityksen verkkoon, Sony Ericsson hahmottaa.\nYhtiön mukaan P990 on ensimmäinen älypuhelin, jossa on Symbian 9.1 -käyttöjärjestelmä ja UIQ 3 -ohjelmistoalusta. Puhelin sisältää automaattitarkennuksella varustetun kahden megapikselin kameran ja läpän alla olevan kiinteän näppäimistön.\nEnsi vuoden ensimmäisellä neljänneksellä saapuva P990 jatkaa Sony Ericssonin P800-, P900- ja P910-älypuhelimien sarjaa. Edeltäjiensä tavoin uusi P990 on suunniteltu nimenomaan puhelimeksi. Sillä voi soittaa videopuheluita, siirtää dataa laajakaistavauhtia ja selata internetiä täysine html-sivuineen.\nSivuja voi katsella uuden Opera 8 -selaimen avulla näyttö vaakatasossa. Lisäksi P990 tukee kaikkia yleisimpiä sähköpostistandardeja, joten sillä voi käyttää sähköpostia liitetiedostoineen paikasta ja ajasta riippumatta.\nTavoitteena runsas sovellustarjonta\nMuistia on suurennettu multimediatiedostojen imuroimista ja sähköpostien liitetiedostoja varten. Puhelimessa on omaa sisäistä muistia 80 megatavua, mutta sen lisäksi puhelimessa on muistikorttipaikka.\nUusia ominaisuuksia ovat kalenterin automaattinen aikavyöhykkeen vaihto sekä monipuolistettu pc-synkronointiohjelmisto.\nSony Ericsson haluaa varmistaa, että P990:n tullessa myyntiin siihen on heti tarjolla runsaasti Symbian- ja UIQ-sovelluksia. Ohjelmistokehittäjille halutaan antaa aikaa sovellusten kehittämiseen ja siksi puhelin julkistetaan jo nyt.\nOhjelmistokehittäjät voivat ohjelmoida P990:een C++ - ja Java-sovelluksia, sillä älypuhelin perustuu Java Platform 3:een.\nNokia esiasentaa Symantecin suojaa älypuhelimiin\nNokia voi jatkossa esiasentaa Series 60 -pohjaisiin matkapuhelimiinsa Symantecin virussuojan. Lue lisää ›


Puukorvaisen miksaajan seikkailut: 2008-06-18 -22, Juhannuskonferenssi 2008, Keuruu\n2008-06-18 -22, Juhannuskonferenssi 2008, Keuruu\nNoin, tästäkin vuodesta selvittiin hengissä. Sadettakin saatiin (välillä jopa tuntui, että vähän liikaa), mutta siitä huolimatta meni kuitenkin ihan kivasti hommat. Pari kertaa meinasi meillä olla vähän stressinpoikasta havaittavissa, mutta tilaisuudet menivät kivuttomasti. Nuo stressit liittyivät lähinnä ensimmäisen tilaisuuden harkkoihin ja siihen tarvittavan kaluston pystytykseen. Olikin yllättäen varsin vaativa juuri tuo ensimmäinen tilaisuus, ja siinä oli vähän muutakin härdelliä samaan aikaan menossa, niin aiheutti vähän harmaita hiuksia. Mutta, siitäkin selvittiin.\nTänä vuonna oli tosiaan jääkaappi käytössä, ja mikäs siinä oli miksauspöydän takana nuokkuessa, kun kylmää juotavaa oli käden ulottuvilla. :) Siitäkin on pari kuvaa ehkä tulossa.\nOnneksi pystytyksen aikana satoi varsin rankasti, niin saatiin jo siinä vaiheessa tarkistettua teltan vuotokohdat. Oli sitten helppo laittaa kalusto niihin kohtiin, jotka olivat pysyneet vähiten märkinä. Toki se rankka sade kuitenkin aiheutti ongelmia, ja varsinkin parin tilaisuuden aikana joutui mikkejä siirtelemään yms, kun meinasivat vähän kastua.\nPääteltalla oli kuitenkin suurempi ongelma, kun siellä on jo FOH-pisteen koko sen verran isompi, että ei millään voi saada koko aluetta kuivaan kohtaan. Oli sitten eräänä iltana hyvä sateenvarjomeri valopöytien päällä, kun vettä tuli juuri siitä kohdasta alas varsin hyvää tahtia. Jos vaikka jossain vaiheessa saisivat rakennettua oman katoksen tuolle alueelle... Ei olisi edes mikään kovin paha nakki, kun ei se yleisön näkyvyyttäkään heikentäisi. Muutenkin pääteltan pojat olivat paikoitellen vähän pulassa. Jonzu mm. vei sinne Uniquensa lainaan, kun heiltä oli savukone hajonnut. Lisäksi itse roudasin lauantai-illan myöhäiskokoukseen kasan mikkiständejä lastenteltalta. Ja vähän turhan kiireellä. Ai niin, tuon lisäksi myös roudasin vähän siellä tuon tilaisuuden yhteydessä ja päivystin myös monitorimikserin takana muutaman minuutin. Ja mä kun menin ihan yleisönä sillä kertaa paikalle... :)\nNo, oli meilläkin toki hieman ongelmia kaluston kanssa. Perjantaina nauhoitettiin perinteen mukaan sunnuntaina joltain Ylen radiokanavalta ulostuleva radiokokous lastenteltassa. Muuten homma meni jouhevasti, eikä meillä olisi tullut edes kiire vaihdon kanssa (toisin kuin aiempina vuosina...), mutta kun. Ensimmäiseksi huomattiin basistin tuoman vahvistimen särisevän niin pahasti yksinäänkin, ettei siitä tullut mitään. Ylistysteltasta onneksi löytyi vapaa Hartke, niin tuosta selvittiin. Tosin, sekin särisi vähän, mutta niin paljon vähemmän kuin tuo toinen, että sillä ei enää ollut juurikaan merkitystä. Lisäksi esiintymään tullut pariskunta oli hieman myöhässä, ehtivät paikalle vasta 10 min ennen alkua, tai jotain. Kai siitäkin sitten jotain tuli, kitarasoundit vaan taisivat olla hieman metässä. Lähinnä siis lähtöpäästä, kun soittivat molemmat akustista kitaraa ja niiden sävynsäädöt olivat muuttuneet varsin radikaalisti matkan aikana. No, eipä ollut meiltä pois tuo.\nNiin joo, Yleltä myös hajosi mikseri kesken nauhoituksen. Tai no, sammui itsekseen ja jossain vaiheessa sitten lähti taas käyntiin. Onneksi ottivat kaiken kuitenkin raidoille talteen, eikä tuo riippunut mikseristä mitenkään, niin sieltä sai sitten pelastettua. Joutui vaan toki tekemään sitten enemmän töitä editoinnissa.\nTällaista tällä kertaa. Yritän saada tätä tekstiä vähän päivitettyä vielä myöhemmin, ja lisättyä niitä kuvia. Mutta katsotaan nyt koska se onnistuisi. Sen verran tässä kiire meinaa muiden töiden osalta painaa päälle. Adios. Ainakin hetkeksi.\nLastenteltan omat maskotit: Lehmä ja Sonni. Sai kuulemma haukkua Lehmäksi. :)\nKuin kaksi marjaa. Jääkaappihan on toki niin tärkeä, että vaatii pehmustetun casen, eikösjuu? :)\nNäkymä päälavalta. Kuuleekohan tuosta monitorista esiintyjä oikeasti mitään?\nMyöskin näkymä päälavalta, tällä kertaa monitorimikserin vierestä. Ilmeisesti hyttyset olivat ainakin jossain vaiheessa olleet riesana.\nPäälavan kamerarata. Käyhän se tietysti noinkin ja on toki huomattavasti parempi kuin jos yrittäisi suoraan ajaa hiekalla. Mutta, no... Olis ollut ihan kiva nähdä kuinka keikkuvaa jälkeä silti tuli. Toisaalta, tuota pitäisi kokeilla sisätiloissa, kun eräässä paikassa on laattalattia ja laatat vähän turhan huonosti asennettu. Siellä se voisi ehkä jopa toimia.\nOnkohan tuo vene nyt eksynyt vähän väärään paikkaan? Kyllä tuolla järvi on muutaman sadan metrin päässä, mutta se on kuitenkin alamäkeä koko matka...\nJa sitten purkamaan... Kuvassa ei mitään kovin ihmeellistä, mutta kun sattui käymään harvinainen tapaus ja itse pääsi kuvaan, niin pitäähän se nyt käyttää hyödyksi. ;)\nJa tässä esimerkki turvallisesta työtavasta. Onneksi Jonzun parempi puolisko ei nähnyt tilannetta. ;) Vai näkikö sittenkin?\nRoudausreitin valmistelua. Huomaa kohtalaisen kurainen autonperä. Kura ns. lensi kaaressa Jonzun hakatessa kiilaa irti hienosäätölekalla.\nHuomaa hyvin toimiva ovenkorotuskeppi. :) Olihan se vähän tiellä, mutta muuten olisi vettä valunut varsin hyvää tahtia niskaan teltan katolta, niin parempi tuokin.\nJa on se aina niin mukavaa kun on puhtaat ja kuivat roudusreitit. tuossa oli siis vettä muutaman sentin verran, kun jalalla astui päälle. No, onneksi kuvassa näkyvät allekirjoittaneen uudet ja uljaat turvakengät tuntuivat pitävän vettä. Ai niin, ja noilla voi myös kävellä metallinpaljastimesta läpi ilman hälytystä. Tosin, koskahan mulla sellaiselle on tarvetta...\nEipä tuosta kuvasta oikein näy kunnolla, mutta kengät ja lahkeet olivat varsin kurassa viikon jälkeen. Tosin, se nyt ei ole mikään ihme, sen verran paljon siellä tuli kuitenkin vettä.\nJostain kumman syystä ei olleetkaan kaikki tänne tarkoitetut kuvat siirtyneet perille, mutta täytyy ihmetellä asiaa illalla kotona. Jos muistaa. Nyt kuitenkin jatkamaan tuon puhelimen mittailuja. Ugh.\nLähettänyt Olli klo 10.58\nTunnisteet: Juhannuskonferenssi 2008, Puukorvailua\n2008-06-26, Apian lava, Valkeakoski\n2006-06-25, Peter Youngrenin tilaisuus, Hervanta\n2008-06-16, Pakkaus Juhannuskonferenssia varten\n2008-06-14, 60. Jukolan Viestit, Tampere