Yleisön altistuminen pientaajuisille sähkö- ja magneettikentille Suomessa - PDF\nDownload "Yleisön altistuminen pientaajuisille sähkö- ja magneettikentille Suomessa"\n1 Sosiaali- ja terveysministeriön oppaita 2003:12 Leena Korpinen Yleisön altistuminen pientaajuisille sähkö- ja magneettikentille Suomessa SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖ Helsinki 2003\n3 3 TIIVISTELMÄ Leena Korpinen. Yleisön altistuminen pientaajuisille sähkö- ja magneettikentille Suomessa. Helsinki, s. (Sosiaali- ja terveysministeriön oppaita ISSN X; 2003:12) ISBN Uusi sosiaali- ja terveysministeriön (STM) asetus (294/2002) ionisoimattoman säteilyn väestölle aiheuttaman altistumisen rajoittamisesta on tullut voimaan Uudessa asetuksessa vahvistetaan enimmäisarvot ultraviolettisäteilylle, radiotaajuiselle säteilylle ja lasersäteilylle sekä suositusarvot pientaajuisille sähkö- ja magneettikentille. Asetus koskee ainoastaan väestön altistumista. Työntekijöiden osalta on edelleen voimassa STM:n päätös (1474/1991), joka asettaa enimmäisarvot muille paitsi pientaajuisille kentille. Tämän projektin päätavoitteena on koota tietopaketti sähkön siirto- ja jakelujärjestelmän sähkö- ja magneettikentistä STM:n uuden asetuksen käytäntöönpanon tueksi. Tavoitteena on tuottaa myös WWW-muotoinen aineisto. Tietopaketin pääpaino on sähkön siirto- ja jakelujohdoissa. Tietopaketti on kirjoitettu viranomaisille esimerkiksi ympäristökeskusten ja läänin terveystarkastajien käyttöön. Tavoitteena oli, että se soveltuu myös toiminnanharjoittajien (esimerkiksi sähköyhtiöiden) käyttöön. Tietopaketti sisältää muun muassa sähkönsiirto- ja jakelujohtojen sähkö- ja magneettikentät, rakennusten sähkö- ja magneettikentät sekä kodin laitteiden kentät. Kenttien mittaaminen ja laskenta esitetään varsin yleisellä tasolla. Asiasanat: altistuminen, sähkökentät, sähkömagneettiset kentät, säteily, säteilyturvallisuus, terveydensuojelu\n5 5 REFERAT Leena Korpinen. Allmänhetens exponering för lågfrekventa elektriska och magnetiska fält i Finland. Helsingfors, s. (Social- och hälsovårdsministeriets handböcker ISSN X; 2003:12) ISBN Social- och hälsovårdministeriets nya förordning om begränsning av befolkningens exponering för icke-joniserande strålning (294/2002) trädde i kraft I den nya förordningen fastställs maximivärden för ultraviolett strålning, radiofrekvent strålning och laserstrålning samt rekommenderade värden för lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Förordningen gäller endast exponering av befolkningen. För arbetstagarnas del gäller fortfarande social- och hälsovårdministeriets beslut (1474/1991), som föreskriver om maximivärdena för andra än lågfrekventa fält. Huvudmålsättningen för det här projektet är att sammanställa ett informationspaket om elektriska och magnetiska fält i överföringen och distributionen av el som stöd för verkställigheten av social- och hälsovårdministeriets nya förordning. Målet är också att producera material i WWW-format. Huvudvikten har lagts på överförings- och distributionsledningar. Informationspaketet har uppgjorts med tanke på myndigheterna och för att användas till exempel av miljöcentralerna och länens hälsoinspektörer. Avsikten var att det också skall kunna användas av verksamhetsutövare (till exempel elbolagen). Informationspaketet innehåller bland annat elektriska och magnetiska fält i överföringsoch distributionsledningar, elektriska och magnetiska fält i byggnader och fälten i hemmets apparater. Mätningen och beräkningen av fälten presenteras på en mycket allmän nivå. Nyckelord: elektriska fält, elektromagnetiska fält, exponering, hälsoskydd, strålning, strålningssäkerhet\n7 7 SUMMARY Leena Korpinen. Public exposure to low frequency electric and magnetic fields in Finland. Helsinki, pp. (Handbooks of the Ministry of Social Affairs and Health, Finland; ISSN X; 2003:12) ISBN The new decree (294/2002) of the Ministry of Social Affairs and Health (STM) "the limitation of public exposure to non-ionizing radiation" has come into effect on 1 May The new decree enforces binding exposure limits for ultraviolet radiation, radiofrequency radiation and laser radiation and re-commendations for low frequency electric and magnetic fields. The decree concerns only public exposure. For workers STM's decision (1474/1991), that sets binding exposure limits for the whole range of radiation except low frequency fields, is still applied. The main aim of this project is to create an information package concerning electric and magnetic fields of electricity transmission and distribution systems supporting the implementation of the new STM decree. The aim is also to produce WWW-based material. The information package focuses mainly on electricity transmission and distribution lines. The information package is made for authorities, for example for the use of environmental centers and provinces' health officials. The aim is that it can be applied also to the use of corporations (for example elect-rich companies). Among others, the information package includes electric and magnetic fields of electricity transmission and distribution lines, electric and magnetic fields of buildings and fields of domestic electric devices. Measurements and calculations of the fields are presented at very general level. Key words: Electric fields, electromagnetic fields, exposure, health protection, radiation, radiation safety.\n9 9 ESIPUHE Tämä julkaisu on Tampereen teknillisen yliopiston (aikaisemmin Tampereen teknillinen korkeakoulu) Sähkötekniikka ja terveys -laboratoriossa tehdyn projektin Tietopaketti sosiaali- ja terveysministeriön asetuksesta (294/2002) ionisoimattoman säteilyn väestölle aiheuttaman altistumisen rajoittamisesta liittyen sähkön siirto- ja jakelujärjestelmään yhteenveto. Hankkeen rahoittajina ovat toimineet sosiaali- ja terveysministeriö ja Fingrid Oyj. Hankkeen johtoryhmään ovat kuuluneet johtava asiantuntija Jarmo Elovaara (Fingrid Oyj), ylitarkastaja Osmo Haltia (Kauppa- ja teollisuusministeriö), ympäristöjohtaja Martti Hyvönen (Energia-alan keskusliitto ry, Helsingin Energia), yksikön johtaja Kenneth Hänninen (Sähköenergialiitto ry), tutkimusprofessori Kari Jokela (Säteilyturvakeskus), professori Leena Korpinen (Tampereen teknillinen yliopisto), erityisasiantuntija Kauko Hartikainen (aikaisemmin erityisasiantuntija Matti Laiho) (Suomen Kuntaliitto) ja ylilääkäri Mikko Paunio (Sosiaali- ja terveysministeriö). Hankkeen toteuttajana on toiminut professori Leena Korpinen. Raportin toteutuksessa ovat avustaneet insinööri Riitta Lehtelä, teknikko Leena Luoma ja yksikön johtaja Kenneth Hänninen (Sähköenergialiitto ry). Hankkeen toteutuksessa ovat myös avustaneet Fingrid Oyj, kauppa- ja teollisuusministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö ja Säteilyturvakeskus. Johtoryhmälle ja kaikille mukana olleille henkilöille parhaat kiitokset.\n11 11 SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ...3 REFERAT...5 SUMMARY...7 ESIPUHE...9 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO SÄHKÖ- JA MAGNEETTIKENTÄT Sähkömagneettinen spektri Sähkökenttä Magneettikenttä Sähkö- ja magneettikenttien laskeminen Sähkö- ja magneettikenttien mittaaminen Sähkö- ja magneettikenttämittauksien epätarkkuus YHTEENVETO SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖN ASETUKSESTA (294/2002) IONISOIMATTOMAN SÄTEILYN VÄESTÖLLE AIHEUTTAMAN ALTISTUMISEN RAJOITTAMISESTA Asetuksen lähtökohdat Asetuksen biologinen tausta Taloudelliset vaikutukset Asetuksessa (294/2002) esitetyt suositusarvot enintään 100 khz taajuisille sähkö- ja magneettikentille Asetuksessa (294/2002) esitetyt suositusarvot pientaajuisten laajakaistaisten kenttien osalta SUOMEN SÄHKÖJÄRJESTELMÄ Sähkön tuotanto Sähkön siirto- ja jakeluverkot Sähköjohdot SÄHKÖNSIIRTO- JA JAKELUJOHTOJEN SÄHKÖ- JA MAGNEETTIKENTÄT Asetuksen määrittelemät suositusarvot Laskentatuloksia sähkö- ja magneettikentistä erilaisilla pylväillä Mittaustuloksia siirto- ja jakelujohdoilta Asetuksen merkitys 400 kv, 220 kv ja 110 kv voimajohtoihin liittyviin maankäyttö- ja kaavoituskysymyksiin RAKENNUSTEN SÄHKÖ- JA MAGNEETTIKENTÄT Asetuksen määrittelemät suositusarvot Mittaustuloksia kiinteistömuuntamoiden lähellä olevien tilojen magneettikentistä Kodeissa esiintyviä sähkö- ja magneettikenttiä KODIN LAITTEIDEN KENTÄT Asetuksen määrittelemät suositusarvot Mittaustuloksia kodin laitteiden kentistä TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT...58 KIRJALLISUUSVIITTEET...61 AIHEESEEN LIITTYVIÄ WWW-LINKKEJÄ...63 LIITE 1, STUK tiedottaa 1/\n13 13 1 JOHDANTO Uusi sosiaali- ja terveysministeriön (STM) asetus (294/2002) ionisoimattoman säteilyn väestölle aiheuttaman altistumisen rajoittamisesta on tullut voimaan STM:n asetus perustuu Euroopan unionin neuvoston suositukseen vuodelta 1999, sekä ICNIRP:n (International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection) ohjearvoihin (Euroopan unionin neuvosto 1999, ICNIRP 1998). Uudessa asetuksessa vahvistetaan enimmäisarvot ultraviolettisäteilylle, radiotaajuiselle säteilylle ja lasersäteilylle sekä suositusarvot pientaajuisille sähkö- ja magneettikentille. Asetus koskee ainoastaan väestön altistumista. Työntekijöiden osalta on edelleen voimassa STM:n päätös (1474/1991), joka asettaa enimmäisarvot muille paitsi pientaajuisille kentille. Ennen tätä asetusta Suomessa ei ole ollut säädöstä siitä, minkälaisille pientaajuisille sähköja magneettikentille väestö saa altistua. Vuodesta 1999 lähtien on sovellettu ohjeellisesti lähinnä Euroopan unionin neuvoston julkaisemaa suositusta väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz 300 GHz) altistumisen arvioimisessa. Asetuksessa tai sen perusteluosassa ei ole otettu kantaa siihen, miten asetusta sovelletaan tulevaisuudessa sähkön siirto- ja jakelujärjestelmien osalta esimerkiksi uusia johtoja rakennettaessa tai vanhojen johtojen lähelle rakennettaessa. Kuitenkin voimajohtojen alla on mitattu arvoja, jotka ylittävät pitkäaikaisen altistumisen suositusarvon 5 kv/m, mutta eivät ylitä arvoa 15 kv/m, joka on määritelty altistukselle, mikä ei kestä merkittävää aikaa. Mielenkiinto sähköjärjestelmien aiheuttamista kentistä on lisääntynyt asetuksen valmistumisen myötä. On katsottu tarpeelliseksi koota STM:n uuden asetuksen käytäntöönpanon tueksi tietopaketti asetuksen merkityksestä sähkön siirto- ja jakelujärjestelmissä. Tietopaketti on kirjoitettu viranomaisille esimerkiksi ympäristökeskusten ja läänin terveystarkastajien sekä kuntien terveys- ja ympäristöviranomaisten käyttöön. Tavoitteena oli, että se soveltuu myös toiminnanharjoittajien (esimerkiksi sähköyhtiöiden) käyttöön. Tietopaketista on tuotettu myös WWW-muotoinen aineisto. Tietopaketti sisältää muun muassa sähkönsiirto- ja jakelujohtojen sähkö- ja magneettikentät, rakennusten sähkö- ja magneettikentät sekä kodin laitteiden kentät. Kenttien mittaaminen ja laskenta esitetään varsin yleisellä tasolla.\n14 14 Kiinteistömuuntamoita koskeva Säteilyturvakeskuksen erillinen ohje rakennusten kenttien mittaamisesta (Jokela 2003) on liitetty tämän oppaan loppuun (liite 1). Tämä ohje käsittelee varsin kattavasti kiinteistömuuntamoiden kenttien mittaamista. Tietopaketissa on käytetty hyväksi TTY:n aikaisempia mittaus- ja laskentatuloksia. YDINASIAT Johdanto Uusi sosiaali- ja terveysministeriön (STM) asetus (294/2002) ionisoimattoman säteilyn väestölle aiheuttaman altistumisen rajoittamisesta on tullut voimaan Asetuksessa vahvistetaan enimmäisarvot ultraviolettisäteilylle, radiotaajuiselle säteilylle ja lasersäteilylle sekä suositusarvot pientaajuisille sähkö- ja magneettikentille. Tämä tietopaketti on koottu STM:n uuden asetuksen käytäntöönpanon tueksi asetuksen merkityksestä sähkön siirto- ja jakelujärjestelmissä.\n15 15 2 SÄHKÖ- JA MAGNEETTIKENTÄT 2.1 Sähkömagneettinen spektri Sähköjärjestelmän aiheuttamasta ionisoimattomasta sähkömagneettisesta säteilystä ei yleensä käytetä sanaa säteily, vaan puhutaan sähkö- ja magneettikentistä. Näitä kenttiä aiheuttaa ihmisten kehittämä tekniikka. Useimpien teknisten sähköjärjestelmien kentät ovat käyttötaajuisia (50 Hz) sähkö- ja magneettikenttiä. Esimerkkejä näistä kentistä ovat sähkönsiirto- ja jakelujohtojen sekä sähkölaitteiden aiheuttamat sähkö- ja magneettikentät. Kuvassa 2.1 on esitetty koko sähkömagneettisen säteilyn spektri. Kuva 2.1. Sähkömagneettisen säteilyn spektri. 50 Hz kentät ovat lähes yksinomaan ihmisen kehittämien teknisten laitteiden aiheuttamia. (Korpinen ym. 1995) Myös luonnossa esiintyy sähkö- ja magneettikenttiä. Sähkökenttä vaihtelee sääolosuhteiden mukaan. Ukonilmalla staattisen kentän voimakkuus kasvaa jopa tasolle 20 kv/m. Maan magneettikenttä vaihtelee maaperän mukaan. Suomessa maan magneettikenttä on noin 50 µt. Edellä esitetyt luonnossa esiintyvät kentät ovat periaatteessa staattisia kenttiä. (World Health Organisation 1984) 2.2 Sähkökenttä Sähkövaraus synnyttää ympärilleen sähkökentän. Sähkökentän voimakkuus E määritellään kentän varaukseen Q kohdistaman voiman F ja varauksen Q suhteena. Sähkökentän suunta on se suunta, johon kentässä oleva positiivinen varaus pyrkii liikkumaan. Sähkökentän voimakkuuden yksikkönä käytetään volttia metriä kohti (V/m), mutta sähköjärjestelmän yhteydessä käytetään usein kilovolttia metriä kohti (kv/m). Kahden suuren, toisiaan lähellä olevan sähköisesti varatun levyn välissä vallitsee homogeeninen sähkökenttä, jonka voimakkuus voidaan laskea jakamalla levyjen välinen potentiaaliero eli jännite niiden välisellä etäisyydellä (kuva 2.2). Sähkökenttää havainnollistamaan käytetään usein kenttäviivoja. Niiden suunta kuvaa kentän suuntaa ja niiden tiheys suhteellista kentänvoimakkuutta. Kuvassa 2.2 on esimerkkinä toisistaan 1 metrin etäisyydellä ole-\n16 16 vien tasomaisten levyjen välillä vallitseva homogeeninen sähkökenttä. Jos levyjen välinen jännite on 1000 V eli yksi kilovoltti, sähkökentän voimakkuus on 1 kilovoltti metriä kohti (kv/m). (Korpinen ym. 1995) Kuva 2.2. Kahden levyn välinen sähkökenttä (E on sähkökenttä, U on levyjen välinen jännite, h on levyjen välinen etäisyys). (Korpinen ym. 1995) LEVY V E = U h h = 1 m maa LEVY 2 Sähkökentän voimakkuuteen ja suuntaan voidaan vaikuttaa materiaalivalinnoilla. Esimerkiksi johtavasta materiaalista olevan häkin tai tilan sisään ulkoinen sähkökenttä ei voi ollenkaan tunkeutua. 2.3 Magneettikenttä Sähkövarausten liike eli sähkövirta synnyttää ympärilleen magneettikentän. Pitkässä viivamaisessa suorassa johtimessa kulkevan sähkövirran I aiheuttama magneettikentän voimakkuus H etäisyydellä r johtimesta on suoraan verrannollinen virtaan mutta kääntäen verrannollinen etäisyyteen. Magneettikentän voimakkuus ilmoitetaan ampeereina metriä kohti (A/m). Magneettikenttä voidaan kuvata myös toisella suureella, jota kutsutaan magneettivuon tiheydeksi. Magneettivuon tiheys B riippuu väliaineesta ja magneettikentän voimakkuudesta. Magneettivuon tiheyden yksikkö on tesla (T). Magneettikentän voimakkuutta H = 1 A/m vastaa ilmassa magneettivuon tiheys B = 1, T = 1,26 mikroteslaa ( T). Magneettisessa materiaalissa sama magneettikentän voimakkuus saattaa aiheuttaa jopa tuhatkertaisen vuontiheyden ilmaan verrattuna. Myös magneettikenttää voidaan kuvata kenttäviivoilla. Jos suoran, pitkän johtimen virta on 1000 A, magneettivuon tiheys 1 metrin etäisyydellä on 200 µt (kuva 2.3).\n17 17 Kuva 2.3. Suoran virtajohtimen ympärillä esiintyvä magneettikenttä (B on magneettivuon tiheys, I on johtimessa kulkeva virta, tarkastelupiste on etäisyydellä r johtimesta). (Korpinen ym. 1995) I r B B [ µ T ] = 0,2 I [ A ] r [ m ] Magneettikentän kulkua voidaan ohjata tai osa kentästä voidaan muuntaa kentän indusoiman pyörrevirran avulla käyttämällä ferromagneettista tai hyvin sähköä johtavaa materiaalia. Esimerkiksi rakentamalla kyseisestä aineesta kotelo magneettikentän synnyttävän laitteen tai suojattavan kohteen ympärille. Yhtenä vaihtoehtona on käyttää geometriaa hyväksi esimerkiksi sijoittamalla voimalaitoksen ja kiinteistömuuntamon kiskot tasoasennuksen sijasta kolmion kärkipisteisiin. (Korpinen ym. 1995) 2.4 Sähkö- ja magneettikenttien laskeminen Sähkö- ja magneettikenttien laskenta on monesti vaikeaa ja edellyttää aina ammattitaitoa. Laskennan aikana pitää tehdä erilaisia oletuksia ja yksinkertaistuksia, jotta laskenta pystytään toteuttamaan. Esimerkiksi voimajohtojen kenttiä laskettaessa oletetaan, että johdon alla maa on tasainen, eikä siellä ole kasvillisuutta. Kenttien laskentaa tehdään analyyttisesti matemaattisten kaavojen avulla tai arvioimalla kentänjakaumaa numeerisesti. Analyyttinen laskenta soveltuu esimerkiksi voima- ja jakelujohtojen kenttien laskemiseen. Numeeriseen laskentaan käytetään esimerkiksi FEM (finite element method) -laskentamenetelmää. FEM-menetelmää käytetään esimerkiksi laskettaessa materiaalien vaimennuskykyä. 2.5 Sähkö- ja magneettikenttien mittaaminen Pientaajuisten sähkökenttien mittaamiseen voidaan käyttää sekä hetkellis- että pitkäaikaismittaria. Nämä molemmat käyttävät samoja menetelmiä sähkökentän määrityksessä. Pitkäaikaismittarissa on, toisin kuin hetkellismittauksiin käytettävässä laitteessa, laskuri sekä muisti, johon se voi tallentaa mitatut kentän arvot muistikapasiteetin sallimalta ajalta. Tämän ominaisuutensa ansiosta pitkäaikaismittaria voidaan käyttää hetkellismittausten lisäksi ihmisen sähkökentille altistumisen mittaamiseen. Tuloksia tarkasteltaessa täytyy käyttää tiettyjä korjauskertoimia ihmisen ja ympäristön mittauksiin aiheuttamien virheiden eliminoimiseksi. (Korpinen 2000)\n18 18 Sähkökenttiä mitataan kolmella eri tavalla. Ensimmäisessä menetelmässä mittalaite seuraa virtaa tai varausta kahden johtavan elektrodin välillä, toisessa menetelmässä maan ja johtavan elektrodin välillä. Kolmas keino on elektro-optinen. Sähkökenttämittari koostuu periaatteessa kahdesta osasta: anturista ja ilmaisimesta. Ilmaisin sisältää signaalinkäsittelypiirin ja analogisen tai digitaalisen näytön (Korpinen 2000). Kuvassa 2.4 on esitetty sähkökentän mittausta käytännössä. Kuva 2.4. Esimerkki sähkökentän mittauksesta (oikean puoleisella mittaajalla lukulaite). Mittauksessa riittävä mittausetäisyys mittauslaitteeseen on tärkeä, koska mittaajan keho vaikuttaa sähkökentän jakaumaan ja suuruuteen. Pientaajuisten magneettikenttien mittaamiseen on saatavilla useita mittareita, jotka perustuvat induktioon, Hall -ilmiöön tai hystereesiin. Eri ilmiöihin perustuvilla mittareilla on kullekin ilmiölle tyypillinen mitta-anturi. (Korpinen 2000) Pientaajuisten magneettikenttien mittareissa voidaan käyttää yhtä anturia, jolla mitataan kentän maksimiarvoa. Magneettivuon tiheyden maksimiarvo on suurin arvo, jonka vuontiheyden amplitudi voi saavuttaa tietyssä pisteessä. Se voidaan mitata kääntelemällä yksiakselista mittaria maksimin löytämiseksi, jolloin mittarin näyttämän suurin lukema kirjataan. Yksiakselista mittaria voidaan käyttää myös mittaamaan kentän kolme ortogonaalista komponenttia, joista lasketaan vuontiheyden resultantti. Tällöin mitattavan kentän täytyy pysyä mittauksen ajan muuttumattomana, että saatu mittaustulos kuvaisi vallitsevaa kenttää. (Korpinen 2000) Sähkö- ja magneettikenttien mittaamiseen voidaan käyttää myös kolmeakselista anturia mittaamaan resultanttiarvoa, joka on kentän x-, y- ja z-komponenttien neliösumman neliöjuuri. Yleensä kolmeakselisella anturilla mitattu resultantti on suurempi kuin yksiakselisella anturilla mitattu maksimiarvo. (Korpinen 2000) Laajakaistaisia kenttiä mitattaessa pitää pystyä samanaikaisesti mittaamaan eritaajuisia kenttiä (ICNIRP 2002). Tällaista kenttien mittaamista Säteilyturvakeskus on ohjeistanut rakennusten kenttiä koskevassa mittausohjeessaan (Jokela 2003). Käytännössä 50 Hz magneettikentissä voi olla merkittävästi yliaaltoja, joiden johdosta kenttä on laajakaistainen (2 khz asti). (ICNIRP 2002, Jokela 2000)\n19 Sähkö- ja magneettikenttämittauksien epätarkkuus Mittaustulos koostuu mittarin antamasta mittaustuloksesta ja siihen liittyvästä mittausepätarkkuudesta. Mittausepätarkkuus sisältää tunnetun ja tuntemattoman systemaattisen osan sekä satunnaisen osan. Tunnetun systemaattisen epätarkkuuden vaikutus mittaustuloksiin voidaan selvittää. Tuntematonta systemaattista epätarkkuutta ei saada selville mittauksilla. Satunnainen epätarkkuus saa jokaisella mittauskerralla satunnaisen arvon, jonka suuruutta mittauksessa ei voi suoraan mitata. (Aumala ja Kalliomäki 1985, Korpinen 2000) Satunnainen epätarkkuus aiheutuu satunnaisesti muuttuvista mittaukseen liittyvistä tekijöistä. Satunnaisia tekijöitä ovat sähkökentän voimakkuuden tai magneettivuon tiheyden vaihtelut, mittarin asennon epätarkkuus, inhimillinen tekijä ja ympäristöolosuhteet. (Korpinen 2000) Mittaaja voi suorittaa mittaukset jokaisella mittauskerralla eri tavoin. Myös eri mittaajat voivat suorittaa saman mittauksen eri tavalla. Virhe voi satunnaisesti riippua esimerkiksi siitä, mistä suunnasta mittaaja lukee analogista mittaria tai jos digitaalimittari ei talleta suurinta arvoa, mittaajalta saattaa jäädä se näkemättä. (Korpinen 2000) Mittausolosuhteet saattavat vaihdella mittauspaikoilla huomattavasti. Kenttien mittauksiin vaikuttavia satunnaisia ympäristötekijöitä ovat esimerkiksi EMC (electromagnetic compatibility) -häiriöt, mittauspaikan ympäristön rakenteet (sähkökentän tapauksessa jopa kasvillisuus) sekä ympäristön lämpötilan tai ilmankosteuden ero kalibrointiolosuhteisiin. (Korpinen 2000) Systemaattinen epätarkkuus aiheutuu mittaukseen liittyvistä muuttumattomista tekijöistä. Muuttumattomia tekijöitä ovat mittausmenetelmän ja mitta-anturin epätarkkuus, inhimilliset tekijät ja ympäristöolosuhteet. (Korpinen 2000) Mittaaja voi suorittaa mittaukset jokaisella mittauskerralla myös samalla tavoin virheellisesti. Tyypillisiä virheitä ovat mittarin mitta-alueen määrittämisen virheet, virheet desimaalipilkussa ja väärä kytkinten asento. (Korpinen 2000) Mittausolosuhteet saattavat vaikuttaa systemaattisesti mittauksiin. Tällaisia ympäristötekijöitä ovat esimerkiksi mittaustilan korkeat taustakentän arvot ja ilman lämpötila. Mittausta suoritettaessa taustakenttä saattaa olla suurempi kuin laitteen aiheuttama kenttä, joka aiheuttaa mittaustuloksiin merkittävän systemaattisen epätarkkuuden. Taustakenttää mitattaessa muiden laitteiden tulee olla käytössä normaalisti. Mittaustilan lämpötila saattaa vaikuttaa mittauksen epätarkkuuteen, jos se poikkeaa huomattavasti kalibrointilämpötilasta. Lämpötilasta aiheutuva systemaattinen epätarkkuus saadaan korjattua mittaustuloksesta, jos tiedetään mittarin lämpötilariippuvuus. (Korpinen 2000)\n20 20 YDINASIAT Sähkö- ja magneettikentät Useimpien teknisten sähköjärjestelmien kentät ovat käyttötaajuisia (50 Hz) sähköja magneettikenttiä. Sähkövaraus synnyttää ympärilleen sähkökentän. Sähkökentän voimakkuus E määritellään kentän varaukseen kohdistaman voiman F ja varauksen Q suhteena. Sähkökentän voimakkuuden yksikkönä käytetään volttia metriä kohti (V/m). Sähköjärjestelmän yhteydessä käytetään usein kilovolttia metriä kohti (kv/m). Sähkövarausten liike eli sähkövirta synnyttää ympärilleen magneettikentän. Magneettikentän voimakkuus ilmoitetaan ampeereina metriä kohti (A/m). Magneettikentän voimakkuutta H = 1 A/m vastaa ilmassa magneettivuon tiheys B = 1, T = 1,26 mikroteslaa ( T). Sähkö- ja magneettikenttien laskeminen Sähkö- ja magneettikenttien laskenta on monesti vaikeaa ja edellyttää aina ammattitaitoa. Kenttien laskentaa tehdään analyyttisesti matemaattisten kaavojen avulla tai arvioimalla kentänjakaumaa numeerisesti. Sähkö- ja magneettikenttien mittaaminen Pientaajuisten sähkö- ja magneettikenttien mittaamiseen voidaan käyttää sekä hetkellis- että pitkäaikaismittaria. Mittaustulos koostuu mittarin antamasta mittaustuloksesta ja siihen liittyvästä mittausepätarkkuudesta. Mittausolosuhteet saattavat vaihdella mittauspaikoilla huomattavasti.\n21 21 3 YHTEENVETO SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖN ASETUKSESTA (294/2002) IONISOIMATTOMAN SÄTEILYN VÄESTÖLLE AIHEUTTAMAN ALTISTUMISEN RAJOITTAMISESTA Tähän lukuun on poimittu pientaajuisia sähkö- ja magneettikenttiä (enintään 100 khz) koskevia keskeisiä kohtia sosiaali- ja terveysministeriön asetuksesta (294/2002) ionisoimattoman säteilyn väestölle aiheuttaman altistumisen rajoittamisesta ja sen perusteluosasta (Sosiaali- ja terveysministeriön NIR-asiantuntijaryhmän muistio 2002). Sisältöä on pyritty tiivistämään ja selkiyttämään. Altistuslähteet käsitellään myöhemmissä luvuissa. 3.1 Asetuksen lähtökohdat Aikaisemmin ionisoimattoman säteilyn altistuksen enimmäisarvot radiotaajuiselle säteilylle, lasersäteilylle ja ultraviolettisäteilylle on vahvistettu säteilylain (592/1991) 43 :n nojalla annetulla sosiaali- ja terveysministeriön päätöksellä (1474/1991). Tässä päätöksessä radiotaajuista säteilyä koskevat enimmäisarvot on porrastettu sen mukaan, tapahtuuko altistuminen valvotuissa olosuhteissa (työntekijät, ns. ammatillinen altistus) tai valvomattomissa olosuhteissa julkisilla ja niihin verrattavilla paikoilla sekä yksityisillä alueilla (väestö). Uusi STM:n asetus (294/2002) korvaa aikaisemman päätöksen väestöaltistuksen osalta. Niiltä osin kuin vanhan päätöksen (1474/1991) enimmäisarvot koskevat valvotuissa olosuhteissa toimivia työntekijöitä, ne pysyvät toistaiseksi voimassa. Euroopan unionin piirissä valmistellaan työelämän fysikaalisia haittatekijöitä koskevia direktiivejä, jotka tulevat mahdollisesti sisältämään myös ionisoimattoman säteilyn enimmäisarvot. Suomessa arvioidaan ammatillisen altistuksen rajoittamiskriteerit viimeistään silloin, kun työelämän fysikaalisia haittatekijöitä koskeva yleiseurooppalainen sääntely on valmistunut. STM:n asetuksen valmistelussa on käytetty uusimpia kansainvälisiä kannanottoja ionisoimattomasta säteilystä väestölle aiheutuvan altistuksen rajoittamiseksi. Keskeisessä osassa on ollut Euroopan unionin neuvoston suositus (1999/519/EY) väestön gigahertsin (GHz) sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittamisesta. Tämä suositus pohjautuu YK:n tunnustaman alan kansainvälisen asiantuntijatoimikunnan ICNIRP:n (International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection) suosittelemiin altistumisen perusrajoituksiin sekä niiden noudattamisen mahdollistaviin viitearvoihin ICNIRP:n esityksessä (ICNIRP 1998). Perusrajoituksilla tarkoitetaan arvoja, joita ei voida käytännön tilanteissa mitata (fysikaalisia suureita). Varsinaiset mitattavat suureet ovat viitearvoja. STM:n asetuksessa viitearvoja kutsutaan joko enimmäisarvoiksi tai suositusarvoiksi. Enimmäisarvot ovat luonteeltaan velvoittavia ja suositusarvot ovat luonteeltaan ohjaavia. Pientaajuisten (alle 100 khz) kenttien osalta asetus sisältää vain suositusarvoja. Vanhat säännökset ionisoimattomasta säteilystä eivät sisällä alle (enintään) 100 khz sähköja magneettikenttiä. Kansainvälisiin suosituksiin nojautuen uudessa STM:n asetuksessa on esitetty suositusarvot enintään 100 khz sähkö- ja magneettikentistä aiheutuvan altistuksen rajoittamiseksi. Tämä on tuonut uutena sääntelyn piiriin sähkölaitteiden ja -johtojen aiheuttamat pientaajuiset kentät. Asetuksen enimmäisarvot koskevat yli 100 khz sähkömagneettisia kenttiä, ultraviolettisäteilyä ja lasersäteilyä. Kansainvälisten asiantuntijaelinten kannanottojen lisäksi on asetuksen valmistelussa käytetty ionisoimattoman säteilyn turvallisuutta koskevia tieteellisiä alkuperäisjulkaisuja sekä kir-\n22 22 jallisuuskatsauksia, jotka on julkaistu aikakauskirjoissa tai esimerkiksi WHO:n Environmental Health Criteria -sarjassa. Lisäksi on käytetty kotimaisia tutkimusaineistoja ja esimerkiksi viitteitä (Verkasalo 1996, Ahlbom ym. 1993, Jokela 2000, Korpinen 2000, Korpinen ym. 1995, ICNIRP 1998, ICNIRP 2002). Edustava ulkomainen aineisto biologisista vaikutuksista löytyy myös Ison-Britannian säteilyturvallisuuskeskuksen NRPB:n (National Radiological Protection Board) julkaisusta (NRPB 2001). STM:n asetuksen tarkoitus on ionisoimattoman säteilyn aiheuttamien terveydellisten haittavaikutusten ehkäiseminen ja rajoittaminen. Enimmäisarvot ja suositusarvot eivät takaa kehonsisäisesti asennetun herkän sähköisen laitteen, kuten sydämentahdistimen, häiriintymättömyyttä. Tällaisten laitteiden kohdalla on syytä tarkoin noudattaa laitekohtaisten ohjeiden mukaista varovaisuutta. 3.2 Asetuksen biologinen tausta STM:n asetuksen biologinen tausta perustuu samoihin lähtökohtiin kuin ICNIRP:n ja EU:n suositukset. Näiden suositusten perustana on, että ne suojaavat kaikilta riittävän hyvin tunnetuilta sähkö- ja magneettikenttien haittavaikutuksilta. Tällaisia vaikutuksia alle 100 khz:n kentille ovat: hermo- ja lihassolujen stimuloituminen kudoksiin indusoituvan sähkövirran vaikutuksesta sekä hyvin pinnalliset ihovaikutukset, jotka aiheutuvat pienistä kipinäpurkauksista ja ihokarvojen liikkumisesta hyvin voimakkaassa pientaajuisessa sähkökentässä. Tutkimuksissa on saatu viitteitä, että erilaisia biologisia vaikutuksia voisi esiintyä selvästi pienemmilläkin altistumistasoilla kuin mitä ICNIRP:n ja EU:n suosittelemat arvot ovat. Soluviljelmäkokeissa on havaittu sähkö- ja magneettikenttien aiheuttamia muutoksia solujen toiminnoissa, ja joissakin eläinkokeissa on esiintynyt viitteitä karsinogeenisuudesta (kyky tai taipumus aiheuttaa syöpää). Epidemiologisissa tutkimuksissa on saatu viitteitä, että lasten leukemiaa voisi esiintyä hieman normaalia enemmän silloin, kun magneettikentän vuontiheys on asunnossa yli 0,4 mikroteslaa (µt). Maailman terveysjärjestön WHO:n kansainvälinen syöväntutkimuskeskus IARC (International Agency for Cancer Research) on todennut, että pitkäaikainen oleskelu asuinympäristössä yli 0,4 µt magneettikentässä saattaa aiheuttaa lapsilla syöpää (leukemia). Toisin sanoen 50 Hz magneettikentät ovat mahdollisesti syöpää aiheuttavia edellä mainitussa altistuksessa (IARC:n 2B luokitus). IARC luokittelee syöpävaarallisuutta neljään eri luokkaan. Ryhmään yksi kuuluvat ihmiselle syöpää aiheuttavat aineet tai altistusolosuhteet. Tällaisia altisteita ovat esimerkiksi asbesti ja ultraviolettisäteily. Luokkaan kaksi kuuluvat alaryhmät 2A (todennäköisesti syöpää aiheuttavat altisteet) ja 2B (mahdollisesti syöpää aiheuttavat altisteet). 2B ryhmään kuuluvat esimerkiksi noki, kahvi ja pakokaasu, pientaajuisten magneettikenttien lisäksi. Luokkaan 3 kuuluvat altisteet, joita ei ole luokiteltu karsinogeenisuuden mukaan. Tähän luokkaan kuuluvat esimerkiksi tee, pientaajuiset sähkökentät ja staattiset magneettikentät. Luokkaan 4 kuuluvat altisteet, jotka eivät todennäköisesti ole ihmiselle syöpää aiheuttavia. STM:n asetusta valmistellessa IARC:n kannanotto magneettikenttien osalta on otettu huomioon osana päätöksentekoa. Jos Suomessa näille kentille altistuva väestömäärä suhteutetaan mahdolliseen riskin lisäykseen, jota ei kuitenkaan ole epidemiologisesti pätevästi voitu osoittaa, saattaisi se merkitä muutaman lapsen sairastumista leukemiaan kymmenen vuoden aikana. Kuitenkaan sellaista biologista vaikutusmekanismia, jolla magneettikenttien mahdollinen karsinogeenisuus olisi selitettävissä, ei tunneta.\n23 23 STM:n asetus noudattaa EU:n suositusta eräin poikkeuksin. Merkittävän ajan kestävässä altistuksessa suositusarvot ovat 1999/519 EY-asiakirjan mukaisia. Muuhun kuin merkittävän ajan kestävään altistumiseen sovellettavat arvot ovat EU:n suosittelemia periaatteita seuraten lievempiä. Altistuksen ollessa ei merkittävä käytetään sähkökentille kerrointa 3 ja magneettikentille kerrointa 5. Arvot on valittu siten, että ICNIRP:n ammatillisen altistumisen ohjearvoja ei merkittävästi ylitetä. Lisäksi laajakaistaisia sähkö- ja magneettikenttiä koskeviin EU-suosituksen kohtiin on tehty teknisluonteisia muutoksia. Muutoksista tärkein on laajakaistaisen magneettikentän määrittäminen ns. painotetun huippuarvon menetelmällä (Jokela 2003). Asetuksessa on esitetty suositusarvot myös kapasitiivisen purkausvirran tehollisarvoille. Kapasitiivisella purkausvirralla tarkoitetaan sähkökentässä olevasta varautuneesta henkilöstä maadoitettuun kappaleeseen ja sähkökentässä olevasta kappaleesta ihmiseen kipinäpurkauksen tai kosketuksen kautta johtuvan virran tehollisarvoa yhden sekunnin aikana. Esimerkiksi voimajohdon sähkökentässä voi esiintyä pieniä sähköpurkauksia kosketettaessa maasta eristettyä isokokoista metallinkappaletta kuten kumipyörillä varustettua autoa. Ilmiö on samankaltainen kuin kosketettaessa kuivalla ilmalla staattisella sähköllä varautunutta kappaletta eikä ole terveydelle haitallinen. 3.3 Taloudelliset vaikutukset STM:n asetuksen uudet suositusarvot eivät aiheuta olemassa oleviin laitteistoihin, laitteisiin tai asennuksiin kohdistuvia uusinvestointitarpeita. Suositusarvot enintään 100 khz sähkö- ja magneettikentille voivat vaikuttaa voimajohtojen suunnitteluperusteisiin. Tehtyjen mittausten mukaan suositusarvojen ylityksiä olemassa olevien johtojen kohdalla ei yleensä esiinny. Ainoastaan 400 kv johtojen alla mittausten mukaan noin 30 prosentilla pylväsväleistä merkittävän ajan sähkökentän altistusraja 5 kv/m voi ylittyä. Magneettikenttien osalta yksittäisiä suositusarvojen ylityksiä voidaan kohdata vanhoissa kiinteistömuuntamoissa, jos muuntamo on sijoitettu asunnon alle tai seinän taakse. Säteilyturvakeskus on mitannut joitakin suhteellisen korkeita kentänvoimakkuusarvoja ja suositellut altistuksen rajoittavia teknisiä toimenpiteitä. Säteilyturvakeskuksen tietojen mukaan osassa näistä on omaehtoisesti käynnistynyt toimenpiteitä altistumisen pienentämiseksi. Asetus ei myöskään aiheuta julkiselle taloudelle välittömästi osoitettavia taloudellisia vaikutuksia. Kuitenkin on huomioitava se, että varsinkin sähkö- ja magneettikenttien mittaukset ja niihin perustuvat altistustason määritykset vaativat korkeatasoista, jopa tieteellisen tason ongelmankäsittelytaitoa. Tällainen vaatii myös taloudellisia panostuksia niin valvontaan kuin sitä tukevaan tutkimukseenkin. 3.4 Asetuksessa (294/2002) esitetyt suositusarvot enintään 100 khz taajuisille sähkö- ja magneettikentille Asetuksen pykälässä 5 on esitetty suositusarvoja, jotka on tarkoitettu sovellettavaksi enintään 100 khz sähkö- ja magneettikenttiä aiheuttavia laitteita ja laitteistoja suunniteltaessa, sijoitettaessa ja käytettäessä silloin, kun väestön altistumisaika näille kentille on merkittävä. Staattisen magneettikentän vuontiheyden suositusarvo on 40 mt koko kehon jatkuvalle altistukselle. Sähkö- ja magneettikenttien aiheuttaman kehoon indusoituvan virrantiheyden suositusarvot on esitetty taulukossa 3.1.\n24 24 Taulukko 3.1. Enintään 100 khz sähkö- ja magneettikentät. Sähkö- ja magneettikenttien aiheuttaman kehoon indusoituvan virrantiheyden tehollisarvon suositusarvot. Taajuusalue Virrantiheys (pää ja vartalo) (ma/m 2 ) - 1 Hz 8 1 Hz 4 Hz 8/f 4 Hz 1 khz 2 1 khz 100 khz f/ Taajuus f sijoitetaan laskentakaavaan hertseinä (Hz). 2. Virrantiheys tarkoittaa keskimääräistä virrantiheyden arvoa sellaista ympyrän muotoista pinta-alkiota kohden, jonka pinta-ala on 1 cm Virrantiheyden huippuarvo saadaan kertomalla tehollisarvo luvulla 2 ( 1,414). 4. Virrantiheyden suositusarvoja voidaan soveltaa enintään 100 khz taajuuksilla pulssimaisiin ja laajakaistaisiin virtoihin seuraavasti: Kehoon indusoituvan virrantiheyden painotetun huippuarvon ja suositusarvon suhde R saadaan kaavasta: R n J n cos( 2 f J n t SA, n n ) n, missä t on aika, n on taajuuskomponentin järjestysluku taajuuteen 50 Hz verrattuna (n=1, 2, 3 ), J n on virrantiheyden taajuuskomponentin tehollisarvo, f n on vastaava taajuus, n vastaava vaihekulma ja J SA,n on taulukossa 3.1 esitetty virrantiheyden suositusarvo, jota voidaan likimääräisesti kuvata funktiolla J 2 SA, n K 1 ( fn / fc ), missä vakio K=2 ma/m 2 on virrantiheyden suositusarvo pienillä taajuuksilla f n <<f c ja f c = 1000 Hz on rajataajuus, jonka yläpuolella suositusarvo kasvaa lineaarisesti taajuuden funktiona.\n25 25 Painotusfunktion vaihekulma n saadaan yhtälöstä arctan( f / f ). n n c Altistumissuhteen R keskiarvo 10 minuutin aikajaksolla ei saa ylittää arvoa 1. Taulukossa 3.2 on esitetty suositusarvot sähkö- ja magneettikenttien voimakkuuksien tehollisarvoille ja taulukossa 3.3 suositusarvot kapasitiivisen purkausvirran tehollisarvoille. Taulukko 3.2. Enintään 100 khz sähkö- ja magneettikentät. Suositusarvot sähkö- ja magneettikenttien voimakkuuksien tehollisarvoille. Taajuusalue Sähkökentän voimakkuus (V/m) Magneettikentän voimakkuus (A/m) Magneettivuontiheys ( T) - 1 Hz - 3, , Hz , /f 2 4, /f Hz /f 5000/f 0,025 0,8 khz /f 4000/f 5000/f 0,8-3 khz /f 5 6, khz ,25 1. Taajuus f sijoitetaan laskentakaavaan hertseinä (Hz). 2. Sähkö- ja magneettikentän voimakkuuden huippuarvo saadaan kertomalla sen tehollisarvo luvulla 2 ( 1,414). 3. Sähkö- ja magneettikenttien suositusarvoja voidaan soveltaa enintään 100 khz taajuuksilla pulssimaisiin ja laajakaistaisiin kenttiin seuraavasti: Kentänvoimakkuuden painotetun huippuarvon ja suositusarvon suhde saadaan kaavasta R n An cos( 2 f nt n n ) A SA, n, missä t on aika, n on taajuuskomponentin järjestysluku taajuuteen 50 Hz verrattuna (n=1, 2, 3 ), A n on sähkö- tai magneettikentän taajuuskomponentin tehollisarvo, f n on vastaava taajuus, n vastaava vaihekulma ja A SA,n on taulukossa 3.2 esitetty kentänvoimakkuuden suositusarvo, jota voidaan likimääräisesti kuvata funktiolla\n26 26 A SA, n 1 ( f 2 n c K, f n / f ) / f c missä vakio K on sähkökentän voimakkuuden (K=87 V/m), magneettikentän voimakkuuden (K=5 A/m) tai magneettivuontiheyden (6,25 T) suositusarvo suurilla taajuuksilla f n >>f c. f c on rajataajuus, jonka alapuolella suositusarvo kasvaa lineaarisesti taajuuden funktiona. Sähkökentälle f c =3000 Hz ja magneettikentälle f c =800 Hz. Painotusfunktion vaihekulma n saadaan yhtälöstä 2 arctan( f / f ). n / n c Altistumissuhteen R keskiarvo 10 minuutin aikajaksolla ei saa ylittää arvoa 1. Taulukko 3.3. Enintään 100 khz taajuiset sähkö- ja magneettikentät. Suositusarvot kapasitiivisen purkausvirran tehollisarvoille. Taajuusalue Purkausvirta (ma) - 2,5 khz 0,5 2,5 khz 100 khz 0, f 1. Taajuus f sijoitetaan laskentakaavaan hertseinä (Hz). 2. Purkausvirta tarkoittaa yhden sekunnin aikana laskettua virran tehollista arvoa. Jos kehoon kohdistuvaa virrantiheyttä ei voida luotettavasti arvioida, sovelletaan sähkö- ja magneettikenttien voimakkuuksien osalta taulukon 3.2 ja kapasitiivisen purkausvirran osalta taulukon 3.3 suositusarvoja. Jos altistuminen alle 100 khz sähkö- ja magneettikentälle ei kestä merkittävää aikaa, sovelletaan taulukon 3.1 mukaisia virrantiheyden suositusarvoja viisinkertaisina. Jos altistuminen muulle kuin staattiselle magneettikentälle ei kestä merkittävää aikaa eikä kehoon kohdistuvaa virrantiheyttä voida luotettavasti arvioida, sovelletaan taulukon 3.2 mukaisia magneettikentän suositusarvoja viisinkertaisina. Jos altistuminen sähkökentälle ei kestä merkittävää aikaa eikä kehoon kohdistuvaa virrantiheyttä voida luotettavasti arvioida, sovelletaan taulukon 3.2 mukaisia sähkökentän suositusarvoja kolminkertaisina.\n27 Asetuksessa (294/2002) esitetyt suositusarvot pientaajuisten laajakaistaisten kenttien osalta Jos altistuminen aiheutuu pienitaajuisesta laajakaistaisesta sähkö- tai magneettikentästä (enintään 100 khz), voidaan altistumisen määrittämisessä soveltaa edellä esitetyissä taulukoissa 3.1 (selitys 4) ja 3.2 (selitys 3) esitettyjä menettelyjä. Jos altistuminen laajakaistaiselle sähkö- tai magneettikentälle ei kestä merkittävää aikaa eikä kehoon kohdistuva virrantiheys ole luotettavasti arvioitavissa, sovelletaan taulukon 3.2 mukaisia suositusarvoja. Altistumista määritettäessä ei oteta huomioon yksittäisiä sähkölaitteen verkkoon kytkennästä aiheutuvia virran ja jännitteen muutoksia eikä niihin verrattavia satunnaisia nopeasti ohimeneviä virran ja jännitteen muutoksia sähköverkossa.\n28 28 YDINASIAT Yhteenveto sosiaali- ja terveysministeriön asetuksesta (294/2002) ionisoimattoman säteilyn väestölle aiheuttaman altistumisen rajoittamisesta Asetuksen valmistelussa on käytetty uusimpia kansainvälisiä kannanottoja ionisoimattomasta säteilystä väestölle aiheutuvan altistuksen rajoittamiseksi. Kansainvälisten asiantuntijaelinten kannanottojen lisäksi asetuksen valmistelussa on käytetty ionisoimattoman säteilyn turvallisuutta koskevia tieteellisiä alkuperäisjulkaisuja sekä kirjallisuuskatsauksia. Enimmäisarvot ja suositusarvot eivät takaa kehonsisäisesti asennetun herkän sähköisen laitteen, kuten sydämentahdistimen, häiriintymättömyyttä. ICNIRP:n (International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection) ohjearvojen ja EU:n (Euroopan unionin neuvoston) suosituksen perustana on, että ne suojaavat kaikilta riittävän hyvin tunnetuilta sähkö- ja magneettikenttien haittavaikutuksilta, kuten hermo- ja lihassolujen stimuloitumiselta kudoksiin indusoituvan sähkövirran vaikutuksesta sekä hyvin pinnallisilta ihovaikutuksilta. STM:n asetus noudattaa EU:n suositusta eräin poikkeuksin. Muuhun kuin merkittävän ajan kestävään altistumiseen sovellettavat arvot ovat EU:n suosittelemia periaatteita seuraten lievempiä. Asetuksen uudet suositusarvot eivät aiheuta olemassa oleviin laitteistoihin, laitteisiin tai asennuksiin kohdistuvia uusinvestointitarpeita. Asetus ei myöskään aiheuta julkiselle taloudelle välittömästi osoitettavia taloudellisia vaikutuksia. Asetuksen mukaan väestön altistuksen suositusarvot käyttötaajuisille (50 Hz) sähkökentälle on 5 kv/m ja magneettikentälle 100 µt, kun altistuminen kestää merkittävän ajan. Kun altistus ei kestä merkittävää aikaa, arvot ovat 15 kv/m ja 500 µt. Työntekijöiden osalta on edelleen voimassa STM:n päätös (1474/1991), joka asettaa enimmäisarvot muille paitsi pientaajuisille kentille.\n29 29 4 SUOMEN SÄHKÖJÄRJESTELMÄ Suomen sähköjärjestelmä koostuu voimalaitoksista, siirto- ja jakeluverkoista sekä sähkön kulutuslaitteista. Suomen sähköjärjestelmä on osa yhteispohjoismaista Nordel-järjestelmää, johon Suomen lisäksi kuuluvat Ruotsi, Norja ja Itä-Tanska. Lisäksi Venäjältä Suomeen on tasasähköyhteys, jolla maiden erilaiset ominaisuudet omaavat järjestelmät voidaan yhdistää. Tämä mahdollistaa sähkön tuonnin Venäjältä. (Fingrid Oyj, www-viittaus 2003) 4.1 Sähkön tuotanto Suomessa käytettiin vuonna 2002 sähköä 84 miljardia kwh (kilowattituntia). Kasvua vuoteen 2001 oli 3 prosenttia eli 3 miljardia kwh. Kasvu johtui lähinnä kotitalouksien ja palvelujen sähkön käytön lisääntymisestä, joka oli noin kuusi prosenttia enemmän kuin vuonna Teollisuudessa kasvua oli vajaat kaksi prosenttia. (Energia-alan keskusliitto 2003) Sähkön tuotanto vuonna 2002 jakautui seuraavasti: sähkön ja lämmön yhteistuotanto (CHP) 27 miljardia kwh, ydinvoiman tuotanto 21 miljardia kwh, vesivoiman tuotanto 11 miljardia kwh, lauhdutusvoiman tuotanto 13 miljardia kwh, tuulivoiman tuotanto 0,1 miljardia kwh ja sähkön nettotuonti 12 miljardia kwh. (Energia-alan keskusliitto 2003) Suomessa sähköenergia tuotetaan pääosin ydin-, lämpö- ja vesivoimalaitoksissa. Lisäksi tuulivoimalaitokset tuottavat pieniä määriä sähköenergiaa. Suomessa huipun aikana yhtäaikaa käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti vuoden 2001 alussa oli yhteensä MW. Kuvassa 4.1 on esitetty, miten tuotantokapasiteetti jakautui vuoden 2002 alussa. Kuva 4.1. Suomen sähkön tuotantokapasiteetin jakautuminen vuoden 2002 alussa. (Adato Energia Oy 2001) Vesivoima Ydinvoima Lauhdevoima Kaukolämpövastapaine Teollisuuden vastapaine Huippukaasuturbiinit 3 990\n30 Sähkön siirto- ja jakeluverkot Sähköverkot jaetaan käytetyn jännitetason perusteella siirto- ja jakeluverkkoihin. Voimalaitoksilta sähkö siirretään ensin koko maan kattavaan siirtoverkkoon ns. kantaverkkoon. Suomen kantaverkkoon kuuluvat kaikki sellaiset johdot, joiden käyttöjännite on 400 kv tai 220 kv. Lisäksi kantaverkkoon kuuluvat tärkeimmät 110 kv johdot. Loput 110 kv johdot muodostavat ns. alueverkon. Siirtoverkko liittyy jakeluverkkoon sähköasemilla, joista sähkö kulkee eteenpäin ns. keskijänniteverkossa, jonka jännite on yleensä 20 kv. Tavallisille sähkönkäyttäjille jännite muunnetaan keskijännitteestä jakelumuuntamoilla 400 V pienjännitteeksi. Suomen kantaverkosta vastaa Fingrid Oyj. Sillä on suurjännitteisiä voimajohtoja yhteensä noin km ja sähköasemia 100 (Fingrid Oyj 2001). Kuvassa 4.2 on esitetty Suomen kantaverkko vuodelta 2002 ja kuva 4.3 on esimerkki sähköasemasta. Sähkö toimitetaan käyttäjille jakeluverkon kautta. Kaupungeissa ja taajamissa jakeluverkot on yleensä rakennettu käyttämällä maahan upotettuja kaapeleita. Maaseudulla käytetään yleensä ilma- ja avojohtoja, jotka ovat kustannuksiltaan huomattavasti kaapeleita edullisempia. Vuoden 2003 alussa Suomessa oli 93 jakeluverkon haltijaa, viisi vähemmän kuin vuoden 2002 alussa (Energia-alan keskusliitto, www-viittaus 2003).\n31 31 Kuva 4.2. Suomen kantaverkko vuodelta (Fingrid Oyj, www-viittaus 2002) UTSJOKI IVALO VAJUKOSKI KOKKOSNIVA 400 kv 220 kv 110 kv muiden VALAJASKOSKI PETÄJÄSKOSKI OSSAUSKOSKI TAIVALKOSKI PIRTTIKOSKI KEMINMAA LEVÄSUO PIKKARALA PYHÄKOSKI PYHÄNSELKÄ UTANEN SEITENOIKEA KALAJOKI NUOJUA VENTUSNEVA UUSNIVALA VUOLIJOKI TUOVILA ALAJÄRVI ALAPITKÄ LIEKSA UIMAHARJU SEINÄJOKI KONTIOLAHTI KRISTIINA PETÄJÄVESI VIHTAVUORI VARKAUS HUUTOKOSKI PUHOS MERI-PORI JÄMSÄ TOIVILA MIKKELI JUVA OLKILUOTO ULVILA KANGASALA RAUMA IMATRA YLLIKKÄLÄ LIETO FORSSA HYVINKÄÄ HIKIÄ KORIA NURMIJÄRVI ANTTILA VIRKKALA LOVIISA INKOO LÄNSISALMI TAMMISTO ESPOO\n32 32 Kuva 4.3. Esimerkki 400 kv sähköaseman pääkiskostosta. Suomen siirtojohtojen yhteenlaskettu pituus vuonna 2001 oli km. Näistä 110 kv johtoja oli km, 220 kv johtoja km ja 400 kv johtoja km. 400 kv kantaverkossa on 57 sähköasemaa ja alueverkoissa 740 sähköasemaa. (Adato Energia Oy 2001) Keskijännitejohdot syöttävät ns. jakelumuuntamoita. Jakelumuuntamot ovat joko pylväsmuuntamoita, puistomuuntamoita tai rakennuksiin yhdistettyjä ns. kiinteistömuuntamoita. Suomessa on keskijännitejohtoja noin km, joista maakaapeleita noin km. Jakelumuuntamoita Suomessa oli vuonna 2001 yhteensä noin , joista rakennusten yhteydessä noin (Adato Energia Oy 2001) Kuvassa 4.4 on esitetty esimerkkejä pylväsmuuntamoista ja kuvassa 4.5 on puistomuuntamo.\n33 33 Kuva 4.4. Esimerkkejä keskijänniteverkon pylväsmuuntamoista. Kuva 4.5. Esimerkki keskijänniteverkon puistomuuntamosta.\n34 34 Jakelumuuntamoilta sähkö siirretään asiakkaille pienjännitejohdoissa. Suomessa pienjänniteverkon jännite on yleensä 230 volttia tai 3-vaiheisena 400 volttia. Pienjänniteverkoissa johtoja on noin km joista maakaapeleita noin km. (Adato Energia Oy 2001) 4.3 Sähköjohdot Sähköjohdot voidaan jakaa maakaapeleihin ja ilmajohtoihin asennustavan mukaan. Ilmajohdot kiinnitetään pylväisiin kiinnikkeillä. Ilmajohdot ovat joko avojohtoja tai ilmakaapeleita. Kaapelit kulkevat kaapelikanavissa, kaapelihyllyillä tai ne lasketaan suoraan maahan tai veteen. (Elovaara ja Laiho 1988) Pylväät tehdään puusta tai teräksestä. Puupylväitä käytetään yleensä 110 kv jännitteeseen asti. Suurimmilla jännitteillä käytetään teräspylväitä. Lisäksi teräspylväitä voidaan keskijännitteellä käyttää paikoissa, joissa puupylvään korkeus tai lujuus eivät ole riittäviä. Kuvissa 4.6 ja 4.7 on esitetty erilaisia pylväsrakenteita. Kuva 4.6. Puupylväsrakenteita. (Elovaara ja Laiho 1988) 1,3 m 8 m a) 20 kv Ukkosjohtimet 3,5 m Teräsorsi Johtimet Harukset m Eristys b) 110 kv\n35 35 Suomessa voimajohtojen pylväät ovat materiaalista riippumatta yleensä harustettuja portaalipylväitä (kuva 4.7 c). Portaalipylvään etuna on pieni maa-alan tarve pylväälle ja mataluus. Johto ei näy metsäisessä maastossa kuin johtoaukean suunnassa. Kuva 4.7. Metallipylväsrakenteita a) 110 kv, b) 400 kv c) 400 kv. (Elovaara ja Laiho 1988). Mitat ovat likimääräisiä ja riippuvat tapauksesta sekä olosuhteista. 4,6 m 4m 27 m 54 m 32 m a) 8,5 m 8,5-11m 4,5 m b) 23 m c) Taajamissa voimajohdoilla käytetään usein vapaasti seisovia teräsristikkopylväitä. Keskijännite- ja pienjännitejohdoilla käytetään lähes poikkeuksetta maahan upotettuja I-pylväitä. Ulkomailla käytetään monesti erilaisia pylväitä, mikä on syytä ottaa huomioon sähkö- ja magneettikenttien arvoja vertailtaessa.\n36 36 YDINASIAT Suomen sähköjärjestelmä Suomen sähköjärjestelmä koostuu voimalaitoksista, sähkön siirto- ja jakeluverkoista sekä sähkön kulutuslaitteista. Suomessa sähköenergia tuotetaan pääosin ydin-, lämpö- ja vesivoimalaitoksissa. Voimalaitoksilta sähkö siirretään ensin koko maan kattavaan siirtoverkkoon ns. kantaverkkoon. Siirtoverkko liittyy jakeluverkkoon sähköasemilla, joista sähkö kulkee eteenpäin ns. keskijänniteverkossa, jonka jännite on yleensä 20 kv. Keskijännitejohdot syöttävät ns. jakelumuuntamoita. Jakelumuuntamot ovat joko pylväsmuuntamoita, puistomuuntamoita tai rakennuksiin yhdistettyjä ns. kiinteistömuuntamoita. Sähköjohdot voidaan jakaa maakaapeleihin ja ilmajohtoihin asennustavan mukaan. Ilmajohdot kiinnitetään puusta tai teräksestä tehtyihin pylväisiin kiinnikkeillä. Ulkomailla käytetään monesti erilaisia pylväitä kuin Suomessa. Tämä on syytä ottaa huomioon sähkö- ja magneettikenttien arvoja vertailtaessa.\n37 37 5 SÄHKÖNSIIRTO- JA JAKELUJOHTOJEN SÄHKÖ- JA MAGNEETTIKENTÄT 5.1 Asetuksen määrittelemät suositusarvot Uudessa sosiaali- ja terveysministeriön asetuksessa ionisoimattoman säteilyn väestölle aiheuttaman altistumisen rajoittamisesta on määritelty suositusarvot pientaajuisille kentille sen mukaan, minkä taajuisista kentistä on kyse. Sähköjärjestelmän osalta taajuus on 50 hertsiä (Hz). Tälle taajuusalueelle on määritelty suositusarvot seuraavasti: kun altistus kestää merkittävän ajan, on suositusarvo, mitä ei saisi ylittää, sähkökentän osalta 5 kv/m ja magneettikentän 100 µt ja ei merkittävän ajan kestävässä altistuksessa 15 kv/m ja 500 µt (294/2002). Koska taajuus on sama kaikkialla yhteen kytketyssä vaihtosähköverkossa, mainitut suositusarvot altistumiselle pätevät niin voimansiirtojohtojen, jakelumuuntamoiden kuin yksittäisten sähkölaitteidenkin yhteydessä. Asetuksessa on lisäksi määritelty suositusarvot sellaiselle tilanteelle, että sähköverkossa on yliaaltoja. Yliaaltoja aiheuttavat varsinkin kyllästyviä kuristimia ja elektroniikkaa sisältävät kulutuskojeet kuten televisiovastaanottimet, tietokonelaitteistot, tasasuuntaajat jne. Myös teollisuusprosessien säädettävissä moottorikäytöissä on usein yliaaltoja aiheuttavia komponentteja. Yliaaltoja sisältävää kenttää kutsutaan asetuksessa laajakaistaiseksi kentäksi, koska se sisältää useita taajuuksia. Huomattavia yliaaltopitoisuuksia aiheuttavat tilanteet on jätetty monimutkaisuutensa tähden tämän oppaan ulkopuolelle, viitteessä (Jokela 2003)on niitä käsitelty tarkemmin. Asetuksessa on esitetty suositusarvot myös kapasitiivisen purkausvirran tehollisarvoille. Kapasitiivisella purkausvirralla tarkoitetaan sähkökentässä olevasta varautuneesta henkilöstä maadoitettuun kappaleeseen ja sähkökentässä olevasta kappaleesta ihmiseen kipinäpurkauksen tai kosketuksen kautta johtuvan virran tehollisarvoa yhden sekunnin aikana. (294/2002) Sähköjärjestelmän osalta purkausvirran tehollisarvo ei saa asetuksen mukaan ylittää arvoa 0,5 ma. (294/2002)Kapasitiivista purkausvirtaa voidaan joutua joskus arvioimaan 400 kv voimajohtojen alla. 5.2 Laskentatuloksia sähkö- ja magneettikentistä erilaisilla pylväillä Sähkö- ja magneettikenttiä on laskettu ja mitattu erilaisissa tutkimuksissa. Tähän on koottu keskeisimpiä tuloksia. Harustetulla portaalipylvästyypillä sähkökentän voimakkuus 400 kv johdolla on suurimmillaan 10 kv/m ja 110 kv johdolla alle 2 kv/m. Johtoaukeaman reunassa kentänvoimakkuus on huomattavasti pienempi. (Korpinen ym. 1995) Magneettikentän voimakkuudet riippuvat johdon kuormitusvirroista. 110 kv johdolla suurimmat kuormitusvirrat ovat yleensä 500 A ja 400 kv johdolla 1000 A. Johdon alapuolella, jossa magneettikentän voimakkuudet ovat suurimmillaan, 400 kv johdolla magneettivuon tiheyden suurin arvo on µt ja 110 kv johdolla 5 8 µt. (Korpinen ym. 1995)\nSÄHKÖMAGNEETTISIA KENTTIÄ KOSKEVA DIREKTIIVI\nSoterko päivä: Riskinhallinta, lainsäädännön soveltaminen ja varovaisuusperiaate. Työterveyslaitos 28.9.2012. SÄHKÖMAGNEETTISIA KENTTIÄ KOSKEVA DIREKTIIVI Kari Jokela (FI asiantuntija, STUK) 1 Suomen direktiivitiimi\nESITYS SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖN ASETUKSEKSI IONISOIMATTOMAN SÄTEILYN VÄESTÖLLE AIHEUTTAMAN ALTISTUKSEN RAJOITTAMISESTA\nMUISTIO 1137106 v. 2 1(8) 12.06.2017 2388/2017 ESITYS SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖN ASETUKSEKSI IONISOIMATTOMAN SÄTEILYN VÄESTÖLLE AIHEUTTAMAN ALTISTUKSEN RAJOITTAMISESTA Ehdotuksen pääasiallinen sisältö\nA 2/2009 Sähkömagneettisten kenttien kartoitus Ratahallintokeskuksen hallinnoimalla rataverkolla\nA 2/2009 Sähkömagneettisten kenttien kartoitus Ratahallintokeskuksen hallinnoimalla rataverkolla Tommi Alanko - Matti Leikas - Carita Aschan - Maila Hietanen Ratahallintokeskuksen julkaisuja A 2/2009


Menestyminen orgaanisessa hakukoneoptimoinnissa on ihanaa. Olet esillä ja sinun tarjoamaasi tietoa suosittelee puolueeton taho.\nSiinä oli hyvät uutiset ja sitten kylmä totuus iskee: jos tätä ei vielä joku tiennyt, hakukoneoptimointi on haastavaa. Syy siihen on, että todella moni haluaa menestyä ja olla ykkösenä hakutuloksissa. Menestymiseen tähtäävät myös hakukoneet.\nMenestyäksesi hakukoneoptimoinnissa sinun tulee pitää mielessä, että hakukoneiden toiminnan pohjalla on itsekkäät vaikuttimet ja samoin on hakukoneesta tietoa etsivillä ihmisillä. Me, tiedon hakijat, haluamme alle sekunnissa oleellista, tuoretta tietoa, käyttäjäystävällisessä ympäristössä. Hakukoneet taas haluavat tarjota sitä meille.\nMiten hakukoneet tunnistavat hyvän sisällön?\nSEO-strategiaa laadittaessa täytyy pitää kaksi asiaa mielessä: ihmiset ja hakukoneet. Vaikka hakukoneet eivät näe sivuja niin kuin ihminen näkee. Hakukoneinsinöörit ovat luoneet parametrejä parametrien jälkeen päästäkseen mahdollisimman lähelle tätä ihannetta.\nYksi hakukoneiden keino nähdä sivut samaan tapaan kuin sinun ja minun silmin, on suosittuuden mittaaminen. Hakukoneet mittaavat mm. kahta asiaa.\nVierailijoita. Hakukoneet saavat joka päivä valtavan määrän tietoa klikkauksista: kuinka paljon ensimmäistä, toista, jne. hakutulosta on klikattu ja kuinka kauan kullakin sivulla on viivytty. Kyllä, hakukoneet rekisteröivät senkin, jos palaat samantein takaisin hakutuloksiin. Se päättelee, ettet ilmeisesti ollut tyytyväinen sivun sisältöön.\nInbound-linkejä, eli kuinka moni luotettava sivu linkkaa sinun sivuillesi.\nTämän takia hyvin kirjoitetun, tarpeellisen ja oleellisen sisällön merkitystä ei voi hakukoneoptimoinnissa korostaa liikaa.\nHoukutteleva, hyödyllinen sisältö on siis elintärkeää hakukoneoptimoinnille. Jokainen suoritettu haku - tulee tarpeesta löytää, oppia, ratkaista, ostaa, korjata, hoitaa, tai ymmärtää. Hakukoneet laittavat verkkosivut paremmuusjärjestykseen tyydyttääkseen tämän tarkoituksen mahdollisimman hyvin. Perusteellinen, relevantti sisältö, mikä tavoittaa etsijöiden tarpeet, parantaa mahdollisuuksiasi pärjätä hakutuloksissa.\nKun luot sisältöä, mieti voiko tiedon hakija olla tyytyväinen löytämäänsä? Tunne ostajapersoonasi, heidän ongelmansa ja ennen kaikkea tarjoa niihin ratkaisua. Loistavan sisällön avulla muut linkittävät sinun sivuillesi ja hakukoneet mittaavat paljon pitkiä sivullaoloaikoja.\nMarkkinoi ahkerasti sisältöjäsi. Näin me tiedonnälkäiset hakijat löydämme sinut ja pääsemme meilaamaan sisältöjäsi linkkeinä ystävillemme, twiittaamaan, jakamaan Facebookissa ja liittämään sitä blogeihimme. Ja upea sisältösi on matkalla kohti internetin valloitusta!


ti 4.6.2019 | Pörssipäivä | Radio | Areena | yle.fi\nti 4.6.2019 | Pörssipäivä\nPörssipäivä summaa markkinatapahtumat ja katsoo osakekurssien taakse. Yhdessä mielenkiintoisten vieraiden kanssa hiotaan omat sijoitusstrategiat. Toimittajana Mikko Jylhä.\nti 4.6.2019 15.20 • Yle Areena\nYlituottoa pienyhtiöistä - tulevia pörssitähtiä etsimässä 57 min ke 11.9.2019\nVieraina osakestrategi Jukka Oksaharju Nordnetiltä ja yksityissijoittaja, bloggaaja Random Walker eli Jarkko Aho. Keskustelun pohjana Ahon, Oksaharjun ja Karo Hämäläisen kirja Pikkuguru - Näin löydät tulevaisuuden tähdet.\nPienyhtiöiden kasvupotentiaali ja informaatioedun mahdollisuus tarjoavat yksityissijoittajalle tilaisuuden tehdä ylituottoa, pohjustaa Jukka Oksaharju. Hänen mukaansa pienyhtiöstrategiaa hyödyntävän on viisainta kalastaa tutuilla vesillä, ja nauttia kotikenttäedusta. Small capeista kiinnostuneille Helsingin pörssistä löytyy monia laadukkaita kohteita, Oksaharju vakuuttaa.\nHistoriallisesti tarkasteltuna arvosijoittamisen ja pienyhtiöstrategian yhdistelmä on antanut parhaat tuotot, sanoo Jarkko Aho. Pienyhtiöiden ylituotoista huolimatta aiheesta on tehty sijoituskirjoja vain vähän, Aho kertoo. Hänen mielestään nykyinen markkinatilanne suosii ehdottomasti osakepoimijaa, ei indeksisijoittajaa.\nTuottoja vaihtoehtoisista kohteista 57 min ke 4.9.2019\nKeskustelemassa päästrategi Lippo Suominen S-Pankista ja pääanalyytikko Sauli Vilén Inderesiltä.\nVaihtoehtoisten sijoitusten merkitys korostuu, koska keskuspankit ovat vieneet korkotuotot pois markkinoilta eivätkä esimerkiksi eläkeyhtiöt voi loputtomasti kasvattaa osakeriskiä, pohjustaa Sauli Vilén. Hän uskoo, että vaihtoehtoisista kohteista tulee jatkossa yhä oleellisempi osa myös yksityissijoittajien salkkuja.\nKäynnissä oleva kehitys näkyy asuntosijoittamisessa, kertoo Lippo Suominen, ja nostaa esimerkiksi suosiotaan kasvattaneet asuntorahastot. Sen sijaan private equityssa ja infrarahastoissa vastaavaa tarjontaa ei piensijoittajien ulottuvilla vielä ole, Suominen jatkaa.\nLisäksi haastateltavana asiantuntija ja myyntijohtaja Sam Laakso Voima Goldista. Laakso perehtyi kultamarkkinoihin ammattikorkeakoulu Haaga-Helialle tekemässään lopputyössä The Future of Gold from 2019 to 2039.\nTeemana vastuullinen kuluttaminen 57 min ke 14.8.2019\nTuloskauden keskellä Q2/2019 57 min ke 7.8.2019\nVieraina osakestrategi Juha Kinnunen Inderesiltä, toimitusjohtaja Sari Lounasmeri Pörssisäätiöstä ja pääanalyytikko Antti Saari OP Ryhmästä.\nHelsingin pörssissä tuloskausi on tarjonnut enemmän pettymyksiä kuin positiivisia yllätyksiä, sanoo Juha Kinnunen. Tähän mennessä Inderesin seuraamien yhtiöiden tulokset ovat jääneet noin prosentin vertailukaudesta, mutta yhtiökohtaista vaihtelua on Kinnusen mukaan paljon.\nMikään taloudessa ei viittaa, että vuoden jälkipuoliskosta tulisi alkupuolta helpompi, jatkaa Antti Saari. Hän arvioi, että Yhdysvaltain ja Kiinan välisessä kauppasodassa ei saavuteta sovintoa ennen Yhdysvaltain presidentinvaaleja.\nTuloskauteen on mahtunut myös iloisia yllättäjiä, huomauttaa Sari Lounasmeri, ja ottaa esimerkiksi Nokian. Pitkän globalisaatiokehityksen jälkeen kauppasota ja alueelliset kriisit muistuttavat sijoittajia maantieteellisen hajautuksen tärkeydestä, Lounasmeri sanoo.\nPörssipäivän kirjakerho 57 min ti 14.5.2019\nVieraina ekonomisti, yksityissijoittaja Mika Hyttinen, pääekonomisti Heidi Schauman Aktiasta ja pääanalyytikko Sauli Vilén Inderesiltä.\nHeidi Schaumanin kirjavalinta on Carmen Reinhartin ja Kenneth Rogoffin teos This Time Is Different: Eight Centuries of Financial Folly. Schaumanin mielestä kirjan velkaantumiseen ja kasvuun liittyvät teemat ovat erityisen ajankohtaisia, koska houkutus ottaa lisää velkaa on Suomessakin suuri.\nMika Hyttinen nostaa esille Nassim Nicholas Talebin kirjan Musta joutsen - Erittäin epätodennäköisen vaikutus. Taleb käyttää monipuolisessa kirjassaan esimerkiksi käsitteitä mediokristan (ei-mittakaavaton) ja extremistan (mittakaavaton), joihin liittyviä ajatuksia myös Hyttinen hyödyntää omassa sijoitusstrategiassaan.\nSauli Vilénille tärkeä kirja on ollut William Thorndiken teos The Outsiders: Eight Unconventional CEOs and Their Radically Rational Blueprint for Success. Kirjan ajatukset pääoman mahdollisimman tehokkaasta allokoinnista ja omistaja-arvon kasvattamisesta ovat Vilénin mielestä ilahduttavan yksinkertaisia, mutta eivät helppoja toteuttaa.\nTuloskauden satoa Q1/2019 57 min ti 7.5.2019\nKeskustelemassa senioristrategi Kim Gorschelnik OP:sta, senioristrategi Tuukka Kemppainen Danske Bankista ja osakestrategi Juha Kinnunen Inderesiltä.\n00:30 Yleisarvioita tuloskaudesta\n05:00 Yhdysvaltalainen tapa tehdä tulosennusteita ja -ohjeistuksia\n08:00 Nokian, Nordean ja Outokummun tulospettymykset\n15:30 IFRS 16 -standardin vaikutukset\n19:30 Konepajojen tilauskannat, tuloskauden onnistujia\n25:00 Kauppasotaneuvottelut ja keskuspankkien toimet\n33:00 Osakepainot ja osakkeiden arvostustasot\n42:30 Europarlamenttivaalit ja poliittiset riskit\n45:30 Suomalaisten pörssiyhtiöiden ohjeistuksista\n47:30 Fortum, Beyond Meatin listautuminen Nasdaqiin\n55:30 Kohti seuraavaa tuloskautta\nSijoituskohteina taide ja design 57 min ti 30.4.2019\nVieraina kauppaneuvos, toimitusjohtaja Kyösti Kakkonen ja työelämäprofessori, toimitusjohtaja Pekka Mattila.\nKyösti Kakkonen tunnetaan keräilijänä ennen kaikkea lasi- ja keramiikkakokoelmastaan. Kakkoselle tärkeää on suomalaisen kulttuuriperinnön vaaliminen, ja hän on ostanut merkittävän määrän kotimasta designia ulkomailta takaisin Suomeen. Osakesijoittamisen ja taidesijoittamisen väliltä on helppo löytää yhtymäkohtia, sanoo Kakkonen, ja ottaa esimerkiksi listaamattomat yhtiöt.\nMuotoilussa kohtaavat kauneus ja käytännöllisyys, ja siksi suomalaiset ovat menestyneet siinä erinomaisesti, selittää Finnish designin mainetta Pekka Mattila. Hänen omassa kokoelmassaan kuvataiteella ja veistoksilla on keskeinen osa. Nouseva trendi ja hyvä tarina yhdistävät onnistuneita osake- ja taidesijoituksia, Mattila pohtii.\nLisäksi haastateltavana Taideblogi Helsingin Riku Aaltonen, joka nauttii huutokauppojen ilmapiiristä. Aaltonen on kiinnostunut varsinkin modernista ja nykytaiteesta.\nHyvä tuotto, parempi maailma - vastuullinen sijoittaminen 57 min ti 23.4.2019\nVieraina vastuullisen sijoittamisen ammattilainen Tiina Landau ja apulaisprofessori Hanna Silvola Hankenilta. Keskustelun pohjana on Landaun ja Silvolan uusi kirja Vastuullisuudesta ylituottoa sijoituksiin.\nKiinnostus vastuullisuuskysymyksiä kohtaan kasvaa, koska ne auttavat tunnistamaan tulevaisuuden voittajayrityksiä, kertoo Tiina Landau. Hänen mukaansa ala on parhaillaan voimakkaassa muutosvaiheessa: menetelmät ja osaaminen kehittyvät, ja uusia ihmisiä rekrytoidaan. Pelkkä ESG-analyysi ei kuitenkaan riitä, vaan sijoittajan pitää aina katsoa myös taloudellisia lukuja, Landau muistuttaa.\nValitsemalla toimialansa parhaita, vastuullisesti toimivia yrityksiä on ollut mahdollista saada ylituottoa, kertoo Hanna Silvola. Hänen mukaansa seuraava askel vastuullisessa sijoittamisessa otetaan pienyhtiöissä ja listaamattomissa kohteissa. Silvola toivoo ESG:n olevan jatkossa niin olennainen elementti osakeanalyysia, että ei tarvitse erikseen puhua vastuullisesta sijoittamisesta, vaan pelkästään sijoittamisesta.\nTuloskautta kohti - alkukevään markkinatunnelmat 57 min ti 16.4.2019\nVieraina yksityissijoittaja, ekonomi Mika Leppäkoski ja yksityissijoittaja, toimitusjohtaja Jari Saarhelo.\nMika Leppäkoski on harrastanut osakesijoittamista vuosikymmeniä, ja tällä hetkellä hän on mukana Facebookin Sijoituskerhon toiminnassa. Leppäkoski kehottaa piensijoittajia perehtymään makrotalouden lukuihin, jotka hänen mielestään jäävät monien kohdalla liian vähälle huomiolle. Jokainen taantuma tulee omalla tavallaan ja yhtä yllättäen, sanoo Leppäkoski, jonka markkinanäkemyksessä korostuu nyt käteisen merkitys.\nMakrotalouden merkitys kasvaa, kun yrityksen koko kasvaa, jatkaa Jari Saarhelo. Hän suosii markina-arvoltaan pieniä yrityksiä sekä erikoistilanteita. Tällä hetkellä Saarhelon mielenkiinto kohdistuu erityisesti yrityksiin, jotka toimivat esineiden internetin kanssa. Yksi hänen viimeisimmistä ostokohteistaan on yhdysvaltalaisen CynergisTekin osake.\nLisäksi senioristrategi Tuukka Kemppainen kertoo Danske Bankin näkemyksestä, jossa globaalien osakkeiden tuotto-odotus on 5-7 prosenttia seuraavien 12 kuukauden aikana.\nVaurautta ja vapautta tavoittelemassa 57 min ti 9.4.2019\nTaloudellisesta riippumattomuudesta sekä muista oman talouden teemoista keskustelemassa kuluttajaekonomisti Henna Mikkonen OP Ryhmästä ja sijoitusbloggaaja Mikko Vikman, joka pitää suosittua P.Ohatta-blogia.\nVaikka ilmiöksi noussut firettäminen (financial independence, retire early) ei sopisikaan kaikille, se on saanut monet miettimään aiempaa enemmän omaa talouttaan, iloitsee Henna Mikkonen. Hän on mukana Taloustaitohankkeessa, jossa opetetaan raha-asioiden hallintaa työn ja koulutuksen ulkopuolelle jääneille nuorille. Oman talouden saaminen järjestykseen voi olla hyvin voimaannuttava kokemus, Mikkonen sanoo.\nVelka on aina vapauden vastakohta, ajattelee Mikko Vikman. Hän kertoo karttavansa velkaa, vaikka sen hyödyntäminen olisi joissakin tilanteissa taloudellisesti kannattavaa. Vikmanin alkuperäinen tavoite oli tulla taloudellisesti riippumattomaksi 35-vuotiaaksi mennessä, mutta matkan varrella ajatukset ovat suuntautuneet vapauteen tässä hetkessä.\nToimittajina Mikko Jylhä ja Jussi Putkonen.\nKauppakeskukset - neliöt ja tulevaisuus 57 min ti 2.4.2019\nVieraina hankekehitysjohtaja Toni Kankare SRV:stä ja liiketoimintajohtaja Mari Laaksonen Cityconista.\nRakentamisen lisäksi SRV osaomistaa ja operoi tällä hetkellä neljää kauppakeskusta, joista yksi on Suomessa ja kolme Venäjällä. Toni Kankareen mukaan rakennushankkeisiin liittyvät käyttötarpeet limittyvät aiempaa enemmän: ydistämällä asuminen, palvelut ja hyvät liikenneyhteydet saadaan entistä vetovoimaisempia keskuksia. Kaupungistuminen Suomessa jatkuu voimakkaana, ja tämä näkyy selvästi myös SRV:n volyymeissa, Kankare kertoo.\nCitycon omistaa kymmeniä kauppakeskuksia Pohjoismaissa ja Virossa, ja keskittyy toimintamaissaan suurimpiin kaupunkeihin. Mari Laaksosen mukaan kauppakeskusten sijaan tulevaisuudessa on ehkä parempi puhua palvelu- tai elämyskeskuksista. Verkkokaupalla on merkittävä vaikutus vaatekauppoihin, joiden tilalle tulee esimerkiksi kunnallisia palveluita. Myös ravintolapalveluissa on edelleen runsaasti kasvupotentiaalia, Laaksonen vakuuttaa.\nKuva: Fulton Street, New York. Photo by Lerone Pieters on Unsplash.\nIndeksien maailma 57 min ti 26.3.2019\nS&P 500, DJIA, DAX, Nikkei 225, OMX Helsinki 25, MSCI World, VIX... Indeksien maailmaa avaamassa talousasiantuntija Martin Paasi Nordnetiltä ja päästrategi Antti Saari Nordea Varallisuudenhoidosta.\nMartin Paasi työskenteli 1990-luvun lopussa Helsingin pörssissä, ja oli tiiminsä kanssa vastuussa pörssin osakeindekseistä. ETF-sijoittajia hän kehottaa suosimaan laajoja indeksejä, joissa on mukana pieniä, hyvän kasvupotentiaalin omaavia yhtiöitä. Tuottoja vertailtaessa huomio kannattaa ehdottomasti kiinnittää osinkotuotot sisältäviin indekseihin, Paasi korostaa.\nYhdysvaltalaisen MSCI:n indeksit ovat tärkeä, globaali mittari Antti Saaren työssä. Niitä seuraamalla on mahdollista saada järjestelmällistä tietoa eri markkinoilta. Saari kertoo myös, miten markkina-arvolla painotettua ja tasapainotettua indeksiä vertaamalla voi saada lisätietoa osakemarkkinoiden kehityksestä.\nJapanilainen Nikkei 225 piikkasi 1980-luvun lopussa, ja on vieläkin kymmeniä prosentteja alle huippulukemansa. Mikä on Nikkei 225:n opetus sijoittajalle?\nKuva: Berliini. Photo by Andreas Kind on Unsplash.\nke 2.10.2019 ke 2.10. klo 13.02 · Yle Puhe\nke 2.10. klo 13.02 Yle Puhe


Casino Ei Tiliä Analyysi - Parhaat Nettikasinot\nEtusivu Uncategorized Casino Ei Tiliä Analyysi\nCasino Ei Tiliä Analyysi\nPelit: Tarjoaako kasino uusimmat kolikkopelit ja pöytäpelit? Live Casino: Onko tällä sivustolla myös live-kasino, jossa voit olla vuorovaikutuksessa muiden pelaajien ja jakajan kanssa ja saada tunteen, että todella istut kasinolla? Bonukset: Tarjotaanko vastustamattomia bonuksia tällä kasinolla, Casino Ei Tiliä ehkä loistava tervetuliaisbonus? Mobiilikasino: Onko mahdollista käyttää tätä verkkosivustoa älypuhelimellasi tai tabletillasi, vai onko edes sovellusta? Maksut: Mitä maksutapoja täällä tarjotaan, onko minulle oikea ja miten maksutapahtumat on suojattu täällä?\nUudet talletuspakoton nettikasinot Tuskin mikään saa pelaajamme sydämen lyömään nopeammin kuin silloin, kun luemme etsiessämme uusia hyvämaineisia nettikasinoita CasinoBernieltä, että uusi nettikasino tarjoaa talletuspakottoman bonuksen. Näet Casino Ei Tiliä myös usein englanninkielisen synonyymin, jota kutsutaan uusiksi nettikasinoiksi ilman talletuspakkoa. Saadaksesi tämän talletuspakottoman bonuksen, sinun tulee vain rekisteröityä kasinolle. Joko bonus on saatavillasi heti rekisteröitymisen jälkeen tai saat bonuskoodin, jonka voit lunastaa.\nUpeassa katsauksessani erityyppisiin uusiin kasinoihin voit tarkistaa henkilökohtaisesti, mikä on sinulle mielenkiintoisinta. Kaikki suuret peli- ja ohjelmistokehittäjät eivät ole päästäneet itseään yhteen ja julkaisseet monia uusia pelejä ja kasinoita vuodenvaihteessa. Lue lisää täältä:casinorewards ilman talletusta.\nEdellinen artikkeli200 Kasino Bonus Analyysi\nSeuraava artikkeliIlman Riskiä Kasino Analyysi\nSuomalaiset Nettikasino Nopea Kotiutus Analyysi


Loime Eläinklinikka - Hintaesimerkkejä\nROKOTUKSET, koira ja kissa\nNelos-/kolmoisrokotus tai kennelyskärokotus 56€\nsaman omistajan toinen 41€\nNelos-/kolmoisrokotus ja raivotauti 61€\nsaman omistajan toinen 46€\nsaman omistajan toinen 71€\nMIKROSIRUN ASENNUS 74€\nmuun toimenpiteen yhteydessä 28€\nLEMMIKKIPASSIN LUOVUTTAMINEN 73€\nmuun toimenpiteen yhteydessä 30€\nEKINOKOKKILÄÄKITYS JA TODISTUS (+lääkkeen hinta) 26€\n3 kerran sarja 36€\njatkuva 28vrk välein/kerta 12€\nFretti, kani, marsu 220€\nFretti, kani, marsu 303€\nkoira, kissa, kani 130-155€\njyrsijä, pikkulintu 90€\nEnsikäynti, ei aikaisempaa diagnoosia 121 €\nAikaisemman käynnin perusteella (esim. ontumatutkimuksen jälkeen) 99 €\nJatkokäynti 64 €\nPentutarkastus, 1.pentu 64€\nPentutarkastus, seuraava pentu 15,50€\nPentutarkastus ja mikrosirun asennus, 1.pentu 92€\nPentutarkastus ja mikrosirun asennus, seuraava pentu 35€\nVirallinen lonkkakuvaus 182€\nVirallinen lonkka- ja kyynärkuvaus 204€\nMuiden toimenpiteiden kohdalla voit tiedustella hinta-arviota ajanvarausnumerostamme (010 505 6750).\nHinnoitteluperusteena on toimenpiteen vaativuus ja / tai siihen käytetty aika sekä käytetyt lääkkeet ja tarvikkeet. Mikäli eläin joudutaan rauhoittamaan esimerkiksi käsiteltävyyden tai kivun vuoksi, hinta on luonnollisesti korkeampi kuin rauhoittamatta tehtäessä.\nPerustoimenpiteiden, kuten rokotukset ja rutiinileikkaukkaukset, hinta voidaan arvioida / antaa tarkasti. Monesti epämääräisesti oireilevan eläimen taudin diagnosoiminen etenee asteettain. Etukäteen tarkan hinta-arvion antaminen on mahdotonta ennen kuin potilas on tutkittu ja päätetty yhteisesti omistajan kanssa, kuinka tilanteessa edetään. Tutkimus- ja hoitotoimenpiteiden laajuus neuvotellaan siis etukäteen omistajan kanssa, jotta vältyttäisiin yllätyksiltä.\nViikonlopun päivystysajoista perimme lauantaina 100%:n toimenpidekorotuslisän.\nMaksutapoina klinikallamme käyvät käteinen, luotto- ja pankkikortti. Laskutusvaihtoehtoina ovat Loime-tili ja Jousto-luotto joista voitte lukea lisää vasemman puoleisesta valikosta.\nKlinikallamme on käytössä LähiTapiolan, Agrian ja Pohjantähden suorakorvauspalvelut. Maksat eläinlääkärikuluista vain omavastuuosuuden ja vakuutusyhtiösi maksaa vakuutuksesta korvattavan osuuden suoraan eläinklinikallemme.\nLähiTapiolan suorakorvauspalvelu on toiminnassa arkisin kello 9–17, Agrian arkisin kello 9–16.30. Ilta-aikaan ja viikonloppuisin vakuutuskorvausta voi hakea lähettämällä vakuutusyhtiöllesi normaalisti vahinkoilmoituksen.\nSuorakorvausta varten tarvitset eläinlääkärikäynnille mukaasi eläimen vakuutusnumeron.\nAjanvarauksen peruutus tulee tehdä puhelimitse vähintään 24 h ennen vastaanottoaikaa. Peruuttamattomasta tai liian myöhään perutusta ajasta veloitamme 58 €.


visuaalisesti vaativa: verta ja suolenpätkiä\nVuosia, vuosia sitten sain syntymäpäivälahjaksi eräältä ystävältäni kirjan. Se oli englanninkielinen pieni pokkari ja jostain syystä se lojui hyllyssäni vaikka kuinka kauan. Antaessaan kyseistä lahjaa, ystäväni sanoi, että "mä tiedän, että sä tykkäät tästä."\nPaljon myöhemmin eräänä iltana tartuin kyseiseen kirjaan ja aloin lukea. Jo ensimmäisen kymmenen sivun aikana tarinaan liittyi varsin messevä määrä verta ja suolenpätkiä ja muistan miettineeni, että miksi hitossa ystäväni kuvittelee minun pitävän tällaisesta. Luettuani kirjan loppuun minun oli pakko löytää sarjan toinen osa. Ja kolmas. Ja neljäs. Luin ahmien koko sarjaa läpi rakkaan ystäväni M:n kanssa. Luimme mieletöntä vauhtia ja aina oli saatava lisää. Ainoat pysähdykset tulivat silloin kun odottelimme uutta osaa.\nKyseessähän on siis minulle suunnattoman rakas Laurell K. Hamiltonin vampyyrihömppäsarja Anita Blake. Verta, suolenpätkiä, seksiä, vampyyreitä ja erinäisiä muita epätavallisia tyyppejä aina ihmisleopardeihin asti. Sarja on kaukana kirjallisuuden korkeakulttuurista mutta viihdelokeronsa se täyttää yli äyräiden. Kirjoittajalla on muutamia maneereja mutta kun niistä tekee löydettävän yksityiskohdan, eikä ärsyynny, pääsee pitkälle. Me kilpailimme joskus M:n kanssa kumpi sanaa enemmän Anita Blake -maneereja ängettyä yhteen tekstiviestiin.\nHyllyssäni ovat yhtä vaille kaikki sarjan kirjat ja nyt, pitkän hiljaisuuden jälkeen ilmestyi jälleen lisää.\nKuten yllä olevasta hehkutuksesta voi päätellä, olen aivan hullaantunut tähän sarjaan mutta nyt täytyy myöntää, että olin hieman pettynyt. Edellinen kirja, Blood Noir oli aivan käsittämättömän hyvä ja viidentoista osan jälkeen palattiin jälleen koko sarjan alkulähteille tyylillisesti. Skin Trade alkoi raflaavasti ja erikoisilla juonenkäänteillä mutta oli kirjoitettun loppuun jotenkin hätäisen oloisesti. Loppuratkaisu oli pliisu ja koko kirjasta jäi vähän tyhjä fiilis.\nTämä on niitä harvoja kertoja kun minulle käy Anita Blaken kanssa näin. Olen hyvin hämmentynyt.\n"In the movies, you always see the hero just getting on a plane and going off to fight the bad guys; in reality, you've got to pack first."\n" 'Marshal Jeffries, if you aren't dating this young ladym then I suggest you do what she says. I've seen men do similar things "teaching -' he made little quotation marks with his fingers - 'women baseball, golf, shooting even, but I've never seen anyone try it in autopsy."\nTunnisteet: ikäviä, lainasanat, lukutoukka


ArtsEqual-esittelyssä Minna Heikinaho - ArtsEqual-esittelyssä Minna Heikinaho - Artsequal - Uniarts Sites\nArtsEqual-esittelyssä Minna Heikinaho - ArtsEqual-esittelyssä Minna Heikinaho - Artsequal\nnull ArtsEqual-esittelyssä Minna Heikinaho\nMinna Heikinaho työskentelee taiteilija-tutkijana Kulttuuripolitiikan tutkimuskeskus Cuporessa.\nYhteystiedot: minna.heikinaho (at) cupore.fi\nMitä tutkit ArtsEqual-hankkeessa?\nYhteisötaidetta ja yhteisötaiteelliseen toimintaan liittyvää vuorovaikutustilannetta. Yhteisötaiteen tekijyyden muodostumista. Kenen tekijyydestä on kysymys, kun puhumme yhteisötaiteen tekijyydestä? Miten esitysympäristö vaikuttaa yhteisötaiteellisen teoskokemukseen? Mihin asemaan ruumiillinen läsnäolo asettuu kahden ihmissubjektin välisissä yhteisötaiteellisissa kohtaamistilanteissa ja mitä eettisiä merkityksiä ruumiillinen läsnäolo voi vuorovaikutustilanteisiin tuottaa?\nKun vuorovaikutustilanne syntyy kahden subjektin välille, toisen kasvojen kosketuksessa, kasvojen kohtaamista ei voi ennakoida mutta se voi puhutella, koskettaa, konfliktoitua, väistää. Reagoimme, kasvot eivät jätä kylmäksi vaan toisen toiseus, kasvojen kosketus palauttaa meidät takaisin itseemme, siihen miten me itse koemme toiseuden vastuun itse itsenämme. (M. Heikinaho, Saa sanoa –tuotanto. 3.5.2013)\nMitä ongelmaa nykytilanteessa pyrit ratkaisemaan?\nTutkimusmenetelmäni syntyy taiteellisen toiminnan avulla, toiminnallinen prosessi synnyttää tutkimuskysymykset. Taiteellisten päätelmien avulla etsin vastauksia ruumiillisen läsnäolon merkityseroille yhteisötaiteellisissa vuorovaikutustilanteissa. Mietin aistivaraisen ja kehollisen yhteisötaide-kokemuksen merkitystä läsnäolon kokemuksena. Mihin asemaan aistien varassa kokeminen ja fyysinen läsnäolo asettuvat ihmisten välisissä vuorovaikutustilanteissa. Pohdin teoreettisesti ja omakohtaisen teoskokemisen avulla tekijyyden vapauttamista. Pyrin etsimään vaihtoehtoisia keinoja tekijyyden vapauttamiseksi, löytämään paikan tai ennemminkin muodon kriittiselle ja poliittiselle (kaupunki)taideartikulaatiolle taiteellisen toiminnan avulla.\nMiten tutkimuksesi liittyy ArtsEqualin ydintehtävään tutkia, kuinka taide julkisena palveluna voisi lisätä yhteiskunnallista tasa-arvoa ja hyvinvointia 2020-luvun Suomessa?\nYksilön, yhteiskunnan ja globaalin talouden suhde on abstrakti, ja juuri siitä syystä ihmisen omat arjen arvovalinnat ovat suunnattoman tärkeitä muistutuksia meille itsellemme siitä, miten elävä ja erimielinen yhteisömme voi ja saa olla.\nTaiteella on mahdollisuus vaikuttaa kokemuspohjaisesti ihmisen tunteisiin ja siten suoraan myös ihmisen arvopoliittisiin valintoihin. Asia tai ongelma voidaan tarinallistaa taiteen avulla. Esimerkiksi kehittämieni taiteellisten toimintakonseptien avulla on mahdollista lähestyä toiseutta, erilaisuutta uusin menetelmin. Paikalliset asukkaat tuottavat omista erilaisista lähtökohdistaan uuden paikan tarinan, joka syntyy kohtaamisissa, joissa eri-ikäiset henkilöt, joilla on eri kulttuuri- tai sosiaalinen tausta, tuottavat paikan tarinan omien henkilökohtaisten kokemustensa avulla.\nTaide voi toimia välittäjänä, kääntäjänä, kun kohtaamme toiseutta. Näin voidaan rakentaa luottamusta eri-ikäisten ja eri kulttuuritaustaisten ihmisten välille. Taide voi nostaa esiin ongelmia tai tuottaa kriittisiä näkökulmia.\nKuka tutkimuksestasi hyötyy ja miten?\nKaikki, jotka miettivät läsnäolon merkitystä ihmisten välisissä kohtaamistilanteissa.\nPaikalliset asukkaat ja kaupunkiosatoimijat. Taiteilijat; artikulaation merkitys oman ammatillisen identiteetin vahvistajana. Yhteisötaiteilijat, jotka miettivät tekijyyden etiikkaa, tekijyyden sisältöarvo suhdetta sekä taiteellistoiminnallisia konsepteja.\nMillainen on visiosi tai unelmasi tulevaisuuden Suomesta taiteen ja hyvinvoinnin näkökulmasta?\nMielestäni taiteilijan ammatillinen osaaminen tulisi nähdä potentiaalisena osana yhteiskuntaa. Voimme asettaa oman ammatillisen osaamisemme osaksi yhteiskuntaa, mutta emme yhteiskunnan luomin ehdoin, vaan ehdoin, jotka me taiteilijat itse artikuloimme. ArtsEqual on mahdollisuus tuottaa taiteellisen toiminnan sisältä käsin uudenlaista taiteellis-tutkimusartikulaatiota.\nOnko sinulla antaa tutkimuksesi pohjalta tai muuten taiteilijana taiteeseen ja hyvinvointiin liittyvää neuvoa meille kaikille?\nIhmisen muisti rakentuu omakohtaisista kokemuksista, tarinan tapahtuma ruumiillistuu, todentuu paikan kokemuksen kautta. Yi-Fu Tuanin mukaan kokemuksellinen perspektiivi perustuu liikkeeseen, joka syntyy ajattelun ja kokemuksen välille. Kokemuksen, joka koostuu aistimuksista, havainnoista ja mielikuvista.


You either want it or you don't..: Uudelleen opettelua\nEikku 25. syyskuuta 2013 klo 20.28\nHahaa, koin piston sydämessäni ps.-merkinnästä ;). Mutta ei pelkoa neuvoista, näistä kilpirauhasasioista en kyllä tiedä yhtikäs mitään, ikävältä kuitenkin kuulostaa. Minä en ole oikein koskaan osannut tulkita kroppaani tai ylipäätään ollut sen kanssa puheväleissä. Ollaan kuin kaksi erikielistä, eli kun se oikein viittilöi ja mölisee, niin saatan ymmärtää, että "niin joo, se irtokarkkipussi ei ehkä ollut paras valinta iltapalaksi". Näin niin kuin kärjistettynä :).\nTuo treenimotivaatiojuttu olikin mielenkiintoinen! Itse jaksan itseäni niin vähän kuvailla, etten oikein kehitystä näe, joten siitä ei ole motivaattoriksi. Mutta pitääkin oikein pohdiskella tuota.\nYmmärrän hyvin tuon roolin puutteen ja ainakin kuvittelen ymmärtäväni, miten se voi liittyä kaikkeen muuhunkin kirjoittamaasi.\nJa vielä (onpas nyt kommentoitavaa) tuosta verensokerista; miten sitä mittailet? Itse en ole koskaan mitannut verensokeria itseltäni. Kerran joskus viisi vuotta sitten diabeetikkotyökaverini halusi mitata minulta ja sanoi sen olevan ihanteellinen, mutta en yhtään muista, mitä se oli enkä tiedä, mitä niiden pitäisi olla. (Google varmaan vastaisi näihin kaikkiin pohdintoihin..)\nBobby Jean / Heidi 25. syyskuuta 2013 klo 20.41\nUsko pois, ei se ees ollut sulle. :D Lähinnä vaan tosiaan sitä meinaan, ettei ihmisten kannata alkaa keksiä ratkaisuja näihin asioihin, kun se on aika turhaa. Vaan mä voin loppupeleissä päästä tästä perille kuitenkin.\nTosiaan tämän motivaattorin olen tässä nyt vasta tajunnut. Ei pelkästään kuvien, vaan ihan peilin kautta. Jos siellä ei näy paloja vatsassa niin ei sitä tee mieli treenata ollenkaan. Mutta kyllä mä silti sitä treenaan, mistä kertoo se, ettei tätä motivaation voimalla tehdä, vaan elämäntapahan tämä kuitenkin on.\nUskon, että ymmärrät tuon(kin). :)\nMulla on ihan kunnon verensokerimittari. Tässä yksi päivä ajauduin miettimään, että mistä senkin olen hankkinut ja miksi. Luulen, että äipän kautta (terveydenhoitoalalla). En kyllä muista, että mistä se idea siihen on lähtenyt. No semmonen on, aina laukussa mukana. Muinoinhan se kahvi heitteli sitä verensokeria sinne tänne, joten välillä tuli mitattua, että missä mennään.\nElina 26. syyskuuta 2013 klo 8.57\nHuh, varmaan ihan tosi hämmentävää. :( Kuitenkin sä osaat periaatteessa sen kuuntelemisen taidon, tiedät, miten kuunnella omaa kroppaa, siis noin niin kuin yleisesti, koska oot tehnyt sitä ennenkin. Nyt tarvitsee kai sitten vaan keskittyä. Tai niin voisi ainakin kuvitella. Vai mitä ajattelet? Ainakin osaat todella hyvin analysoida näitä asioita. Tekstinkin perusteella.\nToivottavasti se oma ittes eli se Heidi itte löytyisi sieltä jostakin. Se, jonka kanssa sun on hyvä olla. :) Ehkä tän kuoppasen tien voi ottaa jonkinlaisena kasvattavana matkana? Ajattele, kuinka Heidi itte sitten oot, kun vihdoin löydät sen itte Heidin. :-) <3 Ja sen itseä miellyttävän hiusmallin. Hihi.\nBobby Jean / Heidi 26. syyskuuta 2013 klo 9.46\nOnhan tässä vähän semmonen olo, että kenessä mä oikein elän. :D Missä mun kroppani on, mikä tää on mikä on tilalle tullut ja kuka ihme peilistä kattelee takaisin?! Tavallaan se on kaikki samalla hirveän mielenkiintoista ja tilaisuus oppia vaikka mitä uutta. Kasvattava matka nimenomaan ja semmosena se otetaan vastaan - muutamalla kirosanalla höystettynä silloin tällöin. :D Hah. Mutta sitten lopulta sitä ollaan kyllä niin Heidiä että! :)\nIhanainen Elinainen <3\nAnu 26. syyskuuta 2013 klo 9.33\nSamanlaisia tuntemuksia täälläkin, motivaatio meinaa karata ja mieli temppuilee. Minulla siihen on selkeä syy, eli stressi. Olen laittanut itseni liian koville vapaa-ajallani kuin töissä enkä meinaa pysyä perässä. Se näkyy kropan kiukutteluna ja mielialojen laskuna. Lääkkeeksi kokeilen nyt tehdä asioita hieman rennommin, treenaan niin paljon/vähän kuin mieli tekee ja syön niin paljon /vähän kuin mieli tekee ja ennen kaikkea lepään ja koitan olla armollisempi itelleni.\nJa mitä tulee tuohon lihasten kasvuun/kehittymiseen, olen huomannut että nyt kun tätä on jonkun aikaa tehnyt niin kehittyminen on hitaampaa kuin alussa. Tiettyyn pisteeseen asti kehittymistä näki jopa päivittäin, mutta nyt sitä on hiton vaikea nähdä edes kuukausitasolla, ainakaan itse vaikka kuinka peilistä sitä koittaisi tiirata... Kai sitä on hieman sokeutunutkin omalle keholleen?\nKyllä se balanssi sieltä löytyy, ei ehkä ihan heti mutta hiljalleen. Omalla kohdallani epätasapainoon on jouduttu pidemmän ajan saatossa joten ei tasapainottuminenkaan tapahdu vain sormia napsauttamalla. Mutta parempaan päin mennään jo. :)\nTsemppiä sinulle! Päivä kerrallaan. :)\nBobby Jean / Heidi 26. syyskuuta 2013 klo 9.52\nKyllähän sitä stressillä saa mielen ja kehon aivan sekaisin myös. Hyvä, että olet ottanut ohjat käsiin asiassa!\nMä en oikeastaan puhu mistään perinteisestä lihaskasvusta, sillä se nyt on mulla niin hidasta muutenkin. Mutta että kun saisi tästä kropasta sen taas, mikä se oli. Ja se ei vain onnistu, kun lihakset on tyhjät ja olemattomat päivä toisensa jälkeen. Sitä kehitystä tässä kaivataan. Kuvia vertailemalla yleensä suoritan tuon perinteisen kasvun seuraamisen, koska sitä tosiaan sokeutuu. Mutta esimerkiksi keväästä tähän hetkeen ollaan samalla tasolla tai osin pienempiä.\nPitkä matka varmasti edessä. Se mikä vei pitkän aikaa tuhota, vie pitkän aikaa palauttaa.\nTsempit sulle myös! :)\nSuvi 26. syyskuuta 2013 klo 9.40\nMielenkiintoinen ja itsellekin ajankohtainen teksti taas! Mä en ainakaan ehdottele yhtään mitään, koska olen itsekin vähintään yhtä pihalla näissä jutuissa. :( Kuulosti niin kovin tutulta. Valitettavasti. Mulla erona on vielä se, etten ole koskaan osannut sitä kropan kuuntelun jaloa taitoa, en tiedä, miltä sellainen tuntuu.\nUnta tarvisin minäkin lisää, mutta sen mahduttaminen vuorokauteen aiheuttaa haasteita. Ja just tuo kehittymättömyys treenistä huolimatta syö kyllä naista. :/ Mut en mä ajatellut vielä luovuttaa. Kuten sanoit, siellä sohvalla ne lihakset ei ainakaan kasva.\nOnko sulla mitattu noita kortisolipitoisuuksia koskaan? Tsemppiä!\nBobby Jean / Heidi 26. syyskuuta 2013 klo 10.10\nIkävää, että tässä on niin paljon tuttua juttua toisillekin. :/ Kropan kuuntelun taitoa on muuten hirveän vaikea selittää, että miten sen voi oppia! Kaisa Jaakkola kirjassaan Hormonitasapaino kirjoitti jotain siihen malliin, että aloittaa voi ihan sillä, että siinä kun nyt istut/makaat, niin keskity oikein silmät suljettuina tuntemaan vartalosi, aloita ihan varpaista lähtien; miltä niissä tuntuu, onko kylmä, kuuma, sopiva, kolottaako? Ja tuohon malliin käyt läpi koko kropan ja olet hetken päästä jo paljon tietoisempi siitä. :)\nMeilläkin piti selkeästi jostain luopua, kun unta päätettiin saada lisää. Kun viideltä herää, niin illalla on mentävä kovin aikaisin nukkumaan. Se on tylsää siksi, että mies on töistä kotona yleensä vasta kuuden jälkeen. Mutta mitään katastrofia tästä uudesta unirytmistä ei tullut, vaan loppupeleissä se olikin yllättävän helppoa. Ja näinhän se vain menee, että jostain pitää luopua jos jotain tahtoo tilalle. Prioriteettikysymyksiä.\nKortisolipitoisuuksia multa ei mitattu, vaikka pyysinkin, muiden hormonitestien ohessa. Sain vastaukseksi, että "nehän vaihtuu muutenkin pitkin päivää". Ja tämän vuoksi se oli kuulemma turhaa. Ok.. No, silloin en edes asiaa niin miettinyt syyksi yhtään mihinkään, joten en vaatinut testiä. Ja nyt hiljattain se on tullut todella selkeäksi, että ei ne missään normaalilla tasolla ole, näin ihan ilman testejäkin.\nKiitos tsempeistä ja samat sulle sinne!\nAnni Leppänen 30. syyskuuta 2013 klo 16.13\nBobby Jean / Heidi 30. syyskuuta 2013 klo 19.22\nEn tiedä poistitko kommenttisi tahallasi vai vahingossa (jos niin on edes mahdollista tehdä), mutta koska sain siitä sähköpostin, vastaan kysymykseesi lyhyesti. :) Mulla treeni laskee verensokeria sen sijaan, että nostaisi.


Don’t Breathe – Man Made Lifestyle\nJestanpoo, miten pelottava kauhuleffa pienillä aineksilla\nKyllä. Leffateatterissa saa pelätä. Nyt saa pelätä niin ettei katsomossakaan uskalla edes hengittää, niinkuin elokuvan nimikin jo viittaa. Urugualainen ohjaaja Fede Alvarez onnistuu säikyttelemään katsojat puolikuolleiksi uudella käsikirjoituksellaan (mukana käsikirjoittamass myös Rodo Sayaguos) ja ohjauksellaan. Se mikä ei ohjaajan edellisessä pelottelussa nimittäin Evil Deadissa, ihan toiminut kauhuna, toimii tässä täysin.\nIDEA ON kaikessa yksinkertaisuudessaan nerokas. Kolme nuorta murtautuu sokean sotaveteraanin taloon, tavoitteenaan etsiä ja löytää talossa kuulema oleva suuri summa rahaa. Kaikki ei mene ihan kuitenkaan suunnitelman mukaan. Nimittäin sokea vanhus ei olekaan niin helppo pala. Kohta nuoret ovat itse vankeina talossa ilman toivoa ulos pääsystä. Ja sokea mies kääntyykin jahtaamaan heitä, mukanaan ystävänsä rotweiler-koira.\nKuten nimikin kertoo. Mitään ääniä ei saisi päästää, vaikka talonomistaja olisikin vieressä. Tätä käytetäänkin leffassa hienosti hyväkseen. Vanhan talon lattiat ja portaat narahtelevat askeleilla, ajojahdin päätyttyä sopivaan piilopaikkaan pitäisi vielä olla hengästymättä, eikä mitään esinettä saisi kolauttaa. Veteraani käyttää myös hienosti pimeyttä nuoria vastaan, sillä hänhän sokeana tietenkin osaa liikkua omassa talossaan. Lisäksi kun talon lukittu kellarikin vielä kätkee lisää yllätyksiä.\nKÄSIKIRJOITUS ON kaikessa ilkeydessään nerokas. Vaikka välillä mennäänkin yli uskottavuuden rajojen, silti kaikki tämä periaatteessa voisi tapahtu, ilman mitään yliluonnollisuuksia. Tulee mieleen huikea Funny Games -leffa, jossa myös esiteltiin esineitä ja asioita, luoden katsojille toivoa, että näillä pienillä jutuilla elokuvassa ehkä selviää hengissä. Ja sitten aina, kun ollaan melkein pelastumassa, vetäistään matto katsojan alta pois, yhä uudelleen ja uudelleen.\nÄÄNIMAAILMA JA musiikki tukee hienosti elokuvaa, varsinkin suvantokohtauksissa, joissa todellakaan ei saisi päästää pihahdustakaan. Muutama lukuinen näyttelijäkaarti tekee hyvää työtä. Pääosaan selviytyjättäreksi pyrkivä Rocky (Jane Levy) teki jo hyvän roolin ohjaajan edellisessä, aiemmin mainitsemassani verilöylyssä, Evil Deadissa. Tässäkin hän on uskottava.\nLeffa on myös hyvä siinä, että prologi on suht lyhyt, ja sitten heti alkaa tapahtumaan. Ja sitä riittää ja riittää. Melkein toivoisi sen jo jopa loppuvan. Niin paljon ahdistaa. Leffa on siis oikeasti pelottava, jonkin verran raaka, ja muutama inhottava juttukin sieltä juonesta paljastuu. Minuun tämä pelottelu tehosi.


Suomirockin instituutiot Saimaan aalloilla – Filmitahti\nDVD/BD, Elokuva-arvostelut28/06/201426/06/2014 Suomirockin instituutiot Saimaan aalloilla\nAki Kaurismäen ohjaajauran lähtölaukaus on yhdessä veljensä Mika Kaurismäen kanssa vuonna 1981 koottu dokumentti Juice Leskisen, Eppu Normaalin ja Hassisen Koneen Tuuliajolla-nimiseltä yhteiskiertueelta. Heinävesi-nimisellä paatilla Saimaata kiertänyt seurue teki useita konsertteja matkansa varrella ja tästä syntyi Juice Leskisen alkuperäisehdotuksen pohjalta suomalaisen rockin elokuvallinen perusteos, Saimaa-ilmiö.\nDokumentti on nostalginen sukellus 70- ja 80-lukujen taitteeseen musiikin näkökulmasta, mutta myös mielenkiintoinen katsaus näiden myöhemmin legendoiksi muodostuneiden henkilöiden uran alkuhetkiin. Kaurismäkien asemaa tärkeimpinä suomalaisen elokuvan tekijöinä tuskin kyseenalaistaa tänä päivänä kukaan ja tästä lähtökohdasta katsottuna Saimaa-ilmiö tuntuu ihastuttavan kotikutoiselta ja helposti lähestyttävältä elokuvalta.\n80-luvun alussa myös Eppu Normaali ja Hassisen Kone olivat vielä alkumetreillään matkalla Suomirockin instituutioiksi. Näiden nuorten kasvojen ja pajunvitsamaisen ohuen ruumiinrakenteen takana jylläsi kuitenkin jo tuolloin luovuus, joka elää ja voi hyvin yhä tänäkin päivänä. Juice Leskinen surullisesti menehtyi vuonna 2006, mutta musiikkinsa kautta mies on keskuudessamme edelleen.\nDokumentti koostuu keikoilla yhdessä ja erikseen esitetyistä kappaleista. Musiikkiesityksiä rytmittävät leppoisat siirtymät keikkapaikkojen välillä, mikä tekee kokonaisuudesta miellyttävän seurata myös niille, jotka eivät suoranaisesti ole dokumentissa kuultavan musiikin ystäviä. Laivalla lauleskellaan ja esiintyjät kertovat kameralle tuntemuksistaan ja ajatuksistaan. Välillä hieman juopotellaan ja ennen kaikkea vitsaillaan, laivamatkan huonojen vitsien osastosta pitää huolen räkäisestä naurustaan tunnettu Oravaryhmä. Yhteisöllisyys on dokumentissa käsinkosketeltavaa, vaikka loppua kohden väsymys alkaakin jo hieman näkyä. Dokumenttiin tämä tuo kuitenkin lämminhenkistä henkilökohtaisuutta.\nNuoruuden vallattomuutta huokuva Saimaa-ilmiö on ennen kaikkea elokuva suomalaisesta rock-musiikista. Siinä kuullaan Juicen, Syrjän veljesten ja Ismo Alangon tärkeimpiä hittejä 80-luvun alusta. Elokuvassa soivat mm. Oikeus on voittanut taas, Pilvee pilvee, Muoviruusuja omenapuissa, Syksyn sävel ja Puhtoinen lähiöni. Eniten elokuvasta saavat irti ne, joille yhtyeiden musiikki on lähellä sydäntä tai muuten erityisen tuttua. Mutta sitä voi lämpimästi suositella myös nuoremmille katsojille mielenkiintoisena katsauksena menneeseen aikaan.\nDvdn teknisessä laadussa ei ole kehumista, sillä kuva on paikoin rakeinen ja ääniraita on tarjolla vain monona. Elokuvaa vaivaa myös sama ongelma, mikä on nähtävissä kaikissa tuon ajan musiikkivideoissa: ääni ja kuva eivät millään meinaa pysyä keskenään samassa tahdissa. Mikäli teknisten puutteiden ei anna häiritä, Saimaa-ilmiö on viehättävän nostalginen ja nautinnollinen musiikkimatka suomalaisen rock-kulttuurin alkuhetkiin.\nDvdn lisämateriaalina on harmillisesti pelkästään kuvagalleria. Elokuvan uusi julkaisu nimittäin jää kaipaamaan rinnalleen mukana olleiden ja edelleen elossa olevien artistien sekä tietysti myös Kaurismäkien nykypäivän kommentteja ja muisteloita elokuvan teon ajoista.\nAlkuperämaa: Suomi 1981\nGenre: Dokumentti / musiikki\nKommentit Tags from the storyaki kaurismäki, dokumentti, eppu normaali, hassisen kone, ismo alanko, juice leskinen, Martti Syrjä, mika kaurismäki, musiikki, pantse syrjä Facebook Twitter Pinterest Google +\nEdellinenPois alta, Pate haluu rokkitähdeks! SeuraavaTrue Detectiven 1. kausi vie karmeiden salaisuuksien äärelle More Stories


Posted on 07/06/2017 24/05/2018 by aija.tapio\nViime viikolla kaakkoisella PEFC-alueella oli tohinaa vuosittaisten auditointien merkeissä.\nTarkastettavat kohteet olivat otannalla valittuja PEFC-sertifiointiin sitoutuneita toimijoita. Tarkastuksissa käytiin läpi monipuolisesti erilaisia sertifiointiin sitoutuneita tahoja: metsänomistajia, yrityksiä, sahoja, metsänhoitoyhdistyksiä ja alueyrittäjiä.\nKMY osallistui kaakkoisella PEFC-ryhmäsertifiointialueella kahden eri toimijan arviointipäivään.\nMetsänhoitoyhdistys Mänty-Saimaan arviointipäivä alkoi toimistolta, jossa tutkittiin PEFC-vaatimusten noudattamista KMY:n tekemän tiedonkeruun avulla. Vasemmalta DNV:n arvioija Christian Hornborg, metsänhoitoyhdistys Mänty-Saimaan toiminnanjohtaja Suvi Kokkola ja metsäasiantuntija Tuomo Kontinen. Kuva: Jukka Hujala\nRistiinan alueella auditoitavana oli metsänhoitoyhdistys Mänty-Saimaa, jonka tarkastuksissa saatiin kiitosta muun muassa työmaasuunnittelusta lakikohteen läheisyydessä ja vesistöjen rannoilla sekä maanmuokkauksen ja istutuksen työnjäljestä.\nDNV:n arvioija Christian Hornborg (vasemmalla) tarkastaa istutuskohteella työnjälkeä, joka oli vaatimusten mukainen. Metsuri Matti Laukkanen kertoi myös, että työlajin laadunseuranta on järjestetty. Kuva: Suvi Kokkola\nMetsänhoitoyhdistyksen metsäasiantuntija Tuomo Kontinen (vasemmalla) seuraa muokkausyrittäjä Reijo Himasen (keskellä) arviointia. Kuva: Jukka Hujala\nKouvolan seudulla tarkastuksiin osui Jaalan yhteismetsä. Aamupäivän toimisto-osuuden jälkeen jalkauduttiin maastoon. Ensimmäisellä kohteella haastateltiin metsureita, jotka olivat saaneet asianmukaisen opastuksen työmaakohteista.\nDNV:n arvioija Janne Levula (oikealla) tutki metsuri Mikko Grönlundin työmaaohjeita, jotka löytyivät sekä mobiilista että paperilta. Kuva: Aija Tapio\nJaalan yhteismetsän maastokohteilla oli toimittu PEFC-vaatimusten mukaisesti. Maastossa tarkastettiin muun muassa istutustyömaa, harvennushakkuu- ja maanmuokkauskohde.\nHarvennushakkuukohteella oli hyvin vähän maasto- ja puustovaurioita. Janne Levula ja Jaalan yhteismetsän metsänvartija Jarkko Koskela tutkimassa työnjälkeä. Kuva: Aija Tapio\nSäästöpuuryhmä paikallaan. Aluskasvillisuus oli jätetty oikeaoppisesti maanmuokkauksen ulkopuolelle. Kuva Aija Tapio\nAuditoinnit jatkuvat ensi viikolla itäisellä PEFC-ryhmäsertifiointialueella.\nThis entry was posted in Uutiset and tagged auditointi, kaakkoinen alue.


ruokahaaste | Mukana Maku\nJätä kommentti 1.3.2015 Dick Lindertz\nNämä välimerihenkiset lihapullat syntyivät lihapullahaasteesta jonka kolme Kirkkonummelaista ruokablogia, Paleokeittiö, Beach house kitchen ja Mukana Maku heittivät toisilleen.\nTämän positiivisen haasteen ajatuksen oli että jokainen luo lihapulla-aterian joka kuvastaa hyvin kyseistä blogia. Näin lukijamme saavat ”kolme ohjetta keralla”, me oppimme ja inspiroidumme toistemme ohjeista ja ei vähäisempänä saimme kokea yhdessä tekemisen iloa 🙂\nKollegojen ohjeet löytyvät tästä:\nBeach house kitchen: Aasialaisia kanapullia maapähkinäkastikkeessa ja alkupaloina!\nPaleokeittiö: Pekonipullat ja aurinkoinen sose\n1 rkl provencen mausteseosta\nMurskaa valkosipuli. Laita jauheliha, kananmuna ja korppujauho kulhoon, sekoita tasaiseksi. Lisää valkosipuli, lihafondi, Worcesterkastike, suola, sokeri, sinappijauhe provencen mausteseos ja ripaus mustapippuria, sekoita kunnes on tasainen massa, anna seistä n. 15 min.\nPyöritä öljytyillä käsillä n.20-25 lihapullaa (öljyisillä käsillä pyörittämällä lihapullista tulee sileäpintaisia). Paista lihapullia 200 asteisessa uunissa 10min. Laita lihapullat odottamaan kastikkeen valmistumista.\n2 ½ dl paseerattua tomaattia\n1 tl Balsamico etikkkaa\nPilko sipuli ja murskaa valkosipuli, Laitaa wokiin tai isoon paistinpannun niin paljon oliiviöljyä että pohja peittyy, paista sipulia ja valkosipulia niin pitkään että sipulista tulee läpikuultavaa. Lisää joukkoon uunista otetut lihapullat ja jatka paistamista kunnes lihapullat ovat saaneet hiukan väriä. Lisää persilja, provencen mausteseos ja tomaattipyree ja kääntele hetki, kaada joukkoon punaviini ja paseerattu tomaatti. Kun seos alkaa kiehumaan lisää joukkoon fondi, suola, Balasmico, sitruunamehu, mustapippuri ja kastikemaizena.\nAnna seoksen hautua miedolla lämmöllä vähintään 20 min (mieluummin pidempään), lisää vettä kiehumisen aikana niin että seos on sopivan paksua.\nTarjoille pastan, perunan tai riisin kera.


Petr Krasilov (roomalainen Malinovsky)\nSarjassa – Zimaletton varapuheenjohtaja Andrei Zhdanovin paras ystävä\n– Jokainen ampumispäivä oli pieni tentti meille, koska me kirjaimellisesti saimme tekstin käsillä, se oli välttämätöntä opettaa sitä nopeasti ja sitten ajatella miten pelata sitä kaikilta. Mutta onnekas: johtajat tarttivat luovuuttaan, ja me luultavasti suvaitsimme tämän tartunnan (nauraa).\nKun elokuva tuli ulos, luulen, että yleisö suhtautuu myötämielisyyteen hahmomme kanssa, mukaan lukien minun. Kuinka suosittu rakkaus ilmeni? Sisäänkäynnillä he eivät vartijoita, eivät soittaneet, mutta he pyysivät usein autografioita. Ja nyt kun he löytävät kadulla tai myymälässä, he kysyvät ja muistuttavat lähes aina “Älä synnytä kaunista”.\n– Aika kuluu, vuodet kasvavat, olen jo kahden lapsen aikuinen isä (Ivan syntyi vuonna 2002, Alexander – vuonna 2008. – Huom. Nainenpäivä). Joka ei muuten sattunut sankarilleni. Hän pysyy koko nuoruusikäisessä elämässä, tämä on hänen lahjansa ja hänen kirouksensa.