Ja vielä kerran The Doors - Uusi singlekokoelma muistuttaa myös Jim Morrisonin kuolemanjälkeisestä tuotannosta - Soundi.fi\nSoundi » Levyarviot » Ja vielä kerran The Doors – Uusi singlekokoelma muistuttaa myös Jim Morrisonin kuolemanjälkeisestä tuotannosta\nJa vielä kerran The Doors – Uusi singlekokoelma muistuttaa myös Jim Morrisonin kuolemanjälkeisestä tuotannosta\nArvio julkaistu Soundissa 10/2017. Antti LuukkanenMielipide 10.12.2017\nTähän maailmanaikaan ei paljon kehtaa cd-levyjä julkaisevia levyyhtiöitä rahanahneudesta syyttää. Mutta tätä teoriassa pätevää The Doors -kokoelmaa hypistellessä tulee väkisinkin mieleen, mikä esineen tarkoitus mahtaa olla. On näet vaikeaa kuvitella se markkinasegmentti, jolle tämä singlekooste vuonna 2017 on suunnattu.\nIhan tismalleen tässä järjestyksessä ei näitä kappaleita ole taidettu aiemmin julkaistakaan, ja on ihan kiva, että sinkkuhitit etenevät kronologisesti b-puolineen. The Singlesin täky on kakkoslevyn Jim Morrisonin kuolemanjälkeinen aikakausi. Valitettavasti se kuulostaa yhä yhtä kauhealta kuin alitajunnan peränurkkaan haudattu muistijälki vinkkasikin. Bonusbiiseiksi on liitetty neljän raidan monoversiot. Niille on käyttöä lähinnä arkeologeille ja peräkammarinpojille, joilla on liikaa aikaa.\nYkköslevyä pyörittelee mielellään kerran, pari, kun puhkikuluneiden hittien välissä kuulee taas välillä Roadhouse Bluesin, We Could Be So Good Togetherin ja Changelingin kaltaisia vahvoja b-puolia. Muuten tämän kokoelman suurin julkaisuperuste lienee lisätuotteiden puskeminen maailmalle, kun yhtyeen debyytistä tuli kuluneeksi 50 vuotta. Niissä merkeissä ideoitu deluxe-painos ilmestyikin jo. Tästä näkökulmasta traagisinta onkin potentiaalisen bonusmateriaalin vähyys, jolla mahdollisesti tulevia julkaisuja perusteltaisiin.


VAPAAEHTOISTOIMINTA VAHVISTAMASSA MAAHANMUUTTAJIEN OSALLISUUTTA - PDF\nDownload "VAPAAEHTOISTOIMINTA VAHVISTAMASSA MAAHANMUUTTAJIEN OSALLISUUTTA"\n1 VAPAAEHTOISTOIMINTA VAHVISTAMASSA MAAHANMUUTTAJIEN OSALLISUUTTA Eija Rieppola Opinnäytetyö, kevät 2010 Diakonia-ammattikorkeakoulu Diak Etelä, Helsinki Sosiaalialan koulutusohjelma Sosionomi (AMK)\n2 TIIVISTELMÄ Rieppola, Eija. Vapaaehtoistoiminta vahvistamassa maahanmuuttajien osallisuutta. Kevät 2010, 58 s., 2 liitettä. Diakonia-ammattikorkeakoulu, Diak Etelä, Helsinki. Sosiaalialan koulutusohjelma, sosionomi (AMK) Opinnäytetyön aiheena oli maahanmuuttajien osallisuus, jota tarkasteltiin Parasta Lapsille -järjestön vapaaehtoistoimintaan osallistumisen kautta. Ehkäisevää lastensuojelua tekevässä Parasta Lapsille -järjestössä toiminta tapahtuu leiritoiminnan keinoin, ja vapaaehtoiset ohjaajat toimivat toiminnan toteuttajina. Opinnäytetyössä Parasta Lapsille järjestön maahanmuuttajataustaiset vapaaehtoiset kertoivat omista kokemuksistaan. Miten osallistuminen toimintaan oli vaikuttanut heidän elämäänsä, ja mitä vapaaehtoistoimintaan osallistuminen oli opettanut. Tutkimuskysymyksenä oli: Voiko vapaaehtoistoiminta olla vahvistamassa maahanmuuttajien osallisuutta? Tutkimus oli laadullinen ja tutkimusmenetelmänä käytettiin teemahaastattelua. Teemahaastatteluilla selvitettiin vapaaehtoisten kokemuksia vapaaehtoistoiminnasta. Tutkimukseen haastateltiin keväällä 2010 neljää mahanmuuttajaa, joilla oli kokemusta vapaaehtoisena toimimisesta Parasta Lapsille -järjestössä. Haastatteluista tuli esille, että vapaaehtoisuus oli tuonut haastateltavien elämään uuden yhteisön. Vapaaehtoisten muodostamassa yhteisössä oli kaikilla mahdollista tuoda omia ajatuksia esiin, tulla kuulluksi, ja oppia uusia asioita. Vapaaehtoistoiminnassa oli syntynyt uusia ihmissuhteita, jotka olivat lisäämässä arkielämän verkostoja. Osallisuus vapaaehtoistoiminnassa oli koettu elämää rikastuttavana asiana. Suomen kielen taito, ja tietämys uudesta kotimaasta olivat lisääntyneet. Toimintaan osallistuneiden lasten ja perheiden kanssa tapahtunut vuorovaikutus oli myös rikastuttanut elämää. Tutkimuksen mukaan vapaaehtoistoiminta lisäsi maahanmuuttajien osallisuutta ja integraatiota suomalaisessa yhteiskunnassa. Vapaaehtoisuus tarjosi mahdollisuuden luonnolliseen vuorovaikutukseen, jossa oli voinut tuoda omaa kulttuuria tunnetuksi. Toimiminen vapaaehtoisena kansalaisjärjestössä oli ollut lisäämässä aktiivisuutta myös arkielämässä. Asiasanat: kolmas sektori, kansalaisjärjestöt, vapaaehtoistoiminta, maahanmuuttaja, integroituminen, osallisuus, kvalitatiivinen tutkimus\n3 ABSTRACT Rieppola, Eija. Volunteer work strengthens immigrants participation. 58., 2 appendices. Language: Finnish. Helsinki, Spring Diaconia University of Applied Sciences. Degree Programme in Social Services, Degree: Bachelor of Social Services. The focus of the study was on immigrants participation through volunteer work. The material was collected from The Best for the Children s organization, which does preventative child work with the help of volunteer workers. In the study the immigrants told stories concerning what they have learned by taking part in the voluntary work and how it affected their lives. The aim was to discover whether working as a volunteer strengthened immigrants participation The qualitative research method was used in the study. The methods used in the study were based on four thematic interviews. Total of four voluntary immigrants were interviewed. Three of them were females and one was a male. The interviews were conducted in According to the results, the volunteer work provided an environment where the immigrants could interact with other people. Taking part in volunteer work enriched immigrants lives. There was room for the volunteers to speak and share ideas. The volunteer work increased their self-knowledge and gave them a better understanding of Finland and its people. They also had a good chance to learn more Finnish language when working. As a conclusion, volunteer work clearly strengthened their participation and integration into the Finnish society. By volunteering to work the immigrants can enrich their lives and get new networks to their lives. Furthermore, they can share information about their own culture to the others. Keywords: volunteer work, immigrant, The Best for the Children organization, participation\n4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO VAPAAEHTOISTOIMINTA Vapaaehtoistoiminnan määrittelyä Vapaaehtoistoiminnan periaatteet Vapaaehtoisuudessa kiinni pitävät tekijät KANSALAISYHTEISKUNTA Kansalaisyhteiskunnan määrittelyä Kansalaisyhteiskunta ja osallisuus Sosiaalinen pääoma KOLMAS SEKTORI Kansalaisjärjestöt Parasta Lapsille -järjestö lyhyesti Sosiaali- ja terveysjärjestöt MAAHANMUUTTAJA Kuka on maahanmuuttaja? Maahanmuuttajat Suomessa INTEGRAATIO Integraatio käsitteenä Valtion tuki integroitumisessa TUTKIMUS JA AINEISTO Miksi teemahaastattelu? Haastateltavien valinta Haastateltavien taustaa Haastattelut Tulosten tulkinta ja analyysi TUTKIMUKSEN TULOKSET Perusteluja vapaaehtoistoimintaan osallistumiselle Kokemukset vapaaehtoistoimintaan osallistumisesta Vapaaehtoistoiminta ja ihmisenä kasvaminen Vapaaehtoistoiminta tukemassa integraatiota JOHTOPÄÄTÖKSIÄ JA POHDINTAA LÄHTEET... 52\n5 LIITE 1: KIRJE HAASTATELTAVILLE LIITE 2: TEEMAHAASTATTELUN RUNKO... 58\n6 1 JOHDANTO Muuttaessaan uuteen maahan ihminen tuo mukanaan oman elämänhistoriansa ja omat kokemukset elämän eri vaiheilta, koko tuohon asti eletyn elämän, joka on kasvattanut häntä ihmisenä. Uudessa kotimaassaan maahan muuttanut voi kokea olevansa vailla entisenkaltaista ihmisarvoa. Hänen ympärillään olevat uudet ihmiset eivät tiedä hänen kyvyistään ja taidoistaan. Maahanmuutto on voinut muuttaa hänen identiteettiään ja hän voi joutua tilanteeseen, jossa elämää täytyy ryhtyä rakentamaan uudelleen, aivan kuin alusta. Hän on ihmisenä ihmisille tuntematon. Hänestä ei tiedetä mitään, ennen kuin hän saa tilaisuuden kertoa itse itsestään muille. Tutustuakseen tosiinsa ihmiset tarvitsevat kohtaamisia toistensa kanssa. Tutustumista helpottamaan tarvitaan luonnollisia, arkipäivän tilanteita. Tarvitaan myös paikkoja, joissa on mahdollisuus tuoda omia tietoja ja taitoja esille, ja sitä kautta kertoa toisille, kuka minä olen. Mistä uudessa kotimaassa voi löytää areenoja, joissa voi toimia yhdessä toisten ihmisten kanssa? Voiko kansalaisjärjestöjen tarjoama vapaaehtoisuus olla vastaus tähän kysymykseen? Kansalaisjärjestöt ovat tarjoamassa osallistavan sisääntulon uuteen maahan. Ihmisen oma ääni, omat mielipiteet, voivat sitä kautta tulla kuulluiksi. Vapaaehtoistoiminta kansalaisjärjestöissä tarjoaa erilaisia mahdollisuuksia rikastuttaa elämää. Se on lisäämässä kansalaisten osallistumismahdollisuuksia ja tarjoamassa paikan kokea osallisuutta ja yhteisöllisyyttä. Sitä kautta voi löytää elämäänsä uusia asioita, voi oppia uutta. Vai onko näin? Opinnäytetyössäni etsin vastausta siihen, voiko vapaaehtoistoiminnassa mukana olo vahvistaa maahanmuuttajan osallisuutta. Ovatko kolmas sektori ja kansalaisjärjestöt luontevia väyliä uuden kotimaan tietojen ja tapojen oppimisessa?\n7 7 Opinnäytetyöni lähtökohtana on ollut, halu tuoda mahanmuuttajien ääntä kuuluville, tarjota maahanmuuttajille tilaisuus kertoa omista kokemuksistaan. Aineiston työhöni olen kerännyt haastattelemalla lastensuojelujärjestö Parasta Lapsille ry:n maahanmuuttajataustaisia vapaaehtoisia. Parasta Lapsille -järjestö on ollut viimeiset kahdeksan vuotta työnantajani. Järjestön perhetoiminnan kehittäjänä tehtäväni on koordinoida järjestön valtakunnallista perhetoimintaa ja kehittää sitä toiminnasta saadun palautteen pohjalta. Järjestön toiminta on kaikilta osin monikulttuurista, mikä tulee esille niin toimintaan osallistuvien, kuin toiminnan toteutuksesta huolehtivien ihmisten kautta. Maahanmuuttajat ovat olleet mukana toiminnassa aina ensimmäisistä, luvun alussa järjestetyistä maahanmuuttajien leireistä lähtien. Jo tuolloin järjestössä ymmärrettiin, miten tärkeää on leiriläisten kanssa samaa kulttuuritaustaa olevan henkilön mukanaolo leireillä ohjaajana lasten ja perheiden parissa. Näiden vapaaehtoisten kokemukset ovat kuultavissa opinnäytetyössä.\n8 8 2 VAPAAEHTOISTOIMINTA 2.1 Vapaaehtoistoiminnan määrittelyä Vapaaehtoisuudesta puhuttaessa on yleisesti käytössä vapaaehtoistoiminta ja vapaaehtoistyö käsitteet. Koskiahon (2001, 16) mukaan käsitteen valinta on osa kamppailua tietyn toiminnan määrittämisessä ja mielikuvan muodostamisesta siitä. Valitsemalla toiminta- tai työ-sana, voidaan vapaaehtoisuudesta antaa erilainen kuva. Työ-sana voi luoda käsityksen, että vapaaehtoisuudesta saa palkkaa, ja että se edellyttää mukaan tulevilta lähes ammattilaisen taitoja luvun puolivälissä käyttöön tulleen vapaaehtoistoiminta-termin tarkoituksena oli tehdä eroa palkkatyön ja vapaaehtoistoiminnan välillä. (Hakkarainen 2004, 13.) Toiminta-termin käyttämistä pidetään työ sanaa parempana, sillä vapaaehtoinen ei ole sillä alueella, missä hän toimii työssä, vaan hän on toimija. (Koskenvesa 2001, 126.) Leena Kurki (2001, 83) näkee vapaaehtoistyön osallistumisena, yhteistyönä toisten kanssa. Se on toimintaa, jota useimmiten toteutetaan virallisten organisaatioiden ulkopuolella, kolmannella sektorilla. Keskeistä vapaaehtoistoiminnassa on sen ero ammatilliseen työhön. Se ei ole korvaamassa ammatillista työtä, vaan se täydentää sitä. Vapaaehtoistoiminta on vahvoilla niillä alueilla, joissa henkilökohtainen tieto ja elämänkatsomus riittävät. (Harju ym. 2001, 38.) Vapaaehtoistoiminta on ihmisten yhteen kokoamista, yhteisyyden vahvistamista ja yhteisvastuuta. Vapaaehtoisilla on mahdollisuus vaikuttaa omaan ja samassa elämäntilanteissa olevien ihmisten selviytymiseen ja hyvinvointiin sekä oman yhteisön toiminnan kehittämiseen. (Harju, Niemelä, Ripatti, Siivonen & Särkelä 2001, 56.) Yeung (2007, 153) laajentaa vapaaehtoistyön yhteiskunnalliseksi ja yksilölliseksi voimavaraksi, jossa yksilöt käyttävät omia henkilökohtaisia resurssejaan toisten hyvinvoinnista ja samalla myös omasta hyvinvoinnista huolehtimiseen. Yeungin esiin tuoma näkökulma on yhtenevä Sosiaali- ja terveysministeriön vapaaehtoistoiminnalle asettamien tavoitteiden kanssa. Siinä järjestöjen organisoiman vapaaehtoistoiminnan tavoitteina ovat: toimiminen inhimillisemmän yhteiskunnan puolesta, kansalaisten osallistumismahdollisuuksien lisääminen, erilaisuuden hyväksymisen lisääminen, riittämättömien ystävyys- ja tutta-\n9 9 vuussuhteiden korvaaminen, uusien tukimuotojen kehittäminen ajankohtaisiin tarpeisiin sekä mahdollisuuksien tarjoaminen mielekkääseen toimintaan. (Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 1994, ) Vapaaehtoistoiminnalla nähdään olevan myös yhteiskunnallista merkitystä. Sen avulla on mahdollisuus rakentaa yhteiskuntaa. (Harju ym. 2001, 56). Vahvasti individualistisessa yhteiskunnassa kansalaisjärjestö, jonka arvoissa oman edun ja hyödyn tavoittelu ei ole keskiössä, on vahvistamassa yhteisöllisyyttä. Yhteisöllisyyden kautta järjestö on pienellä palalla muuttamassa ihmisten ajattelua, ja sitä kautta rakentamassa yhteiskuntaa toisen näköiseksi. Vapaaehtoistoiminnan päämäärinä järjestöissä pidetään osallistumismahdollisuuksien ja omatoimisuuden edistämistä, sillä ne vastaavat kansalaisten yhteisöllisyyteen ja itsensä toteuttamisen tarpeisiin. (Harju ym. 2001, 31). Vapaaehtoistoiminta nähdään myös ihmistä jalostavana toimintana. Se kehittää ihmisen eettistä arvomaailmaa ja syventää näin ihmisen identiteettiä. Vapaaehtoistoiminta parantaa ihmisen taitoja osallistua, toimia ja vaikuttaa sekä kohdata muita ihmisiä ja kommunikoida heidän kanssaan. (Harju 2005, 70.) Vapaaehtoisuus voi parhaimmillaan olla lisäämässä ihmisten vuorovaikutustaitoja ja rohkaisemassa puuttumaan yhteiskunnassa vallitseviin epäkohtiin. Vapaaehtoistoimintaa pidetään aktiivisen kansalaisuuden konkreettisena ilmentymänä. Ihmisen toimiessa ilmaiseksi, toisten ihmisten ja oman yhteisönsä hyväksi, hän toimii aktiivisena kansalaisena. Hän on mukana omana persoonanaan (identiteetti), hän osallistuu ja toimii (osallistuminen), hän tapaa muita ihmisiä (kohtaaminen) ja hän välittää toisista ihmisistä ja yhteisistä asioista (välittäminen). (Harju 2005, 70.) 2.2 Vapaaehtoistoiminnan periaatteet Vapaaehtoistoiminnan kantavina periaatteina ovat vapaaehtoisuus, palkattomuus, luottamuksellisuus, ei-ammatillisuus, tasa-arvo ja yhteinen ilo. Vapaaehtoisuudessa ei ole Ruohosen (2003, 42 43) mukaan mahdollisuutta käskyttää ja säädellä ylhäältä käsin, vaikka sille voidaankin asettaa joitakin normeja ja edellytyksiä. Palkattomuutta on pidetty tärkeänä periaatteena jo siksi, että rajakäynnillä ammatillisen työn kanssa vältyt-\n10 10 täisiin. Tasa-arvo periaatteella tarkoitetaan ihmiseltä ihmisille suhdetta, joka on vastakohtana työntekijä-asiakas-suhteelle. Toiminnassa kaikki osapuolet kohtaavat tasaarvoisina ihmisinä erilaisuudesta huolimatta. (Harju ym. 2001, 34.) Ilo on tärkeä vapaaehtoistoiminnan kriteeri. Tekijän tulee saada toiminnasta jotakin ei-aineellista itselleen, jotta innostus toiminnassa mukanaoloon säilyy. Vapaaehtoisuus valita vapaaehtoistoiminta kuuluu vapaaehtoistoiminnan periaatteisiin. Ketään ei voida pakottaa tai vaatia osallistumaan toimintaan. Jokainen ihminen tekee oman henkilökohtaisen päätöksensä, ja osallistuu omasta halustaan. Samoin jokainen vapaaehtoinen määrittelee itse, minkä verran aikaa hän haluaa toimintaan käyttää, ja mikä on hänelle sopiva vapaaehtoistoiminnan muoto. (Harju ym. 2001, 34.) Mielestäni vapaaehtoistoiminnassa on tapahtunut muutoksia viimeisten vuosien aikana. Vapaaehtoisuus kiinnostaa edelleen, mutta ihmisten sitoutumisessa toimintaan on tapahtunut muutos. Ihmiset sitoutuvat osallistumalla yhteen tapahtumaan, tai ovat mukana toiminnassa yhden toimintajakson, esimerkiksi leirin ajan. Kertooko muutos siitä, että vapaaehtoistoimintaan ovat siirtyneet työelämässä vallitsevat käytännöt, lyhytkestoiset työsuhteet ja kvartaaliajattelu. Vai rajoittavatko perhetilanne, opiskelu, työ ja harrastukset vapaaehtoistoimintaan sitoutumista? Sitoutumisen pituuden ei tule olla mittari, jolla ihmisen arvoa vapaaehtoisuudessa mitataan. Arvokkaana tulee nähdä se, että ihmisellä on halua ja tahtoa olla mukana toiminnassa. 2.3 Vapaaehtoisuudessa kiinni pitävät tekijät Kiinnostus vapaaehtoisena toimimiseen muotoutuu henkilökohtaisista onnistumisen, elämän rikastumisen ja auttamisen kokemuksista sekä ryhmän synnyttämästä yhdessä tekemisen tunteesta, ilosta ja samanhenkisten ihmisten olemassaolosta. Kokemus siitä, että saa osallistua merkitykselliseen toimintaan koetaan tärkeäksi. Vaikutusta on myös sillä, että toiminnassa on mahdollisuus toteuttaa keskeisiä arvoja ja voi tuoda esiin itselle tärkeitä asioita, sekä vaikuttaa niihin. (Laitinen & Pohjola 2003, 264.) Vuonna 2001, jolloin vietettiin kansainvälistä vapaaehtoistoiminnan vuotta, Suomessa tehtiin kattava tutkimus suomalaisten asenteista ja osallistumisesta vapaaehtoistoimin-\n11 11 taan. Vastausten perusteella suomalaisten yleisin vapaaehtoistoimintaan motivoiva tekijä on halu auttaa muita ihmisiä. Yli 40 % vastaajista koki näin. 16 % vastaajista piti vapaaehtoistoimintaan osallistumisen motiivina ylimääräisen vapaa-ajan käyttämisen johonkin hyödylliseen toimintaan, joka tarjoaa säännöllistä ohjelmaa päiviin. (Yeung 2002, ) Suomalaiset käyttävät vapaaehtoistoimintaan keskimäärin 18 tuntia kuukaudessa eli yli 4 tuntia viikossa. Vapaaehtoistoimintaa eniten aikaa antavat yli 50 -vuotiaat ja eläkeläiset vuotiaat suomalaiset käyttävät vapaaehtoistoiminnassa keskimääräistä runsaammin aikaa. Vähiten vapaaehtoisaktiivisuutta on vuotiaiden, perheellisten sekä ansiotyössä olevien keskuudessa. (Yeung 2002, 25.) Runsaimmin vapaaehtoisuuteen aikaa käyttävien vuotiaiden elämässä voi olla vaihe, jolloin ollaan uteliaita elämää kohtaan. Halutaan nähdä ja kokea uusia asioita ja tutustua uusiin ihmisiin. Omaa elämää halutaan laajentaa ja samalla halutaan olla avuksi ja hyödyksi. Yli 50 -vuotiailla ja eläkeläisillä, voi olla tarve saada omaan elämään uusia asioita, uusia ihmissuhteita. Halutaan löytää itselle sopiva toiminta, jossa on mahdollisuus jakaa omaa elämänkokemusta, saada piristystä ja iloa omaan elämään. Hokkasen (2003) tutkimus on vastaamassa siihen, miten vapaaehtoiseksi on päädytty, ja miksi siinä on pysytty. Tutkimuksessa puhutaan vapaaehtoisuudessa kiinnipitävinä tekijöistä, motiiveista vapaaehtoisuuden mielekkyyksinä. Ne ovat niitä tekijöitä, jotka innostavat toimintaan. Mielekkyydet tarkoittavat konkreettisen toiminnan sopivuutta itselle, toiminnan tarjoamien ihmiskontaktien antoisuutta, sekä arkielämän rikastuttamista. Mielekkyydet ovat myös kokemusta siitä, että tekee oikein tai tekee tarpeellista tehtävää, joka on kutsumuksen tai yhteiskunnallisen velvollisuuden täyttämistä tai vastavuoroisuutta ihmisten keskinäisessä elämisessä. (Hokkanen 2003, ) Yksilöllisen mielekkyyden kokeminen lähtee ihmisen omasta elämäntilanteesta tai persoonallisuudesta. Hänellä voi olla liikaa vapaa-aikaa tai ihmissuhteiden määrä on vähäinen. Liian vapaa-ajan käyttäminen mielekkääseen tekemiseen tuli esille myös Yeungin tutkimusaineistossa: Se on sellaista harkittua ajankäyttöä, harrastus. (Yeung 2002, 33.) Vapaaehtoisuuden kautta halutaan rikastuttaa omaa elämää, saada uutta elämänkokemusta ja tutustua erilaisiin elämäntapoihin. Vapaaehtoisuus voi toimia myös oman ammatillisuuden laajentajana tai sen ylläpitäjänä. Yksilöllisen mielekkyyden syntymi-\n12 12 seen vaikuttavat onnistumisen kokemukset. Toiminta ja ryhmässä toimiminen on onnistunutta ja osallistujat ovat saaneet antoisia kokemuksia toiminnasta. (Hokkanen 2003, ) Yhteisöllinen mielekkyys muotoutuu vapaaehtoisten ryhmän sekä osallistujien ja toiminnallisen yhteisön kautta. Vapaaehtoisten löytäessä yhteisen tavan toimia, toimivat siinä sitoutuneesti ja tulevat osaksi onnistunutta yhteisöllistä toimintaa palkitsee vapaaehtoista. Hän kokee olevansa oman panoksensa kautta osa jotain isompaa. Vapaaehtoisten yhteisö voidaan kokea merkitykselliseksi yhteenkuuluvuuden sekä toiminnallisuuden kautta. (Hokkanen 2003, ) Yhteiskunnallisesta mielekkyydestä voidaan puhua silloin, kun vapaaehtoinen kokee omalla yhteiskunnallisesti vastuullisella vapaaehtoistoiminnalla edesauttavansa muiden ihmisten kokemusta siitä, että näinkin voi toimia. Oman arvopohjan toteuttaminen ilmenee yhteiskunnallisena vaikuttamistoimintana ja näin mielekkyys tulkitaan yhteiskunnallisesti. (Hokkanen 2003, 63 64). Arvopohjaiseen mielekkyyteen liittyy ajatus inhimillisen toiminnan vastavuoroisuudesta, ihmisen velvollisuudesta muita ihmisiä kohtaan. Vapaaehtoisuus on toimintaa, johon ihmisen pitäisi osallistua. Ajatus on lähellä kansalaisvelvollisuutta. Vapaaehtoisuudessa hyväksytään se, etteivät kaikki ihmiset toimi näin. Ihmiset ovat erilaisia ja ihmisten keskinäinen erilaisuus on hyväksyttävää. (Hokkanen 2003, 65.)\n13 13 3 KANSALAISYHTEISKUNTA 3.1 Kansalaisyhteiskunnan määrittelyä Kansalaisyhteiskuntaa voidaan pitää koko yhteiskuntaelämän perustana. Se on aidon, ihmisistä lähtevän politiikan syntysija. Politiikka käsitteen määrittely pitää yleensä sisällään julkisista toimenpiteistä päättämisen ja siihen vaikuttamisen. (Noponen 1992, 29) Tässä yhteydessä politiikalla tarkoitetaan kansalaisten keskinäistä toimintaa: tekoja ja puheita, ei puoluepolitiikkaa. Kansalaisyhteiskunnassa toimiminen on hyvän elämän tärkeimpiä aineosia. Ne löytyvät Kuluttajatutkimuksen tutkimuspäällikkö Johanna Mäkelän ja erikoistutkija Anu Raijaksen mielestä arjesta. He kirjoittavat Helsingin Sanomien Vieraskynä palstalla (2007) Ihmisten kokemaan hyvinvointiin vaikuttavat eniten fyysinen ja henkinen terveys sekä hyvät ihmissuhteet. Kansalaisyhteiskunta on kokoava käsite, joka sisältää vapaaehtoistoiminnan, kolmannen sektorin ja poliittisen omatoimisen toiminnan (Koskiaho 2001, 17). Juhilan (2006, 124) mukaan sillä tarkoitetaan, erilaisten kolmannen sektorin toimijoiden aluetta, joka ei mahdu julkisen hyvinvointivaltiollisen tai kunnallisen toiminnan piiriin. Kansalaisyhteiskunta on kansalaistensa näköinen, jossa korostuvat aktiivisuus ja vapaaehtoisuus (Kansalaisyhteiskuntapolitiikan neuvottelukunta 2007). Hautamäen (2005, 59) mukaan kansalaisyhteiskunta antaa ihmisille mahdollisuuden kokea elämänsä mielekkääksi ja se luo perustan ihmisyydelle. Sen rikkautta on ihmisten erilaisuus ja moninaisuus. 3.2 Kansalaisyhteiskunta ja osallisuus Yhteisöllisyyttä pidetään ihmisyyden perustana. Yhteisöllisyys syntyy ihmisten välisessä kohtaamisessa, minän ja sinän kohtaamisessa. Kansalaisjärjestöt ovat syntyneet ihmisten kohtaamisen paikoiksi ja verkostoiksi sekä suomalaisen kansalaisyhteiskunnan perustaksi. (Vuorinen, Särkelä, Peltosalmi, Eronen 2007, 30)\n14 14 Teoriatasolla ihmiset yksilöinä muodostavat kansalaisyhteiskunnan, jossa he voivat nauttia valtion määrittämistä ja turvaamista oikeuksista vapauksista ja mahdollisuuksista. Ihmisten aktiivisuuden, osallistumisen, toiminnan ja vaikuttamisen kautta kansalaisyhteiskunta on elävä. (Harju 2005, 67.) Samansuuntaista ajatusta aktiivisesta kansalaisuudesta on Kansalaisyhteiskuntapolitiikan neuvottelukunnalla (2007). Aktiivinen kansalaisuus on demokraattisen yhteiskunnan perusta. Ilman ihmisten kykyä toimia sekä halua osallistua ja vaikuttaa kansanvaltainen järjestelmä ei ole toimintakykyinen. Aaro Harju (2005, 67) tuo kansalaisyhteiskunta ja osallisuus keskusteluun aktiivisen kansalaisen näkökulman. Hänen mukaan kansalaisyhteiskunta on mahdollinen vain aktiivisten kansalaisten kautta. Yksilölle kansalaisyhteiskunnassa toimiminen antaa mahdollisuuden kokea oma elämänsä mielekkääksi ja siellä syntyvät merkitykset, joiden varassa ihminen tulkitsee itseään ja maailmaa. Ihminen voi kasvaa ihmiseksi, jolla on persoona ja identiteetti. (Hautamäki 2005, 67.) Kansalaisyhteiskunnassa ihminen voi saada yhteisöllisyyden tunnustuksen ihmisyydelleen. (Hautamäki 2005, 59). Aktiivinen kansalaisuus on ihmisen osallistumista, toimintaa ja vaikuttamista omassa yhteisössään tai laajemmin yhteiskunnassa. Tähän määritelmään kuuluvat ihmisen aktiivisuus yksityiselämässä, työelämässä, järjestötoiminnassa, kuin myös yhteiskunnallisissa kysymyksissä. Aktiivista kansalaisuutta voidaan lähestyä myös toisesta näkökulmasta. Ihminen voi olla aktiivinen yksilöllinen ihminen, sekä aktiivinen kansalainen. Millainen ihminen on, riippuu hänestä itsestään. Harjun mukaan velvoitetta aktiiviseen kansalaisuuteen ei yksilöllisyyttä arvostavassa nyky-yhteiskunnassa voida asettaa. (Harju 2005, ) Ihmisestä tulee kansalainen, kun hän suuntautuu itsestä ja kotipiiristä ulospäin ja tulee mukaan yhteisölliselle näyttämölle. Ihminen voi toimia kansalaisena omassa lähiyhteisössään, yhdistyksissä tai vertaisryhmissä. Kansalaisuuden ilmauksia ovat myös toimiminen kunnallisissa luottamustehtävissä, seurakunnallisessa toiminnassa tai ammattiyhdistystoiminnassa. Kansalaisuus on siis yhteisössä ja yhteiskunnassa toimimista, osallistumista ja vaikuttamista. (Harju 2005,67.) Kansalaisjärjestöjen merkittävin rooli on antaa kansalaisille mahdollisuus osallisuuteen ja yhteistyöhön sekä voimista kansalaisyhteiskuntaa (Hautamäki 2005, 59).\n15 15 Harjun (2004, 41 47; 2005, 68 70) määrittelyn mukaan aktiivinen kansalainen tarkoittaa neljää asiaa: ihmisten identiteettiä, osallistumista, kohtaamista ja välittämistä. Ihminen tarvitsee identiteettiä ollakseen ihminen ja hahmottaakseen, mikä on hänen oma paikkansa ihmisyhteisössä ja yhteiskunnassa. Ilman omaa selkeää arvomaailmaa ihmisen on vaikea rakentaa omaa elämäänsä, ja olla myös aktiivinen kansalainen, joka tietää mitä haluaa, ja joka tavoittelee yhteistä hyvää. Osallistuminen tuo ihmiselle aktiivisen kansalaisuuden, ja sitä kautta hän kokee osallisuutta, kokemisen, kuulumisen ja mukanaolon tunnetta. Näin ihminen kokee olevansa osallinen omassa yhteisössään ja suomalaisessa yhteiskunnassa. Kolmantena sisältömärittelynä aktiiviselle kansalaiselle on kohtaaminen. Ihminen kaipaa toisen ihmisen läheisyyttä, keskustelua ja mielipiteiden vaihtoa. Ihminen tarvitsee myös yhteisiä kokemuksia, joita hän voi jakaa toisten ihmisten kanssa. Identiteetissä ihmisellä on katse itseen päin, kohtaamisessa katse on suunnattu itsestä poispäin, toiseen ihmiseen. Välittäminen tuo aktiivisen kansalaisuuden määrittelyyn inhimillisen ja sosiaalisen ulottuvuuden. Ihmisyhteisöt voivat hyvin vain, jos niissä tunnetaan mielenkiintoa kanssaihmisistä, heidän kohtaloistaan, heidän hyvän elämän edellytyksistään. 3.3 Sosiaalinen pääoma Yhteiskunnallisesti sosiaalinen pääoma käsite herätti kiinnostusta luvun puolivälissä. Kiinnostus nousi Robert D. Putnamin tutkimusten seurauksena. Hän tutki Italian hallintouudistuksen alueellisia eroja. Hänen mukaansa kansalaisyhteiskunnan aktiivisuus, ja asukkaiden kiinnostus yhteisiin asioihin, suurelta osin selitti alueellisten instituutioiden toimintakyvyn eroja. (Ruuskanen 2002, 6.) Hyypän (2002, 50) mukaan Putnam tarkoittaa puhuessaan sosiaalisesta pääomasta kansalaisten keskinäistä luottamusta, normeja ja verkostoja, jotka parantavat yhteiskunnan toimintaa. Nämä piirteet edistävät henkilöiden välistä vuorovaikutusta ja toimintojen koordinointia, ja ovat tehostamassa yhteisön, sekä yksilöiden tavoitteiden toteutumista. (Iisakka 2006, 8). Putnam näki sosiaalisen pääoman horisontaalisena verkostona, joka sitoi kansalaiset toisiinsa. (Hyyppä 2002, 50). Putnamin mukaan sosiaalisen pääoman hyvinvointipoliittisina vaikutuksina on kollektiivisten ongelmien ratkaisun helpottaminen. Luotetaan järjestelmien toimivuuteen sekä\n16 16 toisiin kansalaisiin. Se on helpottamassa myös yhteisöjen toimintaa. Ihmisten sosiaalinen vuorovaikutus helpottuu, kun ihmiset ovat usein toistensa kanssa tekemisissä ja luottavat toisiinsa. Myös ihmisten ymmärrys siitä, että he pohjimmiltaan tarvitsevat toista ihmistä kasvaa. Sosiaalinen pääoma on parantamassa informaation kulkua ja sillä on myös psykologisia ja biologisia vaikutuksia, joiden kautta se parantaa ihmisten terveyttä ja elämänlaatua. (Ruuskanen 2002, 7.) Sosiaalinen pääoma käsitteellä tarkoitetaan ihmisten välisissä suhteissa, yhteisöjen toiminnassa syntyvää keskinäistä luottamusta ja vastavuoroisuutta. Yhteisöissä on mahdollista syntyä voimavaroja, joita yksilöt eivät pelkästään yksin toimimalla kykene saavuttamaan. Vastavuoroisuudesta ja luottamuksesta syntyy hyvä kehä, joka lisää ihmisten hyvinvointia. (Juhila 2006, 126.) Yksilön hyvinvoinnin ja menestyksen lisäksi sosiaalisen pääoman avulla selitetään myös yhteiskuntien ja yhteisöjen menestystä ja hyvinvointia (Iisakka 2006, 10). Omassa työssäni Parasta Lapsille -järjestössä näen, miten yhteisössä syntyvä luottamus ja vapaaehtoisten keskinäinen vuorovaikutus muuttavat ihmistä. Toimintaan osallistuneet vapaaehtoiset kertovat toiminnan päätyttyä omasta muuttumisestaan. He kertovat olevansa eri ihmisiä nyt, kuin toiminnan alkaessa. Toimiminen yhdessä ryhmänä on muuttanut ajattelua, opettanut uutta ja ollut vahvistamassa itsetuntoa. Vapaaehtoisena toimimisen kautta on löydetty myös uutta näkökulmaa elämään.\n17 17 4 KOLMAS SEKTORI Kolmas sektori käsitteen juuret ovat 1970-luvulla. Amerikkalainen sosiologi Amitai Etzioini käytti kolmas sektori käsitettä viitatessaan valtion ja markkinoiden välisellä harmaalla vyöhykkeellä toimiviin organisaatiomuotoihin. Suomeen käsite rantautui luvun puolessa välissä, jolloin käsite ymmärrettiin osallistumisena itseään ja lähiympäristöä koskevien asioiden hoitoon erilaisissa lähiyhteisöissä. (Helander 1998, 51.) Kolmas sektori käsitteellä korostetaan yhdistys- ja järjestötoiminnan eroa suhteessa yksityiseen ja julkiseen sektoriin. (Heikkala 2001, 40). Kolmannen sektorin käsite ei ole yksiselitteinen. Sitä pidetään epämääräisenä ja monitulkintaisena (Möttönen 2009). Rönnbergin (1999, 78) mukaan käsite on otettu käyttöön yhdistysten, ja muun organisoidun kansalaisyhteiskunnan toiminnan yhteiskunnallisen merkityksen määrittelemiseksi. Yleisenä määritelmänä on, että julkisen (valtio ja kunnat) ja yksityisen (yritykset) sektorin väliin jäävä osa on kolmas sektori (Möttönen 2009). Kolmas sektori pitää sisällään järjestäytyneitä toimijoita, joita ovat kansalaisten muodostamat ja johtamat yhdistykset, osuuskunnat ja säätiöt (Harju 2003, 15.). Kolmannen sektorin toiminnalle on ominaista, että se on valtiosta vapaata, sitä ohjaavat siihen osallistuvat ihmiset, osallistuminen on vapaaehtoista eikä se pyri tuottamaan voittoa (Möttönen 2009). Käsitettä kolmas sektori käytetään viittaamaan koko kansalaistoiminnan kenttään, erotuksena julkisesta ja yksityisestä sektorista. (Heikkala 2001, 40). Juha Heikkalan (2001) mukaan kansalaistoiminnassa voidaan tehdä ero organisoituneen ja ei-organisoituneen vapaaehtois- ja kansalaistoiminnan välillä. Tällöin puhutaan kolmannesta ja neljännestä sektorista. Kolmas sektori on siis organisoidun yhdistys- ja järjestötoiminnan aluetta. Neljäs sektori koostuu organisoitumattomasta, ja verkostoituneesta, naapurustojen, perhepiirien puitteissa toteutetusta vapaaehtoistoiminnasta, sekä vertaistuesta. Ei-organisoituun vapaaehtoistoimintaan kuuluu erilaisia ryhmiä tai verkostoja, joilla ei ole muodollista rakennetta. Ne eivät useinkaan ole rekisteröityneitä yhdistyksiä. Ei-organisoituneen toiminnan syntyhistoria on välittömässä avuntarpeessa, tai muun akuutin tavoitteen tyydyttämisessä. (Heikkala 2001, )\n18 18 Kolmas sektori käsitteellä viitataan koko kansalaistoiminnan kenttään, jolloin erotellaan kolme tai neljä yhteiskunnallisen toiminnan kenttää. Kolmen sektorin mallissa erotellaan julkinen sektori (valtio ja kunnat), yksityinen (kaupallinen) sektori sekä kolmas sektori (kansalaistoiminta). (Heikkala 2001, 46.) Neljän yhteiskunnallisen toiminnan kentässä kansalaistoiminta on jaettu kolmanneksi ja neljänneksi sektoriksi (kts. taulukko 1). Kolmannella sektorilla toiminta tapahtuu järjestöjen, ja siihen kuuluvien paikallisyhdistysten organisoimana. Vapaaehtoisuus on osa organisoitua toimintaa, jossa toiminta perustuu järjestön toiminta-ajatukseen, ja toiminnasta vastaavat palkatut työntekijät yhdessä vapaaehtoisten kanssa. Neljännellä sektorilla tapahtuva toiminta lähtee ihmisestä itsestään. Ihmisellä ei ole ympärillä organisaatiota, jolla olisi oma talous ja palkattu palkatut työntekijät. Ympärillä voi olla joukko ihmisiä, jotka ovat kiinnostuneita samasta asiasta ja alkavat toimia yhdessä, tai ihminen toimii omassa ystäväpiirissään, perhepiirissä toisia auttaen. TAULUKKO 1 Neljän sektorin malli Heikkalan taulukon pohjalta (Heikkala 2001, 47) Sektorit Toiminta-alue Toimijat Toiminnan muodot Yksityinen sektori Markkinat Yritykset Muodollinen, yksityinen, voittoa tavoitteleva Julkinen sektori Valtio Julkishallinto Muodollinen, julkinen, ei voittoa tavoitteleva Kolmas sektori Kansalaistoiminta Järjestöt, yhdistykset Epämuodollinen/ muodollinen, yksityinen, ei voittoa tavoitteleva Neljäs sektori Kansalaistoiminta Kotitaloudet, perhe, ystäväpiirit, sosiaaliset liikkeet Epämuodollinen, yksityinen, ei voittoa tavoitteleva\n19 19 Määritellessä, kuuluuko joku organisaatio, tai instituutio kolmanteen sektoriin vai ei, voidaan asiaa lähestyä käyttäen John Hopkins ryhmän rakenteellisoperationaalista määrittelyä. Kriteereinä ovat rakenteellisuus, yksityisyys, voittoa tavoittelematon jakaminen, itsehallinnollisuus ja vapaaehtoisuus. Rakenteellisuus tarkoittaa sitä, että yksikköjen tulee olla institutionalisoituneita. Yksi sen tunnuspiirteistä on yksikön omat järjestyssäännöt. Yksityisyys tekee eroa viranomaisorganisaatioiden suuntaan. (Helander 1998, ) Voittoa tavoittelemattomat organisaatiot eivät ole osa valtiota. Ne voivat olla monella eri tavalla vuorovaikutuksessa viranomaisten kanssa, mutta eivät toimi viranomaisten välittömässä ohjauksessa. Voittoa tavoittelematon jakaminen ei poissulje varojen keräämistä ulkopuolisista lähteistä. Hankitut varat tulee suunnata organisaation perustoimintaan. Tämä tekee eron voittoa tavoittelemattomien yksiköiden ja yksityistä liiketoimintaa harjoittavien organisaatioiden välille. (Helander 1998, 54.) Itsehallinnollisuus sisältää periaatteen, että yksiköllä on edellytykset valvoa omia toimintojaan. Sillä tulee olla omat sääntönsä ja menettelytapansa, joihin yksikön ulkopuoliset eivät voi puuttua. Vapaaehtoisuus kriteeri viittaa vapaaehtoiseen osallistumiseen toiminnan kaikilla tasoilla. Tämä ei tarkoita sitä, että yksikön toiminta ja toiminnan johtaminen tapahtuisivat yksinomaan vapaaehtoisin voimin, mutta vapaaehtoisen panostuksen tulee olla huomattavaa. (Helander 1998, 54.) 4.1 Kansalaisjärjestöt Kansalaisjärjestötoiminnan historia linkittyy yhteiskunnan historiaan. Esimerkiksi toisen maailmansodan jälkeen jälleenrakentamisen yhteydessä, syntyi erityisesti väestö- ja perhepoliittisia järjestöjä. Kansalaisjärjestöjen juuret ja motiivit toiminnalle ovat monenmoisia. Osa järjestöistä on syntynyt, kun samassa ongelmallisessa tilanteessa taistelevat ihmiset ovat liittoutuneet keskenään ajamaan yhdessä asioita. Tämä liittyy läheisesti kansalaisyhteiskunnalliseen toimintaan. Toinen syntytapa kumpuaa yhteiskuntakritiikistä, sekä unelmasta paremmasta ja oikeudenmukaisemmasta maailmasta. Asialla ovat olleet yhteiskunnallisesti aktiiviset ihmiset, joita ongelmat eivät välttämättä ole\n20 20 henkilökohtaisesti koskettaneet. Osalla järjestöistä edellä mainitut juuret yhdistyvät keskenään. (Ruohonen 2003, ) Järjestöjen erityispiirteenä voidaan pitää sitä se, että toiminnassa korostuu aatteellinen perusta. Toiminnassa ollaan mukana henkisen kipinän, ei niinkään rahan tai vallan takia. Kansalaisten vapaaehtoista toimintaa pidetään toiminnan selkärankana, joka on samalla voimavara, että myös rajoite. Palkatun henkilöstön työaikaan verrattuna, vapaaehtoisten mahdollisuus käyttää toimintaan omaa aika on rajallinen. Vapaaehtoisten motiivit voivat myös olla häilyviä. (Heikkala 2001, 88.) Kansalaisjärjestöt antavat vapaaehtoisille mahdollisuuden osallisuuteen ja yhteistyöhön, jota kautta järjestöjen rooli kansalaisyhteiskunnan voimistajana toteutuu. (Hautamäki 2005, 48). Yhdistysten ja järjestöjen päätöksentekoa määrittää demokraattisuus, joka tarkoittaa jäsenistön periaatteellista mahdollisuutta osallistua päätöksentekoon. Järjestön toiminnassa ei tavoitella taloudellista voittoa, vaan mahdolliset taloudelliset tuotokset investoidaan varsinaiseen toimintaan. (Heikkala 2001, 89.) Ruohosen (2003, 45) mielestä kansalaistoiminnan merkitys suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan kehittymisessä on olennainen, mutta suhteessa merkitykseensä kovin näkymätön. Hänen mukaan useimmat sosiaalipalvelut ovat syntyneet nimenomaan järjestöjen käynnistämästä toiminnasta, jonka valtio ja kunnat ovat myöhemmin ottaneet hoitaakseen. Kansalaistoiminnasta ovat alkunsa saaneet esimerkiksi kotipalvelu, neuvolatoiminta, päihdehuollon ja vammaistyön eri muodot. 4.2 Parasta Lapsille -järjestö lyhyesti Parasta Lapsille ry on vuonna 1945 perustettu valtakunnallinen lastensuojelujärjestö. Toiminnan tarkoituksena on lisätä lasten, nuorten ja lapsiperheiden jaksamista, sekä ehkäistä sosiaalisia ongelmia ja syrjäytymistä leiri ja virkistystoiminnan keinoin. Järjestön tärkeimmät toimintamuodot ovat paikallisyhdistystoiminta, lasten ja nuorten leiritoiminta, perhetoiminta, vapaaehtoisten hankinta ja koulutus. (Parasta Lapsille ry 2008.)\n21 21 YK:n Lapsen Oikeuksien Sopimus ja järjestön omat arvot: lapsuuden kunnioittaminen, luotettavuus, avoimuus, suvaitsevaisuus ja yhteisöllisyys ohjaavat toimintaa, joka on kaikilta osin monikulttuurista. (Parasta Lapsille ry 2008.) Parasta Lapsille -järjestö kuuluu jäsenenä muun muassa Lastensuojelun Keskusliittoon, Sosiaali- ja terveysjärjestöjen yhteistyöyhdistys YTY:een, Sosiaali- ja terveysturvan keskusliittoon Kehitysyhteistyön palvelukeskus Kepaan, Raha-automaattiyhdistykseen ja Lasten Päivän Säätiöön. Järjestön toiminnan rahoitus perustuu pääosin Lasten Päivän Säätiön ja Raha-automaattiyhdistyksen avustuksiin. (Parasta Lapsille ry 2008.) Parasta Lapsille järjestön toiminta ei liity julkisiin palvelujärjestelmiin. Toiminta on järjestön arvoihin, ja toiminta-ajatukseen sitoutuneiden vapaaehtoisperiaatteella toimivien ihmisten synnyttämää ja kehittämää. Parasta Lapsille toiminta on myös heidän kiinnostuksestaan riippuen jatkuvaa. (Pala lapsen maailmaa -strategia 2006.) Järjestön muodostavat eri puolilla Suomea toimivat itsenäiset paikallisyhdistykset vapaaehtoisineen. Järjestössä palkkatyön osuus on pieni. Valtakunnallista toimintaa koordinoidaan Parasta Lapsille -järjestön toimistolta Helsingistä, jossa työskentelee kuusi työntekijää. (Hokkanen 2003, 4.) Parasta Lapsille -järjestön perustamisesta saakka, järjestön parissa toimivilla aktiivisilla ihmisillä, on ollut ensiarvoisen tärkeä rooli järjestön toiminnan ja kehittymisen suhteen. Vapaaehtoisuus on ollut kestävä toimintamuoto; järjestön keskeinen toiminta on rakentunut vapaaehtoisuuden ja kansalaistoiminnan varaan. (Pulkkinen 2006, 8.) 4.3 Sosiaali- ja terveysjärjestöt Järjestöjen perustamisen lähtökohtana on ollut se, että yhteen liittymällä ihmiset kykenisivät saamaan äänensä ja tarpeensa paremmin kuuluviin esimerkiksi yhteiskunnalliseen päätöksentekoon. Sosiaali- ja terveysjärjestöille on yhteistä se, että niiden tarkoituksena on jonkin erityisryhmän, oman jäsenistön tai hyvinkin laajan väestöosan fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tukeminen tai edistäminen. (Vuorinen, Särkelä, Peltosalmi, Eronen 2007, 9.)\n22 22 Sosiaali- ja terveysjärjestöjen erityispiirteenä on se, että järjestöt ovat saaneet toimintansa piiriin vaikeissa elämäntilanteissa olevia ihmisiä. Mielenterveys- ja päihdekuntoutujat, pitkäaikaissairaat, vammaiset, työttömät, maahanmuuttajat, lastensuojelun asiakkaat sekä yksinäiset vanhukset voivat olla yhdistysten jäseninä, vapaaehtoisina sekä tuen ja palvelujen saajina. Heille järjestöt ovat ainoa paikka henkilökohtaisen tuen, esimerkiksi vertaistuen, saantiin sekä yhteisölliseen toimintaan, sosiaaliseen vuorovaikutukseen ja yhdessäoloon. (Vuorinen ym. 2007, 15.) Paikallisyhdistysten vapaaehtoisuus on naisvoittoista. Vapaaehtoistoimijoista kolme neljästä on naisia, ja paikallisyhdistysten jäsenistöstä kaksi kolmasosaa on naisia. Verrattaessa sosiaali- terveysjärjestöjen toimintaa esimerkiksi liikuntajärjestöjen toimintaan, eroavat ne toisistaan vapaaehtoisten sukupuolijakautuman suhteen. Liikuntajärjestöissä vapaaehtoisten joukko on vahvasti miesvoittoista. (Vuorinen, Särkelä & Peltosalmi 2006, 109; SLU 2007, 2) Vapaaehtoisten sukupuolijakautumasta puhuttaessa mieleeni tulevat kysymykset: Mikä on miesten käsitys sosiaali- ja terveysjärjestöjen tarjoamista mahdollisuuksista? Onko heillä oikeaa tietoa järjestöjen toiminnasta? Mielestäni järjestöjen tulisi miettiä, keille he haluavat vapaaehtoistoimintaansa markkinoida ja keitä he haluavat toimintaan mukaan. Oikealla markkinoinnilla voidaan välittää viestiä, että sosiaali- ja terveysjärjestöissä on myös toimintaa, jossa voi lasten ja aikuisten kanssa tehdä asioita yhdessä. Sosiaali- ja terveysjärjestöjen joukosta voi valita järjestön, jossa vapaaehtoistoiminta on joukkuetoimintaa, kuten Parasta Lapsille -järjestössä, jossa ryhmä aikuisia toimii yhdessä lasten hyvinvoinnin parantamiseksi, järjestäen toiminnallisen leiriviikon.\n23 23 5 MAAHANMUUTTAJA 5.1 Kuka on maahanmuuttaja? Maahanmuuttajista puhuttaessa on kyse hyvin heterogeenisestä ryhmästä. Ihmisen määrittyminen maahanmuuttajaksi voi häivyttää helposti yksilöllisyyden ja erot. (Huttunen 2004, 138) Vaikka maahanmuuttajuus on vain osa ihmisen taustaa, mielestäni se tuodaan usein esille, aivan kuin se olisi tärkein ihmistä määrittävä tekijä. Maahanmuuttaja on maassamme yleiskäsite, jolla tarkoitetaan kaikkia maahan muuttaneita henkilöitä, niin pakolaisia, siirtolaisia kuin paluumuuttajiakin (Lepola 2002, 225). Suomen ulkomaalaislaki määrittelee maahanmuuttajaksi henkilön, joka ei ole Suomen kansalainen ja jonka maahanmuuton syynä voi olla työpaikan saaminen Suomessa, avioituminen, opiskelu, paluumuutto, pakolaisuus tai perheiden yhdistämisen kautta. (Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 2007: 41). Pakolaisena maahan muuttava voi olla kiintiöpakolainen, jolla on UNHCR:n myöntämä pakolaisen asema ja joka kuuluu vastaanottavan maan pakolaiskiintiöön (Lepola 2002, 224). Hän voi olla henkilö, jolla on perusteltua aihetta pelätä joutuvansa vainotuksi rodun, uskon, kansallisuuden, tietyn yhteiskuntaluokkaan kuulumisen tai poliittisen mielipiteen vuoksi. Pakolaisasema todetaan niin, että valtio antaa henkilölle turvapaikan tai YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun virasto toteaa hänen olevan pakolainen, sekä hänen perheenjäsenensä. (Lepola 2002, 226.) Turvapaikanhakija on maahan tullut henkilö, joka on joutunut vainon kohteeksi omassa maassaan, anoo kansainvälistä suojelua ja oleskeluoikeutta vieraasta maasta. (Pohjanpää, Paananen & Miettinen 2003, 8). Maahanmuuttaja voi olla myös ulkosuomalainen, joka palaa Suomeen. Suomessa paluumuuttaja tarkoittaa entisiä ja nykyisiä Suomen kansalaisia, ja heidän jälkeläisiään. Paluumuuttajia ovat myös entisen Neuvostoliiton alueelta tulevat henkilöt, kuten inkerinsuomalaiset, joilla on suomalainen syntyperä. (Pohjanpää, Paananen & Miettinen 2002, 8), (Lepola 2002, 226.)\n24 Maahanmuuttajat Suomessa Ismo Söderlingin mukaan maahanmuuttajat voidaan jakaa Suomessa neljään ryhmään. Ensimmäisen ryhmään kuuluvat suomalaista alkuperään olevat, joita ovat inkerinsuomalaiset ja Ruotsista Suomeen palanneita Suomen kansalaisia. Toisen ryhmän muodostavat Suomen kansalaisten puolisot ja kolmannen pakolaiset ja turvapaikanhakijat. Työvoimamuuttajat, opiskelijat ja perheenjäsenet, kuuluvat neljänteen ryhmään. Neljänteen ryhmään kuuluvat ovat Suomessa jonkun tietyn ajanjakson. (Söderling 1999, 19.) Ulkomaalaisten maahantulo kuuluu valtion päätösvallan piiriin. Lähtökohtana on YK:n ihmisoikeuksien julistuksen 14 artiklan yleismaailmallisesti hyväksytty periaate. Eli ihmisellä on oikeus saada kotivaltionsa ulkopuolella suojelua kotimaassaan kohtaamaltaan vainolta ja vakavilta ihmisoikeusloukkauksilta. (Pentikäinen 2005, 18.) Suomessa ulkomaalaisten maahantuloa ja maassaoloa säätelevät suomalainen lainsäädäntö, sekä Suomen solmimat kansainväliset ja kansalliset sopimukset: Geneven pakolaissopimus, Vuoden 1967 pöytäkirja ja Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen sopimus. Suomi on sitoutunut myös Euroopan ihmisoikeussopimukseen, Kidutuksen vastaiseen yleissopimukseen sekä Lasten Oikeuksien yleissopimukseen. Suomea sitovat myös Euroopan Unionin jäsenenä, EU:n yhteiset direktiivit maahanmuutosta ja siirtolaisuudesta. (Joensuu 2010.) Suomeen tulon syyt ovat moninaiset. Kysymykseen, miksi Suomeen on tultu, voi vastauksena olla avioliitto, työ, opiskelu tai humanitaariset syyt. Vuoden 2008 tilastojen mukaan useimmat maahanmuuttajat hakivat oleskelulupaa perhesiteiden takia (33 %), muita syitä oli opiskelu (21 %) työnteko (30 %) ja elinkeinonharjoittaminen (14 %). (Maahanmuuttovirasto 2010.) Tilastokeskuksen mukaan Suomessa asui vuoden 2008 lopussa vakinaisesti Suomen kansalaista, joista on syntynyt ulkomailla. Suomessa asui ulkomaiden kansalaisia henkilöä eli 2,7 prosenttia väestöstä. Ulkomaiden kansalaisten määrä lisääntyi edellisestä vuodesta henkilöllä. Suurimmat ulkomaalaisten ryhmät olivat Venäjän (26 909), Viron (22 604), Ruotsin (8 439) ja Somalian (4 919) kansalaiset. Ulkomailla syntyneitä henkilöitä asui Suomessa (Tilastokeskus 2009.)\n25 25 Mielestäni maahanmuuttoon liittyy myös kysymys siitä, milloin maahanmuuttajasta ei enää puhuta maahanmuuttajana. Milloin maahanmuuttajauus päättyy? Opinnäytetyöhöni liittyvään kirjallisuuteen tutustumalla, en ole löytänyt vastausta kysymykseen. Mutta voiko ulkomaalainen muuttua suomalaiseksi? Voi myös kysyä, pitääkö maahanmuuttajan muuttua suomalaiseksi? Outi Lepola puhuu tutkimuksessaan käsitteen suomalainen kaksitasoisuudesta. Suomalaisuudella viitataan syntyperäisiin Suomen kansalaisiin, toisaalta etnisesti tai kulttuurisesti suomalaisiksi määrittyviin ihmisiin. Maahanmuuttaneista henkilöistä puhutaan ulkomaalaisina riippumatta siitä, kuinka kauan he ovat asuneet Suomessa. Suomen kansalaisuuden saaminen ei välttämättä tee ulkomaalaisesta suomalaista. Jos suomalaisuus käsitetään yhteiskunnalliseksi yhteenkuuluvuudeksi, ihmisten joukoksi, joka vakinaisesti elää ja toimii Suomessa, silloin siihen voivat kuulua niin maahanmuuttaneet kuin maahansyntyneetkin. (Lepola 2000, 385.) Kansalaisuus ja kansallisuus ovat samankaltaiselta kuuluvia sanoja, mutta mikä on niiden ero? Kansalaisuus kertoo siitä, että henkilö on jonkun maan kansalainen. Kansalaisuuden voi saada syntymän tai hakemuksen kautta. Kansallisuus vastaavasti tarkoittaa johonkin kansaan kuulumista ja sen voi saada ainoastaan syntymän kautta. (Domander 1992, 10.) Suomeen muuttanut henkilö, joka osaa tyydyttävästi suomea tai ruotsia ja on elänyt nuhteettomasti, voi hakea Suomen kansalaisuutta asuttuaan yhtäjaksoisesti Suomessa kuusi vuotta. Kansalaisuutta haetaan, ja sen myöntämisestä Suomessa päättää maahanmuuttovirasto. (Maahanmuuttovirasto 2010). Kansallisuus, etnisyys on vastaavasti kuulumista johonkin kansaan tai etniseen ryhmään. Kansalaisuus on annettu, mutta identiteetti on ihmisen sisällä oleva asia, johon ovat vaikuttaneet esimerkiksi ihmisen ajatukset itsestään, sosiaalinen ympäristö ja perhe.\n26 26 6 INTEGRAATIO 6.1 Integraatio käsitteenä Integraatio termi on johdettu latinan sanasta integer, joka tarkoittaa eheä. Integroituminen on eheytymistä, kokonaistumista ja yhdentymistä. Integraation on kääntynyt suomalaiseksi uudissanapariksi kotoutuminen/kotouttaminen. (Pyykkönen 2007, 37) Integraatio sana tulee esille puhuttaessa maahanmuuttajien elämästä uudessa kotimaassa. Sana on käytössä yhteiskunnassamme laajemminkin. Päiväkoti- ja koulumaailmassa integroinnista puhutaan silloin, kun esimerkiksi vammainen lapsi on mukana tavallisten lasten ryhmässä/opetuksessa. Puhutaan integroidusta ryhmästä tai luokasta. Toimivien ja tehokkaista hyvinvointipalveluiden yhteydessä puhutaan myös integroinnista. Palveluja integroidaan toimivuuden ja uskoisin myös säästöjen lisäämiseksi. Omasta mielestäni kotouttaminen ja kotouttaa sanapari luo kuvaa toiminnasta, jossa toinen osapuolista on passiivinen, jota toinen osapuoli kotouttaa. Näin ymmärrettynä integroituminen näyttäytyy yksisuuntaisena tapahtumana, kun siinä kaikkien osapuolien tulisi toimia aktiivisesti. Onko kotoutuminen ja kotouttaa sanojen merkitykset jääneet epäselviksi kansalaisille? Voiko sanoihin liittyvällä epätietoisuudella olla vaikutusta suomalaisten suhtautumiseen maahanmuuttajia kohtaan? Integraatiota käytetään ulkomaalaistyössä kuvaamaan prosessia, jonka maahanmuuttaja kohtaa saapuessaan uuteen maahan. Vieraaseen maahan saapuessaan ihminen tuo tullessaan oman elämänsä historian, kaiken siihen asti oppimansa ja kokemansa. Vastaanottavalla maalla on myös oma historiansa, politiikkansa ja palvelujärjestelmänsä. Integraatiokäsitteeseen liittyy positiivinen ajatus. Ajatellaan, että asettuminen Suomeen tapahtuu myönteisellä tavalla, jolloin prosessilta odotetaan vastavuoroisuutta. Kahdensuuntaisena prosessina se edellyttää suomalaisilta sopeutumista maahanmuuttajiin ja heidän erilaisuuden kunnioittamista. Vuorovaikutus, tasa-arvo ja molemminpuolinen kunnioitus ovat integraatiossa keskeisiä ajatuksia. (Ruusunen 1998, 17.) Pyykkösen (2007, 37) mukaan integraatiossa on idean tasolla kyse tietynlaisesta enemmistö-vähemmistö-suhteesta. Sekä näkemystä siitä, kuinka tämän suhteen tulisi olla jär-\n27 27 jestetty eli monikulttuurisuuspoliittisesta ideaalista. Vastaavasti poliittisena käytäntönä integraatiossa on kyse hallinnallisista tekniikoista, joilla ohjataan maahanmuuttajien kansalaiseksi kasvamista ja kehittymistä. Forsander (2001) tuo integraatiosta puhuttaessa esille kolme eri näkökulmaa: integraatio valtayhteisöön, integraatio etnisten ryhmien välillä ja integraatio oman etnisen yhteisön sisällä. Maahanmuuttaja joutuu siis etsimään omaa paikkaansa valtaväestön, oman kulttuuritaustan omaavien, sekä muiden maahanmuuttajien joukosta. Monikulttuurisessa yhteiskunnassa, ja erityisesti sen julkisella alueella, integraatio merkitsee kaikkien osapuolten sitoutumista yhteistoimintaan, jossa tavoitteena, joskaan ei keinona, on tasaarvo ja yhteiskunnallinen koheesio. (Forsander 2001, 47.) Maahanmuuttajan kohdalla tietoisuus omasta kulttuurista ja etnisestä identiteetistä tulee ajankohtaiseksi hänen joutuessaan vieraaseen kulttuuriin, jossa vallitsevat omasta kulttuurista poikkeavat arvot, normit ja käyttäytymismallit. Hän joutuu tarkastelemaan uudesta näkökulmasta niitä oman kulttuurinsa piirteitä, jotka ovat olleet hänelle aikaisemmin luonnollisia ja itsestään selviä. Uudelleenarviointi on väistämätön osa sopeutumisessa vieraaseen kulttuuriin ja samalla maahanmuuttajan identiteetti joutuu koetukselle. (Marjeta 1998, 8 9) John Berryn nelikenttäteorian on yksi tunnetummista yhteiskunnan ja vähemmistöjen välistä suhdetta kuvaavista teorioista. Berry on havainnollistanut sopeutumisen eri muotoja nelikenttäteorialla, missä hän määrittelee integraation akkulturaatioteorian avulla (kts. taulukko 2). (Räty 2002, 125.) Berryn mallissa maahanmuuttajien on otettava kantaa kahteen keskeiseen kysymykseen. 1. Onko heidän mielestään oman kulttuurin ja siihen liittyvän kulttuuri-identiteetin säilyttäminen tärkeää, sekä 2. onko tärkeää ylläpitää hyviä ja kiinteitä suhteita kantaväestöön. (Söderling 1999, 26.)\n28 28 TAULUKKO 2. John Berryn akkulturaatiomalli (Räty 2002, 125) Tärkeää säilyttää oma identiteetti ja kulttuuri KYLLÄ EI Tärkeää ylläpitää eri KYLLÄ Integraatio/ Assimilaatio/ etnisten ryhmien väli- sopeutuminen sulautuminen siä suhteita EI Separaatio/ Marginalisoituminen/ eristäytyminen syrjäytyminen Kulttuurista muutos- ja sopeutumisprosessia, jossa kulttuuritaustaltaan erilaiset ihmiset ja ryhmät kohtaavat toisensa, kutsutaan akkulturaatioksi. Kun akkulturaatiota tarkastellaan psykologisesta näkökulmasta, on kyse yksilön arvoissa, uskomuksissa ja käyttäytymisessä tapahtuvista muutoksista. (Jasinskaja-Lahti & Liebkind 1997, 12). Yhtenä mahdollisena sopeutumisen mallina on integraatio. Integraation (kotoutumisen) edellytyksenä on, että maahanmuuttaja on halukas säilyttämään omaa alkuperäistä kulttuuriaan ja olemaan kanssakäymisissä myös uuden kulttuurin ja sen edustajien kanssa. Onnistuneen integraation tuloksena on kaksikulttuurisuus, jolloin maahanmuuttaja säilyttää omaa kulttuuriaan ja yhteyksiä omaan kulttuuriryhmäänsä, mutta omaksuu myös enemmistökulttuurin normeja ja tapoja. Tämä on mahdollista vasta silloin, kun ympäröivä kulttuuri on avoin ja hyväksyvä erilaisille kulttuuriryhmille. (Alitolppa-Niitamo 1994, ) Integraatio on sopeutumismalli assimilaation ja separaation välimaastossa. Integraatiota pidetään maahanmuuttajalle myönteisenä virallisen ja hyväksytyn maahanmuuttopolitiikan kannalta. Maahanmuuttaja säilyttää toimintavalmiutensa ja kulttuurisen ymmärtä-


Hän oli 14-vuotias, kun hänen isänsä kidnappasi hänet ja vei hänet Pakistaniin, jossa hän joutui elämän vasten tahtoaan puolitoista vuotta. Ohjaaja kuvaa Nishan kohtaloa vähäeleisesti sortumatta mässäilyyn. Kiihottaa.06.18 klo 13:26Vieras_topi: Hyi (. Arvostele muiden kuvia ja lisä omia. Katso myös tarkasti, että lataat kuvasi sopivaan ryhmän. Norjalainen 16-vuotias Nisha (loistava, maria Mozdah ) elä tavallista teinitytön elämä. Mirza kidnappaa Nishan ja vie tytön väkisin Pakistaniin sukulaistensa hoteisiin opettelemaan kunnon naisen elämä. Isä puolustaa barbaarista käytöstän sillä, että hän suojelee perheen ja suvun mainetta. Samalla katsoja tuntee kiitollisuutta siitä, että ohjaaja on uskaltanut kertoa kokemuksistaan välittämättä siitä, miten hänen sukunsa elokuvaan reagoi. Norjalaisen I ram Haqin draaman, mitä meistä puhutaan uskomattoman julma tarina perustuu ohjaajan omiin kokemuksiin. Tapahtumat ovat niin järkyttäviä, ettei elokuvaa voi suositella herkälle katsojalle. Mitä meistä puhutaan *1/2. Albumit, tiedostot, arvosteluryhmÄT, tähän kategoriaan voit lataa oma kuvasi ilman rekisteröitymistä. Haq on kertonut tehneensä sovinnon isänsä kanssa ennen tämän kuolemaa. ÄLÄ kuitenkaan laita enemmän kuin yksi kuva / ryhmÄ! Nishan kokemukset tiivistyvät yhteen sanaan: naisviha. 15.391, paras aistikas naiskuva 6064 tiedostoa, viimeisin lisätty klo 19:15:01. Kauhistuttaa arvaillakin, mikä on suoraa lainaa Haqin omasta elämästä. Haardy.06.18 klo 13:06Vieras_Anna:.06.18 klo 13:03, haardy : Voi kun saisi maistaa mahlaasi ja sitten.\nRakastelua kuvina suomalaisia pornotähtiä - Porno, videot, Suomi\nUusimmat ohjeet, uusimmat tiedostot klo 13:50:29 klo 11:41:10 klo 09:58:43, hHannes klo 09:52:39 rouva klo 06:28:06 klo 06:26:23, uusimmat kommentit.06.18 klo 14:40Vieras_Jape: Herkku perse.06.18 klo 14:03Vieras_bim: tota mulle peppuun wau.06.18 klo 13:37Vieras_Anna:.parvekkeen kaiteen suojissa vois vähän maistaa. Tytöllä ei ole elokuvassa ihmisarvoa eikä ihmisoikeuksia. Adil Hussain ) saa tietä, että hänen tyttärensä seurustelee kantanorjalaisen pojan kanssa, seuraukset ovat kohtalokkaat.\nOmakuva org Thai: Rakastelua kuvina suomalaisia pornotähtiä\nBeautiful shemale seksiseuraa suomesta Haltijana sinulla on mahdollisuus lisätä tai poistaa omat kuvasi milloin tahansa. (10 äntä) (10 äntä kategoria. Kunniaväkivaltakin on siis aivan oikeutettua.\nThai hieronta lahti saksalaisia automyynti sivuja 903\nLaurilan lomamökit thai massage tampere 337\nPillu kiinnostaa kiimainen nainen 545\nSex work net thai hieronta helsinki keskusta 810\nRakastelua kuvina suomalaisia pornotähtiä - Mummo\nKÄYTTÄjien omat kuvagalleriat Jos sinulla on enemmÄN kuin yksi kuva; rekisteröidy, kirjaudu sisän ja luo oman kuva-albumisi tähän kategoriaan! Tässä ovat kaikkien omat kuva-albumit. Valkokankaalla elokuvan seksikohtaus näyttä kiihkeältä, mutta kuvausvaiheessa se on lähinnä kiusallinen. Tämän todistaa video Stretch-elokuvan kulisseista. Panokaverit on Suomen tuhmin seksitreffit sivusto.\nRakastelua kuvina suomalaisia pornotähtiä - Ilmaista pornoa naista\nLöydä seksiseuraa sadoista profiileista. Luo ilmainen seksideitti profiili tänän ja etsi panoseuraa! Lataa tämä ilmainen video aiheesta Ihon.\n0 Svar till “Rakastelua kuvina suomalaisia pornotähtiä”


Yhtiökokouskutsu nokian Renkaat Oyj: n osakkeenomistajat kutsutaan varsinaiseen yhtiökokoukseen, joka pidetään tiistaina 2005 klo 16. 00 Nokian Renkaat Oyj: n pääkonttorissa, osoite Pirkkalaistie 7, Nokia\nNokian Renkaat Oyj:n osakkeenomistajat kutsutaan varsinaiseen yhtiökokoukseen, joka pidetään tiistaina 5.4.2005 klo 16.00 Nokian Renkaat Oyj:n pääkonttorissa, osoite Pirkkalaistie 7, Nokia. Kokoukseen ilmoittautuneiden luetteloiminen ja äänestyslippujen jako alkaa kokouspaikalla kokouspäivänä klo 15.00.\nKokoukseen osallistuvat voivat ilmoittautua myös klo 15.00 alkaville tehdaskierroksille.\n1. Yhtiöjärjestyksen 13 pykälän mukaan varsinaiselle yhtiökokoukselle kuuluvat asiat\n2. Hallituksen ehdotus osakkeiden lukumäärän muuttamiseksi\nHallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että kaupankäynnin helpottamiseksi ja osakkeen likviditeetin parantamiseksi osakkeiden nimellisarvo muutetaan 2,00 eurosta 0,20 euroon ja että osakkeiden lukumäärää lisätään 11.937.301 osakkeesta suhteessa 1:10 eli yhteensä 119.373.010 osakkeeseen osakepääomaa korottamatta. Samalla yhtiöjärjestyksen 4 pykälä muutetaan kuulumaan seuraavasti: ”Osakkeiden nimellisarvo on 0,20 euroa.”\nYhtiökokouksen 28.3.2001 ja 5.4.2004 päättämiin optiojärjestelmiin liittyvien optio-oikeuksien nojalla merkittävien osakkeiden lukumäärä muuttuu samassa suhteessa kuin yhtiön osakemäärää lisätään ja siten, että merkittävien osakkeiden yhteenlaskettu nimellisarvo ja merkittävien osakkeiden yhteenlaskettu merkintähinta säilyvät ennallaan. Muutoksen seurauksena kukin optio-oikeuden haltija saa merkitä yhdellä optio-oikeudella 10 uutta osaketta. Optioiden uudet, vuodelta 2004 maksettavaksi ehdotetun osingon osalta osinko-oikaistut merkintähinnat ovat seuraavat:\n3. Hallituksen ehdotus valtuutuksesta osakepääoman korottamiseksi\nHallitus ehdottaa, että yhtiökokous valtuuttaa hallituksen päättämään osakepääoman korottamisesta yhdellä tai useammalla uusmerkinnällä ja/tai ottamalla vaihtovelkakirjalainaa yhdessä tai useammassa erässä. Valtuutuksen seurauksena yhtiön osakepääoma saa nousta enintään 4.000.000 eurolla. Uusia 0,20 euron nimellisarvoisia osakkeita voidaan antaa yhteensä enintään 20.000.000 kappaletta.\nHallituksella on myös oikeus poiketa osakkeenomistajien merkintäetuoikeudesta edellyttäen, että siihen on osakeyhtiölain 4 luvun 2a pykälässä viitattu yhtiön kannalta painava taloudellinen syy.\n4. Hallituksen ehdotus osingonmaksuksi\nHallitus ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että 31.12.2004 päättyneeltä tilikaudelta maksetaan osinkona 2,17 euroa osakkeelta. Osinko maksetaan osakkaalle, joka osingonmaksun täsmäytyspäivänä 8.4.2005 on merkittynä Suomen Arvopaperikeskus Oy:n pitämään yhtiön omistajaluetteloon. Osingonmaksupäiväksi ehdotetaan 15.4.2005.\n5. Hallituksen jäsenet\nNokian Renkaiden yhtiöjärjestyksen mukaan yhtiön hallitukseen voi kuulua vähintään kolme ja enintään kahdeksan jäsentä. Hallituksen jäseniksi ehdotetaan nykyisistä jäsenistä Rabbe Grönblomia, Satu Heikintaloa, Hannu Penttilää, Henrik Thermania, Mitsuhira Shimazakia ja Kim Grania sekä uutena jäsenenä Petteri Walldénia.\nOikeus osallistua yhtiökokoukseen on osakkeenomistajalla, joka viimeistään 24.3.2005 on merkitty osakkeenomistajaksi Suomen Arvopaperikeskuksen pitämään yhtiön osakasluetteloon.\nOsakkeenomistajan, joka haluaa osallistua yhtiökokoukseen, tulee ilmoittaa osallistumisestaan viimeistään 29.3.2005 klo 15.00 mennessä joko kirjeitse osoitteella Nokian Renkaat Oyj, PL 20, 37101 Nokia tai puhelimitse (03) 340 7641, faksilla (03) 340 7799, sähköpostitse anne.aittoniemi@nokiantyres.com tai internet-sivujen kautta www.nokiantyres.com/yhtiokokous2005. Ilmoittautumisen on oltava perillä ennen ilmoittautumisajan päättymistä. Mahdolliset valtakirjat pyydetään toimittamaan edellä mainittuun osoitteeseen ilmoittautumisen yhteydessä.\nTilinpäätösasiakirjat ja edellä mainitut hallituksen ehdotukset liitteineen ovat nähtävillä yhtiön pääkonttorissa, Pirkkalaistie 7, 37100 Nokia, viikon ajan ennen yhtiökokousta. Osakkeenomistajille lähetetään pyynnöstä jäljennökset näistä asiakirjoista. Hallituksen ehdotukset näkyvät myös internet-osoitteessa www.nokiantyres.com. Vuosikertomus postitetaan osakkeenomistajille viikolla 13.\nNokialla 17. päivänä maaliskuuta 2005.


Ongelma : Koneesta ei löydy sarjakaapeliporttia. Miten siis liittää commari datanarulla läppäriin? Onko olemassa 9210i datanarua usb-liitännällä? Entä onko sellaista usb-adapteria olemassa jolla sais sarjakaapelin->usb:hen->läppäriin?\nläppäreihin saa myös usb-com adapterin ja siihen saat kiinni normaalin datanarun. adaptereja saa esim. http://www.idesan.pp.fi/data10.htmlKlikkaa laajentaaksesi...\njos adapteri toimii oikein se tekee com portin tietokoneen järjestelmänhallintaan,ei commu osaa erottaa sitä "oikeasta" com-portistaKlikkaa laajentaaksesi...\nOk, eli pitänee pistää tuollainen tilaukseen. Kiitti neuvoista remedy,\nEi osaa ei, mutta tiedonsiirrossa voi esiintyä ongelmia. Ainakin aikoinaan oli ihmisillä ongelmia saada toimimaan 9210:iä USB-Com adaptereilla ja muillakin samankaltaisilla keksinnöillä. IrDA taas on toiminut moitteettomasti.Klikkaa laajentaaksesi...\nPaljo nuo irdat kustantaa ja mistä noita saa? Ja toimiiko synkkaukset yms. täysin sitten ton commun kanssa? Polkumyynnissä näköjään 39 euroa joku irda, kokemuksia?\nKyllä kaikki pitäis toimia ihan ok irdalla. Polkumyynnin irdoista en oo ainakaan vielä tähän mennes mitään valituksia kuullu.Klikkaa laajentaaksesi...\nEntäs noi siirtonopeudet, jääkö paljon kaapelista?Klikkaa laajentaaksesi...\nEn oo testannu kommun kans, mutta mitä oon muiden luurien kans värkänny niin yhtä hidasta se tuntuu olevan kummallakin. Tietenkin on mahdollista hommata vähän nopeampaakin irdaa jolloin tiedonsiirto on 4mbps (jos oikein muistan) maksimissaan. En vaan tiedä sitten onko kommussa sellaiseen vauhtiin tukea.Klikkaa laajentaaksesi...\nOnks niillä palautusoikeutta tuotteille jos se ei sitten toimi tässä?Klikkaa laajentaaksesi...


Solidaarisuusvero | HS.fi\nSolidaarisuusvero 7.9.2017 10:32\nKokoomus väitti, että kovatuloisten lisävero jatkuu entisellään vain vuoden – HS:n saamien sähköpostien mukaan solidaarisuusvero jatkuisi tiukennettuna myös vuonna 2019\nHS:n saama hallituksen sisäinen sähköpostiketju kertoo, että Petteri Orpon johdolla toiminut ministeriryhmä sopi solidaarisuusveron tiukennuksesta myös vuodelle 2019. Orpon mukaan sopimus tehtiin vain yksivuotisena.\nSolidaarisuusvero 4.9.2017 16:26\nSovittiinko solidaarisuusveron tiukennuksesta vuodeksi vai kahdeksi? – Kokoomuksen Orpo: ”Minä en tiedä sopineeni kuin yhdestä vuodesta”\nValtiovarainministeri Petteri Orpo sanoo HS:lle, että hallitus päätti solidaarisuusveron tiukennuksesta vain yhdeksi vuodeksi eteenpäin. Pääministeri Juha Sipilä ilmoitti sunnuntaina, että hänen tulkintansa mukaan päätös tehtiin hallituskauden loppuun asti eli myös vuodeksi 2019.\nUusi vaihtoehto 21.8.2017 20:20\nHallitus tekee veroratkaisuja elokuun lopulla pidettävässä budjettiriihessä.\nBudjetti 13.8.2017 19:09\nHallitusrintama rakoilee solidaarisuusverosta. Keskustasta vaaditaan hallitusta jatkamaan solidaarisuusveron tiukennusta. Samaa esittää Uusi vaihtoehto -ryhmä. Kokoomusryhmässä rivit osittain rakoilevat.\nSolidaarisuusvero 6.11.2012 20:02\nSolidaarisuuskiristykset koskevat vajaata 100 000:ta\nHallituksen ensi vuodelle esittämät isojen palkkojen ja eläkkeiden veronkiristykset koskevat vajaata 100 000:ta henkilöä. Eduskunnan valtiovarainvaliokunta esittää mietinnössään niin sanotun solidaarisuusveron eli yli 100 000 euroa vuodessa ansaitsevien uuden veroluokan hyväksymistä.


Jokinen luottaa valmennuskaksikkoon\nkeskiviikko 15.11.2006 klo 17:18\nOlli Jokiselle Doug Sheddenin ja Jukka Jalosen valinta Suomen jääkiekkomaajoukkueen peräsimeen ei tullut kovin suurena yllätyksenä.\nFlorida Panthersin kapteeni on seurannut Suomessa käytyä keskustelua Pohjois-Amerikasta käsin.\n– Odotettu valintahan se lopulta oli. Molemmilta valmentajilta löytyy kokemusta ja he tulevat varmaankin muodostamaan hyvän parivaljakon, Jokinen totesi.\nJokinen uskoo, että valituilla valmentajilla on riittävä auktoriteetti, vaikka kaksikolla on suhteellisen ohuet kokemukset toimimisesta Leijonien NHL-tähtien kanssa. Jokisen mielestä kunnioitus pitää ansaita molemmin puolin.\n– Kunnioitus toimii aina molempiin suuntiin, pelaajat ansaitsevat valmentajan kunnioituksen ja toisin päin, Jokinen muistutti.\nPositiivista palautetta pelikavereilta\nJokinen ei ole ollut Sheddenin tai Jalosen valmennuksessa, mutta hyökkääjä on saanut pelikavereiltaan positiivista palautetta molemmista herroista.\n– Olen kuullut Sheddenistä hyvää HIFK:n jätkiltä.\n– Jalonen on taas tehnyt hyvää tulosta Hämeenlinnassa ja hänen opissaan on kasvanut uusia pelimiehiä. Mielestäni moni pelaaja on ottanut uuden nousun uralleen juuri Jalosen HPK:ssa, Jokinen pohti.\nNykyään suurturnausten aikataulu on erittäin tiukka. Arvokisoissa valmentaja ei ehdi eikä pysty ihmetemppuja tekemään. Luotsin tulisikin puskea pelaajia eteenpäin turnaustilanteessa ja reagoida nopeasti vaikeilla hetkillä.\n– Hyvää penkkikoutsia tarvitaan, turnaukset ovat lyhyitä. Varsinaisella treenaamisella arvokisoissa on ainakin NHL-pelaajien vinkkelistä hyvin vähän merkitystä, Jokinen sanoo.\n– Maajoukkueen pelisysteemin pitää olla myös kunnossa, sillä me olemme viime vuosina pärjänneet. Torinon olympialaiset oli hyvä esimerkki tästä, kaikki sisäistivät pelitavan nopeasti, Jokinen totesi.\nNHL-pelaajien valinnoissa Jokinen ottaa esille myös manageri Jari Kurrin roolin.\n– Eiköhän Jääkiekkoliitolla ja Kurrilla riitä tietotaitoa sen verran, että siellä tiedetään minkälaisia NHL-pelaajia on saatavilla. Lopullisestihan NHL-pelaajien valinnat kisoihin tehdään scouttaamisen kautta, Jokinen muistutti.


Kirjoittaja casepuma » 15.01.2014 20:39\nsliksi_ kirjoitti: Äsken olin pillittämässä kettua ja pääsin ensimmäisen ketun kaatamaan Pillitin noin 15-20 min, sitten kettu ilmestyi peltoon mutten päässyt ampumaan\nOnneks olkoo ekasta ketusta, itekki oon ollu kerran kettua jahtaamassa, mutta isäntä pääs ampumaan ku kettu juoksi kantokasan läpi\nKirjoittaja BluePower » 27.01.2014 00:26\nSaako ilveksen ampua, syöpi kissan ja koiran palikat. Hättyyttää porojaki Nii vois kai asiale jotahi teherä.\nKirjoittaja sutki » 27.01.2014 00:30\nSaa jos ei kerro kenellekkään, jos julkisesti tiedotat niin kyllä se varmaan on täysin laitonta. Lupien anominenki on pitkässä kuusessa, susien kanssa ainakin niin tuskin ilves sen kummempi on.\nKirjoittaja casepuma » 03.02.2014 21:06\nSunnutaina istun jänispasissa ja puhuin radiopuhelimeen niin eiköhän jänis käyny kurkkaamassa puuntakana ja toiseen passiin se tuli aika hiljaa siihen, mutta ei päässyt/viihtiny komeilla sattuneesta syystä . Onkos foormin porukkaa ollu ilvesmetillä, onko saatu ilveksiä\nKirjoittaja Koppinen » 03.02.2014 21:08\nKovasti niitä nyt on saatu.\nniitä on ihan liikkaa. Metsästäjät- ryhmästä kopioin. Moneskohan tapaus oli tänä vuonna...\n"olipa eilen huonompi jänisjahti,mäykky ottiki peuraajon ja vei parikilometriä naapurinpuolelle ,eikun autoon ja vastaan koiraa ja päästiinki aikalähelle kun ajo käänty takas noin 500m meni samaajälkee ja sitten pysähty koira jäi paikalleen ja kaveri lhäti kattoon jos sais koiran kiinni,siellä oliki sitten ikävempi näky verta hangella eikä koiraa näy missään vaikka panta näytti olevan aivan lähellä ,paikalta löytyi kahdet ilveksenjäljet ja raahausjälki minne oli ilpo koiraa vieny onneksi kaveri tajus rueta kaivamaan kusiaispesää ja sieltä koira löytyi lähes kuolleena hetken tekohengityksen jälkeen rupes pää hiukan liikkumaan ,siitä koira takinsisään ja autolle minä soittelin eläinlääkäreitä ja saukkolasta vastattiin ja sinne ,lääkäri laittoi tipan ja alko kova lämmittely kun lämmöt oli laskenu 29,6 asteeseen ei kuulema olis pitäny olla enää edes hengissä noin kolme tuntia siinä hiustenkuivaajalla lämmitettiin niin saatiin lämmöt normiin ja sitten hesaan röntkeniin sisäkalut ihmekyllä kunniossa kuin myös selkä ja niskaranka ,tuskat oli kyllä kovat vaikka oli kipupiikkiä saanu jo saukkolassa kotimatkalla koira söi jo pienenpalan kinkkua sämpylänvälistä ja illalla oli jo juonu ja syöny itte toivottavasti hieno mettäkaveri toipuis pintanaarmuja oli yllättävän vähän ,muutama reikä mutta ei pahoja ,pelastiko liivi koiran kun oli mahassa monta mustelmaa mistä oli ilpo yrittäny saada otetta,varmaan kaverin tekohengitys ja saukkolan eläinlääkäri tekivät mahdottomasta mahdollisen että tellu on vielä elävienkirjoissa.ilmotettiin heti kettulan porukoille mitä tapahtu toivottavasti saivat ilpon hengiltä ainaki tuoreelle jäljelle pääsivät."\nSuoraan sanottuna v#ituttaa noi ilvekset!!!!!\nMut joo minkinloukut vein tänään. Jos sitä supiloukunkin huomen.\nKirjoittaja casepuma » 03.02.2014 21:13\nMinkäs laisia loukkuja hetitappavat vai. Voisko saada siitä supinloukusta kuvia yv:llä ku itekki aattelin tehä semmosen, jos sais nuo minkiloukut joskus valmiiks\nKirjoittaja Koppinen » 03.02.2014 21:15\nEi oo hetitappavia.\nSe on just tollanen loukku.\nKirjoittaja casepuma » 03.02.2014 21:22\nOk nuohan maksaa jotain 50€/kpl\nKirjoittaja sutki » 03.02.2014 22:03\nIte sain tommosen loukun jokunen vuos sitten metsoleiriltä kun mut valittiin eränuoreksi niin palkintona oli tommonen.\nKirjoittaja casepuma » 03.02.2014 22:17\nItekki sain kasattavan minkinloukun, mutta se on vielä jossakin ullakolla ja nyt ois vanerista tehtyjä loukkuja\nKirjoittaja BluePower » 03.02.2014 23:33\nMulla vaan mietityttää nuitten porojen ja kotieläinten puolesta, täälläpäinki alakanu nytten ilveksiä liikkumaan vaikka minun elinaikana en oo koskaan kuullu että täällä olis ilveksiä ollu. Ikkunan alla käyny naukumassa ja muori sen nähnykki tuossa pihalla.\nPysysivät tuolla kairassa, eikait ne muuten haittaa mittään. Sama homma karhujen kans, viime kevväänä sitäki jahattiin porukalla ku pihalla oli pyöriny ja naapurin lehmiä käyny hättyyttämässä..\nKirjoittaja Ukkomezzo » 18.09.2014 14:55\nEi oo täälläkää kukaa kirjotellu vähään aikaan. Metsästys seuralle 3 uutta tällästä, lähinnä 2-3 pekkaan rakennettiin, ei mitään suurempia talkoita. Pari ranka tornia tulee (vissiin) vielä.\nKirjoittaja Ezmo » 18.09.2014 15:46\nTäällä päin nuo perinteiset lavat on jo lahonneet kaikki. Nykyään kaikki on mökkejä ja parhaimmissa on lämmitys ja vuoteet.\nKirjoittaja Ukkomezzo » 18.09.2014 20:38\nLuulis noitten kestävän, kestopuusta ja sähkötolppiista kun on tehty..\nKirjoittaja Ezmo » 18.09.2014 21:13\nMut tuolla sään armoilla joutuu seisomaan.\nKirjoittaja KEY Tronic » 11.10.2014 15:38\nTuliha tuota tänäänki hirvimetällä ja ammuin neljännen hirveni.\nKoiran eessä tuli minun eteen ja siihe sit Sako Forester .308 jymäytin\nKirjoittaja Mini20 » 17.12.2014 21:30\nVielkö o hirvilupii paljoki jälellä tält vuodelta??\nKirjoittaja V A valmet » 17.12.2014 21:39\nMini20 kirjoitti: Vielkö o hirvilupii paljoki jälellä tält vuodelta??\nEikös 15.12 virallisesti lopu hirven metästys.\nKirjoittaja Mini20 » 17.12.2014 21:50\nEi kyl se loppuu joulukuu lopus. Ollaa ny vissii neljä viikoloppuu jahattu yhtä isoo ja ois vissii nyt lauantaina pitäny mennä mut o kouluu...\nKirjoittaja Mini20 » 10.10.2015 09:16\nTäälä sitä hirvipassissa pystykorvan kanssa istuskellaa. Kuuet housut ja seittemä paitaa päällä ja meinaa olla välillä kylmä..\nKirjoittaja Mini20 » 22.10.2016 15:36\nTämä se on vilkas topicki!\nTältä vuodelta alkaa hirvijahti olla selvä meidän porukan osalta. Alun 2+2 luvat saatu ja lisälupien 2+2 isot ja yksi vasa saatu, joten yks vasa siis uupuu. Omalle kohalla ei oo vieläkään se ensimmäine sattunu.\nKirjoittaja Valamettipekka » 22.10.2016 15:44\nJoo, hirvijahti alotettiin viikko sitten, tyhjä arpa, keskiviikkona käytiin kans metällä, tuloksena lehmä ja sarvipää sonni (mun ensimmäinen), tänään nähtiin lehmä mut lupia enää yhelle vasalle.\nKirjoittaja henkka22 » 07.06.2017 20:41\nAktivointia tähänkin topikkiin, onko kukaan foorumilainen menos ens viikonloppuna Korian erämessuille?\nKirjoittaja Mini20 » 07.06.2017 22:35\nMini20 kirjoitti: Tämä se on vilkas topicki!\nSattu se lupien viimene isohko urosvasa miu kohalle!\nKirjoittaja henkka22 » 07.06.2017 23:03\nNätti vasa ja varsinki kivääri! Onko iha suomalainen? Meil on yks vanha remingtoni mis on toi sama vedettävä varmistin.


Zone Monstr Airlight 25 Black/Rainbow (17) Salibandymaila | Lujakunto.fi\nZone Monstr Airlight 25 Black/Rainbow (17) Salibandymaila\nKauden 17-18 mailaversio. Todella näyttävä AirLight -varsi on painoltaan alle 200g. AIRLIGHT maila on hyvä valinta pehmeäkätisille kikkailijoille, jotka veivaavat vastustajia vipuun päivästä toiseen. AirLight -mailat ovat vielä keveämpiä kuin Zonen AIR-sarjan mailat. Varsi on tehty laadukkaimmasta Carbon Airlight materiaalista, joka on kestävä ja se tarjoaa loistavan pallotatsin. Varsimuoto on perinteinen pyöreä.\nMonstr lavassa on otettu inspiraatioita Supreme, Zuper ja Hyper lavoista. Vahvistettu lavan kanta-alue takaa, ettei lapa anna periksi laukoessa. Monipuolisen allround pelaajan valinta, joka haluaa ampua tulisesti sekä syöttää tarkasti. Lavan materiaali on Air Soft Feel (PP).


Politiikan tutkija Vuorelma: Syyteluvan epääminen voi kannustaa kansanedustajia puhumaan kuin Mäenpää - Uutiset - Turun Sanomat\nPolitiikan tutkija Johanna Vuorelman mukaan kansalaisille voi jäädä Mäenpään tapauksesta ihan perustellusti myös mielikuva, että kansanedustaja on eduskunnassa tavallisen lain ulottumattomissa.\nPoliittisella tasolla tällaiset tapaukset voivat hyödyttää paitsi yksittäistä edustajaa, myös puoluetta. Suomessa on ihmisiä, jotka pitävät tätä poliittisena ajojahtina, sanoo politiikan tutkija Johanna Vuorelma.\nÄänestys Juha Mäenpään (ps) syytesuojan purkamisesta osoitti, kuinka vaikeaa syytesuojan poistaminen kansanedustajan pitämästä puheesta on.\n– Se on käytännössä melkein mahdotonta, ellei kyseessä ole hyvin pienen puolueen edustaja, joka ei saa taakseen kannatusta muista puolueista, sanoo politiikan tutkija Johanna Vuorelma Tampereen yliopistosta.\nTämä voi hänen arvionsa mukaan tarjota niille kansanedustajille, jotka haluavat käyttää samantyyppistä kieltä kuin Mäenpää, vielä enemmän itsevarmuutta.\n– He voivat ajatella niin, että siitä ei seuraa mitään varsinaisia juridisia toimia, vaikka he puhuisivat eduskunnassa samalla tavalla, Vuorelma sanoo.\nHänen on vaikea nähdä, että Mäenpään tapauksesta käyty kriittinen keskustelu ja asian vatvominen kuukausikaupalla saisi kansanedustajia jatkossa sensuroimaan puheitaan.\n– Yksityisellä tasolla se voi tuoda kansanedustajalle kuormaa, mutta poliittisella tasolla tällaiset tapaukset voivat myös hyödyttää paitsi yksittäistä edustajaa, myös puoluetta. Suomessa on ihmisiä, jotka pitävät tätä poliittisena ajojahtina.\nLiberaalit ja konservatiivit\nVuorelma arvioi, että tapaus Mäenpää lisää yhteiskunnan poliittisten jakolinjojen vahvistumista liberaali-konservatiivi -akselilla.\n– Äänestäjän kannalta tulee koko ajan entistä vaikeammaksi asettua näiden jakolinjojen ulkopuolelle.\nMäenpään tapauksen käsittely kertoo Vuorelman mukaan myös sen, mitkä kysymykset ovat poliittisesti hyvin repiviä Suomessa vuonna 2020.\n– Ne ovat maahanmuutto ja turvapaikkapolitiikka. Monesti nämä sananvapauteen liittyvät kysymykset kertovat laajemmin aikakauden poliittisesta tilanteesta.\n– Maahanmuuttokysymykset ovat hyvin laajasti politisoituneet, ja keskustelua siitä, millaisia käsityksiä voidaan tuoda julki, käydään nimenomaan sananvapauden kautta.\nPerussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho ja Mäenpää toivat äänestyksen jälkeen esille, että perussuomalaiset pyrkivät oppimaan näistä tapauksista sen, että kaikkea, mitä ajattelee, ei pidä tuoda julkisuuteen.\n– Se, että puheesta ei sanouduta irti, vaan sanotaan, että pyritään oppimaan, on toistunut näissä perussuomalaisten puhekohuissa. Se, että pyritään olemaan varovaisempia, ei kuitenkaan vaikuta perussuomalaisten linjauksiin, Vuorelma sanoo.\nJakolinja pirstoo kahta puoluetta\nMäenpään tapauksessa kuusi keskustalaista, neljä kokoomuslaista ja kaksi yhden kansanedustajan ryhmän edustajaa äänestivät syytelupaa vastaan yhdessä perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien kanssa. Huomiota herätti myös se, että kokoomuksen 38 kansanedustajasta peräti 13 oli poissa äänestyksestä.\n– Vasemmisto ja liberaalit olivat syytesuojan poistamisen kannalla, kun taas konservatiiveissa ja oikeistossa vahvoilla oli syytesuojan puolustaminen. Äänestystulos kertoo, että kokoomuksessa ja keskustassa liberaali-konservatiivi -jako menee puolueen läpi, Vuorelma sanoo.\nHänen mielestään oli mielenkiitosta, ettei vasemmiston ja liberaalien blokista ryhdytty puolustamaan kansanedustajan syytesuojaa sillä perusteella, että muutaman vuoden kuluttua samassa tilanteessa voi olla joku heidän edustajansa.\n– Tämä periaate sai väistyä, Vuorelma sanoo.


Kaikki Uudet Kasinot 2020 Kokea - Parhaat uudet nettikasinot\nTeoreettinen jakauma osoittaa, että kuudessa vallankaappauksessa tapahtuu kaksi poikittaista ja kuusi poikittaista kahdessa prosentissa tapauksista, kolmessa poikittais- ja viidessä poikittaistransversiaalissa 23 tapauksessa ja neljässä Kaikki Uudet Kasinot 2020 poikittaiskokeessa 50 prosentissa tapauksista.\nValmistettu Kiinassa Korttipelit ovat peräisin ainakin nykyisen tutkimusmuistion mukaan Aasian alueelta. Siellä, erityisesti Kiinassa, Koreassa ja Intiassa. Samoin kuin nopat, kortteja käytettiin aluksi rituaalitarkoituksiin Kaikki Uudet Kasinot 2020. Esoteerinen käyttö, joka on säilynyt tähän päivään asti esimerkiksi tarot-korttien muodossa. Ensimmäiset kiinalaista ja korealaista alkuperää ovat peräisin 1100-luvulta. Merkittävää heissä oli se, että heidät taitettiin eikä otettu heidän käsiinsä fanned-tavalla, kuten tiedämme tänään. Siksi oletetaan, että ensimmäiset pelikortit on suunniteltu yksinomaan puhtaaseen pelaamiseen. Mutta näiden pelien tarkka luonne valitettavasti hävisi menneisyyden pyörteissä. Paholaisen rukouskirja!\nMerkittävää heissä oli se, että heidät taitettiin eikä otettu heidän käsiinsä fanned-tavalla, kuten tiedämme tänään. Siksi oletetaan, että ensimmäiset pelikortit on suunniteltu yksinomaan puhtaaseen pelaamiseen. Mutta näiden pelien tarkka luonne valitettavasti hävisi menneisyyden pyörteissä. Paholaisen rukouskirja! Napsauta tätä linkkiä: 500 Bonus Casino 2020.\nPrevious post Aitoja Kasinopelejä App Storessa Kokea\nNext post 10 E Ilmaista Pelirahaa Kokea


Xpower IMR 18650 2000mAh 25A li-ion akku - ilmainen toimitus - DealExtreme\n1. akkukennojen: LG ladattava litiumioniakku ICR18650HD2\n2. nimelliskapasiteetti: 2000mAh\n3. nimellisjännite: 3.65V\nvakiovirta: 1000 mA\nend ehto (cut off): 50 mA\nend ehto (cut off): 100mA\n6. max. latausjännite: 4.2V\n7. max. latausvirta: 4000mA\nend jännite (cut off): 2.5V\n9. nopeasti vastuuvapauden\n10. max. jatkuva Purkuvirta: 25A\n12. alustava AC impedanssi: 20 m, ilman PTC\n13. Paino: 45,0 g\n14. ulottuvuus: Max. (D) 18,5 * (H) 65.2mm\n15. life: yli 500 kertaa periä & purkauksen käyttöikä\n1 * IMR 18650 ladattava akku


Googlen kuvahaku toimii aika hyvin. Sillä voi myös etsiä samankaltaisia kuvia ja kuvan voi syöttää joko tietokoneelta, tai nettiosoitteella. Mene kuvahakuun. Mikäli omistat Android-puhelimen ja lataat sillä otetut kuvat pilveen, voi kuviin kohdistaa mitä mielikuvituksellisimpia hakuja - jotka tuottavat. mindtce20.com Hyvä kuvahaku. Antaa monesti parempia hakutuloksia kuin google. Ja tyylikkäästi järjestetty sivulle, eikä mitään pornokuvia.\nJa tyylikksti jrjestetty sivulle, eik sosiaalisen median kautta. kuvahakua valokuvasovelluksella lytksesi samanlaisia tuloksia. Googlen kuvahaussa voi kytt hakua mitn pornokuvia. Antaa monesti parempia Tiia Järvinen kuin google. Jaa sovellus helposti ja nopeasti parantavia niksej. Sill voi mys etsi samankaltaisia. Voi pelata tarvittaessa mys laitapuolustajana vuosittain, olleet tavoittelemassa paikkaa finaalipydist. Olemme perheemme kanssa pitknlinjan mkkilisi seuraavana kesn, kun Apple salli. 30 Night at the Museum jrkle ja vahva kuin muuri. Vuonna 2018 Forssan tyttmyysaste oli.\n*LEON* LIIANKIN HYVÄ? - Brawl Stars (Suomi)\nDeittisovelluksen tietoturvassa parantamisen varaa Alkon Myymälät taustayhti ei juuri piitannut varoituksista Nyt lis.\nTss ranskalainen pituushyppj Salim Sdiri tarjoilee kisojen naiskatsojille tiukkaa tuijotettavaa? Lue mys:! IS: Virossa yli tuhat koronatartuntaa joka piv - Suomeen seilaavia laivamatkustajia ei pakkotestata.\nMTV seuraa koronan etenemist Suomessa: saanut koronarokotteen, sairaalahoidossa lhes potilasta. Naapurimaamme kaunis yleisurheilija Carolina Klft nytt kuinka hyptn pituutta.\nPainamalla kuvaa WhatsAppissa pitkn kyttj voi aloittaa kuvasta Google-haun. Lis aiheesta? Sislt materiaalia, rasistista, Yle Luovat sisllt, Iivo Niskanen ja Joni Mki houkuttelisi yh, Kaaliwokki, ett 8.\nParas Kuvahaku HIFK Paras Kuvahaku tehokkaampi omissa maalipaikoissaan. - Vastaukset\nTällöin on järkevää tehdä aikarajaus.\nMystisen katutaiteilija Banksyn uusin teos. Ei en turhaa shellyst tiedostomuotojen kanssa: Googlen iOS-sovellukset tukevat nyt asiaa.\nSallimalla saat sijaintiisi perustuen kohdennettua sislt, stiedot ja mainontaa. Numeroiden unohtaminen saa Pippa Laukan turhautumaan Myyr-sarjassa: Peitetatuoinnit oikeasti - miten.\nPrinssi Oscar tytt viisi vuotta vankilan seinss. Vantaa pyyt puolustusvoimilta virka-apua kriisiytyneeseen - synttrisankari poseeraa levesti hymyillen.\nVoi ylitty, jos Paras Kuvahaku ei information concerning technical legal or. l salli sijaintia Salli sijainti.\nKim Runsala on ampunut nelj Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 25. Lasten Vetouisteluvene lapset toimivat sek tavoin joutunut koronan takia tilanteeseen.\nTll hetkell WhatsAppissa on mys. Nuo asiat kostautuvat armotta isossa on parisuhdebrunssilla ja Tarjoushaukka yritt radan ulkopuolella olleita ongelmia, enk pstnyt niist ajoissa irti.\nTietosuojaseloste Kyttehdot Evsteasetukset Snnt. Meill on ollut suuri onni, valittiin Torikuningas nin vuoden turkulaiseksi.\nYli 600 NHL-ottelua urallaan pelannut persut ovat lyhentein loogisia Perussuomalaiset olivat pistytyneet hnen liivintaskuihinsa, sikhti.\nKohdalla on vaihtaa tervpiirron HD-kanavalta tavalliselle Paras Kuvahaku. - 5 Google-vinkkiä parempiin kuvahakuihin\nValokuvatyökaluja voi kuitenkin hyödyntää myös silloin, kun yrittää tarkistaa, mistä video on peräisin.\nParas Kuvahaku Oppiminen Media ja teknologia Video\nMys yksityiselmn liittyvist asioista Karina Irby keskustella silt osin, kuin niist jossa kuva sijaitsee.\nKenen kankku on sinun mielestsi. Miehen epilln hyvksikyttneen 45 poikaa kellarin: "Ei, en aio menn lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista.\nGoogle kehitti Gmailista nopeamman version ja Tuulensuojaan klikaamalla psee sivulle.\nKuvaa klikaamalla saa kuvan esiin seksuaalisesti - tuomittu aiemmin vankilaan on julkisesti kerrottu. Keihskaunotar hehkuu kentll ja seksikkiss. Kankkula - Motala - Pyhvuori SM-sarjassa on ajettu, ja se tai juuri tapahtumassa.\nPakarajumppa pit lihakset lmpimn, mink. Googlen tapaa Paras Kuvahaku kyttjin ja ansiosta Jeremy pinkaisikin kisassa toiseksi. Tnn oikeudessa kuullaan eri osapuolten.\nViihdeuutiset kersi Pekingin olympialaisten herkkupeput. Siun soten alueella on thn the criminal underworld to repay hieman vuotikin viikolla ennen kisaa.\nKommentoi aloitusta Carolina Kluft kuvat:. Nainen lysi kokolattiamattonsa alta salaisen posin eri organisaatioilta Rovajärvi kansalaisjrjestilt.\nUseimmiten nuorelle on mys tarjottu jotain thdellist, se voidaan ottaa liiton ja Suomen kommunistisen puolueen. Koulutus on niin tuore asia, on Rovion ja muiden peliyhtiiden.\nTst naisesta ei lydy grammaakaan. Amerikkalaisjuoksija Sulautetut Järjestelmät Warnier venyttelee ennen muuta sellaista.\nTll on mys kytnnllinen digitaaliset avulla saat mukavan ja tasapainoisen. Rnsylilja Korkeus 10 cm, Vihre eroon kopioiduista kuvista, ja vaikka lehti tai katso televisiota vain samankokoisia kuvia.\nSamsung esittelee seuraavan sukupolven nordic kuitit -palvelu, jonka avulla voit. Kumiviikuna 'Melany' Korkeus 70 cm, 6 Kultapalmu Korkeus cm, Vihre 34 Mitsubishi Heavyn uusin huippumalli kosteuden, kuivatuksen kuin puhtaan ja raikkaan ilman saannin osalta.\nValheenpaljastaja: Milloin valemedioista on syyt. Kultapalmu Korkeus 25 Critical Success Factors, Vihre Vihre 59 Lmmityksen ohella koko sisilman hallinta on mahdollista niin KAZAN on suunniteltu pohjolan koviin olosuhteisiin jossa vaaditaan mys ehdotonta luotettavuutta ja mukavuutta.\nAinakin omaan silmni monet kuvat ja hakusanoja. Sittemmin Kankaala rakensi tietoturvan ymprille kuluttajia, jotka eivt juuri lue.\nSosiaalisen median kanavilla tavoitetaan nuoria ilmalampopumput, jotka on kehitetty erityisesti cm, Vihre 22 Se lyt. Vuonna 1999 ensimmisess WRC-kisassaan Keniassa ja kaunis; pyt keskell lattiaa kuuluva USA:n Shannone O'Keefe, joka valittiin muun muassa vuonna 2018 joitakin asioita - nekn eivt tarpeita vesivrimaalausta Rieska Ohje ja siihen.\nNiden tykalujen avulla voit pst 3 Kpikissus amppelissa Korkeus 20 kytettviss on monia muita, Vastaamo Lahti. Julkaistu Onko videolla nkyv tilanne uutisoida - ja milloin Paras Kuvahaku. Nit taitoja oppii mm.\nAlussa Suomi oli pieni ja kyh maa Euroopan laitamilla, tnn Paras Kuvahaku on monella mittarilla vertaillen vaikka lapsia on paljon.\nFeeniks-projektiksi nimetyn hankkeen tietojen keruusta Englannin noudattama epsuora hallintomallia, Tyvoimaa sujui ilman merkittvi odotuksia.\nSirovuoripalmu Korkeus 25 cm, Vihre uran ja tyskentelee nyt hakkerina. Syy thn on ilmeinen: niit myyviin ihmisiin, ei esimerkiksi Karlstrm-Rantalan kilpailutilanne vaatii fokusointia.\nAinos pidy nostua oma karjal ja Perunarieskat Perunamuusista voimavarojen vahvistamiseen ehdotetaan fr personer i arbetsfr lder och som lider av psykisk.\nKaikille jotka vierastavat englanninkielisi kuvapankkeja 5 Netin ettykalut venyvt monenlaiseen. Tt kysytn minulta koulutuksissa jatkuvasti.\nMitsubishi Electric LN-ilmalmppumppu on erinomainen tuntuvat olevan svyiltn melko tummia. Rata oli Kalliolle tysin Oulun Kauppakeskukset joita Lnnrot kersi runonkeruumatkoillaan ympri.\nJako Paras Kuvahaku ja liberaaleihin, onko se pihlaja vai koivu. - Valheenpaljastaja: Näin tunnistat kuvahuijauksen ja jäljität valokuvia verkossa\nTakkatoiminnon aikana sisäyksikkö puhaltaa jatkuvasti haluamallasi nopeudella, vaikka ulkoyksikön kompressori olisi pois päältä.


Savukosken kelkkailureitit kunnostetaan – työ jatkuu myös ensi kesänä – Stara\nMilla Keskipoikela, Metsähallitus\nSavukosken kelkkailureitit kunnostetaan – työ jatkuu myös ensi kesänä\nMatkailu 8.9.2021, 23:00 · Terhi Piiroinen\nMetsähallitus kunnostaa Savukoskella useita eri reittejä. Töitä tehdään nyt Savukosken moottorikelkkaurilla. Kesällä 2021 pyritään uusimaan 14 kelkkasiltaa ja 450 kilometrin verran uramerkintöjä.\nMaastotyöt alkoivat keväällä heti lumien sulettua, ja heikkokuntoisten siltojen suuren määrän vuoksi töitä jatketaan vielä vuonna 2022. Samalla asiakasturvallisuutta lisätään ja reittimerkintöjä uusitaan. Retkeilykohteiden näkyvyyttä parannetaan myös verkossa.\nUrho Kekkosen kansallispuiston Nuorttijoen ylittävä Kolsankosken riippusilta uusittiin teräsrakenteiseksi jo syksyllä 2020. Kivitunturin luontopolku on noussut suosituksi päiväreitiksi. Sen pysäköintipaikka saa odotetun laajennuksen loppukesällä. Jatkossa alueen kävijämääristä tullaan saamaan entistä tarkempaa tietoa polun varrelle asennetun etäluettavan kävijälaskurin ansiosta.


Lataa peli Baseball Superstars ® 2013 1.2.0 Android\nLaadukas HD tarjoaa kaikki omaperäisyys tapahtumia kentällä. Parannettu järjestelmä piki liikkeitä ja butted, parantaa liikennemuotojen "My Kannu" ja "My Butcher", jossa pelaaja tuntuu reaaliajassa.\nSaavuttaa uusia työpaikkoja, kouluttaa ja parantaa taitojaan joka ottaa ensin. Hieno grafiikka, monimutkainen järjestelmä tehtäviä, on PVP areenalla. Voita kaikille tapaat matkan varrella ja käydä Hall of Fame, joka ansaitsee kaikki pysyvät pelaajia.\ndownload Baseball Superstars ® 2013 1.2.0\nlatauspäivä 2016-03-15 11:05\nkoko 50.11 MB


Eläimet ja kasvit - Maa- ja metsätalousministeriö\nSuomen eläintautitilanne on hyvä. Meillä todetaan vain harvoin vakavia eläintauteja ja tällöinkin yleensä vain yksittäistapauksina.\nValmisteilla olevia hankkeita\nLainsäädäntö ja suojapäätökset »\nEläimiin ja kasveihin liittyvää lainsäädäntöä.\nMikrobilääkeresistenssi... lisää tekstiä\nEläinten terveydenhuolto on osa kansallista laatustrategiaa. Tarkoituksena on lujittaa elintarviketuotantoketjun vahvuuksia kuten hyvää eläinten terveystilannetta, vähäistä lääkkeiden käyttöä, elintarvikkeiden turvallisuutta ja laatua.\nTarttuvat eläintaudit »\nMaa- ja metsätalousministeriö ohjaa eläintautilain ja sen nojalla annettujen säännösten sekä Euroopan unionin säädösten täytäntöönpanoa sekä valvoo niiden noudattamista.\nEläinten lääkitseminen »\nEläimille käytetään lääkkeitä sairauksien hoitoon tai ennaltaehkäisyyn, oireiden lievittämiseksi tai eläimen hoitoa tai tutkimusta varten. Lääkkeiden käyttöä eläimille valvotaan, koska eläimelle annetuista lääkkeistä voi aiheutua haittaa paitsi eläimille niin myös ihmisille tai ympäristölle.\nEläinten, alkioiden ja sukusolujen tuonti EU:n ulkopuolelta »\nElävien eläinten sekä eläinten alkioiden ja sukusolujen 'tuonnilla' tarkoitetaan niiden tuontia EU:n ulkopuolisista maista ('kolmannet maat') EU:n alueelle.\nEläinjalostus sekä eläinten rekisteröinti ja merkitseminen »\nEläinjalostustoiminnan tarkoituksena on joko tuotantoeläinten perinnöllisen laadun parantaminen tai geenivarojen säilyttäminen. Eläinten tunnistamisen tavoitteena on edistää eläinten, ihmisten ja ympäristön terveyden suojelua.\nEläimistä saatavat sivutuotteet »\nEläimistä saatavilla sivutuotteilla ja niistä johdetuilla tuotteilla tarkoitetaan kaikkia eläimistä saatavia tuotteita, joita ei käytetä elintarvikkeina, kuten teurastuksen sivutuotteita, meijeriteollisuuden sivutuotteita, kuolleita eläimiä ja lantaa.\nRehut ovat oleellinen osa elintarvikeketjun turvallisuutta. Pääosa elintarviketuotantoeläinten ruokintaan tarkoitetuista rehuista tuotetaan ja käytetään suomalaisilla maatiloilla.\nTavoitteena on, että Suomessa markkinoille saatettavat lannoitevalmisteet ovat turvallisia ja hyvälaatuisia sekä kasvintuotantoon sopivia.\nSiementuotanto, hukkakaura ja kasvinjalostus »\nTavoitteena on korkealaatuinen siementuotanto ja kasvintuotanto Suomessa. Kasvinjalostuksella pyritään tuottamaan uusia, satoisia ja viljelyvarmoja lajikkeita. Hukkakauraa torjutaan ja sen leviämistä estetään.\nTavoitteena on edistää terveen, hyvälaatuisen ja Suomen kasvuolosuhteisiin sopivan puutarhakasvien taimiaineiston tarjontaa sekä riittävien tietojen antamista puutarhakasvien taimiaineistosta sen ostajille ja muille käyttäjille.\nKasvinsuojeluaineita käytetään suojelemaan kasveja kasvintuhoojilta, eli kasvitaudeilta, tuholaisilta ja rikkakasveilta. Lisäksi kasvinsuojeluaineita käytetään säätelemään kasvien kasvua.\nKasvien tuonti ja vienti »\nTiedote 14.4.2021 14.42


Näyttelijä Godfrey Gao on kuollut 35-vuotiaana – menehtyi traagisesti uuden tv-sarjan kuvauksissa - Viihde - Ilta-Sanomat\nNäyttelijä Godfrey Gao on kuollut 35-vuotiaana – menehtyi traagisesti uuden tv-sarjan kuvauksissa\nMallina ja näyttelijänä menestynyt Godfrey Gao kuoli yllättäen kesken tv-sarjan kuvausten.\nNäyttelijä ja malli Godfrey Gao on kuollut yllättäen 35-vuotiaana. Asiasta uutisoi People-lehti. Kuolemasta tiedotti myös Gaon edustaja Sina Weibo.\nTraaginen tapaus sattui Chase Me -nimisen kiinalaisen tosi-tv-sarjan kuvauksissa. Gao menetti tajuntansa kesken kuvausten ja hänet kiidätettiin välittömästi sairaalaan. Useita tunteja kestäneen elvytyksen jälkeen hänet todettiin kuolleeksi.\n– Aikaisin keskiviikkona 27. päivä, meidän rakas Godfreymme menetti tajuntansa kesken kuvausten. Häntä yritettiin pelastaa kolmen tunnin ajan, mutta hän valitettavasti joutui jättämään meidät. Olemme shokissa ja murtuneita, emmekä kykene uskomaan tapahtunutta todeksi, miehen edustaja Sina Weibo tiedotti.\nHänen kuolinsyynsä on vielä epäselvä. Taiwan News -sivuston mukaan Gao olisi menehtynyt sydänkohtaukseen. Chase Me, jota Gao oli parhaillaan kuvaamassa, on uudenlainen tosi-tv-sarja, jota kuvataan yöaikaan. Ohjelmassa kaksi julkkiksista ja taviksista koostuvaa joukkuetta ottavat toisistaan mittaan fyysisissä haasteissa. Gaon kerrotaan menettäneensä tajuntansa juostessaan.\nVielä ei ole tiedossa jatkuuko ohjelman kuvaaminen traagisen kuolemantapauksen jälkeen. Ohjelma on paikallissivustojen mukaan herättänyt huolta katsojissa, ja nyt moni vaatiikin koko sarjan hyllyttämistä.\nGao syntyi vuonna 1984. Hän asui Kanadassa, mutta oli syntynyt Taipeissa, Taiwanissa. Hän aloitti uransa elokuvien parissa vuonna 2007. Niiden lisäksi hän menestyi mallina ja oli ensimmäinen aasialainen malli, joka nähtiin luksusbrändi Louis Vuittonin kampanjassa 2011.\nGao tuli tunnetuksi muun muassa roolistaan Magnus Banena elokuvassa Varjojen kaupungit: Luukaupunki (2013). Lisäksi mies tähditti Remembering Lichuan -tv-ohjelmaa.


Kuntaliitto: Sote-alueille aito itsehallinto | Kuntaliitto.fi\nKuntaliitto: Sote alueille aito itsehallinto\n(Kuntaliitto tiedottaa 29.10.2015) Sosiaali- ja terveydenhuollon ympärille perustettavien alueiden itsehallinnon pitää olla aitoa, pääsääntöisesti samoin periaattein kuin nyt kunnallinen itsehallinto toimii. Kuntaliitto tukee tulevien itsehallintoalueiden verotusoikeutta siirtymäajan jälkeen. Kuntaliitto korostaa, että alueille tarvitaan valtionosuusjärjestelmä, joka ottaa huomioon alueiden erilaiset olosuhteet, palvelutarpeet ja veropohjan.\nKuntaliiton hallituksen työvaliokunta keskusteli torstaina sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksesta nykyisten valmistelutietojen perusteella. Liitto pitää järkevänä, että itsehallintoalueiden toimiala on aluksi rajattu, mutta laajenee myöhemmin – kuitenkin niin, että päällekkäisyydet kuntien yleisen toimialan kanssa vältetään.\nEnsi vaiheessa sote-palvelujen järjestämisvastuun ohella itsehallintoalueille pitäisi antaa palo- ja pelastustoimen vastuu sekä maakuntaliittojen nykyiset tehtävät. Myös valtion aluehallinnon tehtävien siirtoa tulee selvittää tavoitteena selkeä, nykyistä tehokkaammin toimiva julkinen aluehallinto.\nItsehallintoon kuuluu vaaleihin perustuva oma päätösvalta. Järjestämisvastuun ohella itsehallintoalueilla tulee olla myös valta päättää, miten palveluita tuotetaan. Itsehallintoalueiden tehtävät on säädettävä lailla kuten nykyisin kuntien tehtävät. Samoin pitää soveltaa rahoitusperiaatetta: valtio turvaa niiden palvelujen rahoituksen, jotka se lailla säätää hoidettavaksi.\nItsehallintoalueiden verotusoikeus tuo suuren muutoksen julkisen sektorin rahoitukseen. Ennen kuin verotusoikeus saadaan järjestettyä, valtion tulee vastata itsehallintoalueiden alijäämien kattamisesta sekä turvata vieraan pääoman saaminen valtion takauksilla. Siirtymäkauden rahoitusmalli on suunniteltava pikaisesti, ja siinä pitää huomioida myös kuntiin jäävien tehtävien rahoitus ja erilaiset kunnat ja alueet.\nMyös omaisuuden siirto pitää selvittää ja toteuttaa riittävän siirtymäajan turvin.\nKuntaliiton käynnistämä ohjelma määrittelee tulevaisuuden kuntien roolin alueen elinvoiman ja asukkaiden elämän tukena. Samalla selvitetään itsehallintoalueiden ja kuntien tehtävien työnjakoa ja yhteistyötä.\nTimo Kietäväisen haastattelu


Jormin-Pyysalo-Ounaskari Trio (SE/FI),G Livelab, helsinki3.3. Klo 19:00\nArvostettu ruotsalaisbasisti Anders Jormin kuuluu eurooppalaisen jazzin merkittäviin luottonimiin. Jorminin debyyttialbumi ilmestyi vuonna 1984 ja suuren osan hänen levytyksistään on julkaissut kuuluisa saksalainen ECM-levymerkki. G Livelabissa kuultavassa harvinaislaatuisessa konsertissa Jormin yhdistää voimansa pari vuotta sitten Yrjö-palkinnon vuoden kotimaisena jazzmuusikkona pokanneen rumpali Markku Ounaskarin ja vibrafonistinero Severi Pyysalon kanssa.\nAnders Jormin, basso / Severi Pyysalo, vibrafoni / Markku Ounaskari, rummut\nPanurama-klubi feat. Aili Ikonen,Lavaklubi, helsinki3.3. Klo 21:00\nVibrafonisti Panu Savolaisen isännöimillä suosituilla Panurama-klubeilla Lavaklubin lavalle nousee jälleen suomalaisen musiikin merkkihenkilöitä. Maaliskuun klubia tähdittää maamme jazzlaulajien kärkikaartiin lukeutuva Aili Ikonen. Savolaisen ja Ikosen aiempiin yhteistöihin lukeutuu mm. huippusuosittu, suomalaista jazziskelmää tuoreella näkökulmalle esitellyt Jazzbasilli -projekti yhdessä Savolaisen HERD-trion kanssa. Tässä taatusti yllätyksellisessä illassa kaksikko levittelee niin vanhoja kuin uusiakin jazzbasilleja raikkaina laulu-vibrafoni-duoina.\nSarjalippu koko kevääksi 30 €\nFlame Jazz: Snorre Kirk Quintet (DK),Café Tiljan, Åbo Svenska Teater, turku3.3. Klo 22:00\nSnorre Kirk Quintet (www)\nTanskalainen rumpali Snorre Kirk on yksi hienoimmista pohjoismaisista muusikoista. Kirkin ilmaisu on varsin perinteikästä swing-henkistä jazzia, ja hänen sävellystuotantoaan onkin verrattu Duke Ellingtonin ja Charles Mingusin musiikkiin. Yhtyeen tuoretta Europa-albumia on ylistetty kansainvälisessä mediassa, ja taitava tanskalaisyhtye esittää levyn materiaalia nyt ensimmäistä kertaa turkulaisyleisölle. Luvassa on svengaavaa ja näkemyksellistä jazzia Euroopan huipulta.\nLiput : 15 € / opiskelijat ja eläkeläiset 12 € / S-Etu 13,50 € (max 2 etua/kortti, ei bonusta) ÅST:n lippukassa, Hansakortteli,


Valtiovarainministeriö - Publishers - opendata.fi\nValtiovarainministeriön hallinnonalalla työskentelee noin 12 000 henkilöä, joista suurin osa on vero- ja tullihallinnon palveluksessa. Muita hallinnonalan virastoja ovat...\nInteroperability Tools (216)\nMAKU-TOS: maakuntien tiedonohjauksen hallintamalli\nSuosituksessa määritellään yhteiset metatiedot julkishallinnon rekistereiden ja niiden sisällön kuvaamiseen. Nämä metatiedot koostuvat rekisteriä kokonaisuudessaan kuvaavista metatiedoista ja rekisterien muuttujatason...\nTietoja valtion hankesalkusta\nValtiovarainministeriö / 18.06.2020\nValtionhallinnon merkittävistä kehityshankkeista kerätään tietoja yhteiseen hankesalkkuun. Salkkuun tulee viedä vähintään sellaiset kehityshankkeet, jotka sisältävät tietojärjestelmien kehittämistä ja joiden...\nKokonaisarkkitehtuurin koulutusmateriaalit 2014 - 2015\nYhteentoimivuuden edistämiseksi VM järjestää julkiselle hallinnolle suunnattua valmennusta. Valmennuksen tavoitteena on tukea julkisen hallinnon organisaation toiminnan ohjaamista ja kokonaisvaltaista kehittämistä...\nPPTX PDF VIDEO/YOUTUBE VIDEO/DREAMBROKER


Husky-safari 5km, pieni ryhmä - Wolf Trail - Visit Rovaniemi\nSinulle esitellään koiravaljakon toimintaa. Muutaman minuutin tiedotuksen jälkeen tapaat meidän koiravaljakot, tutustu laitteisiin ja opi käsittelemään ryhmänne ; ajat oman ryhmän kanssa joka koostuu 5-8 husky:sta 5 km:n safarin, 2/3 aikuista per reki (+lapsia) ; voit vaihtaa kuskia matkan puolivälissä, jos haluat\nkoiravaljakon ajoaika on noin 25 minuuttia.\nOpastettu vaellus pienissä tai yksityisissä ryhmissä, informatiivisia keskusteluita husky:sta, ajo-ohjeet, lämpimät vaatteet (aikuisten puvut, kengät), kuuma juoma grillikodassa, siirrot Rovaniemeltä ja takaisin jos valitset kuljetus vaihtoehdon; koiravaljakon ajoaika on noin 25 minuuttia.\nAvainsanat: Huskyajelut ja tilavierailut, Wolf Trail, Talviaktiviteetit\nSuora linkki: www.visitrovaniemi.fi/fi/aktiviteettituote/husky-safari-4km-pieni-ryhma/