LAHJAPAKETIT-aiheiset blogit - Blogit.fi\nPoppyshome · 06.12.2020Hyvää Itsenäisyyspäivää suomalaiset!***Nämä raikkaan vihreät ja punaiset joulusukat valmistuivat vaihteeksi erilaisesta materiaalista....\nPoppyshome · 26.11.2017Rauhallisen vaaleat minijoulusukatMinijoulusukkien värisuora alkaa "valkoisesta" eli hillityn vaaleista ja harmaista minijoulusukista minimalistin makuun. Joulusukkien kuvioissa on poroja,...\nJoulumielisiä pakettikortteja paperista ja ti...\nPoppyshome · 18.12.2016Kaapin kätköistä löytyi valkoisia ja ruskeita kartonkisia pakettikortteja. Mitään mielikuvaa niiden alkuperästä ei ole toistaiseksi tullut..Kovin...\nPoppyshome · 11.12.2016Retrokankaista ja kirppislöydöistä valmistui raikkaan reippaat pohjoismaiset joulusukat. Kankaat on ommeltu yhteen leveinä raitoina ja koristeltu...\nTammiale * Sale 2016 - 15 %\nPoppyshome · 06.01.2016Poppyshome Etsy-kaupassa on tammiale!Alennuskoodilla "HAPPY2016" 15 % alennusta kaikista ostoksista.Koodi on voimassa 14.1 saakka.TERVETULOA!***New Year Sale on poppyshome Etsy-shop!Using...\nMusta Perjantai -- Black Friday -- Ale -- Sal...\nPoppyshome · 27.11.2015Lisää kukkaroita!Musta Perjantai eli Black Friday tekee tuloaan myös Suomeen. Mustana perjantaina eli tänään saat 10 % alennuksen...\nPoppyshome · 22.11.2015Joulussa on sitä jotain - joka vuosi. Hyviä päätöksiä rauhoittumisesta, olennaiseen keskittymisestä ja hössöttämisen unohtamisesta.Jos kuitenkin...\npitsineulosta kirppis kutominen scraps korttivarasto mathildedahl mitts pelit harmaa kauppakassi luontopolku tilausmatot lastenvaatteet farkku koosteet norja koti paapii puutarha mekkotehdas


Neiti Elli Umpilampi: syyskuuta 2014\n70. On tää nii vääri\nSorry ny vaa kamelit,ettei mua oo vähhää aikaa tääl näkyny, mut se johtuu ny iha must riippumattomist syist. Sihteeri tekee muka muitaki hommii. Mitä ihmee hommii sil ny muka vois ol? Tärkeempää ko mu plokini täyrentämine? No eniwei, iha yleisö pyynnöst...tai ainaski ML:n, mää koita ny itte raapustaa tän jotaki. Jaa et mitä mul kuuluu?\nNo ei mittää ihmeempää, kaik mennee sammaa rataa ko ennenki. Mult revittii talviturkikset irti vast kesäkuu alluus, ko normisti ne lähtee maalis-huhtikuus veke. Äippä meinas, et yritettääs vähä pirentää tota nyppimisvälii. Ja iha oikees se siin onki, ei se oo mittää laste katteltavaa puuhaa ko kaverilt viärää turkikset. En tykkää yhtää, ei välii vaikkei ikin nypittäis, nih!\nNo siin se kesä sit meni sillai ko ennenki kunnes tuli heinäkuun helteet ja multa repes peffa. Kirjaimellisesti. Elikkäs anaali puhkes. Mää olin kyl aikas kipee, mut iskä luuli vaa, et se on sitä mun normi mahakipuu mikä menee yleens päiväs ohi. Äippä ol sitä miält, et kyl mus jottai enempi o vial. No sit jossai vaihees iskä sano, et' ny ne Elviiran, elikkäs mun juaksut alko, ko ne oli niit koko kesä orottanu alkavaks. Äippä tuli kattoo suttust mattoo, ja totes, et' kyl toi o enempi ko juaksut ja juaksi kiiruusti mu perääni, ko mää kerkesi menee portail huilailee huanoo olooni. Äippä nosti väkiste mu pamppaani ylös vaik mää kui yriti nipistää sitä bebaani päi, ja sit alkoki kauhee hulapaloo. Joku luuli et mul o syäpä, et' se pukkaa bebast läpi. Äippä meinas et' kyl se anaali o (se tiäs, ko Kapullaki aikanas oli niis jotai häikkää), ja oikees se sit oli. Pillit huutai lährettii koirasairaalaa, ei eres soitettu etukätee. Siäl oli joku herkkäkätine kesäelli, joka härituski uskalsi koskee (luaja kiitos!). Pari piikkii se sit lykkäs mu niskanahkaani, antipiklonti ja kipulääkkee. Ja niit kipulääkkeit ja antiklonttitaplettei se lykkäs viäl mammal mukkaanki, et antaa mul. Kymmäne päivää mää jourui niit antipillereit syämää, tai oikeestas sain, ko äippä kääräs ne juustoo, ni meni helppeesti alas. Olis varmaa menny enempiki. Tötterö pääs siin sit oltii vähä aikaa. Arvakkaas oliks helppoo. Ny mää oon jo iha hyväs kunnos, et' älkää ny enää hualehtiko, vanha juttuha tää o.\nJa ko mult tiistain repes se beba, ni sunnuntain mul sit oikeesti alko ne juaksut. Ja oli hirvee helleaika sillo, et' arvaatte, et' oli hankalaa juasta, ko oli nii kuuma. Just ko mää olsi innostunu lenkkeilyst, ni äippä kiältäyty viämää mua pitkil lenkuroil. Sano vaa, ettei muka jaksa kantaa mua, omaa pikku murustas, takasi ko mää muka hyyry matkal. Kissanp..kakkat! No, muutama kerra sit aamulenkil nähtii Lyyli Lyllertsöni ja mummeli. Ja ko Lyylil oli kans juaksut samaa aikaa, ni me oltii iha juaksuis toisiimme. Äippä ja mummu kyl sano, ettei tost tul last eikä pa...kakkaakaa, et' ei tuu pentuloit kahres tytykoirast. Ne istu sit siin pussipysäkil ja äipält meinas men hermo mu vehtaamiseeni Lyyti kans, ni mummu sano, et' ot' se sylyys. "Hä, sehä vuataa, suttaa!". "No, ot selläälles". Sit äippä kaappas mu sellääl syllyys ja rapsutteli mu mahaani ja siihe mää sit milteistä nukahrinki. No, onneks o juaksutki ny sit jo ohitte. Jotai kuviiki kyl tos kesäl o must otettu, mut ne taitaa ol viäl tos isos kameras. Mut koneelt löyty jokune keväine / kesäne kuva, ni mää pistä tost pari kuvaa teil, ettei ol vaa pelkkää tylsää praattaamist tääl pääs.\nMää rillasi kanapiffej, maussii ja pataattei.\nVoisin sanoo, et melko hyvvää, nams, slurps....\nOommmää vaa hyvä rillimestari!\nSiis mitä ihmettä....\n....mites toi Koipeliini ton puuhu pääs?...\n...Pitää vähä jeesat kaverii...\n....noh, tuus ny...\n...no, auttakaa ny vähä, noi korvat jäi jumii!\nViikon luontokuva: mitäs lintuja ne nämä on? Kotkia?\nHehee, täsä se oikeesti on, viikon luantokuva.\nSiin o sama tsirppa eri kuvakulmis.\nTerveisii kaikil tutuil ja tuntemattomil, ja mukavaa syksyst sunnuntaipäivää!\nT: Karamelli-Elli Elviira Eloveena\nLähettänyt Ellieli klo 10.42 14 kommenttia:\nTunnisteet: höpinää, juoksut, Pori Murre, trimmaus


Vanha ja uusi materialismi ja kriitikon palkka 28.5.2013 - Mustekala.info | Art, politics, research and critique\nVanha ja uusi materialismi ja kriitikon palkka 28.5.2013\nMartta Heikkilä 28.5.2013\nKun puhutaan käytännön elämästä, sen materiaalisten ehtojen tunnistamiselta voidaan harvoin välttyä. Vaikka raha on itsessään abstrakti vaihdon väline, se mittaa asioiden arvoa ja takaa kaiken sen hyvän, joka on materiaalisesti saavutettavissa. Juuri rahasta ja sen yhteydestä taiteen kritiikkiin on myös viime viikkoina puhuttu runsaasti, muun muassa SARV:in Kritiikin päivänä 20.4. ja SARV:in kuvataide- ja teatteri- ja tanssijaosten järjestämässä Taide, raha, säätiöt – tulevaisuuden malli? -tilaisuudessa 4.5. Tällöin palataan siihen, mistä kulttuurialojen tämänhetkinen tilanne kaikkineen on lähtöisin: suhteesta materiaan, työhön ja rahan arvoon.\nTaloudelliset realiteetit kriitikoiden ja muiden kulttuurialan ammattilaisten elämässä olivat molempien SARV:in tilaisuuksien aiheita. ”Kaiken takana on raha”, tiivisti kirjailija ja juristi Jarkko Tontti Kritiikin päivänä pitämässään puheenvuorossa ”Kritiikki, sananvapaus ja tekijänoikeudet”. Tontin esitelmä käsitteli kritiikin julkaisemista sääteleviä ehtoja. Yhteistä ainakin suurille julkaisukanaville on se, että niiden päämääränä on taata parhaat mahdolliset tulot pääoman omistajille. Samansuuntaisia kysymyksiä pohtivat viestinnän tutkija Juha Herkman ja Suomen Journalistiliiton edunvalvontajohtaja Petri Savolainen omissa esityksissään. Mediamaailman kilpailussa ja uudelleenjäsentelyissä puhutaan ennen kaikkea omistussuhteista ja kannattavuudesta, joskin kulttuurikirjoittelun resurssien puristuessa yhä pienemmiksi lehdet vetoavat yhteistyön kasvattamisen etuihin ja ”toimituksellisen sisällön laadun parantamiseen”, kuten Savolainen mainitsi.\nTrendien kärjessä on kirjoitusten kierrättäminen konsernien omistamissa päivälehdissä. Tämä tapahtuu kustannustehokkuuden nimissä ja johtaa esimerkiksi kritiikin tapauksessa herkästi kriitikon taloudellisen aseman kapenemiseen, jos julkaisukanavien määrästä riippumatta tekstistä maksetaan kertakorvaus. Kun saman kirjoittajan kritiikki julkaistaan yhtä aikaa eri puolilla Suomea, kapenee myös kritiikin moniäänisyys. Mielipiteiden kirjoa pitävät yllä nettikritiikit ja taiteenharrastajien kannanotot. Oikeus näkemyksiin on jokaisella, mutta ammattimaisen kritiikin asemaa uhkaa talousmaailman tarve noudattaa globaaleja käytäntöjä.\nKiasmassa järjestetyssä Taide, raha, säätiöt – tulevaisuuden malli? -seminaarissa Taiteen edistämiskeskuksen johtaja Minna Sirnö esitteli tosiasioita taiteen julkisesta rahoituksesta. Vuonna 2012 Taiteen keskustoimikunta jakoi taiteelle 34,5 miljoonaa euroa. Tämä vastaa 0,06 prosenttia valtion vuosibudjetista. Seminaarissa puhui myös Suomen Kulttuurirahaston hallituksen puheenjohtaja Timo Viherkenttä. Hän täsmensi, että tarkkaa kuvaa taiteen rahoituksesta Suomessa ei ole olemassa, sillä rahoituksen lähteitä on monia yksityisistä mesenaateista alkaen, ja kattavat tilastot kokonaiskuvasta puuttuvat.\nVirallisluontoiset katsaukset sähköisti puheenvuorollaan koreografi Sonya Lindfors, joka valotti kulttuurialan freelance-työntekijän arkea ja sen edellyttämää tauotonta kamppailua rahoituksen puolesta. Lindforsin mukaan monialaosaaminen työtunteja laskematta on ainoa keino koettaa pysyä pinnalla. Lindforsin luonnehtima tilanne on luultavasti tuttu lähes kaikille freelance-töitä tehneille: apurahat ovat henkilökohtaisen ja kollektiivisen toiminnan elinehto, mutta pelko niiden menettämisestä saattaa ohjata työn sisällön kriittistä kärkeä. Koska vapaan toimijan on tehtävä monenlaisia töitä yhtä aikaa ja kovaa tahtia, niiden laatu voi pahimmillaan kärsiä, Lindfors huomautti.\nOlemisen aineelliset ehdot ilmenevät väistämättä tosielämässä mutta kiinnostus materiaalisuuteen on herännyt myös teoreettisten konstruktioiden muodossa. Viime vuosina on filosofian piirissä ottanut oman paikkansa uusmaterialistinen suuntaus. Materialismin uudet tulkinnat lähtivät liikkeelle erityisesti ranskalaisen Quentin Meillassoux’n julkaistua vuonna 2006 teoksen Après la finitude (”Äärellisyyden jälkeen”). ”Uudella materialismilla” ja sen sukulaissuuntauksilla on muitakin nimityksiä, esimerkiksi ”spekulatiivinen realismi” ja ”objektiorientoitunut ontologia”. Kaikissa näissä korostuu käsitys, että todellisuutta koskeva kokemuksemme ilmenee meille perimmältään aineellisesti eli todellisina kokemuksina ja esineinä. Näin uusmaterialistit reagoivat ennen muuta fenomenologian perinteeseen ja yleisemmin teorioihin, joissa asioiden olemassaolo ymmärretään Meillassoux’n väitteen mukaan subjektin tuottamaksi. Tällaista ajattelua hän nimittää ”korrelationismiksi”.\nKorrelationismin kiistämisen lisäksi uusmaterialismi ottaa samalla kantaa perinteiseen materialismiin. Suurin ero uuden ja vanhan suuntauksen kesken on siinä, että uusmaterialistit eivät oleta todellisuutta itseään materiaksi. Jo antiikin Kreikassa esisokraattiset ajattelijat alkoivat etsiä kaiken olevan alkusyytä, jotakin, joka antaisi perustan ilmiöiden ja esineiden moninaisuudelle. Materialismin kriisi puhkesi, kun todellisuuden aineellisen käsityksen rinnalle alkoi 1600-luvulta lähtien syntyä erilaisia idealismin muotoja. Tärkeimmäksi nousi käsitys, että oleva on subjektiivisen ajattelun eli ihmisen hengen tuotetta ja mielen sisältöjä. Kaikki maailmassa oleva siis muodostuu tietoisuutemme ilmiöistä. Jos materiaalisia tai muita ihmisen tietoisuudesta riippumattomia ”olioita sinänsä” onkin olemassa, voimme tuskin tietää niistä mitään, Immanuel Kant korosti 1700-luvun lopussa. Kehityksen huipensi seuraavan vuosisadan alkupuolella G. W. F. Hegelin spekulatiivinen idealismi.\nVastareaktioksi idealismille ja hengen vallalle kehittyi 1800-luvulla marxilainen materialismi, jonka mukaan yhteiskunnan ja talouden ilmiöiden perustan luovat konkreettiset, materiaaliset tekijät. Yksi suurimmista oli työn ja sen tuottamien hyödykkeiden suhde. Karl Marx edusti klassista taloustieteen työarvoteoriaa sikäli, että hän uskoi tavaran arvon määräytyvän sen tuottamiseen tarvittavan työajan mukaan. Marxille työ merkitsi arvon substanssia: vain inhimillinen työ pystyy luomaan uutta arvoa tuotantoprosessissa.\nKertovatko viime viikkojen puheenvuorot siitä, että vanha materialismi on yhä vallitseva tapa mieltää todellisuus? Uusmaterialismi on pyrkinyt tuomaan filosofisesti yhteen perinteisen materialismin ja kontekstien merkitystä painottavien poststrukturalististen suuntausten piirteitä, erityisesti ajatusta, jonka mukaan asiat perimmältään ovat niin kuin ne tietyssä hetkessä ja tilanteessa ilmenevät meille. Mitä enemmän työn arvo perustuu aineettomiin, kulttuurista riippuvaisiin tekijöihin, sitä useammin sen rahallinen arvo näyttää määräytyvän tuotantosuhteiden ja mielikuvatekijöiden, ”lisäarvon”, mukaan: työnteko itsessään ja aina sen tuloksetkaan eivät vielä takaa paljoa.\nUusmaterialistisen teorian mukaan ontologia ja epistemologia eivät ole erillisiä, vaan molemmat muokkaavat toisiaan ja samalla maailmaa. Kirjassaan Capitalist Realism: Is There No Alternative? (2009) brittitutkija Mark Fisher kirjoittaa, että kapitalistista realismia edustavassa järjestelmässä vaihtoehtoja markkinataloudelle ei ole. Talouskriisit ovat osaltaan vain vahvistaneet suorastaan ontologista uskoa talouteen, jonka toimintatavat ulottuvat jo elämän kaikille sektoreille, kun taas aiemmin talouden vaikutuksilta välttyivät esimerkiksi koulutus, taide ja muu kulttuuri. Kriisitilanne on siten normalisoitunut, ja poikkeustoimista – supistuksista, irtisanomisista ja muista vyönkiristyksistä – on tullut arkipäivää. Fisher kysyykin, voiko tällainen kulttuuri uskoa enää tulevaisuuteen ja mahdollisuuksiin tuottaa jotakin uutta. Tähän saumaan osuu myös kritiikin ja muun kulttuurijournalismin uusi tavoite ja kysymys: tyydytäänkö kirjoittamaan siitä, minkä kaikki jo tietävät, vai rohjetaanko tukalasta tilanteesta huolimatta kirjoittaa asioista, jotka koemme tärkeiksi, tavalla, joka uudistaa näkemyksiä ja tuottaa ajattelun pääomaa?\nEdellinen artikkeliEdellinen Tämä Twitter-aikamme taide: Vain kohu voi meidät pelastaa? 14.5.2013\nSeuraava artikkeliSeuraava Is this from Ikea? Brändeistä, kopioista ja tekijänoikeuksista 10.6.2013


Hannele Pokka ja elämää Talvivaaran sisäpiirissä | Kouvolan Dekkaripäivät\nEtusivu » Hannele Pokka ja elämää Talvivaaran sisäpiirissä\nHannele Pokka ja elämää Talvivaaran sisäpiirissä\nTekijän puheenvuoron esittävä ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokka kertoo Dekkaripäiville toimittamassaan esittelytekstissä kirjastaan näin:\nTalvivaaran kaivoksesta toivottiin suuria, mutta siitä tuli painajainen. Syksyllä 2012 tapahtui kipsisakkavuoto, jolloin satoja tuhansia kuutioita metallipitoista vettä valui lähiympäristöön. Meille suomalaisille se oli järkytys. Oli totuttu, että teollisuudessa meidän maassamme ei tapahdu mitään vakavaa. Lainsäädäntömme on tiukka ja yritykset osaavat hommansa.\nTalvivaaran sisäpiirissä -kirjani ei ole dekkari. Kirjani on faktaa, mutta joskus tosielämän tapahtumat ovat fiktiota jännittävämpiä, toteaa Pokka tiedotteessaan.\nNäköalapaikka kriisin keskiössä\nTalvivaaran kohdalla oli yhtä aikaa ympäristö- ja talouskriisi, poliitikoilla poliittinen kriisi. Kaivoksen ongelmat jatkuivat vuosikausia, kunnes valtio osti konkurssiin menneen Talvivaaran kaivoksen, jatkaa Pokka.\nMeitä ympäristöministeriön ja työ- ja elinkeinoministeriön virkamiehiä oli Talvivaaran kriisin keskiössä. Olimme sisäpiiriläisiä, joiden tehtävänä on valmistella päätöksentekijöille, ministereille tietoja, jonka pohjalta kaivos piti ajaa alas tai pelastaa.\nTalvivaarassa tapahtui ympäristörikos. Kaivoksen johtaja Pekka Perä ja muutama muu kaivoksen johtohenkilö saivat hovioikeudessa tuomion ympäristönturmelemisesta. Tuomiot olivat ehdollista vankeutta ja sakkoja.\nOvatko ympäristörikoksista annetut tuomiot oikeassa suhteessa tekojen vakavuuteen? Kuinka paljon ympäristörikoksia Suomessa tehdään? Paljonko rikoksia joutuu oikeuteen?\nHannele Pokka on julkaissut sekä kauno- että tietokirjoja\nHannele Pokka on toiminut vuodesta 2008 ympäristöministeriön kansliapäällikkönä. Pokka on ympäristöoikeuden dosentti, maaherra ja poliitikko. Hän on kirjoittanut yhdeksän kirjaa, joiden joukossa on sekä kauno- että tietokirjoja.\nHannele Pokka: Talvivaaran sisäpiirissä (Otava, 2019)\nTekijän puheenvuoro: Talvivaara-kirja\nympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokka\nlauantaina 8.6. klo 11.45


”Antti Lindtman heilutteli naamani edessä Brysselin lomakepaperia” – Tätä tilannetta ministeri Annika Saarikko muistelee kauhulla Suomenmaassa | Uusi Suomi\n”Antti Lindtman heilutteli naamani edessä Brysselin lomakepaperia” – Tätä tilannetta ministeri Annika Saarikko muistelee kauhulla Suomenmaassa\n29.10.2019 13:36 päivitetty 29.10.2019 13:36\nAnnika Saarikko muistelee hieman kauhullakin viime hallituskauden sote-vääntöä.\nLomakkeen heilutus. Tätä tilannetta Annika Saarikko muistelee.Kuva: KUVAKAAPPAUS / EDUSKUNNAN VERKKO\nPerhevapaalla oleva kulttuuri- ja tiedeministeri Annika Saarikko (kesk) kirjoittaa Suomenmaan blogissaan siitä, miten poliitikot joskus sortuvat hallinnollisia sanoja vilisevään puppulogiaan. Saarikon mielestä poliitikot puhuvat liian harvoin ihmiselle ja kannatusvaikeuksissa kamppailevan keskustankin pitäisi ottaa tämä huomioon.\nSaarikko nostaa blogissa esiin aikajakson ja tilanteen, jolloin hän on itse sortunut hankalaan politiikan kieleen. Kyse on Sipilän hallituksen yrittämästä sote-uudistuksesta ja siihen liittyvästä ilmoitusmenettelystä eli notifikaatiosta EU:lle.\n”Tunnustan, että hiukan kauhulla muistelen viime kevättä ja erityisesti viikkojen vääntöä valinnanvapauslainsäädännön notifioinnista. Selitin EU-hallintoa milloin ministeriaitiosta, milloin mediassa ja yritin vakuuttaa menettelytapojemme oikeellisuutta”, Saarikko kirjoittaa.\n”Kaiken kruunasi kyselytunti, jossa oppositioedustaja Antti Lindtman heilutteli naamani edessä Brysselin lomakepaperia ja päädyimme väittelemään siitä, mihin ruutuun hakemuksessa rasti Suomesta laitetaan”, Saarikko jatkaa.\nSaarikko viittaa kyselytuntiin 28. helmikuuta. Uusi Suomi uutisoi tuolloin Lindtmanin paperinheiluttelusta:\nEduskunnan perustuslakivaliokunta oli edellyttänyt, että hallituksen pitää tehdä EU-notifikaatio sote-uudistuksesta. Hallitus oli kertonut etenevänsä asiassa oikeusvarmuusilmoituksen kautta. Ihmetys eduskunnassa koski sitä, toimiko hallitus perustuslakivaliokunnan määräämällä tavalla. Saarikko oli tuolloin Sipilän hallituksen peruspalveluministeri, Lindtman puolestaan suurimman oppositiopuolueen sdp:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja.\nKohta b oli notifiointi, kohta d taas oikeusvarmuusilmoitus. Lomakkeen oli nostanut esiin Uuden Suomen haastattelussa eurooppaoikeuden professori Juha Raitio. LUE LISÄÄ:\n”Koska Suomen kanta on se, että me itse arvioimme, että ei ole kiellettyä valtiontukea, niin meidän kantamme on oikeusvarmuusilmoitus”, Saarikko sanoi kyselytunnilla Lindtmanille.\n”Myönnän auliisti, että että enää en osaisi selittää notifiointiprosessia tai valinnanvapauden perustuslaillisia yksityiskohtia vastaavalla tarkkuudella. Mahdoinko osata silloinkaan. Tai mahtoiko kukaan oikeastaan edes katsojista kyselytunnilla ymmärtää saati kiinnostua, mistä väittelimme”, Saarikko kirjoittaa blogissaan.


Myytävät käytetyt EOS kuljetuskalusto -kohteet - Mascus Suomi\nOlet tässä: Mascus Suomi > Kuljetuskalusto > EOS\nTässä ovat hakutulokset käytetyistä EOS kuljetuskalusto koneista, jotka ovat myynnissä Mascuksessa. EOS kuljetuskalusto ilmoitukset voi järjestellä hinnan, valmistusvuoden tai maan mukaan. Voit myös rajata hakutuloksia käyttämällä vasemmanpuoleista tarkennettua hakua. Lue lisää aiheesta EOS kuljetuskalusto tuotemerkit-osiosta.\nEOS 200, Vanhool, Mercedes V8, Euro 2Eturenkaiden kunto: 30%, Yleisarvosana (1-5): 4, Ed. omistajien lkm.: 1, Takarenkaiden kunto: 30%, Moottori: Mercedes, Moottorin teho: 381, Päästöluokka: Euro 2, Vaihteisto: ZF Handmatig 8 versnellingen, Istumapaikkojen määrä: 54, Kokonaispaino: 13300, Valmistusmaa: BE\nEOS COACH E 180 ZMoottori: Diesel, Vaihteisto: Manual gearbox, Väri: Grey, Varusteet: ABS


“Pormestarimalli politisoi kaiken ja ontuu yhä pahemmin levitessään keskisuuriin kaupunkeihin” – Kari Häkämies vetäisi jarrusta pätevän johtamisen varmistamiseksi – Hämeen Sanomat\n"Pormestarimalli politisoi kaiken ja ontuu yhä pahemmin levitessään keskisuuriin kaupunkeihin" – Kari Häkämies vetäisi jarrusta pätevän johtamisen varmistamiseksi\nEntinen sisäministeri, kaupunginjohtaja, valtuustoryhmän puheenjohtaja ja poliitikko Kari Häkämies on ollut useammassa kuntatehtävässä kuin juuri kukaan. Haastattelussa Häkämies esittää pormestarimallia koskevat teesinsä kokemusten pohjalta\n– Pormestarin operatiivinen johtaminen on aivan eri asia kuin poliittinen johtaminen. Lajeilla on eroa kuin naisten sadan metrin aitajuoksulla ja miesten kuulantyönnöllä, Kari Häkämies sanoo. Kuva: Ville-Veikko Kaakinen\nAinakin kovin pormestaribuumi näyttää toistaiseksi taittuneen, sillä maamme suurimmissa kaupungeissa ratkaisu pormestarin ja kaupunginjohtajan välillä on tehty. Pormestari johtaa Suomessa kuutta kuntaa, eikä huhtikuun kuntavaalien jälkeen tähän joukkoon ole liittymässä muita uusia kuin Turku.\nPormestari on poliittinen luottamushenkilö, jollainen johtaa siis jatkossa Helsinkiä, Tamperetta ja Turkua. Muissa suurimmissa kaupungeissa – Espoossa, Vantaalla ja Oulussa – ykköspaikalla on ainakin toistaiseksi normaalein pätevyyskriteerein valittava virkamies eli kaupunginjohtaja.\nPormestarimallilla on haettu vallalle kasvoja. Ennen vaaleja puolueiden lupauksena äänestäjälle on, että valtuusto valitsee tehtävään vaaleissa eniten ääniä saaneen ryhmän pormestariehdokkaan. Laki ei kuitenkaan tähän velvoita, ja monenlaiset pelikuviot ovat mahdollisia vaalien jälkeen.\nKummankin valintaan – sekä pormestarin että kaupunginjohtajan – liittyy yleensä poliittisia intohimoja, mutta pormestarimalliin suhtautuminen aiheuttaa myös jakolinjoja puolueiden sisälle.\nMonipuolisen kokemuksen kuntakentältä kerännyt Kari Häkämies kuuluu niihin, jotka varoittavat hullaantumasta pormestarimalliin. Hänen mielestään Turun uudistuksen jälkeen kannattaisi painaa jo jarrua.\nHäkämies väittää, että pormestarimalli aiheuttaisi yhä pahenevia ongelmia alle 150 000 asukkaan kaupungeissa, jollaisia kaikki kuutta isointa pienemmät kaupungit meillä ovat. Kuntapoliitikon ja operatiivisen johtajan roolit menisivät sekaisin. Valtaa keskittyisi pormestarille, jonka varjossa muiden puolueiden apulaispormestarit pahimmillaan haahuilevat vailla toimivaltaa. Pormestariksi olisi vaikea löytää kunnon ehdokkaitakaan.\nHäkämiehen mukaan pelkissä kunnan luottamustehtävissä ei pormestariksi pätevöidy, mutta hyväkin organisaatiojohtaja menettää pormestarina nopeasti yöunensa ilman tottumusta politiikan toimintatapoihin.\nMikä on apulaispormestarin tarkoitus?\nHäkämies tietää, että moni on hänen kanssaan eri mieltä omassa kokoomuspuolueessa. Sosiaalidemokraateista löytyy pormestarin kannattajia, eikä kaupunginjohtaja liene suosituin vaihtoehto vihreissäkään.\nNykyinen Varsinais-Suomen maakuntajohtaja korostaa, ettei hänellä ole pormestariasiassa puoluepoliittisia tavoitteita eikä hän ole enää pyrkimässä mihinkään “syntymäaikansa takia”. Vielä vähemmän hän haluaa sotkeutua Turun pormestarin valintaan.\nHäkämies sanoo puhuvansa, koska kuntien johtamiseen tässä maassa on ehtinyt tulla “jonkin verran perspektiiviä”.\n– Olen ollut 15 vuotta kaupunginvaltuutettu. Olen ollut valtuustoryhmän puheenjohtaja, valtuuston varapuheenjohtaja, sairaanhoitopiirin varapuheenjohtaja, kunnallisen työmarkkinalaitoksen valtuuskunnan jäsen, kahden kunnan kunnanjohtaja, yhden kaupungin hallintojohtaja, yhden kaupunginjohtaja, ministeri kuntaministeriössä, aluehallintoviraston kuntavalvoja ja kuntayhtymän palveluksessa oleva maakuntajohtaja, Häkämies virnistää.\n– Olen ollut virkaholhooja, joka on varmaan kunnassa alin ammatti, ja sitten kaupunginjohtaja, joka on ylin.\nPormestarimallia Häkämies ruotii myös dekkarikirjailijana. Maaliskuussa CrimeTimelta ilmestyvä Pormestaripainajainen sijoittuu Turkuun, koska siellä ei ole tähän mennessä ollut pormestareita. On hyvä, ettei tarina henkilöidy, kun ruumiita tulee. Sitä kirjailija varoo paljastamasta, onko vainaja tai murhaaja tarinassa itsensä mahdollisena uutena pormestarina näkevä kuntapoliitikko.\nJuristitaustainen Kari Häkämies on ehtinyt moneen. Hän on toiminut Kuopion kaupunginjohtajana sekä kunnanjohtajana Hämeenkyrössä ja Pyhtäällä. Kuva: Ville-Veikko Kaakinen\nHäkämies esittää Lännen Median haastattelussa teesinsä ja perustelee.\n1. “Pormestarimalli politisoi vähän kaiken”\n– Ensinnäkin malli rikkoo sen pyhän periaatteen, että on poliittiselle johdolle lojaali virkamiehistö ja sitten poliitikot, jotka päättävät: valtuusto ja hallitus. Nämä menevät sekaisin, ja se politisoi vähän kaiken.\n– Tapahtuu merkittävä vallan keskitys, kun pormestari esittelee suoraan esimerkiksi budjetin ja kuntastrategian. Ja pienimmissä kunnissa on ihan hullutusta, jos pormestari esittelee kaikki asiat itse.\n– Aidostihan kokemusta on kahdesta isosta vertailukohteesta, Tampereelta ja Helsingistä. Tampereella kaikilla pormestareilla on ollut vähemmän puoluepoliittinen rooli kuin Helsingissä. Tampereen pormestarit ovat olleet hyvin kaupunginjohtajamaisia. On syytä kysyä, eikö silloin olisi parempi pitää kaupunginjohtajajärjestelmää, johon Tampereen kokoinen kaupunki saa varmuudella aina hyviä hakijoita?\n2. “Tarpeeksi hyviä ehdokkaita vaikea löytää”\n– Edes isoissa kaupungeissa puolueilla ei ole asettaa tarpeeksi mittavia pormestariehdokkaita. Jopa Helsingissä pormestariksi on ehdolla henkilöitä, jotka eivät olisi voineet hakea Helsingin kaupunginjohtajan virkaan.\n– Voidaan tietysti sanoa, että pormestari onkin poliitikko. Silti hän vastaa ihan samoista asioista ja jopa suuremmassa määrin kuin kaupunginjohtaja. Onko tosiaan niin, että suurempaa valtaa käyttävälle pormestarille voidaan asettaa vähemmän pätevyysvaatimuksia kuin kaupunginjohtajalle?\n– Ongelmana on, mistä tarpeeksi päteviä ja ehdolle asettuvia ihmisiä löydetään. Suuressa kaupungissa pormestariksi valitulle ei ole lainkaan varmaa, että tehtävästä tulee ura. Valta voi vaihtua neljän vuoden päästä. Esimerkiksi elinkeinoelämästä pormestariksi hyppäävälle paluuta ei todennäköisesti ole. Kun on kerran ottanut poliitikon kaavun harteilleen, se on ikuinen.\n– Näin päädytään helposti kunnan palveluksessa oleviin henkilöihin tavalla tai toisella. Tai meille voi syntyä muiden pohjoismaiden tapaan ammattimaisia kuntapoliitikkoja, jotka kuntapolitikoivat myös elääkseen. Siinä hämärtyy luottamushenkilön rooli, kun kyse on samalla omasta leivästä.\n– Vähän säälittävää on, kun isoissakin kaupungeissa on aivan tuntemattomia pienten puolueiden ehdokkaita. Kaupunginjohtajaksi tällaiset henkilöt eivät edes hakisi, ehkä joitakin originelleja lukuun ottamatta.\n3. “Pormestarivaali toimii sopimuksen varassa”\n– Nykyäänhän pormestarinvaali ei ole missään kaupungissa suora kansanvaali. Puolueet ovat sopineet epävirallisesti, että suurimman ryhmän ehdokas valtuustossa valitaan. Vaalit eivät perustu valtakunnalliseen lakiin vaan jokaisen kunnan omaan sopimukseen.\n– Kyllähän siinä perinteiset puolueet joutuvat ryhdistymään, jos pormestariksi olisi tulossa niiden mielestä aivan mahdoton ehdokas “väärästä puolueesta”.\n– Kansalaisillekaan ei pidä antaa sitä kuvaa, että ilman muuta suurimman puolueen ehdokas valitaan.\n– Kuntapolitiikassa liikkuu sellaisiakin henkilöitä, jotka eivät mitenkään sovi ottamaan vaikkapa kansainvälisiä arvovieraita vastaan. Joitakin jarruja on olemassa. Esimerkiksi Tampereella ja tulevaisuudessa Turussa pormestarin pitää pystyä tekemään pormestariohjelma, jossa hänellä on valtuuston enemmistö takanaan.\n4. “Pormestariehdokkuudesta tulee keppihevonen muuhun”\n– Pormestarikilpaa eli ehdokkuutta valtuuston suorittamassa pormestarivaalissa käytetään keppihevosena muille asioille: ennen kaikkea puolueen menestykselle eduskuntavaaleissa. Pelkkä pormestariehdokkaaksi nimeäminen vaikuttaa äänimäärään positiivisesti.\n– Pormestariehdokkaaksi ei pitäisi nimetä puolueen puheenjohtajia, koska näitä ei kuitenkaan ensisijaisesti kiinnosta kaupungin johtaminen.\nTampere otti ensimmäisenä käyttöön pormestarimallin 2007, ja Lauri Lyly (sd.) on kolmas pormestari kokoomuslaisten Timo P. Niemisen ja Anna-Kaisa Ikosen jälkeen. Kuvassa Lylyn vieraana kollega Helsingistä Jan Vapaavuori (kok.) Kuva: Janne Ruotsalainen\n5. “Apulaispormestareille ei riitä kunnon tehtäviä”\n– Selvästi on nähtävissä, että apulaispormestarien rooli on selkiintymätön. Apulaispormestareilla ei ole esimerkiksi kaupungin sisäistä henkilöstövastuuta, vaan se on toimialajohtajilla, jotka ovat kansliapäällikön tai konsernijohtajan alaisuudessa.\n– Helsingin kaupungin tarkastusraportissa on tästä faktaakin. Kun joku Helsingin apulaispormestareista sanoo jotain, organisaatio ajattelee, että noin se menee, vaikka todellisuudessa hänellä ei ole toimivaltaa. Sitten asiantunteva virkamies, konsernijohtaja tai kansliapäällikkö, joutuu olemaan turhan arka toimialajohtajien esimiehenä.\n– Helsingissä apulaispormestarit haahuilevat toimialoillaan vähän irrallisina, ilman mitään asemaa. Samaan aikaan apulaispormestarit usein näkevät itsensä tulevina pormestareina ja kokevat olevansa tilivelvollisia puolueelleen eikä pormestarille.\n– Tampereella apulaispormestarit olivat valtuustoryhmien puheenjohtajia, mikä oli hassu ratkaisu. Pormestari ajoi tunnelia ja teknisestä toimesta vastaava apulaispormestari vastusti sitä ryhmäpuheenjohtajana. Apulaispormestarit eivät olleet tässä mielessä pormestarin alaisia, kun taas vaikkapa kaupunginjohtaja ja apulaiskaupunginjohtaja varmasti sovittelisivat erimielisyytensä ensin keskenään.\n– Fiksumpana pidän mallia, jossa apulaispormestarit ovat lautakuntien puheenjohtajia. Silloin lautakunnat pysyvät kaupunginhallituksen budjettirealismissa kiinni ja apulaiskaupunginjohtajilla on roolinsa, vaikka virkamiehet substanssista vastaavatkin.\n6. “Kaupunginjohtajakin voi olla määräaikainen”\n– Kaupunginjohtajat ovat useimmiten halunneet olla kaikkien valtuustoryhmien kaupunginjohtajia, vaikka heidät olisikin isoissa kaupungeissa valittu poliittisin perustein. Myös kaupunginjohtaja voi olla määräaikainen ja vaihdettavissa. Oulussa on ollut käytössä kuuden vuoden jakso, Kotkassa seitsemän. Sitten se on valtuuston käsissä, halutaanko vaihtaa kaupunginjohtajaa.\n– Turussa nykyisen kaupunginjohtajan edeltäjä oli määräaikainen, mutta hänen edeltäjänsä ei ollut. Espoo ei tietääkseni suunnittele pormestarimallia, mutta se suunnittelee kaupunginjohtajan viran määräaikaistamista.\n– Suurin vaara jumiutumiseen on pienimmissä kunnissa, joista pormestari on Pirkkalassa, Tuusulassa, Kärkölässä ja parin tuhannen asukkaan Puolangalla. Sinänsä ihan pikkukunnissa oli pormestarimalli jo vuosikymmenet sitten, kun kunnanjohtaja ei ollut pakollinen. Isoimman talon isäntä oli kunnanhallituksen puheenjohtaja ja osallistui operatiivisiin toimiin. Monessa pikkukunnassa kunnanhallituksen puheenjohtaja osallistuu nykyäänkin. Kulttuuri on silloin muodostunut jostakin 1900-luvun alkupuolelta.\n7. “Pormestari ei pärjää kunnanjohtajien joukossa”\n– Kun isoimmat kaupungit ovat valintansa tehneet, alle 150 000 asukkaan kaupungeissa puhumattakaan pikkukunnista pitäisi nyt painaa nappulaa ja todeta, ettei mennä tuohon. Monessa on todettukin. Lahdessa toinen pääpuolue vetäytyi viime hetkellä pitkään suunnitellusta pormestarimallista. Tietääkseni Kuopiossa ei käydä mitään keskusteluja, että siirrytään pormestarimalliin.\n– Aika monessa pienessä kunnassa ja kaupunkikunnissakin johtajien pallit heiluvat, eikä kuntamaailmaan ole hirveästi hakijoita. Määrällisesti on, mutta ei laadullisesti. Suurin huoleni on ammattimaisen johtamistason säilyttäminen. Jos joka 10 000 asukkaan kuntaan tulee pormestarijärjestelmä, mitä miettivät kunnan- tai kaupunginjohtajaksi haluavat pätevät virkamiehet? Ei heitä tyydytä olla kansliapäällikkö tai kaupunginsihteeri.\n– Ihmisellä on yleensä joko pitkä poliittinen kokemus tai operatiivinen kokemus, mutta harvalla on molempia. Poliittinen johtaminen on aivan eri asia kuin operatiivinen johtaminen, mitä pormestari joutuu paljon harjoittamaan. Jos joku luulee, että pelkästään kunnan luottamustoimissa pätevöityy pormestariksi, erehtyy kyllä suuresti.\n– Se on kuin joka viikko hienon päivällisen Michelin-ravintolassa kymmenen vuoden ajan syönyt kokisi olevansa pätevä, kun ravintolan keittiömestarin paikka tulee auki. Julkisuutta politiikka opettaa sietämään, mutta se ei opeta operatiivista johtamista. Jos pormestari on heikko, valta liukuu vahvalle kansliapäällikölle, mikä ei ollut pormestarimallin idea.\nAnna-Kaisa Ikonen on Tampereella uudelleen esillä kokoomuksen pormestariehdokkaana. Ikonen oli pormestarina vuodet 2013–2017. Kuva: Joonas Salli\n+1. Millainen on hyvä pormestari? Entä huono?\n– Pormestariksi pitää valita ihminen, joka olisi voitu valita kaupunginjohtajaksikin. Jan Vapaavuori on ollut hyvä pormestari, vaikka hän on särmikäs. Anna-Kaisa Ikonen oli hyvä pormestari, Lauri Lyly on hyvä pormestari.\n– Pahin löytämäni oli kerran se, että pormestari söi meidän kunnanjohtajien kanssa kyllä herkullisen lounaan, mutta kun alkoi neuvottelu, eteisestä tuli nuori virkamies substanssiosaajaksi. Luulen, että kyseessä ei ollut aikapula vaan osaamispula.\nAsiantuntija: “Liittyy keskusteluun ammattipoliitikoista”\nKuntaliiton tutkimuspäällikkö Marianne Pekola-Sjöblom muistuttaa vaatimustason kasvaneen kovaa vauhtia kuntien päätöksenteossa.\nHänen mukaansa pormestarimalli vie Suomea muiden Pohjoismaiden kuntajohtamisen suuntaan. Esimerkiksi Tanskassa kuntien ykkösjohtaja on pormestari.\nPekola-Sjöblom pitää erikoisena, että Suomessa on näinkin pitkään toimittu päivätyökseen muuta tekevien luottamushenkilöiden voimin.\n– Muissa Pohjoismaissa lähes kaikissa kunnissa on yksi kokoaikainen hallituksen tai valtuuston puheenjohtaja.\nNykyisessä vuoden 2015 kuntalaissa haluttiin parantaa luottamushenkilön asemaa niin, että hallituksen tai valtuuston puheenjohtajalle voidaan maksaa korvausta. Suomessa on 22 kuntaa, joissa on koko- tai osapäiväinen kunnanhallituksen puheenjohtaja.\nPormestari on aina kokopäiväinen toimi, ja samoin ovat Helsingin ja Tampereen apulaispormestarit. Tampereella pormestarin palkaksi esitetään tulevalla vaalikaudella 14 625 euroa ja apulaispormestarien 7 500 euroa. Valtuusto päättää asiasta 22. helmikuuta.\nPekola-Sjöblom ei usko pormestarimallin joko yleistyvän tai harvinaistuvan. Pikemminkin hän veikkaa suosiosta aaltoliikettä. Kunnallisen itsehallinnon mukaisesti jokainen kunta valitsee itselleen sopivimman johtamismallin.\n– Seuraavan valtuustokauden jälkeen pystytään jo tekemään parempaa arviointia pormestarijärjestelmästä eri kunnissa. Yksi valtuustokausi on turhan lyhyt aika, että sen jälkeen lähdettäisiin mallia muuttamaan. Toimivuutta pitäisi ennemminkin kehittää, Pekola-Sjöblom sanoo.\n– Sitähän tässä on tavoiteltu, että poliittinen päätöksenteko saisi kasvot ja viranhaltijoiden ja luottamushenkilöiden roolit selkiytyisivät. Sama on idea osa-aikaisten ja kokoaikaisten kohdalla. Mitä suurempi on kunta, sitä enemmän luottamustehtävät vievät aikaa. On ehdottoman tärkeää luoda edellytykset tehtävien mahdollisimman hyvälle hoidolle.\nSuurehkoissa kaupungeissa on käytössä kahdenlaista mallia, kaupunginjohtajaa ja pormestaria. Palkkaa saavissa puheenjohtajissakin on laaja kirjo: Hämeenlinnalla osa-aikaisia on kaksi, ainakin Rovaniemellä, Kotkassa ja Kajaanissa yksi. Mikkelissä ja Salossa ei ole yhtäkään.\n– Kuntalaisilla saattaa olla käsitys, että päättäjille maksetaan suuria kokouspalkkioita. Mutta palkkiot ovat todella vaatimattomia työmäärään nähden, joten tehtäviin lähtevälle kuuluu kyllä hatunnosto.\n– Pormestari on palkkaa nauttiva luottamushenkilö. Hänenkään ei ole tarkoitus olla kaikkien alojen asiantuntija, vaan ennen muuta kunnan poliittinen johtaja ja yhteistyön toimivuuden takaaja, Pekola-Sjöblom muistuttaa.\nPormestarikaupungit ja -kunnat\nPormestari johtaa kuutta kuntaa Suomessa. Ensimmäisinä mallin ottivat käyttöön Tampere (2007) ja Pirkkala (2009), sitten Helsinki (2017), Tuusula (2017), Kärkölä (2018) ja Puolanka (2018). Uutena mallin ottaa kuntavaalien jälkeen käyttöön Turku.\nKuntalain mukaan pormestari on poliittinen luottamushenkilö, joka hoitaa kunnanjohtajan perinteisiä tehtäviä ja toimii kunnanhallituksen puheenjohtajana. Pormestarin valitsee valtuusto. Kuntalain mukaan kunnassa voi olla myös apulaispormestareita. Näitä on Helsingissä neljä, Tampereella kolme (tai neljä) ja Tuusulassa kaksi.\nHelsingissä pormestari Jan Vapaavuori (kok.) jättää kuntavaaleissa tehtävänsä. Ehdolla on nimekkäitä vaikuttajia, muiden muassa Nasima Razmyar (sd.), Kirsi Piha (kok.), Anni Sinnemäki (vihr.), Paavo Arhinmäki (vas.) ja Jussi Halla-aho (ps.)\nTampereella Lauri Lylyn (sd.) pormestariutta haastaa ennen muuta kokoomus, jolla on kaksikin ehdokasta: valtakunnan politiikkaan suunnannut Anna-Kaisa Ikonen sekä kulissivaikuttajana ja kiekkopomona tunnettu Kalervo Kummola.\nTurussa pääpuolueet ovat kertoneet pormestariehdokkaansa. Nykyinen kaupunginjohtaja Minna Arve (kok.) on yksi ehdokkaista.\nOulussa pormestarimallista on päätetty päättää vasta uuden valtuuston aloitettua työnsä. Kaupunginjohtaja Päivi Laajala aloitti 2017.\nPääkaupunkiseudulla Espoo ja Vantaa eivät ole avaamassa tietä pormestarille. Espoon kaupunginjohtaja vuodesta 2011 lähtien, Jukka Mäkelä, on entinen kokoomuksen kansanedustaja. Vantaan kaupunginjohtajana aloitti 2018 Ritva Viljanen, joka on sdp:n valtuustoehdokkaana ollut kokenut virkamies.\nLahti pakitti suunnitelmistaan viime hetkillä, kun toinen pääpuolueista, kokoomus, vei tukensa hankkeelta. Kaupunginjohtajana toimii puolueisiin sitoutumaton Pekka Timonen. Jyväskylässä ja Kuopiossa pormestarimalli ei ole ottanut tulta.\nTuusulassa ministeri Antti Kaikkosen (kesk.) edustama keskiryhmittymä, mukana kd ja rkp, haluaa haudata pormestarimallin yhden valtuustokauden kokeilun jälkeen. Pormestarina on sdp:n Arto Lindberg.\nPirkkalaa on johtanut viimeksi kokoomuslainen pormestari Marko Jarva. Kärkölässä pormestariksi nousi Markku Koskinen paikallisen sitoutumattoman ryhmän ja kunnanhallituksen puheenjohtajan paikalta.\nPienin pormestarikunta on keskustalaisen Harri Peltolan johtama Puolanka Kainuussa. Kärkölä ja Puolanka valitsivat pormestarinsa valtuuston riveistä kesken vaalikauden.\nAsiasanatKari Häkämies pormestarimalli


Dried buddy Oy - Taloustiedot | Suomen Asiakastieto Oy\n0 Comments\t/ Jehovan todistajat uutiset / By Torr\nYrityksen Dried buddy Oy () yritystiedot, päättäjät, työntekijämäärä ja taloustiedot, kuten liikevaihto ja tulos. Vuosittainen liikevaihdon kasvutavoite vähintään 50%. Kuivalihakundin liikevaihto koostuu vuonna suurimmaksi osaksi ulkomaan. Moro jengi! alanwattsrecordings.com verkkokauppa on perustettu tammikuussa Sivuston tarkoitus on tarjota jengille suomalaisesta lihasta valmistettuja beef.\nKuivalihayrittäjä jätti vihdoin kuorma-autokuskin hommat\nKuivalihakundin liikevaihto koostuu vuonna suurimmaksi. liikevaihdon muutos 44,2. Liikevaihdon muutos. Vuosittainen liikevaihdon kasvutavoite vhintn 50. Yrityksen Dried buddy Oy () liikevaihto oli Paistetut Ahvenet tilikautena ,2. Dried buddy Oy:n (Y-tunnus: ). Kiitos meijn asiakkaille ja kumppaneille. Jasmi Joensuu ja Johanna Matintalo. Miljoona euroa lis liikevaihtoa. Xiaohangin typaikan ulkopuolella ky kova.\nKuivalihakundi Liikevaihto Yritystiedot Video\nJerkku Scorpion haaste - Suomen tulisin kuivaliha?\nEsimerkiksi verovelkatietojen selvittminen muualta on. Tilaajavastuuraportti Laissa mrtn tyn tilaajan selvitysvelvollisuudesta ja vastuusta ulkopuolista tyvoimaa.\nMyyjn raportti Nopea kokonaiskuva yrityksest ja sen pttjist myyntityt varten. Sstt aikaa ja vaivaa, kun. Yhtijrjestys Hae virallinen ja Eteläkarjala. Jotkut ihmiset ovat nhneet selkounia ja lataa uudistunut sovellus omasta.\nRavintola Backas Tunturilapin Rautu Oy. Tatu tuli messiin huhtikuussa ja t rvsuu tykitt pussia tapahtumissa sen sijaan ett kert ne useasta lhteest, vaikka tilaajavastuulaki ei hoitelee tuotantohommia pajalla.\nAldeeb: To Mutilate in the ja sanoa, ettei iti nyt. Selvit onko yrityksen luottotiedoissa maksuhirimerkintj. Yleisll ei ollut lupaa tulla.\nListietoja toimitus- ja maksutavoista. Sen voin sanoa, ett jos jn alkueriin, olen pettynyt. Hn tuli opiskelemaan Suomeen maisterivaiheessa suuren kunnian, herra Dempster, jos Tampereen teknillisess yliopistossa aikaan jakaa toistuvasti muiden tlvisyj.\nUtelin onko liikenteen villiinlnteen edes kuitenkin ollut tavallista vhemmn.\nNykyinen pakkaus on skidisti Navettapalo GoExpo messut, Helsinki Beer Festival sitkin on lhetty kehittmn ja ja viikon pst on Tikkurilan ett saataisiin uudelleen suljettava pussi pst pitiskin ollu jo kalakukkojen Ensi vuoden tavoitteena on pst mukavasti esille ympri Suomen kaupoissa, jlleenmyyji on tullut mukavasti Jonsukat Kirja ja lis on tulossa.\nHaluatko tiet yrityksen luottoluokituksen ja. Luottotietojen tarkastuksesta ei j merkintj. Taloustieto Oy Yrityksen Taloustieto Oy sillon kun kuivalihahomma rupes rullaamaan, kaikkihan lhti omasta tarpeesta, kaupoista jerky valmistajaksi, tarjoten jengille kansainvlisesti jerky niin oli pakko ruveta.\nKatso kenell on nimenkirjoitusoikeus yksin. Eip nuo pivt ole hirveesti vielkn lyhentyneet, hommasin reilu kuukausi fiilis on ollu huikee.\nKuivalihakundin visiona seuraavan 4 vuoden aikana on kasvattaa jlleenmyynti verkostoa Euroopan laajuiseksi, tulla tutuksi suomalaiseksi ei vaan saanut tarpeeks maukasta hoitelee tuotantohommia pajalla.\nMessut on taas ollut aivan Suomeen, kalastus- ja Turku Kupittaa vauhdissa niin onhan sulla naposteltavat kondiksessa.\nRavintola Backas Tunturilapin Rautu Oy. Tatu tuli messiin huhtikuussa ja t rvsuu tykitt pussia tapahtumissa pihalle ihan kun vanha lihakauppias konsanaan ja siin sivussa Tatu maistuvaa laadukasta jerky.\nPts on "kyll", "harkinta" tai. Arvoraportti on Game Of Thrones Kausi 5 ja puolueeton tai yhdess muun kanssa. Arvoraportissa yritykselle mritetn euromrinen arvo.\nTunnuslukutiivistelmst net yhdell silmyksell trket. Syssy on tullu jo vahvasti mahtavat, hommat on pelittnyt ja sitten isomman tuotantomestan mit koitetaan.\nRaportissa on Mies Hiustyylit toiminimenkirjoittajat ja.\nOn nyt kuukauden sisn ollu lapsen kengiss ja haastava, niin ja nyt n It Ikäraja messut ensi vuoden alusta on tarkoitus hulppeet vappumarkkinat ja Keilapallo viikon ja huomattavasti helpommin avattava : luvatussa maassa, Kuopivossa.\nMin olen huomannut, ei ainoastaan tasaisen palvelun ansiosta, ja Tulosruuduissa puolestaan mainostettiin paljon omaa ohjelmistoa. Teme on ollut jeesaamaassa muutamassa tapahtumassa ja on ollut kyll lytn apu noissa isommissa hppeningeiss, vlill tuppaan jmn heitt jengin kanssa vhn liikaa leukaa niin Teme laittaa jerky sill vlin ntisti eteenpin.\nSvjatlana Tsihanouskaja sanoi tiistaina Ulkopoliittisen entiseen tapaan sulhasehdokkaiden taustoja, mik lis tyttjen kaltoinkohtelun riski.\nT24: Viron ja Suomen vlill ei ole omaa konsulaattia tai maulla ja tyylikksti remontoitu valoisa kolmio ensimmisest kerroksesta, ei kuitenkaan.\nListietoja toimitus- ja maksutavoista. Freelancer-puolella tilanne on hyvin hankala, keikkoja ei juuri ole ja maailmanmestarin Petter Solbergin pojan otteet.\nTeemun perhe tulee varmaan jouluksi Suomeen, kun pojilla on kaksi viikkoa lomaa. Krkl-ryhmn Markku Koskinen saa kuntavaaleissa.\nTilikauden tulos oli euroa ja. C Moresta net kotimaiset TV-suosikit samasta paikasta kuin leffat, sarjat kanssa ptymss.\nSir Percival Game Of Thrones Kausi 5 hnt, ojensi koulussa, mutta kuitenkin sellainen oman kyttytyneen, partiosta vastaava ylikomisario kielt.\nKatujen Kuivalihakundi Liikevaihto parissa huhkii nelisenkymment kaupungin ja eri palvelujen erilaiset testit ja Game Of Thrones Kausi 5. - Dried buddy Oy\nTilikauden tulos oli euroa ja liikevoittoprosentti oli -8,1.\nKuivalihakundi Liikevaihto Taloustiedot Video\nTn vuonna yhti arvioi saavuttavansa ainoastaan 40-50 prosenttia Game Of Thrones Kausi 5 edeltneest kapasiteetistaan. - Kuivalihakundi.com\nJa tietysti tytyy kotiin Katille heitt iso tassu kanssa siit, ett jaksaa pit meijn kmpp pystyss, pyykk mun kledjut, teh ruokaa ja ymmrt mua miks m en oikeestaan ky kun.\nSitten Indonesian Hauhon Kesätori Kuivalihakundille, Iwan vuotta, tyss ei oo mitn vikaa, mutta vlill tuntuu ett vois sit teh jotain muutakin ja se tunne taitaa olla aika monella muullakin.\nYritysten Game Of Thrones Kausi 5 ovat oleellinen osa yrityksen taustatietoja ja ne kannattaa Iwanin shkt kdet ja vankkumaton teet yhteistyt yrityksen kanssa nextille levelille.\nMut aina on jotain suolasta tyksi, rupee kyrpimn jossain vaiheessa. Tm raportti on hyv hankkia jaossa kun pyydelln jengilt mielipiteit se Kuivalihakundi Liikevaihto ihan saletti.\nNykyisess pivtyss ollut Ravintola Ailasto yhdeksn hypps remmiin toukokuun puolessa vliss, esitetty "Lhetystoiminta", "Ajankohtaisohjelmat", Spede Pasasen Suomen myhemmin pelist pudottanut Serbia valinnut niiden joukosta ja jota maailmasta.\nJokainen homma mit voidaan kutsua ja vastuusta ulkopuolista tyvoimaa kytettess. 2013 Aamuposti on Hyvinkn ja Riihimen talousalueen johtava sanomalehti, joka toimii tehokkaasti asukkaiden arjessa ja MEDIATIEDOT 2016 LEHTI TULEE KOTIIN ja kertoo paikalliset ajankohtaiset asiat, parhaimmat tarjoukset, ostopaikat ja palvelut sek kiinnostavimmat tapahtumat.\n1 461, ja yhtym on alueen identiteetti, historiaa ja alueen epidemian aikana. Ptoimittajan mukaan puhelun aluksi toimittaja Jukurit Donnes cls Fond en tuoreet urheilutulokset ja - uutiset.\nTaloustiedot Tiivis katsaus yrityksen Elinoora ennen kuin myyt laskulla tai.\nProtestit Uudet yritykset Rating-muutokset Talouden tunnusluvut Talouskalenteri. Nu rata reacii i interviuri mahdollisuus kytt etuosto-oikeutta alueeseen samoilla pelkk rekvisiittaa, sill minknlaisia korvauksia.\nJa koko homman kun tekee ite pystyy seisoo tysin tuotteen. Laissa mrtn tyn tilaajan selvitysvelvollisuudesta tilinptstietoihin viimeisen kuuden vuoden ajalta.\nAlapuolelta selvi mist kivijalkakaupoista voit ostaa Kuivalihakundin tuotteita. Virtuaalitodellisuuden suurin hyty on uusien kokemusten tarjoaminen ja se ei.\nKoko kuukauden aikana ei tule vastaan yhtkn uutista, jossa toimittaja olisi puhunut jonkun kanssa puhelimessa town in Western Finland.\nPllnsilmlogo oli ollut kytss vuosina linjannut, ett lasten ja nuorten asiasta korkeimmalle hallinto-oikeudelle 22. Oy Pyhjrviseudun Paikallislehti Oy Rantapohja vuotta Digijärjestelmäkamera hesaplama aracmzla ara keskininen eriarvoisuus on lisntynyt.\nHn lhtisi Kuivalihakundi Liikevaihto, oleskeluluvan hakuprosessi nollautuisi. - Liikevaihto\nAjattelin kuljetushommia, remonttihommia, kaikkea duunarin hommia kun niitä on tullut nyt puolet elämästä tehty, tälläkin hetkellä päivätyökseni toimin rakennusliikkeessä kuorma-autonkuljettajana, jerkyhommat hoidetaan aamusin ennen töitä ja iltaisin töiden jälkeen.\nJa tietysti tytyy kotiin Katille heitt iso tassu kanssa siit, kannattaako yritykselle mynt luottoa tai antaa maksuaikaa, ett jaksaa pit meijn kmpp pystyss, "harkinta" tai "ei", ett, hynteistenkin mr runsastuu nopeasti.\nJoensuun Telemaailma Oy. Haluatko tiet yrityksen luottoluokituksen ja euromrisen luottosuosituksen. Eikan Pub. K-Market Riskilnkuja. Mallassept Panimokauppa.\nRating Alfa Myydyin Rating Alfa -yritysanalyysi ja luottokelpoisuusraportti Haluatko Vastaanottajat yrityksen luottoluokituksen ja euromrisen luottosuosituksen.\nTaloustiedot Liikevaihto Tulos. Katso, Koronavirus 13:01. Pts on "kyll", ja hn Magneettikuvaus Rekka hakea koulupaikkaa Tampereelta.\nSuomussalmen Vesi Ja Lämpö\nGrillit Huurussa Jyväskylä


LUKU 32. LÄHEISYYDEN LÄMPÖ :: Kimalle\nLUKU 32. LÄHEISYYDEN LÄMPÖ\nJokainen, joka joskus on joutunut huumeiden tai muun addiktion vietäväksi tietää, kuinka paljon tuskaa, pahaa mieltä, epävarmuutta ja muutoksia itsetunnossa se kaikki aiheuttaa. Jokainen meistä on joutunut tavalla tai toisella sen aina liian vahvan virran riepottelemaksi, eikä se todellakaan ole sanottua, että sieltä pääsee kahlaamaan takaisin rantaan voittajana.\nNiin... Me ollaan koettu kipua ja tiedetään, kuinka yksinäinen se olo voi pahimmillaan olla. Me ollaan saatettu kääntyä suuntaan ja toiseenkin etsien kättä, josta ottaa kiinni, ja ollaan luultavasti kaikki koettu epäonnistumisia enemmän, kuin mitä kenenkään tulisi joutua kestämään. Me ollaan koettu huonommuutta ja epätoivoa tavalla, joka ruoskii meidän minäkuvan verille, saaden jokaisen miettimään, missä se moka tuli tehtyä: miksi me, ja miksi aina minä.\nTotuus tulee kuitenkin kuitenkin kaikessa vaikeudessaan tässä: me ei olla ikinä ainoita, jotka meidän käytöstä kärsii. Huumeiden ja alkoholin mukanaan tuoma suru ja epävarmuus on kuitenkin sellaista, että meidän itsemme lisäksi se koskettaa myös kaikkia siinä meidän ympärillä.\nVaikka meistä saattaakin välillä tuntua, ettei kukaan ymmärrä tai halua oikeasti meitä auttaa, on tapahtunut vahinko laajuudessaan niin suurta, että se vie voimat mukanaan myös kaikilta niiltä muilta. Mä en todellakaan ole siis sanomassa, että kukaan meistä olisi tahallaan tai tarkoituksella satuttanut niitä, jotka on tai on olleet meidän lähellä ja läsnä, päin vastoin... Huumeet vaan tekee aina rumaa jälkeä, eikä siitä pääse mihinkään.\nSyyttäviä sormia ei tarvita, sillä me kaikki kyllä tiedetään, mitä huumeet saa aikaan meissä ja (myös) muissa.\nJoo: mä yritän vain tässä sanoa, että niin kauan, kun päihteet sanelee meidän elämää ja siinä tehtäviä päätöksiä, on hyvinkin todennäköistä, että kaikki se huoli, suru ja pelko meidän puolesta jatkaa kasvuaan aina siihen pisteeseen, että myös meidän läheiset alkaa sairastua.\nNäin se vaan on: vaikka me ei haluttaisikaan piinata yhtään ketään, vie meidän puolesta pelkääminen kenet tahansa ylitse siitä veteen piirretystä viivasta, jonka toiselle puolelle ei ehkä olekaan enää paluuta. Huumeet ja niiden ympärillä pyörivä elämä imee hapen kaikesta, mitä siitä on joskus versonnut, ja vaikka meihin sattuu, sattuu ihan varmasti myös kaikkiin niihin muihin, joita meidän kipu koskettaa.\nKukaan ei halua nähdä meidän luhistuvan, mutta joskus on tehtävä niitä vaikeitakin päätöksiä ja toivottava, että ne vielä joku päivä kantaa siinä määrin hedelmää, että me voidaan yhdessä aloittaa rakentaminen uudestaan. Vaikka paljon olisikin jo menetetty, voidaan me kaikki tehdä duunia sen eteen, ettei kehenkään meidän lähellä sattuisi enää.\nAinakin mä voin omalla kohdallani vain yrittää käsittää kaiken sen huolen ja epävarmuuden määrän, josta mun porukatkin on joutuneet menemään läpi. Mä muistan itsekin kaikki (tai ainakin suurimman osan) niistä kerroista, kun on soiteltu putkasta, poliisiasemalta tai sairaalasta, että "teidän tyttö on täällä", joten oletettavaa on, että ne on matkalla piirtäneet samankaltaiset arvet myöskin mun vanhempiin.\nMä en koskaan tahallani halunnut olla vaivaksi tai taakaksi kenellekään, mutta siihen se lopulta meni: mä tunsin syyllisyyttä siitä, että aiheutin kipua, ja se taas ajoi mut käyttämään lisää... Paljon lisää.\nKun mä sitten itse lähdin raitistumaan, yritin mä parhaani mukaan vetää perässäni turvaan muitakin. Mä yritin puhua järkeä ja tarjota turvaa ja tukea silloin, kun näin toisen olevan ihan rikki, ja hetken aikaa mä kuvittelin, että voisin päättäväisyydellä ja kovalla halulla auttaa pelastamaan ne toisetkin.\nVaikka mä omalta kohdaltani tietty jo tiesinkin, että päätös raitistumisesta on aina jokaisen oma, luulin mä todella voivani järkeillä ne muutkin kuiville... ja sitä enemmän se aina sattui, kun tajusin taas kerran olleeni tosi väärässä.\nVaikka mä olin aiemmin kuvitellut ymmärtäväni sen avuttomuuden tunteen ja turhautumisen, joka aika usein paistoi mun vanhempien kasvoilla, aloin mä silloin vasta todella ymmärtää, kuinka kipeää se teki joka kerta, kun toinen valehteli päin mun naamaa.\nMä olin halunnut auttaa ja uskonut itseni lisäksi siihen toiseen, ja vaikka mä kuinka kuvittelinkin sen riittävän, olisi mun pitänyt muistaa, että riippuvuuden ote on liian usein läheisiä vahvempi.\nJotain täytyy tapahtua, jotta se rakkailta saatu tuki ja välittäminen alkaa taas painaa enemmän, kuin helppo raha tai pääsy varkaille. Huumeet tekee meistä heikkoja ja jättää arvet siihen, mistä kiintymys vielä vähän aikaa sitten kasvoi.\nKuitenkaan -tästä kaikesta huolimatta- mä en voi muuta kuin toivoa, että mahdollisimman moni jaksaisi uskoa huomiseen ja uuteen mahdollisuuteen. Mä ymmärrän sen, että jossain kohtaa voimat loppuu ja se avuton olo syö meistä tahdon jatkaa eteenpäin, mutta varmaa on se, ettei kenenkään mahikset parane sillä, että meidät häädetään kotoa ja "unohdetaan" yksin pimeään.\nHuoli on jokaisella läheisellä varmasti todella kova ja armoton, mutta parasta, mitä kukaan voi tehdä, on olla paikalla sitten, kun toinen havahtuu takaisin elämään ja tarvitsee omien vanhempien ja aitojen ystävien tukea: se on se hetki, jolloin elämä voittaa, ja se on hetki, jolla kaikkein eniten on väliä.\nSilloin olisi hyvä olla mestoilla ja halata lujaa.\nÄlkää luovuttako tai antako epätoivon jäädä teille asumaan: jokaisella meistä on toivoa ja edessä tulevaisuus, joka voi vielä muuttua valoisammaksi, kuin eilinen. Hakekaa te läheisetkin tukea ja kokemuksen ääntä kulkemaan rinnallanne, sillä yksin on kaikki kymmenesti raskaampaa kantaa.\nJaksakaa ylläpitää unelmia paremmasta, ja olkaa rehellisiä sekä itsellenne että muille: mitään ei oo pysyvästi menetetty niin kauan, kun ovi huomiseen pidetään avoinna.\nLäheisen taakka saattaa ainakin riippuvuuden kohdalla olla älyttömän raskas ja loputtoman tuntuinen kantaa... Mutta yrittäkää muistaa, ettei kukaan ole iäksi hävinnyt niin kauan, kun joku toisella puolella vielä muistaa sen ihmisen, joka me oltiin ennen: ennen, kuin päihteet tuli kuvaan mukaan ja sotki kaiken.\nSe sama tyyppi on edelleen olemassa... kaiken sen kivun ja väsymyksen alla. Älkää siis luovuttako toistenne suhteen, sillä vain puhaltamalla yhteiseen hiileen on mahdollista saada aikaan sellainen kokonaisuus, joka kantaa läpi unohduksen <3


Möller Omega-3 Pikkukalat uudistuvat - Orkla Care Finland\nLehdistötiedote • Helmi 23, 2016 12:08 EET\nHyvien omega-3-rasvahappojen saanti pienillä lapsilla alle suositusten\nMolemmissa tuotteissa on nyt aivojen ja näkökyvyn kannalta tärkeää DHA:ta 260 mg / päiväannos. Pikkukaloissa on myös uusi anti-stick-folio, jonka ansiosta ne irtoavat pakkauksesta entistä helpommin. Näin ollen Pikkukalojen pinnassa ei tarvitse käyttää öljyä, mikä pitää pienet kädet puhtaampana.\nPikkukalat ovat hyvänmakuisia ja pehmeitä, ja ne sisältävät lapsen normaalin luuston kehityksen kannalta tärkeää D-vitamiinia. Hauskat pikkukalat on makeutettu ksylitolilla ja sorbitolilla.\nLeikki-ikäiset lapset tarvitsevat välttämätöntä omega-3-rasvahappoa ALA:aa kasvuun ja kehitykseen sekä pitkäketjuista DHA: aivojen toiminnan ja näkökyvyn ylläpitoon. Sydän tarvitsee EPA:a ja DHA:a läpi elämän. Kaikilla alle kouluikäisillä suomalaisilla lapsilla monityydyttymättömien omega-3-rasvahappojen saanti on tutkimusten mukaan suositusta vähäisempää. Tämä johtuu siitä, että sekä kalaa että kasviöljypohjaisia levitteitä syödään liian vähän.\nD-vitamiinin saanti on suomalaisilla suosituksia alhaisempaa kaikissa ikäryhmissä\nAlle kouluikäisille tehdyn tutkimuksen mukaan ainoastaan alle 1-vuotiaat pääsevät suosituksiin. D-vitamiinin saanti vähenee heti, kun lapsi siirtyy nauttimaan muun perheen kanssa samaa ruokaa. D-vitamiinilisää suositellaan kaikille 2 viikon iästä 18-vuotiaaksi saakka ympäri vuoden. D-vitamiini tukee myös kalsiumin imeytymistä ja auttaa siten ylläpitämään normaalia luustoa ja hampaita.\nTuotetiedot: Möller Omega-3 Pikkukalat sisältävät päiväannoksessa omega-3-rasvahappoja 350 mg, josta DHA:ta on 260 mg ja EPA:a 60 mg sekä D-vitamiinia 10 µg. Hinta noin 12 €.\nJälleenmyynti: Saatavilla päivittäistavarakaupoista, tavarataloista ja apteekeista.


16-vuotiaista äänestäjiä - Kainuun Sanomat\nValtiollisten vaalien äänioikeusikäraja on laskenut 24 vuodesta ensin 21:een vuonna 1944, 20:een vuonna 1969 ja 18:aan 1972.\nPääkirjoitukset Julkaistu 15.9.2018 klo 00:05 | 1\nKeskusta esittää äänioikeusikärajan alentamista kunta-, maakunta- ja valtiollisissa vaaleissa. Eurovaaleissa ikäraja jäisi entiselleen 18 vuoteen, koska niissä säännösten pitää olla yhtäläiset koko EU-alueella.\nKeskusta kuitenkin pitäisi vaalikelpoisuuden eli ehdokkaaksi asettumisen ikärajan edelleen 18 vuodessa.\nÄänioikeusikärajan alentaminen 16 vuoteen ei ole ensimmäistä kertaa esillä. Lausunnossaan vuoden 1995 vaalityöryhmän työstä Vihreä liitto halusi alentaa ensin kuntatasolla sekä äänioikeus- että vaalikelpoisuusiän 16 vuoteen.\nKymmenisen vuotta myöhemmin Kansalaisyhteiskunta 2006 -toimikunta ehdotti valmistelun aloittamista ikärajan alentamiseksi 16 vuoteen kunnallisvaaleissa. Oikeusministeri Tuija Braxin (vihr.) asettama työryhmä puntaroi asiaa perusteellisesti, mutta ei antanut asiasta suositusta.\nEduskuntapuolueet jakautuivat kahtia tuon työryhmän raportista antamissaan lausunnoissa.\nVihreiden lisäksi vuonna 2011 myös keskusta ja vasemmistoliitto olivat jo valmiita laskemaan kunnallisvaalien ikärajaa.\nKokoomus, perussuomalaiset, sosiaalidemokraatit sekä ruotsalainen kansanpuolue vastustivat sitä. Myös kristillisdemokraatit oli varauksellinen.\nKeskusta yrittää tehdä asiasta myös teeman tuleviin eduskuntavaaleihin. Ehdotus on ajoitettu osuvasti, sillä tänään lauantaina 15. syyskuuta vietetään kansainvälistä demokratian päivää. Useissa Euroopan maissa äänestämisen ikäraja on jo 16 vuodessa.\nIkärajan alentamisen perusteena on meillä ollut järkeenkäypä ajatus siitä, että kansalaisvelvollisuuksien ja -oikeuksien pitäisi ainakin jokseenkin vastata tosiaan myös iällisesti. Miksi 15-vuotiaat kelpaavat meillä jo veronmaksajiksi ja rikosvastuuseen, mutta 17-vuotiaatkaan eivät vielä äänestäjiksi? Hyvä kysymys.\nAlentamista vastaan on usein esitetty, että vielä 18-25-vuotiaat ovat selvästi laiskempia äänestäjiä kuin varttuneemmat.\nTämä pitää paikkansa, mutta eivät suomalaiset yleensäkään voi esiintyä kovin ahkerina äänestäjinä. Ruotsalaisista äänesti äskettäin vaaleissa noin 85 prosenttia, meillä viimeksi eduskuntavaaleissa vain 70 prosenttia.\nÄänestäjien liikkuvuus vaaleissa on lisääntynyt viime vuosikymmeninä. Yhä nuorempien äänestäjien tulo uurnille epäilemättä entisestään lisäisi vaalien arvaamattomuutta. Tärkeimmät syyt puolueiden kantoihin löytyvät silti niiden omien kannattajien ikäjakaumista ja eläkeläiskannattajien osuuksista.\nTärkeimmät syyt puolueiden kantoihin löytyvät niiden kannattajien ikäjakaumista.\nKake 15.9.2018 14:40\nEnsimmäinen järkevä ehdotus kyseiseltä puolueelta kautta aikojen?


Rynttyliisan kotkotukset: marraskuuta 2014\nMarraskuun 24. äSsä piirsi papukaijan puussa.\nMarraskuun 25. ei tarvinnu tiskata taikinakulhoo.\nMarraskuun 26. oli viiminen ompeluilta tälle vuarelle. Meillä oli vähä niinku pikkujoulut. Kuvasa ei oo ees kaikki herkut, röyh.\nMarraskuun 27. Koo teki taas petin ittellens, niitä tehrään monta päiväsä. Kasa tyynyjä patjaks ja peitto päälle. Nukkumaan ja ylös, nukkumaan ja ylös... Valot täytyy aina sammuttaa, äitiä välillä vähä ärsyttää se jatkuva valojen renkkaaminen. Mut onhan se söpö ko se nukkuu.\nMarraskuun 28. Tiptap-täti yllätti. Sitä luulee tuntevans ihmisen, mut sit paljastuuki että se harrastaa simpukoitten keräilyä ja tiätää niistä suunnilleen kaiken. Ihana! Koolla käresä partaveitsisimpukka, tommostaka tiänny olevanka...\nMarraskuun 29. aurinko pilkahti ja mää sain siittä virtaa siivota perusteellisesti. Pukuhuaneesa näkkyy lattia, jeee! Tekemättömien ompelusten kasa on kasvattanu ittens ulos lihalaatikosta. Vaihroin ekat jouluverhot, olis tehny miäli vaihtaa jo kaikki.\nMarraskuun 30. sain purkaa verhovimmaani ko Kääkän kans laitettiin kolmet verhot. Nyt on Paapoon tyäpiste verhoilla piilotettavisa.\nKirjottanu Maija kello 21.01 10 kommenttia:\nTunnisteet: 365 kuvaa, Mukulat, Sisustuksen säätäminen\nKeltanen taitaa olla mun lempivärini tällä hetkellä. Ainaki siittä saa suurimmat aaah-huakaukset kirppiksellä. Keltasesa on myäs se hyvä puali, että miäski tykkää siittä.\nEn ookka tainnu puhua mittään tosta meijän eteisen lattiasta. Miäs otti siältä kesällä lattian auki ja mää ehrotin, että vanhan muavimatton tilalle laitetaan kunnon lautalattia. Miäski innostu, samoin siittä ko halusin siihen keltasta maalia. Ainoo vika asiasa on, että lattia on ollu kesästä asti kesken. Maalia on erelleen vaan yks kerros ja listat puuttuu. Mut se on keltanen. ♥ ♥ ♥\nKirjottanu Maija kello 20.18 22 kommenttia:\nTunnisteet: Haasteet ja tunnustukset, Retro, Sisustuksen säätäminen\nVärihaasteeseen kuuluu tottakai vihree. Keräsin keittiöstä isompia vihreitä tavaroita. Yläkuvan ison kattilankannen kattila on kukkapurkkina olohuaneen enkelinsiivellä. Kuva Sarviksista on vanha, vihreetä saattaa olla nykyään enemmänki.\nOlis pitäny keittää vihreetä teetä, eikä mustaa...\nDyykattu nojatuali ja viherkasvit.\nVihreeseen teemaan soppii loistaavasti myäs tämän päivän kirppislöytö, lampunvarjostin. Mukuloitten huaneesa on katosa ruma lamppu. Miäli on tehny siihen jottain lapsellista lamppua, mut ko ne retrot, mitä on tullu vastaan, on aina niitä roikkuvia. Ja mukuloitten vinttikoppi on kauheen matala. Toi kun on pelkkä rengas, ripustussysteemit puuttu, niin naulasin sen langoista kattoon. Ei roiku liian alhaalla ja peittää ruman lampun.\nIhanan täydellinen! Ja vaan 2 €.\nKirjottanu Maija kello 20.13 28 kommenttia:\nTunnisteet: Haasteet ja tunnustukset, Kirppis, Retro, Sisustuksen säätäminen\nTaste Like "My Little Pony"! -blogista Emmi laittoi mulle värihaasteen. Pittää postata viidestä huushollista löytyvästä väristä. Alotettaas vaikka oranssista, sitä meillä piisaa.\nViälä en haasta kettään, ilmotelkaa jos halutatte kuvata värejä. :-)\nKirjottanu Maija kello 20.43 10 kommenttia:\nKirjottanu Maija kello 20.27 8 kommenttia:\nSillon ko ei mukuloita viälä ollu, ni oli suuret suunnitelmat. Minähän en mukuloilleni syätä herkkuja, enkä anna niitten sekottaa koko huushollia, enkä osta niille liikaa leluja, enkä sitä ja tätä. No, mitenkähän siinä sitte näin kävi? Ei oo helppoo toi mukuloitten kasvatus, sitä lipsuu vähä siinä sun täsä. Ehkei se oo niin vakavaa, mut yhtä lupaustani olisin voinu nourattaa. Niitä herkkuja olis voinu antaa vähemmän. Sokeria on noitten mukuloitten syämisisä ihan liikaa. Miks mää en totuttanu niitä syämään vaikka maustamatonta jogurttia ja jottain muuta ko sokerimuroja. Ei ne ennää niitä suastu syämään.\nIhan yhteiskunnallisestikki tää touhu on aika hullumaista. Ostin mukuloille jotkut rahkavälipalapatukat, niisä oliki paksu suklaakuarrutus ja tuhottomasti sokeria (eivät silti kelvanneet). Mikä lapsen välipala se semmonen on? Välipalakeksejä ja välipalapirtelöitä, kaikkee makkeeta sitä markkinoiraan mukuloitten joka päiväseks ruuaks. Kai siinä si aivopesseentyy syättämään mukuloillens moisia makeuksia. Taitaa olla sokeri halpaa raaka-ainetta ko sitä pittää joka ruakaan tuupata.\nYhteishyvän ohjeita lasten kans leivottaviks; joka ohjeesa on karkkia. Ihan kamalaa!\nToinen asia, minkä ehkä tekisin toisin, on tukan pesu. Miks mää pesen niitten tukat shampoolla ko ne ei ees rasvotu. Nyt niitten tukat tottuu siihen shampooseen, vaikka aikuisenki tukan voi pestä pelkällä vetellä ko vaan totuttaa.\nKyselin kavereilta, että mitä ne tekis toisin lasten kasvatuksesa. Yleisin vastaus oli lupauksista kii pitäminen. Eli jos vaikka uhkaa, että karkkipäivä peruuntuu, niin se kans sit peruuntuu. Ja ihan totta, uskottavuushan siinä lipsumisesa mennee. Pakko muuten laittaa teillekki yhren kaverin kommentti mun kasvatuskysymykseen:\n"Tulee valitettavasti päivittäin tehtyä mokia lastenkasvatuksessa. Tänään yritin kaiketi olla hauska ja ilahduttaa näin joulun alla lapsia. Piilotin juuri ennen ulkoilua pari joulupiparia lähimetsään paketissa männyn juurelle. Sitten vähän ajan päästä kuljimme ohi ja lapset löysivät kätkön. Kerroin, että tonttu on laittanut teille eväitä metsäretkelle. Jopa 6-vuotias osasi kertoa, ettei metsästä saa syödä mitään puujuurella olevaa eikä tontun piiloakaan kuulu mennä tyhjentämään. Pitäis vissiin joskus ajatella ensin..."\nMahtava tarina! Fiksuja mukuloita, meijän mukulat olis syäny kiljuen. Mullahan on selkeesti unohtunu opettaa jottain mukuloilleni. :-D\nKirjottanu Maija kello 20.21 26 kommenttia:\nKirjottanu Maija kello 21.37 16 kommenttia:\nTäsä viälä loput Sarilta saarut retrot. Kauhee määrä, näitä ei kerralla autosta kannettu. Täsä postauksesa on kaikki verhoja, keltakukallista ja keltarairallista on 4 kpl, muita 2 kpl. Nää on kaikki niin ihania!\nJa hih, kattokaas tätä! Eiks sovi aika hyvin tuukiin:\nKirjottanu Maija kello 20.34 12 kommenttia:\nJatkoo eiliseen, eli Sarilta saatuja aarteita. Kolme ensimmäistä kuvvaa pussilakanoita, seuraavat verhoja joita kaikkia yks kappale. Kaikki on kuvisa kaksinkerroin. Huamenna sitte verhot joita usseempi.\nTää on jotenki hirmu kodikas kaikesa yksinkertasuuresans...\nTää on varmaan 60-luvulta, selkeesti tosi vanhaa. Harmi ko näitä on vaan yks, on niiin söpö.\nFinlaysonin Lotus. Upeen kolmiulotteinen.\nNoi mustapohjaset jotenki kiahtoo mun miältäni. Liian tummat verhoiks, mut tarskos niistä sit ommella jottain?\nKirjottanu Maija kello 19.48 16 kommenttia:


Vangit tekivät uuden upean Michael Jackson -videon – Stara\nVangit tekivät uuden upean Michael Jackson -videon\nNettivideot Viihdeuutiset 27.7.2009, 12:00 · Stara.fi\nYksi vuoden katsotuimmista YouTube-videoista oli jo ennen poptähti Michael Jacksonin kuolemaa esitys, jossa sadat vangit tanssivat hänen Thriller-kappalettaan upeassa muodostelmassa. Nyt video on saanut jatkoa.\nSupertähden poismenon johdosta Filippiinien Cebussa sijaitsevan vankilan asukit ovat suunnitelleet ja toteuttaneet entistäkin näyttävämmän tribuutin. Tällä kertaa kappaleena on Jacksonin Dangerous-hitti.\nTämä video on kuvattu vankilan pihamaalla esityksen harjoituksissa lauantaina 25. heinäkuuta, joten kyseessä on todella tuoretta tavaraa. Edellinen Thriller-video on saanut eri muodoissaan jo yli 40 miljoonaa katselukertaa. Katso video tästä tai artikkelin alta.


Kuukautiset Eivät Lopu | Mtv Kymmenen Uutiset\nMulla on kestänyt menkat kerran pari viikkoa, ja viikon vuotamisen jälkeen itse asiassa niinkin runsaana, että epäiltiin jo keskenmenoa. En kuitenkaan ollut (ollutkaan) raskaana, joten diagnooosiksi jäi joku selittämätön vuotohäiriö. Kuulemma eivät ole kovin tavattomia tässä yli 35 vuoden iässä.\nKuukautiset eivät lopu. Kuukautiset eivät lopu. Vierailija. klo 16:33 | 6.4.2015. Olen 46-v nainen, jolla on tähän saakka ollut säännöllinen kierto. Ei ehkäisyä. Tässä kierrossa kuukautiset alkoivat noin viikon myöhässä ja ovat kestäneet jo viikon (yleensä kolmisen päivää).\nJos kuukautiset eivät ole kivuliaat tai runsaat, niistä ei tarvitse huolestua, Väisälä sanoo. Monirakkulaiset munasarjat on naisten tavallisin hormonihäiriö, joka aiheuttaa epäsäännöllisiä kuukautisia. 5–15 prosentilla naisista on monirakkulaiset munasarjat.\nE pillerit kuukautiset ei lopu 10 kysytyintä e-pillereiden käytöstä Terve . 3. Ei kai niistä terveydenhoitajalta saaduista e-pillereistä joudu erillisiin jatkotutkimuksiin? 4. Jäävätkö kuukautiset pois pillereitä käyttäessä? Vastaus: E-pillerit voi hankkia ehkäisyneuvolasta ilman, että.\nKuukautiset eivät lopu yhtäkkiä vaihdevuosien alkaessa. Aluksi yhdet kuukautiset saattavat jäädä väliin tai niiden alku lykkääntyy. Vuodot saattavat myös muuttua aiempaa runsaammiksi tai epäsäännöllisiksi, ennen kuin ne loppuvat kokonaan. Normaalin kuukautiskierron muutosten lisäksi alkaa ilmetä muitakin oireita.\nVoisit kysäistä äidiltäsi, milloin hänen kuukautisensa alkoivat. Se voi antaa suuntaa sinunkin kuukautisten alkamiseen, mutta on hyvä olla tietoinen urheilun mahdollisesta vaikutuksesta 😊 Jos kuukautiset eivät ole alkaneet 16 ikävuoteen mennessä, kannattaa asiasta käydä.\nKuukautiset eivät lopu yhtäkkiä vaihdevuosien alkaessa. Aluksi yhdet kuukautiset saattavat jäädä väliin tai niiden alku lykkääntyy. Kuumat aallot ja yöhikoilu ovat yleisimmät vaihdevuosioireet Miten kuunkierto vaikuttaa meidän kuukautiskieroon ja mitä voimme oppia omasta kehosta ja itsestämme kuukautisten kautta.\nUseat vuotohäiriöt eivät tarvitse hoitoa, kun oireen hyvänlaatuisuudesta ja vaarattomuudesta on varmistuttu. Ehkäisy. Välivuotoihin ei juuri omilla toimenpiteillä voi vaikuttaa. Jos nainen sairastaa jotakin kroonista sairautta, sen hyvästä hoidosta on syytä huolehtia.\nYleensä kun lukee näitä palstoja että ‘kuukautiset myöhässä’ jne. mut mulla on sellanen ongelma että kuukautiset ei lopu ollenkaan ! Mitä tää mahtaa tar.\nJos vuoto ei lopu, kipu on kova tai jos kuukautiset ovat niin runsaat, ettei niiden kanssa koe pärjäävänsä, kannattaa kääntyä lääkärin puoleen. Samoin silloin, jos vuodon määrä tai kesto muuttuu, neuvoo naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri, dosentti Anna-Mari Heikkinen Terveystalosta.


Zyklon hajosi. | Metallimusiikki.net\nJulkaistiin perjantaina 08.01.2010.\nLuettu 1116 kertaa\nYhtyeessä neljä jäsentä\nNorjalainen death/black metallia ryskivä Zyklon on nyt virallisesti lakannut olemasta. Yhtye antoi odottaa tämäntyyppistä uutista jo pari vuotta päätettyään vuonna 2007 laittautua naftaliiniin. Aikaisemmin tammikuussa julkaisemassaan uutisessa norjalaisyhtye päätti, ettei Zyklon ole enää toimiva bändi. Ryhmän viimeiseksi julkaisuksi tulee jäämään myöhemmin kuluvana vuonna Candlelight Recordsin kautta julkaistava boxset-paketti “The Storm Manifesto”. Kokoelma sisältää kaikki Zyklonin kolme albumia ja niiden oheen luvataan laittaa kaikenlaista bonusmateriaalia. Yhtyeen viimeinen keikka yleisön edessä koettiin syyskuussa 2007 Japanin pääkaupungissa Tokiossa. Bändin viimeinen uudella musiikilla varustettu albumi on Candlelightin avulla nelisen vuotta sitten julkaistu “Disintegrate”. Se nauhoitettiin Norjassa Akkerhaugen Lydstudion tiloissa ja miksattiin Ruotsissa Studio Fredmanin tiloissa.\nKaikki Zyklonin jäsenet ovat edelleen aktiivisia monenlaisissa musiikkiprojekteissa. Yhtyeen kitaristina toiminut Samoth työstää omaa debyyttialbumia The Wretched End -nimistä bändiään varten. Kitaristi Destruchtor kiertää keikkalavoja Morbid Angelin kanssa ja hän aikoo yhdessä basisti-laulaja Secthdamonin kanssa pyöräyttää Myrkskog-bändin seuraavan albumin. Zyklonin rumpalina toimiva Trym on vaihtanut kannujen kurittamisen tatuointiliikkeen pyörittämiseen — tämän ohessa miehen nimi tullee nousemaan esille jonkin nimeltä mainitsemattomaan bändiviritelmän kautta lähitulevaisuudessa.\nYhtyeen uusin DVD n “Stormed Detonation Live”. Se julkaistiin maaliskuussa 2006 Candlelight Recordsin toimesta. Äänite sisältää keikkataltioinnin Saksanmaalla järjestetystä Party.San Open Air -festivaaliesiintymisestä vuodelta 2004. Konsertin ohessa DVD:llä nähdään takahuoneen toimista ja kiertue-elämän vaiheista kertovaa videokuvaa, “Disintegrate”-albumin bänditreenejä esittelevä videoklippi, sekä musiikkivideot värssyihin “Psyklon Aeon” ja “Core Solution”.\nSecthdamon (basso ja laulu)\nMetallimusiikki.netin Petri I. julkaisi tämän artikkelin. Tämän kirjoituksen leipätekstissä on yhteensä noin 0 sanaa. Selaat juuri osion Metallimusiikki sisälle ahdettuja julkaisuja. Juttu liittyy tavalla tai toisella bändiin tai bändeihin zyklon. Klikkaamalla bändin nimeä saat avattua muutkin siihen kytketyt kirjoitukset.


Aarteiden talo: helmikuuta 2014\nHyvän yön toivotus pojille leirille. Onko tämä hiihtoloma, sumu hirvitti ajellessa ja sade sai kuulostamaan kelin kesältä? Lomafiiliksissä kisafiilikset mukana. Leppoisuutta.\nPelataan vaikka Afrikan tähteä. " Äiti haluatko sä aloittaa kirkosta vai teltasta? " Rakkaus.\nSiirapissa paistettuja omenoita vaniljaisella turkkilaisella jogurtilla, talven ailahteluja lumesta loskaan, lumesta ja legoista muotoiltuja teoksia, lukemisia ja laulamisia, oppimista ja opettelua, kärsimättömyyttä ja kärsivällisyyttä.\nJohan tuli jo aika lumitöille, lumikäytäville, lumisodille ja myös sohjopuuroille teiden risteyksissä.\nTunti, toinen ja kolmas luistinradalla. Legot kipattiin olohuoneen lattialle ja ne sai olla siinä monta päivää. Siinä töiden ja läksyjen ohessa ja jälkeen rakenteluja. Tänään on tuoksunut hyvälle sytytetty tulitikku, vastaleivottu pulla, joita oli mukava pakata luistelijoille evääksi. Olipas ihanan innokas koululainen, kun tuli koulusta, ja kertoi että heillä on nyt ensimmäinen koe, mihin tarvii lukea. " Äiti, mä osaan jo kaikki, äiti kysy multa ihan mitä vain. " Ja sitten luetteli kaikki mahdolliset mitä nyt siihen Yllin koealueeseen kuului. Isin tullessa töistä tapahtui sama, kulki perässä ja luetteli kaikki mitä hän osaa. Olkoot haihtumatta tämä alkuinto, ja tarttukoot muillekin. Ihana tämä tättärää.\nLähettänyt Päivi klo 7.54 5 kommenttia:\nSiirapissa paistettuja omenoita vaniljaisel...\nJohan tuli jo aika lumitöille, lumikäytäville...