Kello raksuttaa mennyttä aikaa - PDF\nDownload "Kello raksuttaa mennyttä aikaa"\n1 Sitran selvityksiä 87 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työaikasääntelyn nykytila ja kehittämistarpeet Jukka Ahtela Maaliskuu 2015\n2 Sitra 2015 Sitran selvityksiä 87 Kannen kuva: Joanna Moorhouse Kuvat: Sari Gustafsson ISBN (nid.) ISBN (PDF) ISSN (nid.) ISSN (PDF) Julkaisua koskevat tiedustelut: Erweko Oy, Helsinki 2015 Sitran selvityksiä -sarjassa julkaistaan Sitran tulevaisuustyön ja kokeilujen tuloksia. PEFC/\n3 Esipuhe TYÖSSÄ KÄYVÄT SUOMALAISET tekevät yhteensä noin neljä miljardia työtuntia vuosittain eli keskimäärin tuntia työntekijää kohden. Päivittäistä työaikaa ja sen sijoittumista, korvauksia ja lomia määrittävät lukuisat lait, säännökset, normit ja käytännöt. Työaikalakia uudistettiin viimeksi 1990-luvulla aikana, jolloin valtaosa suomalaisista työskenteli vielä vakinaisina työntekijöinä vakiintuneissa organisaatioissa. Silloin ei tunnettu sellaisia uudissanoja kuin monitilatoimisto tai älypuhelin. Digitalisaatio, muu teknologian kehitys, 24/7-ajattelu ja jopa tehtävätasolle menevä kansainvälinen kilpailu ravistelevat voimallisesti elinkeinorakennetta ja samalla työpaikkoja, työtehtäviä ja työn sisältöä. Muutokseen sopeutuminen ja sen mahdollisuuksien hyödyntäminen vaatii rohkeita ideoita ja kokeiluja, joiden käyttöönottoa Sitra haluaa osaltaan edistää. Tavoitteenamme on myös nostaa keskusteluun työelämän murroksesta kumpuavia kehitystarpeita. Varatuomari Jukka Ahtela onkin valmistellut pyynnöstämme tämän selvityksen suomalaisesta työaikasääntelystä. Siitä käy hyvin ilmi, miten monimutkaisia ja yksityiskohtaisia ovat säännökset, jotka määrittävät jokapäiväistä toimintaa työpaikoilla. Selvityksen erittäin osuvan otsikon mukaisesti sääntelyn kello raksuttaa mennyttä aikaa. Työmarkkinoiden retoriikassa muita kuin kokoaikaisia ja vakituisia työsuhteita kutsutaan epätyypillisiksi työsuhteiksi. Termi kaipaa päivitystä, sillä osa- ja määräaikaiset työsuhteet sekä vuokra- ja keikkatyö ovat yleistyneet ja tulleet tyypillisiksi. Tällaisissa työsuhteissa on jo 35 prosenttia työllisistä ja osuus sen kuin kasvaa. Se on myös toivottavaa, sillä kokoaikatyön ja kokoaikatyöttömyyden välisille vaihtoehdoille tarvitaan sujuvia toteutustapoja, jotta Suomeen saadaan lisää työtä ja työpaikkoja. Monet väestöryhmät myös haluavat näitä vaihtoehtoja. Työaika vaikuttaa monin tavoin työntekijöiden hyvinvointiin. On esimerkiksi havaittu, että yksilölliset vaikutusmahdollisuudet työaikoihin vähentävät sairauspoissaolojen määrää. Vastaavasti tilapäisistä työaikojen muutoksista sopiminen yritystasolla on yksi keino välttää irtisanomisia tai lomautuksia taantuman oloissa. Työaikalainsäädäntö on kokonaisuus, jota kannattaa yksinkertaistaa ja selkeyttää. On ilmeistä, etteivät sen yksityiskohdat vastaa nykyistä toimintaympäristöä. Työelämän muutos haastaa arvioimaan uudelleen myös keskeisten käsitteiden, kuten työajan ja työpaikan (työn fyysisen tekemispaikan) sekä työehtosopimusten sisältöä ja merkitystä. Selvityksessä tuodaan esille kymmenen kehityshanketta ja innovatiivista ratkaisua eri toimialoilta sekä yksilöidään nykyisen järjestelmän kehitystarpeita. Työ muuttuu yleisesti suuntaan, jossa lopputulos ja laatu ovat tärkeämpiä kuin työn tekemiseen käytetty aika. Jotta työelämän pelisäännöt kokonaisuudessaan vastaisivat paremmin nopeasti muuttuvia työmarkkinoita, uudistuksia olisi hyvä saada vauhtiin pikim miten. Se olisi sekä työntekijöiden että työnantajien etu. Timo Lindholm johtaja, Kestävän hyvinvoinnin ja työn toimintamallit -teema Sitra\n5 Sitran selvityksiä 87 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työaikasääntelyn nykytila ja kehittämistarpeet Jukka Ahtela Maaliskuu 2015 Sisällys Esipuhe 1 Kirjoittajalta 4 1. Selvityksen lähtökohdat ja tavoitteet 5 2. Työajan pituus Suomessa Pääsääntö: Suomessa tehdään jatkuvaa kokoaikatyötä tuntia viikossa Säännöllisen vuosityöajan lyheneminen Työaikojen kansainvälinen vertailu Työaikasääntely Suomessa EU-sääntely määrittää vähimmäisvaatimukset Kansallinen työaikalainsäädäntö antaa sopimismahdollisuuksia työmarkkinaosapuolille Työehtosopimukset mahdollistavat paikallista sopimista Työaikajoustoissa Suomi on Euroopan parhaimmistoa Työ- ja elinkeinoelämän muutostrendit vaikuttavat työaikaan Palkansaajien näkökulmia työelämään ja työaikoihin Työaikasääntelyn arviointia: viisi näkökulmaa Kymmenen havaintoa työaikasääntelystä Työaikalainsäädäntö kaipaa uudistamista Myös työ- ja virkaehtosopimuksissa uudistustarpeita Työaikajoustot ovat yhteinen etu Nykyisiä joustomahdollisuuksia ei osata tai haluta käyttää riittävästi Johtaminen on työaikasääntelyn vipuvarsi Reiluun peliin perustuvalla paikallisella sopimisella asiat laitetaan sujumaan Työaikasuunnittelu on taitolaji Työaika vaikuttaa terveyteen ja hyvinvointiin Työaika vaikuttaa myös työllisyyteen Kymmenen esimerkkiä, joita kannattaa seurata Kehittämistarpeita ja -näkymiä Työaikalainsäädännön uudistus Työehtosopimusten työaikamääräysten uudistushanke Alakohtaisten työaikakokeilujen käynnistäminen Hyvien käytäntöjen työaikatietopankin perustaminen Johtopäätöksiä 35 Lähdeaineistoa 36\n6 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Kirjoittajalta 4 Kirjoittajalta TÄMÄ RAPORTTI PERUSTUU Sitralta saamaani toimeksiantoon laatia selvitys työaikasääntelyn nykytilasta ja kehittämistarpeista. Työaika on palkan ohella työelämän ja työmarkkinoiden ruisleipää. Se on merkittävä teema sekä työmarkkinoiden sääntelyn että käytännön työelämän näkökulmasta. Kun tiedossa on, että työ- ja elinkeinoelämä sekä hyvinvointiyhteiskunnan rakenteet kaiken kaikkiaan ovat merkittävien muutosvirtausten kohteena, on tarpeellista ja kiintoisaa arvioida, miltä työaikakysymykset näyttävät näiden muutosten valossa eri näkökulmista. Selvityksen tarkoituksena on tuottaa näkökulmia sekä ajan tasalla olevaa tietoa työmarkkinapoliittiseen ja muuhun yhteiskunnalliseen keskusteluun, Sitran omille hankkeille sekä viime kädessä myös poliittista ja työmarkkinapoliittista päätöksentekoa varten (hallitusohjelma, työmarkkinaosapuolet). Selvitys perustuu olemassa olevaan kirjalliseen lähdeaineistoon (aiemmat selvitykset, tutkimukset, alan kirjallisuus) sekä keskeisten toimijoiden haastatteluihin (noin 80). Keskusteluja olen käynyt työmarkkinaosapuolten (keskusjärjestöt, liitot) kanssa samoin kuin ministeriöiden (TEM, STM, VM). tutkimuslaitosten (TTL, ETLA, PT) ja muiden asiantuntijoiden (Tekes) kanssa. Lisäksi olen tutustunut muutamaan työpaikkaan käytännön toiminnan valottamiseksi. Lähdeaineiston osalta haluan erityisesti mainita Tilastokeskuksen Työvoimakatsauksen 2013, TEMin työolobarometrin 2013, TEMin Katsaukseen suomalaisen työn tulevaisuuteen 2014, TEMin raportin Suomen työelämä vuonna 2030 Miten ja miksi se on toisenlainen kuin tällä hetkellä sekä ETLAn Antti Kauhasen raportin 30/2014 Tulevaisuuden työmarkkinat. Sain Sitralta varsin vapaat kädet hahmotella niitä näkökulmia, joiden kautta työaikasääntelyä ja sen kehittämistarpeita tässä yhteydessä arvioidaan. Näkökulmia löytyi useitakin (työntekijän suojelu, joustavuus, työllisyys, teknologia, alakohtaiset tarpeet) ja keskustelut toivat mukaan uusia näkökulmia ja kiintoisia havaintoja. Selvitys pyrkii kokoamaan eri tahojen arvioita, toivomuksia ja mielipiteitä siitä, mikä on työaikasääntelyn nykytila Suomessa ja mihin suuntaan siinä pitäisi edetä. Terminologinen yleishuomautus: kun selvityksessä käytetään termiä työehtosopimus, tarkoitetaan tällöin myös virkaehtosopimuksia, ellei asiayhteydestä muuta johdu. Käydyt keskustelut olivat luottamuksellisia. En siksi esitä raportissa esimerkkejä tai kommentteja, jotka olisivat jäljitettävissä tiettyyn tahoon tai henkilöön, ellei kyseessä ole yleisesti tunnettu tapaus. Haluan tässä esittää yhteisen kiitoksen kaikille niille henkilöille, joiden kanssa minulla oli ilo käydä keskusteluja tämän hankkeen aikana. Oli erityisen kannustavaa havaita, että hanketta pidettiin tarpeellisena ja että keskusteluissa tuotiin kaikilta tahoilta avoimesti ja rakentavasti esiin hyödyllisiä ja myös käytännön kannalta valaisevia näkökohtia ja aineistoa. Jukka Ahtela\n7 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Selvityksen lähtökohdat ja tavoitteet 5 1. Selvityksen lähtökohdat ja tavoitteet Viime vuosikymmeninä työaikapolitiikan keskeisiä teemoja ovat olleet työajan lyhentäminen sekä työaikajoustot. TYÖLLINEN TYÖVOIMA, henkeä, teki Suomessa 4 miljardia työtuntia vuonna Keskimäärin työllinen työntekijä teki tuntia vuodessa. Miten näitä työtunteja ja työn tekemistä säädellään lainsäädännössä ja sopimuksissa? Miten työaika-asioista sovitaan työpaikoilla? Miten työajan käyttöä johdetaan työpaikoilla? Ja ennen kaikkea: miten työajan käyttöä voitaisiin kehittää työpaikoilla työnantajan, palkansaajien ja koko yhteiskunnan parhaaksi? Tästä on kyse käsillä olevassa selvityksessä. Työaikasääntely perustuu Suomessa lainsäädäntöön (työaikalaki sekä sitä täydentävä alakohtainen sääntely) sekä työ- ja virkaehtosopimuksiin. Sääntely kohdistuu työajan pituuteen, lepoaikoihin (ml. vuosilomat), työajan sijoitteluun ja korvauksiin. Keskeiset periaatteet on määritelty työaikalaissa (1996/605), mutta valtaosa käytännön kannalta merkittävästä työaikasääntelystä sisältyy alakohtaisiin työehtosopimuksiin. Työaikapolitiikan keskeisiä teemoja viime vuosikymmeninä ovat olleet työajan lyhentäminen sekä työaikajoustot. Työajan pituuden osalta keskeiset ratkaisut tehtiin 1980-luvulla, jolloin työaikaa lyhennettiin merkittävästi ns. pekkaspäivillä. Työajan lyhennyksen vastapainoksi pyrittiin lisäämään joustavuutta työaikojen sijoittelussa. Työaikalakia uudistettaessa 1990-luvun alkupuolella pyrittiin lisäämään alakohtaisia ja paikallisia jousto- ja sopimismahdollisuuksia. Keskustelu työaikojen lyhentämisestä laantui luvulla. Viime aikoina on ollut esillä sekä työaikojen pidentäminen talouden kasvu- ja kilpailukykynäkökulmasta että joustomahdollisuuksien lisääminen. Erityinen paino keskusteluissa on ollut yhtäältä työpaikkatason sopimismahdollisuuksien lisäämisessä sekä toisaalta työntekijän työaika-autonomian lisäämisessä. Työaikapankit ovat levinneet varsin monelle toimialalle. Keskustelua on käyty myös sekä lakisääteisen työajan pidentämisestä että todellisen tehollisen työajan pidentämisestä mm. sairauspoissaoloja vähentämällä. Keskeisenä pontimena on työvoimakustannusten alentaminen sekä tuottavuuden lisääminen samoin kuin työurien pidentäminen. Tätä aihealuetta on sivuttu myös työmarkkinoiden keskusjärjestöjen ja kirkon selvittäessä mahdollisuuksia arkipyhien siirtoon. Samaten työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen on usein esillä työaikakeskustelussa. Alakohtaisista työaikakysymyksistä esillä on ollut varsinkin osa-aikatyön sääntely sekä ns. 0-sopimukset. Selvityksen tavoitteena on antaa ajan tasalla oleva kuvaus Suomen työaikasääntelystä sekä siihen liittyvistä kehittämistarpeista eri näkökulmista. Työaikasääntelyn roolia arvioidaan myös osana laajempaa työelämän muutosta. Tämä edellyttää yleiskuvan hahmottamista niistä toimintaympäristön muutoksista, joita työelämä ja sitä koskevat normit tulevat lähitulevaisuudessa kohtaamaan.\n8 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Selvityksen lähtökohdat ja tavoitteet 6 Työaikasääntelyssä voidaan erottaa muutamia erityisiä tarkastelukulmia, joita tässä selvityksessä käytetään. Näitä ovat: Työntekijän suojelu Työajan joustava ja tehokas käyttö Työajan sääntelyn työllisyysvaikutukset Uusi teknologia ja työaika Toimialojen muutokset ja työaikasääntely Työajan sääntely käsitteiden rajaus Yleisessä kielenkäytössä työaikasääntely tarkoittaa ensisijaisesti päivittäisen ja viikoittaisen työajan sääntelyä. Tällöin kyse on työaikalain ja siihen rinnasteisen lainsäädännön sekä niihin perustuvien työehtosopimusmääräysten ja paikallisten sopimusten tarkoittamasta sääntelystä. Yhtä lailla voidaan perustella laajempaa tarkastelukulmaa, johon liittyvät vuosilomalainsäädäntö sekä erilaiset yksilöllisiä työaikajärjestelyjä koskevat normit kuten perhevapaat, opintovapaa ja vuorotteluvapaa. Viime kädessä voidaan arvioida myös elinaikaista työaikaa, jolloin tarkasteluun tulevat niin koulutus ja opiskelu kuin eläkeikäkin. Elinkaariajatteluun perustuva ikäjohtaminen työpaikoilla tuo mukanaan erittäin merkityksellisen kysymyksen ikäperusteisista työaikajärjestelyistä eri vaiheessa työuraa. Kokonaan oma aihepiirinsä sinänsä selvittämisen arvoinen olisi sosiaaliturvan eri osa-alueisiin liittyvät työaikaedellytykset, niiden perusteet ja vaikutukset. Tässä selvityksessä pääkohteena on perinteinen työaikalainsäädäntöön ja siitä johdettuihin normeihin liittyvä työaikasääntely. On kuitenkin syytä jo tässä vaiheessa painottaa sitä, että työaikasääntelyn kehittämistarpeita arvioitaessa on samalla syytä tarkastella työlainsäädännön laajempaa kokonaisuutta. Esimerkiksi työsopimus laki määrittää käytännössä merkittävästi niitä välineitä (osaaikatyö, määräaikaiset työsopimukset, paikallinen sopiminen), jotka koskevat työajan käyttöä, vuosilomalaista puhumattakaan.\n9 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työajan pituus Suomessa 7 2. Työajan pituus Suomessa 2.1 Pääsääntö: Suomessa tehdään jatkuvaa kokoaikatyötä tuntia viikossa Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen (2013) mukaan työllisiä oli Suomessa Työllisyysaste oli 68,5 prosenttia. Koko kansantaloudessa tehtiin vuonna 2013 yhteensä 4,0 miljardia työtuntia. Työllistä kohti se teki keskimäärin tuntia vuodessa. Suomalaisten yleisin säännöllinen viikkotyöaika oli tuntia (72 prosentilla). Alle 35-tuntista työviikkoa teki 18 prosenttia palkansaajista. Yli 40-tuntista viikkoa teki yhdeksän prosenttia palkansaajista. Ylemmät toimihenkilöt tekivät palkansaajista useimmin pitkää säännöllistä työaikaa (17 prosenttia ylemmistä toimihenkilöistä). Työvoimatutkimuksen mukaan vuonna 2013 palkansaajien keskimääräinen säännöllinen viikkotyöaika päätyössä oli 36,3 tuntia ja tehty viikkotyöaika päätyössä 36,1 tuntia. Kokoaikatyössä säännöllinen työaika oli keskimäärin 39 tuntia viikossa (miehillä 39,9 tuntia ja naisilla 38 tuntia). Vuonna 2013 palkansaajien kaikista työsuhteista 84 prosenttia oli jatkuvia ja 16 prosenttia määräaikaisia. Uusista työsuhteista noin puolet olivat määräaikaisia. Vuokratyötä teki yksi prosentti palkansaajista ( henkeä). Osa-aikaisia oli noin 15 prosenttia kaikista työllisistä. Osa-aikatyötä tekevien määrä oli suurin naisvaltaisilla tukku- ja vähittäiskaupan sekä terveys- ja sosiaalipalvelujen aloilla. Osa-aikatyötä tekevien osuus alan kaikista palkansaajista oli suurin vähittäiskaupassa (39 prosenttia). Työvoimatutkimuksen mukaan vuonna 2013 palkansaajien keski määräinen säännöllinen viikkotyöaika päätyössä oli 36,3 tuntia ja tehty viikkotyöaika päätyössä 36,1 tuntia. Tämän osion lähdeaineistona on pääosin Tilastokeskuksen työaikaselvitys 2013, Seppo Saukkosen/EK kokoama aineisto sekä loppiaista ja helatorstaita koskeva työmarkkinoiden keskusjärjestöjen ja kirkon selvitys.\n10 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työajan pituus Suomessa Säännöllisen vuosityöajan lyheneminen Säännöllinen työaika on viimeisen sadan vuoden aikana lyhentynyt tuntuvasti Suomessa kuten muissakin kehittyneissä maissa. Kehitys on jatkunut aina viime vuosiin asti. (Kuvio 1) Työajan tasaamispäivät (ns. pekkaspäivät) Teollisuuden vuorotyössä työaikaa oli lyhennetty jo 1980-luvun alussa. Ammattiliitot vaativat vastaavia lyhennyksiä myös päivätyöhön, jossa vuosityöajan ero etenkin kolmivuorotyöhön verrattuna oli kasvanut suureksi. Keskitettyjen työmarkkinaratkaisujen yhteydessä 1980-luvun puolivälissä sovittiin työajan lyhentämisestä yhteensä 100 tunnilla vuodessa niissä työaikamuodoissa, joissa viikkotyöajaksi on sovittu 40 tuntia. Työajan lyhentäminen toteutettiin eri sopimusaloilla eri tavoin. Yleisimmin lyhentäminen toteutettiin lyhentämällä viikoittaista työaikaa. Teollisuuden ja rakentamisen tuntipalkka-aloilla lyhentäminen toteutettiin ylimääräisten vapaapäivien avulla, joita oli 12,5 päivää vuodessa. Näitä vapaita alettiin nimittää pekkaspäiviksi, pekkasvapaiksi, työajan lyhennysvapaiksi tai työajan tasaamispäiviksi. Toteuttamistavasta riippumatta työajan lyhentäminen toteutettiin ansiotasoa alentamatta. Myös tässä suhteessa eri sopimusaloilla tehtiin erilaisia ratkaisuja. Teollisuudessa pääasialliseksi korvaamisen muodoksi tuli se, että pekkaspäivän ajalta työntekijälle maksettiin erillinen työajan tasaamiskorvaus. Rakennusteollisuudessa on sovittu työajan lyhennyskorvauksen ja arkipyhäkorvausten yhdistämisestä ja maksamisesta normaalin tuntipalkan osana. Tuntipalkkaan sisältyvä erillinen palkanosa on suuruudeltaan 7,7 prosenttia työssäolon ajalta maksetusta palkasta. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että rakennusalalla työajan lyhennyspäivät ovat palkattomia eikä käytännössä ole enää pekkaspäiviä. Pekkaspäivät aiheuttavat työehtosopimusten tulkinnassa edelleenkin varsin runsaasti käytännön ongelmia ja erimielisyyksiä. Kuvio 1. Työllisten keskimääräinen toteutunut vuosityöaika Lähde: Tilastokeskus, Kansantalouden tilinpito. Aikasarjassa katko Tuntia vuodessa / henkilö\n11 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työajan pituus Suomessa 9 Säännöllinen työaika eri aloilla ja eri henkilöstöryhmissä Seuraavaan taulukkoon on koottu tiedot säännöllisen vuosityöajan pituudesta eräillä keskeisillä aloilla ja eri henkilöstöryhmissä vuonna Eräissä henkilöstöryhmissä on esitetty kaksi lukua vuosilomasta, työpäivien määrästä ja säännöllisestä vuosityöajasta. Jälkimmäinen luku tarkoittaa työntekijöitä, joilla on oikeus pidempään vuosilomaan, ja edellinen luku muita työntekijöitä. Yksityisellä sektorilla pisin vuosityöaika on vakuutusalalla ja teollisuuden työntekijöillä päivätyössä, lyhin rahoitusalalla ja teollisuuden keskeytymättömässä kolmivuorotyössä. Julkisella sektorilla vuosityöaika on yleisesti huomattavasti lyhyempi kuin yksityisellä sektorilla. Lyhin vuosityöaika on valtion virastotyöaikaa ja kuntien toimistotyöaikaa te kevillä, joiden työaika jää tuntiin, kun henkilöllä on palvelusvuosia vähintään 15. Näin ollen pisimmän ja lyhimmän vuosityöajan ero on eri palkansaajaryhmien välillä suurimmillaan noin 170 tuntia, mikä vastaa työpäivää eli noin yhtä kuukautta. Kuntien henkilöstöstä kuului vuonna 2009 jaksotyöajan piiriin 34 prosenttia, yleistyöajan piiriin 28 prosenttia, toimistotyöajan piiriin 14 prosenttia ja muihin työaikamuotoihin 24 prosenttia. (Lähde: Seppo Saukkonen/EK) Myös tehty työaika Suomessa on lyhentynyt viime vuosikymmeninä Samoin kuin säännöllinen työaika myös todellisuudessa tehty työaika on Suomessa lyhentynyt viime vuosikymmeninä. Tähän on vaikuttanut erityisesti viisipäiväiseen työviikkoon siirtyminen 60-luvun lopulla, lomien lisääntyminen vuosiloman ja pekkasvapaiden muodossa sekä työmarkkinajärjestöjen työaikaa säätelevät sopimukset. Myös elinkeinorakenteen muutos muun muassa maatalousyrittäjien määrän vähentyminen sekä naisten työssäkäynnin lisääntyminen ovat vaikuttaneet keskimääräiseen vuosityöaikaan. Lyhyet työviikot ovat yleistyneet tasaisesti vuodesta 1997 lähtien, ja osa keskimääräisen työajan lyhenemisestä selittyykin osa-aikaisen työn kasvaneella osuudella. Vuosina lyhyttä, alle 35-tuntista työviikkoa tekevien Henkilöstöryhmä Työpäivän pituus, tuntia Vuosiloma, työpäiviä 1 Arkipyhät ja muut vapaat, työpäiviä Työpäivien määrä Säännöllinen vuosityöaika, tuntia 2 Vakuutusala 7,6 25 / / / Teollisuus, työntekijät, päivätyö ,5 215, Kauppa 7, ,5 Teollisuus, toimihenkilöt 7, Matkailu- ja ravintolapalvelut 7, Rahoitusala 7,4 25 / / / Teollisuus, työntekijät, 3-vuorotyö Kunta, yleistyöaika 7,65 28 / / / Kunta, jaksotyöaika 7,32 28 / / / Kunta, toimistotyöaika 7,25 28 / / / Valtio, jakso- ja viikkotyöaika 7,65 30 / / / Valtio, virastotyöaika 7,25 30 / / / Taulukossa on esitetty vuosiloman pituus, kun työsuhde on kestänyt vähintään vuoden. Vakuutus- ja rahoitusalalla vuosiloman pituus on 30 työpäivää, kun työsuhde on kestänyt 10 vuotta. Kunnissa ja valtiolla vuosiloman pituus on 38 työpäivää, kun palvelussuhde on kestänyt 15 vuotta. 2 Säännöllinen työaika = työehtosopimuksen mukainen työaika eli se aika, jolloin henkilön pitäisi olla työssä. 3 Teollisuudessa keskeytymättömän kolmivuorotyön säännöllinen työaika vaihtelee eri sopimusaloilla. Taulukon luvut edustavat eri alojen keskiarvoa.\n12 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työajan pituus Suomessa 10 Työolobarometrin 2013 mukaan palkansaajien keskimääräinen työaika on pysynyt viimeisten 20 vuoden aikana lähes ennallaan. työllisten osuus on noussut 12 prosentista 18 prosenttiin (Kuvio 2). Työolobarometrin 2013 mukaan palkansaajien keskimääräinen työaika on pysynyt viimeisten 20 vuoden aikana lähes ennallaan. Sen sijaan variaatio työajoissa on hitaasti lisääntynyt. Noin kolmella palkansaajalla neljästä työaika oli tuntia viikossa. Vajaa viidennes työskenteli alle 35 tuntia viikossa ja noin joka kymmenennellä palkansaajalla viikot olivat yli 40-tuntisia. Johtajien keskimääräinen säännöllinen viikkotyöaika oli noin 44 tuntia. Muista ammattiryhmistä yli 40-tuntista työviikkoa tekivät vain prosessi- ja kuljetustyöntekijät. Lyhyin työviikko oli toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijöillä (Tilastokeskus, Työvoimatutkimus 2013). Kuvio 2. Työlliset säännöllisen viikkotyöajan mukaan (15 64-vuotiaat) Lähde: Tilastokeskus. Työvoimatutkimus Tuhatta henkilöä alle 35 tuntia tuntia yli 40 tuntia\n13 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työajan pituus Suomessa Työaikojen kansainvälinen vertailu Kansainvälisten työaikavertailujen käyttöä ja vertailukelpoisuutta hankaloittavat muun muassa lainsäädäntö- ja työmarkkinajärjestelmien eroavuudet, palkansaajaryhmien eroavuudet sekä tilastojen ja tietolähteiden puutteellisuudet. Erot on tunnistettava ennen johtopäätösten tekoa. Vuosi- ja viikkotyöaikojen vertailu Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Eurofound) on koonnut vertailutietoja palkansaajien työajoista eri EU-maissa. Oheisessa taulukossa on esitetty työaikavertailu vuodelta Vuosityöaikoja on tarkasteltu ensisijaisesti työehtosopimusten ja toissijai sesti lainsäädännön perusteella. Koska sopimuksenmukaisissa työajoissa on paljon eroavuuksia esimerkiksi sektorin, toimialan, työaikamuodon ja palkansaajaryhmän suhteen, on vertailussa pyritty kuvaamaan keskimääräisiä tai yleisimpiä työaikoja. Keskimääräinen sopimuksenmukainen normaali vuosityöaika EU-maissa 2013 Keskimääräinen viikkotyöaika Vuosiloma Arkipyhät Säännöllinen vuosityöaika Tuntia Työpäiviä Työpäiviä Tuntia Ranska 35, ,4 Tanska ,4 Saksa 37, ,8 Ruotsi 37, ,1 Suomi 37, ,5 Italia ,8 Alankomaat 37, ,5 Tshekki 38, ,9 EU28 38,1 25,4 9, ,8 Iso-Britannia 37,7 24, ,1 Espanja 38, ,8 Kypros ,2 Itävalta 38, ,2 Belgia 37, ,4 Slovakia 39 25, ,2 Irlanti ,4 Portugali 39, ,8 Kreikka ,0 Luxemburg ,0 Malta ,0 Liettua ,0 Slovenia ,0 Kroatia ,0 Bulgaria ,0 Latvia ,0 Puola ,0 Romania ,0 Unkari ,0 Viro ,0 Säätiön tiedoista voidaan tehdä seuraava yhteenveto: Keskimääräinen sopimuksenmukainen normaali vuosityöaika oli EUmaissa vuonna 2013 keskimäärin tuntia. Suomessa keskimääräinen vuosityöaika oli tuntia, mikä on viidenneksi lyhin EU-maista. Suomea lyhyempi vuosityöaika oli Ranskassa, Tanskassa, Saksassa ja Ruotsissa. Pisin vuosityöaika oli Virossa ja kolmessa muussa entisessä Itä-Euroopan maassa. Vuosityöajan pituuteen vaikuttavat viikkotyöajan pituus sekä vuosilomapäivien ja arkipyhien lukumäärä. Keskimääräinen sopimuksen mukainen viikkotyöaika oli EU-maissa vuonna 2013 keskimäärin 38,1 tuntia. Suomessa keskimääräinen viikkotyöaika oli 37,5 tuntia, mikä on neljänneksi lyhin EU-maista. Suomea lyhyempi viikkotyöaika oli Ranskassa, Tanskassa, Ruotsissa. Pisin eli 40 tunnin viikkotyöaika oli 12 jäsenmaassa. Tavanomaisin vuosiloman pituus on Suomessa 25 työpäivää. Tätä pidempi vuosiloma on viidessä ja tätä lyhyempi seitsemässätoista EU-maassa. Viidessä jäsenmaassa vuosiloman pituus on sama kuin Suomessa. Arkipyhien määrä oli Suomessa vuonna Tätä enemmän arkipyhiä oli yhdessätoista ja tätä vähemmän yhdeksässä EU-maassa. Lähde: Eurofound: Developments in collectively agreed working time 2013: Average collectively agreed normal annual working time. Vertailussa on otettava huomioon maiden väliset eroavuudet lainsäädännössä ja työmarkkinajärjestelmissä sekä työehtosopimuksissa esiintyvät toimiala- ja palkansaajaryhmäkohtaiset erot.\n14 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työajan pituus Suomessa 12 Tehdyn viikkotyöajan vertailu Eurofound on koonnut tietoja myös toteutuneista eli tehdyistä viikkotyöajoista, joissa on otettu huomioon mahdolliset ylityöt ja poissaolot (Developments in collectively agreed working time 2013). Vertailu siis kertoo, mikä on palkansaajien keskimääräinen toteutunut työaika viikossa. Vertailu koskee kokoaikatyössä olevia palkansaajia heidän päätyössään. Työaikaan on luettu varsinaisen työnteon lisäksi mahdolliset tauot sekä työhön liittyvä koulutus ja ohjaus. Työaikaan ei lueta työmatkoja, ruokataukoja eikä työstä poissaoloja kuten sairauspoissaoloja. Eurofoundin selvityksen mukaan toteutunut tehty viikkotyöaika oli EU-maissa keskimäärin 39,5 tuntia. Suomessa vastaava viikkotyöaika oli 37,5 tuntia, mikä oli EU-maiden toiseksi lyhin. EU:n työvoimatutkimuksen tiedot perustuvat työntekijöiden omaan ilmoitukseen tehtyjen työtuntien määrästä. Tiedot koskevat kokoaikatyössä olleita palkansaajia heidän päätoimessaan. Mainitussa Eurofoundin vertailussa on tarkasteltu vain kokoaikatyötä tekevien palkansaajien tehtyä viikkotyöaikaa. Suomessa palkansaajista noin 50 prosenttia on naisia, ja heistä noin 80 prosenttia tekee kokoaikatyötä. Luvut ovat huomattavasti suurempia kuin useimmissa muissa Eurofoundin vertailumaissa. Naisten tuntimäärä kokoaikatyössä on kuitenkin miesten työaikaa hieman lyhyempi. Tämä naisten lyhyempi viikkotyöaika alentaa kokoaikatyötä tekevien palkansaajien keskimääräistä viikkotyöaikaa erityisesti Suomessa, missä naisten osuus kaikista kokoaikatyötä tekevistä palkansaajista on suuri. Maissa, joissa naiset ovat pääasiassa kotona hoitamassa lapsia tai tekevät osa-aikatyötä, kokoaikatyöhön perustuvat laskelmat koostuvat lähinnä miesten työajoista. Jos tehdyn viikkotyöajan keskiarvo lasketaan kaikista palkansaajista mukaan lukien myös osa-aikaisesti työskentelevät, Suomen sijoitus kohoaa, mutta jää silti EU27 keskiarvon alapuolelle. Maissa, joissa naiset ovat usein osaaikatöissä, työajan keskiarvo on pienempi kuin Suomessa, missä naiset tekevät pääosin kokoaikatyötä Edellä kuvatussa Eurofoundin vertailussa on tarkasteltu palkansaajien tehtyä viikkotyöaikaa päätyössä. Tähän vaikuttavat myös tutkimusviikolla tehdyt ylityöt, lomat, sairauspoissaolot sekä muut satunnaista vaihtelua työaikoihin aiheuttavat tekijät. Suomalaisten työaika on Euroopan lyhyimpiä, kun verrataan tehtyjä työtunteja. Kuvio 3. Tehdyt viikkotyöajat (tuntia) Lähde: Eurofound 2013 Ranska Suomi Italia Belgia Norja Irlanti Tanska Ruotsi Unkari EU 15 EU 28 Espanja Malta Liettua Latvia Tsekki Slovakia Alankomaat Puola Slovenia Viro Itävalta Kypros Kroatia NMS13* Kreikka Bulgaria Portugali Saksa Iso-Britannia Luxemburg Romania 37,4 37,5 38,0 38,1 38,1 38,5 38,6 38,6 39,2 39,3 39,5 39,5 39,5 39,6 39,7 39,7 39,8 39,8 39,9 40,0 40,0 40,0 40,0 40,0 40,1 40,1 40,1 40,3 40,4 40,8 41,0 41, * NMS13-ryhmään kuuluvat Euroopan unioniin vuosina 2004 ja 2007 liittyneet 12 maata ja Kroatia, josta tuli EU:n jäsen vuonna 2013 (New Memeber States).\n15 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työaikasääntely Suomessa Työaikasääntely Suomessa 3.1 EU-sääntely määrittää vähimmäisvaatimukset Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalliset työaikaa koskevat lait perustuvat EU:n työaikadirektiiviin (2003/88/EY). Työaikadirektiivin tavoitteena on suojata työntekijän turvallisuutta ja terveyttä vahvistamalla työajan järjestämiselle tietyt vähimmäisvaatimukset. Riskitekijöinä direktiivissä pidetään kohtuuttoman pitkää työaikaa, riittämätöntä lepoa tai epäsäännöllisiä työjärjestelyjä. Direktiivi asettaa vähimmäisvaatimukset kansalliselle lainsäädännölle. Direktiivillä säädetään erityisesti seuraavista asioista: Työntekijällä on oikeus 11 tunnin keskeytymättömään lepoaikaan 24 tunnin aikana. Keskimääräinen työaika seitsemän päivän jaksona, ylityö mukaan lukien, on enintään 48 tuntia. Yötyön pituus on enintään keskimäärin kahdeksan tuntia 24 tunnin aikana. Työaikadirektiivissä mainituista vähimmäisvaatimuksista voidaan poiketa useissa tapauksissa lainsäädännöllä tai työehtosopimuksilla. Työaikadirektiivissä mainituista vähimmäisvaatimuksista voidaan poiketa useissa tapauksissa lainsäädännöllä tai työehtosopimuksilla. Poikkeusmahdollisuudet on lueteltu direktiivin artikloissa 17 ja 18. Kysymys on toimialoista, tehtävistä tai henkilöryhmistä. Maantieliikenteen työaikoja koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) nro 561/2006 (tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistaminen).\n16 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työaikasääntely Suomessa Kansallinen työaikalainsäädäntö antaa sopimismahdollisuuksia työmarkkinaosapuolille Työaikoja koskeva EU-sääntely on Suomessa toimeenpantu kansallisella työaikalainsäädännöllä: 1. Työaikalaki / Laki nuorista työntekijöistä / Laki kotitaloustyöntekijän työsuhteesta / Laki työajasta kotimaanliikenteen aluksissa / Merityöaikalaki / Leipomotyölaki / Valtion virkamiesten työaika-asetus / Suomen evankelis-luterilaisen kirkon työaika-asetus /33 9. VNp yötyötä tekevälle työntekijälle järjestettävästä kuljetuksesta / Valtioneuvoston asetus kesäajasta / Laki itsenäisyyspäivän viettämisestä yleisenä juhla- ja vapaapäivänä / Laki vapunpäivän järjestämisestä työntekijäin vapaapäiväksi eräissä tapauksissa /272 Työaikoja koskeva sääntely on muodostanut keskeisen osan työntekijöiden suojaksi säädettyä normistoa. Vuonna 1917 säädetty laki kahdeksan tunnin työajasta (103/17) on historiallisesti tarkastellen eräs tärkeimmistä työntekijöiden suojelua koskevista laeista. Voimassaoleva työaikasääntelyn peruslaki on työaikalaki (605/1996). Se on luonteeltaan pakottavaa oikeutta, jota sovelletaan sekä työ- että virkasuhteessa tehtävään työhön. Työaikalain keskeiset aihealueet ovat: Soveltamisala ja sen poikkeukset Työajaksi luettava aika Säännöllinen työaika Säännöllisen työajan ylittäminen Yö- ja vuorotyö Lepoajat ja sunnuntaityö Työaika-asiakirjat Erinäiset säännökset kuten työaikavalvonta Laki antaa mahdollisuuden valtakunnallisille työnantaja- ja työntekijäjärjestöille sopia laista poiketen työ- ja virkaehtosopimuksin. Näin mahdollistetaan ala- ja yrityskohtaisten tarpeiden huomioon ottaminen. Sopimismahdollisuus on mm. seuraavista asioista: Työaikaan luettavasta ajasta Valmiusajasta Liukuvan työajan liukuma-ajasta ja enimmäiskertymästä Lisä- ja ylityöstä maksettavasta korvauksesta Yötyön tekemisestä muissa kuin laissa säädetyissä töissä Yövuoroista jaksotyössä Päivittäisistä lepoajoista Vuorokausilevosta Viikoittaisesta vapaa-ajasta ja siitä poikkeamisesta Sunnuntaityöstä ja siitä maksettavasta korotetusta palkasta Työajan tasoittumisjärjestelmästä Työvuoroluetteloista Kohtuuttoman pitkien työaikojen rajoittaminen on työaikalainsäädännön perustavoitteita, mutta sen lisäksi nykyisessä työaikalaissa on sen säätämisen aikoihin pyritty ottamaan huomioon yritystoiminnan ja yhteiskunnan toimintatapojen muutokset. Samoin on pyritty ottamaan huomioon työntekijöiden monipuolisia ja yksilöllisiä työaikoja sekä niihin liittyviä vaikutusmahdollisuuksia koskevat toiveet. Työaikalaissa pyrittiin myös selkeyttämään eräiden säännösten tulkinnanvaraisuudesta johtunutta oikeuskäytännön epäyhtenäisyyttä. Tärkeää oli tuolloin myös ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen työaikanormiston vaikutukset kansalliseen lainsäädäntöön. 3.3 Työehtosopimukset mahdollistavat paikallista sopimista Työ- ja virkaehtosopimukset ovat käytännössä keskeisin väline päivittäisen ja viikoittaisen työajan sääntelyssä. Yleissitovia työehtosopimuksia on noin 180 kappaletta. Työaikalain säännökset ovat lähtökohtaisesti pakottavia. Työaikalain mukaan säännöllisen työajan pituudesta voidaan kuitenkin sopia toisin valtakunnallisilla työ- ja virkaehtosopimuksilla.\n17 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työaikasääntely Suomessa 15 Työehtosopimusten mukaan työaika voidaan järjestää joko työnantajan työnjohto-oikeuteen perustuen tai paikallisesti sopien. Esimerkiksi teknologiateollisuuden työehtosopimuksen mukaan työnjohto-oikeuteen perustuvia työaikajärjestelyjä ovat päivätyön ja vuorotyön järjestäminen (vuorokautinen ja viikkotyöaika, työpäivät, työvuorot). Paikallisesti voidaan sopia varsinkin keskimääräistä viikkotyöaikaa koskevista järjestelyistä, tiivistetystä työajasta ja työaikapankista. Sopimismahdollisuus on myös suoraan työnantajan ja työntekijän välillä esimerkiksi liukuvasta työajasta tai osa-aikatyöstä. Tyypillisesti työehtosopimuksissa on määräykset kaikista keskeisistä työajan käyttöä koskevista seikoista. Näitä ovat säännöllisen työajan pituus, työviikon ja -vuorokauden alkaminen, keskimääräinen työaika, jaksotyö, työviikko ja lepotauot, lisätyö, ylityö, ilta- ja yötyölisät sekä muut työajan käyttöön liittyvät lisät, sunnuntaityö, vapaapäivät, arkipyhät, varallaolo sekä mahdolliset määräykset työaikapankeista ja osapuolten sopimista paikallisista työaika kokeiluista. Vaikka työaikaa koskevat työehtosopimusten yksityiskohtaiset määräykset poikkeavat toisistaan huomattavasti ymmärrettävästi sinänsä, kun tarkoitus on ottaa huomioon alakohtaiset erityispiirteet työaikoja koskevat yleiset määräykset ja terminologia ovat varsin yhdenmukaisia. Tämä johtunee työaikalain systematiikasta ja terminologiasta. Työehtosopimukseen perustuva säännöllinen työaika saa olla lain mukaan keskimäärin enintään 40 tuntia viikossa enintään 52 viikon ajanjakson aikana. Käytännössä työehtosopimuksilla on sovittu lyhyemmästä säännöllisestä työajasta. Työehtosopimusten määräykset työajan pituudesta vaihtelevat huomattavasti eri toimialoilla ja eri henkilöstöryhmissä. Työaikalain mukaan työehtosopimuksella voidaan poiketa vuorokautisen työajan enimmäispituudesta. Työaika voi siis olla pidempi kuin laissa säädetty 8 tuntia. Esimerkiksi matkailu-, ravintola- ja vapaa-ajan palveluita koskeva työehtosopimus mahdollistaa 10 tunnin työvuoron, joka työntekijän suostumuksella voidaan tietyissä tapauksissa pidentää jopa 16 tuntiin vuorokaudessa. Paikallisesti voidaan sopia työaikajärjestelyistä (esim. keskimääräisestä viikkotyöajasta, tiivistetystä työajasta, työaikapankista), lisäylityöstä sekä vuorokausilevon lyhentämisestä tilapäisesti. Myös järjestäytymätön työnantaja voi tehdä työntekijäpuolen kanssa paikallisen, säännöllistä työaikaa koskevan sopimuksen niissä tapauksissa, joissa yleissitovaan työehtosopimukseen sisältyy paikallista sopimista koskeva määräys. Mikäli kyse on pakottavista säännöksistä, joista yleissitovalla työehtosopimuksella on poikettu, järjestäytymätön työantaja saa soveltaa vain sellaisia työaikalaista poikkeavia työehtosopimuksen määräyksiä, jotka eivät edellytä paikallista sopimista. Ohessa luettelo teknologiateollisuuden työehtosopimuksen mukaan paikallisista sopimismahdollisuuksista (lähde: Teknologiateollisuus): 19.2 työajan tasaamisen toteuttamistapa 19.2 työajan tasaamisvapaan ajankohdasta ilmoittaminen 19.3 työajan tasaamislisän maksuajankohta työtuntijärjestelmän muutoksesta ilmoittaminen 19.7 säännöllisen vuorokautisen ja viikoittaisen enimmäistyöajan pituus 19.7 yli vuoden mittainen työajan tasoittumisjakso työ aikapankkisopimuksissa 19.7 työvuorokauden ja työviikon alkaminen 19.7 päivittäinen lepoaika 19.7 työtuntijärjestelmän muuttaminen 19.7 työtuntijärjestelmän muutoksesta ilmoittaminen 19.7 yötyön teettäminen työaikapankin käyttöönotto työaikapankkisaldot työsuhteen päättyessä työaikapankkisopimuksen irtisanomisaika 20.3 ylityön enimmäismäärän tarkastelujakso 20.6 yhden ylityökäsitteen käyttöönotto ja ylityölisän suuruus vuosiloman järjestäminen 3-vuorotyössä 21.4 vuosilomapalkan maksamisen jaksottaminen lomarahan maksamisen ajankohta kirjallisesti, pääluottamusmiehen kanssa kirjallisesti, pääluottamusmiehen kanssa työntekijöitä yleisesti koskeva vuosilomapalkan maksutapa kirjallisesti; työntekijöitä yleisesti koskeva lomarahan maksutapa\n18 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työaikajoustoissa Suomi on Euroopan parhaimmistoa Työaikajoustoissa Suomi on Euroopan parhaimmistoa TYÖMARKKINOILLA ON ASTEITTAIN SIIRRYTTY jäykistä työaikamalleista ja -järjestelyistä väljempiin ratkaisuihin. Mahdollisuuksia järjestää työaika tarkoituksenmukaisella tavalla on lisätty. Joustavien työaikojen käyttäminen voidaan tulkita vastaukseksi haasteisiin, joita lyhyt sopimuksenmukainen työaika jokseenkin kaikilla aloilla Suomessa asettaa. Useimmat työehtosopimukset antavat nykyisin paikallisille osapuolille mahdollisuuden sopia varsin joustavasti työaikajärjestelyistä. Alojen väliset erot ovat kuitenkin suuria. Monilla aloilla työehtosopimusosapuolet ovat laatineet yhteisiä oppaita ja koulutusaineistoja, joilla pyritään edistämään monipuolisia käytännön työaikaratkaisuja. Tarve joustaviin työaikoihin syntyy niin yrityksissä kuin julkisella sektorilla asiakkaista ja asiakkaiden tarpeista. Tuotteita ja palveluita tuotetaan silloin kun asiakkaat niitä haluavat. Sen mukaan järjestetään myös työnteko. Nykyisin asiakkaiden kysynnässä tapahtuu muutoksia huomattavasti nopeammassa tahdissa kuin ennen. Samoin näiden muutosten ennakointi on aikaisempaa vaikeampaa. Useissa palveluissa on siirrytty 7/24-yhteiskuntaan, jossa palveluja pitää olla tarjolla vuorokauden ympäri. Monissa palveluissa asiakasvirtojen vaihtelu eri vuodenaikoina, viikonpäivinä tai vuorokauden aikoina voi olla huomattavaa. Kaikki nämä tekijät aiheuttavat suuria haasteita työaikojen järjestämiselle. Työtä organisoitaessa ja työaikoja järjestettäessä on tärkeää ottaa huomioon myös työntekijöiden toiveet ja tarpeet. Jos työajoissa onnistutaan sovittamaan yhteen yrityksen ja työntekijöiden tarpeet, voidaan parantaa sekä tuottavuutta että työilmapiiriä ja työhyvinvointia. Työntekijöiden tarpeet vaihtelevat oman elämäntilanteen, perheen tai muiden henkilökohtaisten syiden takia. Suomessa on parin viime vuosikymmenen ajan edistytty tuntuvasti joustavissa työaikajärjestelyissä. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) vuoden 2012 yrityskyselyn mukaan suomalaisilla työpaikoilla oli käytössä enemmän joustavia työaikoja kuin missään muussa EU-maassa. Suomessa kolmella työpaikalla neljästä on mahdollista kerryttää työaikaa niin, että työntekijä voi pitää niitä myöhemmin joko kokonaisina tai osittaisina vapaapäivinä. EU-maissa vastaava mahdollisuus on keskimäärin runsaalla kolmanneksella työpaikoista. Suomalaisista työpaikoista 57 prosenttia on sellaisia, joissa melkein kaikki työntekijät voivat joustaa työn alkamis- ja päättymisajoissa omien tarpeidensa mukaan. EU-maissa osuus on keskimäärin kolmannes (TEM/työolobarometri 2013) Sinänsä eri EU-jäsenmaiden työaikalainsäädännöt mahdollistavat työaikadirektiivin sallimissa rajoissa eri tavoilla määriteltyjä joustavia työaikajärjestelyjä. Kansallisella tasolla määriteltyjä joustoelementtejä ovat mm. päivittäisen työajan enimmäispituus, viikkotyöajan enimmäispituus, keskimääräinen työaika ja sen tasoittumis jakson pituus sekä kokonaistyöajan käsite. Lisäksi sopimismahdollisuudet eri maissa vaihtelevat valtakunnallisista työehtosopimuksista työsopimustasolle.\n19 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työ- ja elinkeinoelämän muutostrendit vaikuttavat työaikaan Työ- ja elinkeinoelämän muutostrendit vaikuttavat työaikaan NYKYISEN TYÖAIKASÄÄNTELYN voidaan hieman kärjistäen todeta perustuvan menneen maailman työ- ja elinkeino elämän ympäristöön. Sen piirteitä olivat muun muassa: Teollisuustyö Suomessa, jossa myös maatalous oli merkittävässä asemassa Suljettu, yksikulttuurinen sääntelytalous Suuret hierarkkiset työnantajaorganisaatiot Työntekijöiden pitkät yhdenjaksoiset työurat saman työnantajan palveluksessa Alhainen koulutustaso; suuret erot osaamisvaatimuksissa Viime aikoina on julkaistu runsaasti tutkimuksia ja selvityksiä talouden ja teknologian muutosvirtausten vaikutuksista työhön ja työelämään. Näiden selvitysten havainnoista voi koota esimerkiksi seuraavan listauksen muutoksista, Merkittävä työmarkkinoihin ja työelämään vaikuttava taustatekijä on Suomessa tapahtuva nopea demografinen muutos, jonka johdosta työmarkkinoilta poistuu enemmän työ voimaa kuin sinne tulee. jotka vaikuttavat suomalaiseen työelämään ja siten myös työaikasääntelyyn: Globalisaatio; nopeus ja laajuus Väestön ikääntyminen, työikäisen väestön ja työpanoksen väheneminen Informaatio- ja viestintäteknologian murros Palveluelinkeinojen kasvu Toimialarajojen hämärtyminen Asiantuntijatyön lisääntyminen Toimihenkilöistyminen Työntekijyyden ja yrittäjyyden rajojen hämärtyminen Työtehtävien ja osaamisvaatimusten polarisoituminen Yksilöllisten osaamistarpeiden vahvistuminen Sidonnaisuus kiinteään työskentelypaikkaan vähenee Verkostomainen työskentely Maahanmuuton ja monikulttuurisuuden lisääntyminen Johtamistapojen ja vuorovaikutustapojen muutokset Työurien vaihtelut, työsuhteiden monimuotoisuus Yksilöllisyyden vahvistuminen ( Y-sukupolvi ) Pienten työpaikkojen merkityksen korostuminen Merkittävä työmarkkinoihin ja työelämään vaikuttava taustatekijä on Suomessa tapahtuva nopea demografinen muutos, jonka johdosta työmarkkinoilta poistuu enemmän työvoimaa kuin sinne tulee. Kansantalouden työpanoksen ja sitä kautta kasvupotentiaalin pienentyminen heikentää tuntuvasti hyvinvointiyhteiskunnan perusteita tulevaisuudessa. Siksi työurien pidentäminen on keskeinen teema talouden rakenteiden uudistamisessa. Työaikasääntelyllä on\n20 Kello raksuttaa mennyttä aikaa Työ- ja elinkeinoelämän muutostrendit vaikuttavat työaikaan 18 Työaikasääntelyllä on oma roolinsa pohdittaessa keinoja työpanoksen määrän lisäämiseksi. Työelämän muutokset ovat vahvasti sidoksissa talouden, teknologian ja laajemminkin yhteiskunnassa tapahtuviin muutoksiin. Maailmantalouden voimakkaiden ja nopeiden muutosten lisäksi väestön ikääntyminen samoin kuin ympäristöarvojen korostuminen ohjaavat kehitystä varsinkin länsimaissa. ETLAn raportti Tulevaisuuden työmarkkinat määrittää työmarkkinoiden rakennemuutoksen tärkeimmiksi tekijöiksi informaatioja kommunikaatioteknologian merkityksen kasvamisen, kansainvälisen kaupan hajautumisen sekä demografisen muutoksen. Nämä tekijät vaikuttavat siihen, mitä tehtäviä Suomessa tulevaisuudessa tehdään sekä siihen, suoritetaanko ne ihmis voimin vai koneilla. Kysy mys ei ole välttämättä siitä, että teknologia poistaa työtä vaan pikemminkin siitä, että teknologian ja työn yhdistäminen tarjoaa uusia mahdollisuuksia muotoilla työn tekemistä ja luoda uutta työtä. Työtehtävän luonne määrittää sen, kuinka helppoa tai halpaa sen siirtäminen pois Suomesta on. Tärkeää on, että Suomeen jäisivät korkean arvonlisän tehtävät, kuten tutkimus, kehitys, suunnittelu, rahoitus, markkinointi ja huolto. On selvää, että työmarkkinoilla tarvitaan myös matalamman arvonlisän tehtäviä, kuten monia yksinkertaisia hoiva-alan tehtäviä, hotelli- ja ravintola-alan palvelutehtäviä sekä kaupan alan avustavia tehtäviä. Tehtävät jakautuvat, jopa polarisoituvat eri palkansaajaryhmien kesken. Työmarkkinoilta näyttää poistuvan teknologian kehityksen tai globalisaation johdosta varsinkin keskivaiheen koulutusta vaativia tehtäviä. Matalammin koulutettujen asemaa taas heikentää se, että tietotekniikan kehitys suosii korkeammin koulutettuja palkansaajia. On kuitenkin nähtävissä, että työorganisaatioissa kehittämistoiminta ja innovointi muodostavat nykyistä suuremman osan koko henkilöstön työtehtävistä. Tämä edellyttää koulutus- ja osaamistason jatkuvaa nostamista, mikä taas työaikojen näkökulmasta on omiaan painottamaan työnteon itsenäisyyttä ja yksilöllisiä työaikoja. Työaikasääntelyn näkökulmasta merkitystä on myös sillä, että työsuhteet monimuotoistuvat. Tämä johtuu mm. palvelutehtävien lisääntymisestä ja niihin liittyvästä Työn sidonnaisuus kiinteään työn tekemisen paikkaan vähenee. työsuhteiden monimuotoisuudesta. Asiakasvirtojen vaihtelut ja aukioloaikojen laajentuminen 24/7-ajattelun mukaisesti vaativat joustavia työnteon muotoja ja asettavat erityisiä vaatimuksia työajan määrittämiselle niin yksityisellä kuin julkisella sektorillakin. TEMin raportissa Suomen työelämästä vuonna 2030 todetaan: Asiakasvaatimusten kasvun, talouden globalisoitumisen, verkostomaisten orga nisaatiotapojen yleistymisen ja pilvi- ym. teknologioiden kehittymisen myötä monessa organisaatiossa vuonna 2030 työskentelystä hajautetusti erilaisissa paikoissa ja erilaisina aikoina päivässä ja viikossa on tullut normaalia. Työtä voidaan tehdä eri paikoissa ja eri aikoihin. Tieto- ja viestintäteknologian muutos on tässä merkittävänä mahdollistajana. Työpaikka on korvien välissä. Pilviteknolo gian sovellukset mahdollistavat sen, että ihmiset voivat kytkeytyä tietoverkkoihin missä ja milloin tahansa. Etätyön tekemiseen liittyy myös ympäristöulottuvuus työmatkaliikenteen vähenemisen myötä. Työajan seurannan merkitys vähenee kun taas tuloksen arviointi palkitsemisessa painottuu. Myös työntekijän oma autonomia ja vastuu työn tekemisessä lisääntyvät. Tätä korostaa myös se, että ihmisten arvot ja elämäntyylit eriytyvät; työpaikoilla pitää pystyä vastaamaan lisääntyvän yksilöllisyyden haasteisiin. Työn organisointi muuttuu. Globalisaatio ja digitalisaatio johtavat yritystoimintojen lisääntyvään verkostoitumiseen. Työelämä kansainvälistyy, kun työpaikka niin yksityisellä kuin julkisella sektorilla on yhä useammin osa globaalia verkostoa. Tämä vaikuttaa myös johtamiseen. Muutosten nopeus ja äkillisyys vaativat organisaatioilta ja ihmisiltä sopeutumiskykyä mutta myös jatkuvaa kehittämisvalmiutta. Tämä korostaa paitsi uudenlaista verkostojen johtamisosaamista myös työntekijöiden osallistumisja vaikuttamismahdollisuuksia myös työaikoihin. Väestön ikääntyminen ja mm. eläkeiän nousu korostavat myös ikäjohtamisen merkitystä. Tämä lisää tarvetta ja mahdollisuuksia uudenlaisille työaikaratkaisuille. Vielä on syytä kiinnittää huomiota pienten työpaikkojen merkityksen kasvuun sekä työllistäjinä että uudenlaisten työelämän käytäntöjen kehittäjinä. Monipuolisille ja joustaville työaikajärjestelyille on tulevaisuudessa annettava enemmän tilaa pienten työpaikkojen alhaalta ylöspäin tapahtuvassa omaehtoisessa kehittämistoiminnassa.


20+ yksityislainaa ilman vakuuksia (kulutusluotot), korko alk. 4,19%.\nYksityislainat ja kulutusluotot\nJos sinulla on säännölliset tulot ja luottotietosi ovat kunnossa, on yksityinen laina eli yksityislaina nopea ja edullinen tapa rahoittaa tavoitteesi.\nYksityislaina on suositeltava valinta sinulle, joka etsit rahoitusta remonttia tai lomamatkaa varten, mutta yksityinen kulutusluotto sopii myös arjen kulujen hoitamiseen tai vanhojen lainojen yhdistämiseen. Laina on nimensä mukaisesti kuluttamiseen tarkoitettu luotto (kulutusluotto tai kuluttajaluotto), jonka myöntää yksityisesti toimiva yritys tavallisen pankin sijaan.\nTällä sivulla listaamme kaikki lainanantajat, jotka myöntävät yksityistä lainaa eri muodoissa. Voit valita itsellesi sopivan rahoitusvaihtoehdon tilanteesi mukaan; joustoluotto, suuri kertalaina tai pienempi pikavippi. Lainanvälittäjän avulla taas voit vertailla useampia lainoja yhdellä hakemuksella.\nYksityislaina ilman vakuuksia tai takaajaa\nVoit hakea lainaa verkossa maksutta ja saat rahat tilillesi nopeimmillaan samana päivänä. Kaikki yksityislainat ovat vakuudettomia, etkä tarvitse lainallesi erillistä takaajaa. Halutessasi voit hakea lainaa yhteishakijan kanssa, jolloin laina myönnetään todennäköisemmin ja vieläpä paremmilla lainaehdoilla.\n4.19% - 30.6%\n€ 4 100 - 20 000\nYksityislainan edut pankkilainaan verrattuna\nYksityinen kulutusluotto on huomattavasti nopeampi ja monesti myös edullisempi kuin tavallinen pankkilaina. Toisin kuin pankit, yksityiset rahoittajat eivät vaadi vakuuksia tai takaajaa, vaan voit hakea lainaa verkossa muutamassa minuutissa. Sivustomme listaa suomalaiset rahoittajat, mutta myös lainat ulkomailta (Ruotsista, Norjasta, jne.) - ehdot hakijoille ovat kuitenkin samat, sillä kaikkien Suomessa toimivien yksityislainojen tulee toimia alan säädösten sekä korkokattojen mukaisesti.\nYleisiä ehtoja ovat 18-25 vuoden ikä, vakituinen osoite Suomessa sekä verkkopankki/mobiilivarmenne lainasopimuksen allekirjoitusta varten. Myös hakijan luottotiedot tarkistetaan hakemuksen yhteydessä. Yllä näet 20+ yksityistä lainanantajaa ja lainanvälittäjää, jotka tarjoavat nopeaa ainaa tai joustoluottoa.\nMukana vakuudettomat yksityislainat, pikavipit ja joustoluotot\nLainasummat vaihtelevat 1000€ aina 60 000€ saakka. Lainamuoto voi olla kertalaina, joustoluotto tai pikavippi, ja todellinen vuosikorko voi olla 4,15 % - 739,01 %. Voit hakea lainaa netistä ja saat lainatarjouksen korkotietoineen ja yksityiskohtineen sähköpostilla, tekstiviestillä tai lainanantajan verkkopalvelussa jopa 10 minuutissa hakemuksen jättämisen jälkeen. Laina-aika vaihtelee 1 vuodesta 15 vuoteen. Lainan voi maksaa takaisin nopeammin tai vaihtoehtoisesti voit hakea lisää maksuaikaa.\nSivustomme suosituimpiin lainanantajiin lukeutuu Saldo , joka tarjoaa sekä kertalainaa että joustoluottoa ja voit hakea lainaa tavallista nopeammin ilman tulotodistuksia - saat päätöksen jo 15 minuutissa. Ferratum myöntää 4100€ - 20 000€ lainaa 24.37% vuosikorolla, kyseessä on tämän hetken edullisin yksityislaina.\nYksityisrahoittajien myöntämiä vakuudettomia lainoja ja erityisesti niiden korkoa sekä kustannuksia valvotaan tarkoin ja vuoden 2019 syyskuussa korkokatto madaltui entisestään; nimellinen vuosikorko saa olla korkeintaan 20% ja muut lainaan liittyvät kulut (avausmaksu, laskutuslisä, jne.) enintään 150€ vuodessa. Aikaisempi korkokatto on rajoittanut vain alle 2000€ lainoja, mutta uudistus tulee koskemaan pikavippien lisäksi nyt kaikkia yksityisiä lainoja sekä joustoluottoja.\nLainan avulla voi rahoittaa tavoitteet heti, mutta lainan ottaminen tarkoittaa sitä, että hakija sitoutuu maksusuunnitelmaan jopa useiksi vuosiksi. Ennen kuin lainaa rahaa yksityiseltä, on hyvä käydä läpi tärkeimmät kysymykset - tarvitseeko suunnitelmat toteuttaa nyt vai voivatko ne odottaa? Tai olisiko rahoitusta mahdollista hankkia muulla tavoin?\nMuista myös, että sinulla on oikeus perua lainasopimus 14 vuorokauden sisällä Kuluttajansuojalain mukaisesti.\nOnko muita vaihtoehtoja rahoittaa tavoitteesi? Säästäminen, lisätyöt, laina vanhemmilta/puolisolta/ystävältä\nTarvitsetko hankintoja juuri nyt vai voitko odottaa palkkapäivään tai myöhempään ajankohtaan asti?\nLainanvälittäjä voi etsiä sinulle edullisimmat yksityislainat yhdellä hakemuksella\nViisi tavallisinta käyttötarkoitusta yksityislainalle:\nKuluttaminen (hankinnat, vuokra, laskut)\nUuden kulkuneuvon osto tai ajokortti (auto, vene, moottoripyörä)\nKäsiraha (katso kaikki lainat käsirahaa varten täältä)\nLainojen yhdistäminen (järjestelylaina)\nOnko yksityinen laina turvallinen?\nYksityislaina on Suomessa nykyään yhtä turvallinen tapa saada rahoitusta kuin tavallinen pankki. Valitse luotettava lainanantaja, joka on rekisteröity luotonantajarekisteriin ja tarkista lainan todelliset kustannukset jo ennen lainasopimuksen solmimista, niin vältyt ikäviltä yllätyksiltä. Kaikkia lainoja koskee myös 14 vuorokauden peruutusoikeus.\nMiten yksityislaina maksetaan takaisin?\nLainan takaisinmaksu hoituu yleensä kuukausittaisilla lyhennyksillä. Saat laskun sähköpostilla tai postitse ja voit maksaa sen pankissa tai verkkopankin kautta. Voit halutessasi maksaa ylimääräisiä lyhennyksiä tai lainan takaisin kokonaisuudessaan aikaisemmin ilman lisäkuluja.\nSaako yksityiseltä lainaa luottotiedottomalle?\nJos etsit lainaa ilman luottotietoja, voit lainata poikkeuksellisesti pienemmän lainasumman mikäli lainanantaja vakuuttuu maksukyvystäsi tai vaihtoehtoisesti voit ottaa takaajalainan, jolloin erillinen takaaja turvaa lainan takaisinmaksun.


Apurahat ja tunnustuspalkinnot - Lapin AMK\nEtusivu / Lapin ammattikorkeakoulu - Lapin AMK / Opiskelijalle / Opintojen suunnittelu\nApurahat ja tunnustuspalkinnot\nLapin AMKin apurahojen ja tunnustuspalkintojen hakeminen\nHakuohjeet ja apurahan tai haettavan tunnustuspalkinnon kriteerit annetaan hakuilmoituksen yhteydessä. Tunnustuspalkinto annetaan jälkikäteen tunnustuksena tieteellisestä, taiteellisesta tai yleishyödyllisestä toiminnasta, kun taas apuraha opintoihin annetaan yleensä etukäteen.\nHakijoille ilmoitetaan tehdystä päätöksestä hakemuksessa annettuihin yhteystietoihin.\nOpintoja, tieteellistä tutkimusta tai taiteen harjoittamista varten saatu apuraha tai tunnustuspalkinto on yleensä verovapaata tuloa. (Ohje: vero.fi)\nLapin AMKin stipendirahasto\nLapin ammattikorkeakoulun stipendirahasto tukee ammattikorkeakoulun opiskelijoiden opintoja, soveltavaa tutkimusta tai taiteellista toimintaa.\nRahasto vastaanottaa lahjoituksia ja testamentteja, myöntää apurahoja ammattikorkeakoulun opintoihin ja taiteelliseen toimintaan sekä tunnustuspalkintoja. Rahastoon voidaan myös lahjoittajan toivomuksesta perustaa oma nimikkorahasto, jonka varoja seurataan rahastossa erikseen.\nRahaston varojen jaosta ja myöntämisen perusteista päättää Lapin AMKin rehtori. Esitykset tekee rehtorin nimeämä työryhmä. Samalla huomioidaan mahdolliset lahjoittajien asettamat erityistoiveet varojen myöntämiselle.\nTunnustuspalkintoja voidaan myöntää ansioituneille opiskelijoille ilman erillishakua tai laittaa opiskelijoiden haettaviksi. Tunnustuspalkintoja jaetaan pääsääntöisesti kaksi kertaa vuodessa lukukauden päättyessä.\nApurahat ilmoitetaan haettavaksi Lapin AMKin verkkosivuilla hakuohjeineen ja niitä voidaan avata haettavaksi läpi vuoden.\nLapin ammattikorkeakoulun opiskelijat voivat hakea apurahaa opintoihin liittyvien kehittämistehtävien, projektien tai vastaavien toteuttamiseen. Kevään 2022 apurahaa kohdennetaan seuraaviin teemoihin: hyvinvointi, digitaalisuus, vihreä siirtymä, koronapandemiasta toipuminen.\nApurahaa voi hakea esimerkiksi materiaaleihin, aineiston hankintaan, matkakuluihin, raportointi- ja julkaisukustannuksiin.\nApurahalla tehtävän työn tuloksen on oltava julkinen ja sovellettavissa laajempaan yhteyteen.\nApurahan hakijana voi olla opiskelija tai opiskelijaryhmä, joka saa apurahalla tehdystä työstään opintopisteitä.\nApurahaa haetaan vapaamuotoisella hakemuksella. Hakemus tehdään sähköisella hakulomakkeella. Hakemukseen liitetään projekti- tai tutkimussuunnitelma.\n31.1. - 8.5.2022\nMyönnettävän apurahan suuruus on maksimissaan 500-1000 euroa/hakemus. Apurahaa myönnetään vuosittain maksimissaan yhteensä noin 3000-3500 euroa.\nLapin ammattikorkeakoulun rehtori päättää apurahan saajat asettamansa työryhmän esityksen pohjalta. Hakemuksista arvioidaan projekti- tai tutkimussuunnitelman innovatiivisuus, toteutuskelpoisuus ja vaikuttavuus.\nTehdyn työn tuloksena syntynyt tuotos, raportti tai vastaava toimitetaan osoitteeseen kirjaamo @lapinamk.fi. Apuraha voidaan periä takaisin, mikäli työ ei valmistu suunnitellusti.\nKemijoki Oy:n stipendirahasto\nKemijoki Oy on Suomen merkittävin uusiutuvan vesi- ja säätövoiman tuottaja. Noin puolet Suomen uusiutuvasta sähköenergiasta on vesivoimaa ja Kemijoki Oy tuottaa siitä kolmanneksen. Kemijoki Oy on vesivoimatuotannon asiantuntija- ja tilaajaorganisaatio sekä vesivoimaosaamisen kehittäjä, jonka asiantuntijat ovat vastuullisen vesivoiman moniosaajia.\nKemijoki Oy perusti vuonna 2000 Lapin ammattikorkeakouluun stipendirahaston, josta on jaettu ansioituneille Lapin AMKin opiskelijoille tunnustuspalkintoja.\nKemijoki Oy:n stipendirahasto julistaa haettavaksi yhden 1000 euron ja kaksi 500 euron tunnustuspalkintoa. Tunnustuspalkintojen hakuaika on 1.11.2021 – 31.5.2022.\nTunnustuspalkintoa voivat hakea Lapin ammattikorkeakoulun AMK-tutkintoa suorittavat opiskelijat, joiden opinnäytetyö on valmistunut. Tunnustuspalkinnon hakijana voi olla moniammatillinen/monialainen työryhmä tai yksittäinen opiskelija.\nTunnustuspalkinnon myöntämisen edellytyksenä on\n- työssä on huomioitu pohjoinen toimintaympäristö\n- työssä on liiketoimintakytkös\n- työn aihe liittyy hyvinvoinnin edistämiseen\n- työssä on huomioitu kestävän kehityksen periaatteet\n- työn tuloksena on syntynyt yritystoimintaa taistartup\n- työ on moniammatillinen/monialainen ja tehty yhteistyössä eri alojen opiskelijoiden kanssa\n- myös opinnäytetyön arvosanalla on merkitystä\nHuomioithan, että opinnäytetyön ei tarvitse täyttää kaikkia edellä mainittuja kriteereitä.\nTunnustuspalkintohakemukset ja valmis opinnäytetyö (tai sen linkki Theseukseen) arviointilausuntoineen toimitetaan sähköisellä hakulomakkeella. Hakijan tulee ilmoittaa omat yhteystietonsa huolellisesti ja niin, että hänet voidaan tavoittaa myös opintojen päätyttyä. Puutteelliset tiedot hakemuksessa voivat johtaa hakemuksen hylkäämiseen.\nLapin AMK:n rehtori päättää tunnustuspalkinnon saajat Kemijoki OY:n stipendirahastotyöryhmän esityksestä.\nTunnustuspalkinnot luovutetaan tunnustuspalkinnon saajille myöhemmin ilmoitettavassa tilaisuudessa touko- tai kesäkuussa 2022.\nKatso myös Kemijoki Oy:n esite tunnustuspalkinnoista\nMuut stipendit, apurahat ja avustukset\nKeski-Suomen sähköteknillinen yhdistys


ELY-keskus, Järvi-Suomen Kalatalouspalvelut tiedottaa: - Saimaan uhanalaiset lohikalat\nEtusivun ilme on muuttunut mutta sivuston rakenne on pääosin ennallaan. Kantojen hoito –osion rakennetta on uusittu. Sisältöä työstetään ja päivitetään tarpeen mukaan jatkuvasti.\nPäivityksistä huolehtii Järvi-Suomen kalatalouspalvelujen Joensuun toimipaikka (Pohjois-Karjalan ELY-keskus). Tiedotteita ja uutisia Saimaan alueen uhanalaisista kalalajeista, niiden kantojen tilasta, kalastuksesta ja hoitotoimenpiteistä otetaan jatkuvasti vastaan osakaskunnista, kalastusalueista, LUKE:sta, järjestöiltä ja muilta sidosryhmiltä.


Pioneerin langaton kaiutin | AfterDawnin keskustelualueet\nPioneerin langaton kaiutin\nViestiketju Mediasoittimet -osiossa. Ketjun avasi kirkkope 26.11.2012.\nOstin äskettäin Pioneer XW-SMA4 langattoman kaiuttimen.Olen nyt "taistellut" sen kanssa muutaman tunnin. Mielestäni olen saanut sen verkkoasetukset päälle. Ainakin sininen valo palaa.Minulla on kannettava tietokone (pc), langaton tukiasema ja siinä kiinni ulkoinen kovalevy.\nTavoitteni on soittaa musiikia esim. Spotify:sta tai ulkoiselta levyltä tai soittaa läppärissä CD:tä ja kuunnella langattomasta kaiuttimesta toisessa huoneessa. Minulla ei ole mitään Applen laitteita.\nKaiuttimesta ei kuulu mitään. Osaisikohan joku neuvoa minua\nOhjekirja varmaan kertoo lisää?\nVarsinaista ohjekirjaa ei tullut laitteen mukana. En löytänyt "netistäkään" parempia ohjeita. Laite on kyllä mielestäni verkossa mutta kysymys on siitä, että pitäisi valita,mistä musiikkia soitetaan. Kysyn nyt vielä uudestaan, olisiko kellään täällä kokemusta tällaisesta tilanteesta.\nValitettavasti ei ole minullakaan kokemusta tuosta, mutta ainakin tuotteen englanninielinen ohjekirja näyttäisi löytyvän Googlella helposti:\nOlisiko ongelma siinä, ettet ole käynnistänyt mitään DLNA-serveriä, joka jakaa musiikkia sisäverkossasi? Saat ilmeisesti nettiselaimella yhteyden laitteeseen ja pääset sen asetuksiin?


Bette Box toukokuu 2017 - kosmetiikan yllätysboxi - Mustaa Kajalia\n16 toukokuun, 2017 Filed Under: Yleinen\nTaas on se aika kun blogit täyttyvät Bette Boxeista. Bette Box on kerran kuukaudessa luoksesi saapuva laatikollinen kosmetiikkaa, joka maksaa tilausjaksosta riippuen 16,90€, 50,70€ tai 101,40€. Kuuden kuukauden tilauksen hinnalla saa seitsemännen boxin kaupan päälle jolloin yhden boxin hinnaksi tulee vain 14,50€. Boxissa on täysikokoisia tuotteita sekä matka- ja näytekokoja. Toukokuun boxi oli ahdettu todella täyteen ja sisältä löytyikin yhteensä 11 tuotetta! Tämän boxin teema on upeaa kosmetiikkaa kesän alkuun.\nBoxin neljä kiinnostavinta tuotetta olivat minusta Lumenen kulmakarvageeli, L’Anza Keratin Healing Oil Lustruous Finishing Spray sekä Avène Tolérance Cream ja Ultrasun Face SPF30 -aurinkosuoja. L’Anzan viimeistelykiinne on 45ml matkakoko, mutta Avénen ja Ultrasanin tuotteiden olisin toivonut olevan hiukan isompia kuin 5ml ja 7ml. Nyt voidetuubeista riittää vain kertaan tai kahteen jolloin kunnon mielipidettä tuotteesta on vaikea muodostaa. Näytekoot ovat onneksi sentään kunnolllisia tuubeja hankalien pussinäytteiden sijaan. Siitä huolimatta näiden pikkuisien tuubien vuoksi Bette Box saa minulta tällä kertaa pienen miinuksen. Boxin arvo on näytekokoisista tuotteista huolimatta kuitenkin edelleen yli 20€, rahoillensa vastinetta siis saa tälläkin boxilla.\nBoxin ainoa täysikokoinen tuote on Lumene Nordic Chic eyebrow fixing gel (9,90€) sävyssä transparent. Lumenen kirkas kulmageeli on jo suorastaan klassikko, erittäin hyvä ja toimiva tuote, joka kulki aikaisemmin nimellä Lumene Blueberry eyebrow fixing gel. Olen käyttänyt useamman tuubin Lumenen kulmageeliä, se onkin meikkipussini vakiokasvo. Koska kulmageeli on tuotekortissa mainittu tubettaja Derya Dincerin suosikkina on minun pakko tunnustaa, että en tiennyt kuka Derya Dincer on. Jouduin siis googlettamaan neitosen..\nLoput tuotteista ovat matkakokoja. Mukana on uudistetut TRESemmé Keratin Smooth shampoo ja hoitoaine (alkuperäisistä olen kirjoittanut muutama vuosi sitten) ja Schwarzkopf got2B Fresh it up -kuivashampoo, kaikki 100ml kokoja. RFSU Intim easy shave gel on 40ml matkakoko ja sheivausgeelin kaverina oli näytekoko RFSU Cooling Balmista (10ml). RFSU sheivausheeli on kehitetty erityisesti bikinirajan ajeluun, mutta se toimii yhtä hyvin myös säärien ja kainaloiden sheivaamisessa. Cooling Balmin luvataan vähentävän sheivauksen jälkeisiä punaisia näppyjä.\nYllärinä boxissa oli vielä Ob:n pikkuhoususuojia (näitä tarvitsee aina!) ja Salus Detox BIO-puhdistusjuoma (johon en aio koskea). Tämä Bette Box ei ehkä ihan yltänyt aikaisempia boxien tasolle, mutta minusta laatu on silti edelleen parempi kuin LivBoxissa. Testaan uusia tuotteita oikeastaan aina mieluiten matkakokoisina joten täysikokoisten tuotteiden sijaan. Matkakoolla tuotteesta saa muodostettua hyvän mielikuvan ja vaara siihen, että puoliksi käytetty purkki jää nurkkiin pyörimään, on pienempi. Mitä tykkäsitte tästä Bette Boxista?\n*Bette Box on saatu blogin kautta. Juttu sisältää affilate-linkkejä. Tilaamalla linkkien kautta tuet blogin serverimaksuja.\n19.5.2017 at 15:03\nMulla oli kunnon epäonni tän boksin kanssa. Itse en sheivaa, vaan sokeroin, en käytä kuivashampoota, kun ei ole tarve, ja kulmakarvat on aika hyvin ojossa itsestäänkin (värilliset on ihan kivoja, kun kaipaan enemmän sitä väriä pituuksiin, kuin pitoa muotoon). Sinne jäi Tresemmeet salikassiin (vasta tuli hyvä shampoo boksista..) ja pikkuhousunsuojat laukkuun. L’anzan finishing spray ei oikein herätä tunteita. Pitää vielä testata, mutta jotenkin meh. Kaipa nuo Avene ja Ultrasun tulee käytettyä, mutta en innostunut kummastakaan. Ehdoton suosikkini tässä kuitenkin on tuo detoxjuoma, jonka tuotesuunnittelija on ollut oikein nero. Yhteen annokseen tarvitaan 12,5ml tuotetta. Näytteessä on 10ml. Nauroin ääneen, että markkinointia parhaimmillaan, always leave them wanting more. En tiedä uskallanko koskea.\n22.5.2017 at 20:48\nKävipähän sulla huono tuuri tämän boxin kanssa! Toivottavasti seuraavalla kerralla löytyy jotain kiinnostavampaa 🙂


Sorkkaraudat – osta edullisesti netistä Autonvaraosat24-sivustolta\nSorkkaraudat: Valitse tuoteryhmä\nYATO Taivutusrauta YT-0813 Pituus: 125mm\nYATO Taivutusrauta YT-0814 Pituus: 235mm\nYATO Taivutusrauta YT-5410 Pituus: 680mm\nYATO Sorkkarauta YT-46801 Pituus: 450mm\nTeräleveys [mm]: 18\nROOKS Sorkkarauta OK-06.0404 Pituus: 200/250mm, Työkalujen määrä: 2\nPituus (mm): 200/250\nYATO Sorkkarauta YT-46800 Pituus: 400mm\nFORCE Sorkkarauta 750200 Pituus: 200mm, Kromi-vanadium-teräs\nPaino [g]: 162\nVOREL Sorkkarauta 34243 Pituus: 500mm\nFORCE Sorkkarauta 750300 Pituus: 300mm, Kromi-vanadium-teräs\nYATO Sorkkarauta YT-46802 Pituus: 600mm\nFORCE Sorkkarauta 750380 Pituus: 380mm, Kromi-vanadium-teräs\nPaino [g]: 556\nHogert Technik Sorkkarauta HT3B880 Pituus: 450mm\nYATO Sorkkarauta YT-0807 Pituus: 300mm, Kromi-vanadium-teräs\nNEO TOOLS Sorkkarauta 29-041 Pituus: 400mm, Työkaluteräs\nFORCE Sorkkarauta 750380B Pituus: 380mm, Kromi-vanadium-teräs\nPaino [g]: 382\nYATO Sorkkarauta YT-0808 Pituus: 400mm, Kromi-vanadium-teräs\nPaino [g]: 625\nHogert Technik Sorkkarauta HT3B881 Pituus: 600mm\nPaino [kg]: 1.47\nHogert Technik Sorkkarauta HT3B882 Pituus: 750mm\nYATO Sorkkarauta YT-0809 Pituus: 500mm, Kromi-vanadium-teräs\nYATO Sorkkarauta YT-0811 Pituus: 380mm\nNaulanvetäjä on käsityökalu, joka toimii vivulla ja kiilalla. Sillä poistetaan nauloja, ruuveja, ja muita kiinnikkeitä. Se on paksu metallisauva, jonka yksi pää on tasainen ja toinen kaksijakoinen.\nSorkkarauta on L- tai S-muotoinen isku-ja-vipu metallityökalu. Sitä voidaan käyttää purkamiseen jopa kestäviä rakenteita, kantamaan raskaita kuormia ja paljon muuta.\nTämä työkalu voi olla erillään oleva työkalu tai se voi olla muiden työkalujen kanssa yhdessä, esimerkiksi vasaran tai tonkien. Naulanvetäjät ovat useimmiten tehty:\nKisko- tai keskitason työkaluhiiliteräksestä. Tästä tehdyt työkalut eivät muuta muotoaan ja ovat resistantteja erittäin suurille mekaanisille kuormille. Joillain niistä on suojaava ruosteenestopinnoite.\nTitaanimetalliseos. Laitteet tehty titaanista omaavat alhaisen laajentamiskertoimen ja täten erittäin kovan voiman. Ne ovat suhteellisen kevyitä ja eivät käytännössä ruostu ollenkaan. Näitä voidaan käyttää missä tahansa säässä riippumatta ilmankosteudesta ja lämpötilasta.\nEsineillä voi olla monia kokoja, yleisimmät ovat:\n30-40cm työskentelyyn tiukoissa tiloissa;\nnoin 100cm - erittäin vahvojen tai suurten nivelten purkuun.\nRiippuen designista, on seuraavia sorkkarautoja:\nYksipäinen. Niillä on yksi kartionmuotoinen tai nelisivuinen työpää ja tylppä takaosa.\nKaksipäinen. Molempia sauvan päitä voidaan käyttää purkamiseen ja niillä on monia muotoja. Toisessa päässä voi täten olla taltta tai naulanvetäjä.\nMonet valmistajat myös tarjoavat erimuotoisia esineitä eri töihin. Esimerkiksi, on teriä renkaiden sovitukseen. Niillä voi olla pyöreä työpää.\nSorkkarautojen ja naulanvetäjien käyttöohjeita\nKäytä vain valmistajan ohjeiden mukaan. Älä käytä työkaluja sellaisten osien purkuun, joihin niitä ei ole tarkoitettu.\nKäytä silmäsuojia. Purkamisen aikana on suuri riski saada partikkeleja naamalle.\nPuhdista likaiset työkalut kankaalla ilman kemikaaleja. Välttääksesi korroosiota, säilö työkalut kuivaan ja hyvin ilmastoituun huoneeseen.\nHaluatko ostaa naulanvetäjän, sorkkaraudan ja muita lisävarusteita autosi huoltoon edullisesti? Ota yhteyttä Autonvaraosat24.fi. Meillä on alhaiset hinnat kaikissa tuotteissa, ja pidämme tasaisesti tarjouksia jotka mahdollistavat sinua säästämään. Tee tilaus verkkokaupassamme ostaaksesi korkealaatuisia tuotteita todella edullisilla hinnoilla.\nAutonosat + Varaosien valmistaja Moottoriöljy LIQUI MOLY\nAutonosat + Autonvalmistaja Moottoriöljy SUBARU\nAutonosat + Tuotenumero Moottoriöljy CBM60S\nTuotenumero 109 633\nTuotenumero + Autonosat valmistaja 17171 LIQUI MOLY\nOEN + Autonosat valmistaja CBM60S LIQUI MOLY\n©2022 www.autonvaraosat24.fi: Sorkkaraudat – osta edullisesti netistä Autonvaraosat24-sivustolta


Mikkelän tila B & B\nMikkelän tila B & B, Kukkomäki 59, FIN-45610 KORIA, FINLAND\nAamiaismajoitus*Bed & Breakfast\nTIEDUSTELUT JA VARAUKSET SÄHKÖPOSTILLA TAI PUHELIMITSE:\nMikkelän matkailumaatila sijaitsee maaseudun rauhassa, mutta kuitenkin vain 700 metriä valtatie 6:lta. Kouvolaan on 12 km ja Helsinkiin 130 km. Kesällä Tykkimäen huvipuisto ja Arboretum Mustila ovat mukavia käyntikohteita lähistöllä. Tilalla voit nauttia maaseudun rauhasta tai retkeillä lähiseudun kohteisiin. Myös kokoukset tai juhlat voi järjestää meillä.\nMikkelässä majoitut mukavasti vierastalon huoneissa tai huoneistossa. Isommalle ryhmälle voi varata vaikka koko talon. Päärakennuksessa lisäksi huoneisto omalla sisäänkäynnillä. Aamiaiset tarjoillaan päärakennuksen ruokailutiloissa.\nMAJOITUSHINTOJA (Hinnat sis.vuodevaatteet, pyyhkeet ja runsaan aamiaisen sekä loppusiivouksen)\n-2 hh oma suihku ja wc. 85,00 €/huone/vrk -Perhehuoneisto(2 aik+2 lasta lisävuoteissa): 2 huoneistoa,joissa oma suihku,wc,keittiö,1 makuuhuone 2+2 hengelle 120 €/huoneisto/2 aik´2 alle 12 v lasta.\n-Ryhmille 8-15 henk(Aik.):40,00 €/hlö/vrk\n(Majoitusta vierastalossa max.10 hengelle, 4 makuuhuonetta,sauna,suihkut,2 wc:tä, keittiö, iso tupa+päärakennuksen huoneisto omalla sisäänkäynnillä max.3-5 hengelle)\nEm.koko vierastalo ryhmälle ilman aamiaisia 200-300 eur/vrk henkilömäärästä riippuen. Aamiaisen hinta: 10,00 €/hlö/päivä (lapset 4-12 vuotta 5,00 €). Lisävuode 40,00 eur/vrk/hlö (sis.aamiaisen) Lasten pinnasänky vuodevaatteineen: 10,00 €/majoituskerta. -Myös pitempiaikaista majoitusta esim.keikkatyötä tekeville sopimuksen mukaan!\nRUOKAILUT(VAIN ENNAKKOTILAUKSESTA 10-52 hengen ryhmille)\nHINTOJA: Maatilalounas/illallinen. Aik.25,00 €, lapset 4-12 v.12,50 €, sis.salaattia, pääruoka,jälkiruoka tai kahvi ja leivonnainen.\nRyhmille: - Keitto ja leikkeleet tai kiusaus ja salaatti,kahvi+kahvileipä 20 €/hlö,lapset 4-12 v 10,00 €/hlö\n-Ruokailu 20-52hengen retkiryhmille) Aik.25,00-35,00 €, lapset 4-12 v.12,50-17,50 €, sis. alkuruoka tai salaatti, pääruoka lisukkeineen, jälkiruoka tai kahvi ja leivonnainen.\n-Juhlat (10-52 hengen ryhmille) 30-45€/hlö tarjoilusta ja ryhmän koosta riippuen (pyydä tarjous!)\nKaikkiin ruokailuihin sis.leivät,voi, vesi, kotikalja tai mehu\nKOKOUKSET Mikkelän tilalla voi myös 10-30 henkeä pitää kokouksen tai koulutustilaisuuden.\nKokoustilojen vuokrat: Kokopäivä 100,00 €, ilta tai puolipv 60,00 €. Saunominen 10,00 €/hlö, minimiveloitus 100,00 €/ryhmä. Saunapyyhkeet: 2,00 €/hlö (ryhmä voi myös tuoda omat pyyhkeet). Lisäksi tulee tarjoilu, esim.pullakahvit 7,00 €/hlö ja voileipäkahvit 8,00 €/hlö, kahvit,suolaista ja makeaa 15,00 €/hlö. Kokousruokailut: 20-40 €/hlö/ateria. Kaikki hinnat sisältävät alv:n.


Kaukolämmön hinta uhkasi nousta 50% – Helenin hallituksen Osmo Soininvaara paljastaa miten 30 prosentin korotus neuvoteltiin: ”Alemmas emme voineet mennä” | Paikalliset | Helsingin Uutiset\nKivihiilestä luopumista vauhditetaan Helsingissä, Hanasaaren voimalan alasajoa on aikaistettu huhtikuuhun 2023. Helen Oy\n9.9.2021 10:45 | Päivitetty 9.9.2021 11:25\nKaukolämmön hinnankorotuksesta (HU 4.–5.9.) uhkasi tulla vieläkin rajumpi kuin syyskuussa ilmoitettu 29,9 prosenttia verrattuna edelliseen syyskauteen.\nAsiasta kertoo energiayhtiö Helenin hallituksen puheenjohtaja Osmo Soininvaara (vihr.) blogissaan sekä HU:lle.\nSoininvaaran mukaan kustannusperusteisesti tehtynä korotus olisi ollut 50 prosenttia.\n– Helenin hallitus ei tee harkintaan perustuvia päätöksiä kaukolämmön hinnasta. Joskus kauan sitten on päätetty algoritmista, jonka perusteella hinta määräytyy automaattisesti kustannusperusteisesti. Välillä hinta on noussut, välillä laskenut. Koska Helen on määräävässä markkina-asemassa, kovin luovaa harkintaa kaukolämmön hinnan osalta ei edes saa harjoittaa, taustoittaa Soininvaara blogikirjoituksessaan.\n– Elokuun lähestyessä loppuaan Helenin toimitusjohtaja J–P Weckström otti minuun yhteyttä ja sanoi, että meillä on ongelma. Kaukolämmön hinta-algoritmi osoitti 50 prosentin nousua.\nSoininvaaran mukaan kaikki kustannukset ovat nousseet.\n– Kivihiilen hinta on vuodessa kaksinkertaistunut, päästöoikeuksien hinnat ovat yli kaksinkertaistuneet, maakaasun hinta on kymmenkertaistunut (!) sähkön hinta on noussut lähes kaksinkertaiseksi ja hallitus on korottanut energiaveroja tuntuvasti. Sähköäkin Helen käyttää kaukolämmön tuotantoon, sillä yli 100 MW tehdään lämpöpumpuilla.\nSoininvaara jatkaa, että hallituksen ja toimitusjohtajan välisissä neuvotteluissa päätettiin, että nousu rajataan 30 prosenttiin.\n– Tätä alemmaksi emme voineet mennä, koska kaukolämmön tuotannosta olisi tullut tappiollista.\nMoni on povannut HU:n jutusta käydyssä keskustelussa ”korotusautomaattia”, jonka myötä kaukolämpö kallistuu vuosien mittaan entisestään ja lämmityskustannukset haukkaavat yhä vain isomman osan kotitalouden tuloista. Soininvaara painottaa Helsingin Uutisille, että näin ei ole. Hänen mukaansa kyse on ohimenevästä ilmiöstä.\n– Kun kaukolämpöä aletaan tuottamaan polttamatta mitään, se poistaa päästöoikeuksien vaikutuksen hintaan, hän kiteyttää.\nKehitystä odotellessa asiakkaita ei Soininvaaran mukaan kannata ajaa irtautumaan kaukolämmöstä – siksikin korotuksen maltillistaminen oli hyväksi.\n– Vaikka kaukolämpö on nyt kovin fossiiliperäistä ja siksi oikeutetustikin kallista, se ei ole sitä enää viiden vuoden päästä.\nLue myös: Helsinki sulkee Hanasaaren hiilivoimalan 2 vuotta suunniteltua aiemmin – Vapaavuori: Alueesta uusi urbaanin kulttuurielämän keskittymä\nSiihen, miksi kaukolämmöstä irtautuminen Helenillä maksaa yli 5300 euroa omakotiasujalle, ei Soininvaara osaa ottaa kantaa. Hänen mukaansa se kuulostaa kalliilta, mutta toisaalta asvaltin auki repiminen ja putkien kaivaminen ei ole halpaa. Hän huomauttaa lisäksi, että, että kaukolämpöverkon tekeminen pientaloalueille on ollut kallista. Vaikka kaukolämpöasiakkaista 3 prosenttia asuu pientaloissa, on verkon koko pituudesta pientaloalueilla kaikkiaan 30 prosenttia.\nErittely liittymän katkaisun hinnasta tulee Helenin asiantuntijoilta viestintäpäällikkö Seija Uusitalon välittämänä:\n– Tarkemmin eroteltuna kaukolämpöliittymän katkaisutyöt pitävät sisällään esimerkiksi kaivuuluvan- ja työt sekä siihen tarvittavan koneiston, käyttökeskeytyksen, kaukolämpöverkon tyhjennyksen sekä täytön, putkiston ilmauksen, putkilaippojen hitsauksen ja katkaisukohdan eristystyön, purkujätteen hävityksen, mittarin noudon, aluspinnan, kaivuualueen entisöinnin sekä tarvittaessa pinta-asfaltin.\nLukijat ovat ihmetelleet myös sitä, miksi kaukolämpöputkien ei voisi antaa olla maassa, vaikka lämmitysmuoto vaihtuisi.\n– Rakennusvaiheessa kiinteistöihin tilataan tarpeen mukaan erilaisia liittymiä, kuten vesi, viemäri, sähkö, valokuitu, kaapeli-tv, mahdollinen kaasu, kaukolämpö ja kaukojäähdytys. Nämä liittymät tilataan pitkäaikaiseen käyttöön ja usein rakennuksen käyttöiälle. Näistä toisia liittymiä voi helpostikin sulkea ilman isompia toimenpiteitä. Kaukolämpöputkissa kiertävä paineellinen ja kuuma kaukolämpövesi aiheuttaa katkaisutilanteessa vaativampia muutostöitä. Kaukolämmön osalta putkissa tulee kiertää lämmin vesi, ettei putket jäädy, eikä tule yllättäviä vuotoja, Uusitalo siteeraa asiantuntijoita.\n– Irtautumistilanteessa putket katkaistaan runkoputkesta, juuri jäätymis- ja vuotovaaran takia. Helen Oy perii liittymisjohdon ja muiden lämmöntoimitukselle tarpeellisten laitteistojen ja laitteiden mahdollisesta purkamisesta sekä verkosta erottamisesta aiheutuvat kustannukset.\nVoittoa ei irtisanomisen kuluilla pyritä tekemään, vaan kustannukset vastaavat Helenin mukaan toteutuneita kustannuksia. Mikäli kaukolämpöliittymän haluaa säilyttää ”varalla”, tulee maksaa vesivirtamaksua.\n– Pienen kaukolämpövedenkierron joutuu jättämään päälle, jotta laitteet eivät talvella jäädy, mistä aiheutuu hieman energiamaksuja. Näin toimien ei tarvitse maksaa uutta liittymismaksua, jos lämpöä tarvitseekin myöhemmin, Uusitalo kertoo.\n– Mutta asiantuntijamme mukaan ihan halpa tapa ei tämä ole, jos liittymää aikoo pitää tyhjän panttina vuosikausia, Uusitalo jatkaa.


Suomalaiselle koulutukselle ja koulutusosaamiselle on kysyntää maailmalla. Kysyntään vastaamiseksi hallituskauden 2015 - 2019 aikana on vauhditettu koulutusviennin mahdollisuuksia kaikilla koulutusasteilla.\nTavoitteena on ollut, että koulutusviennin volyymi nousee vuoden 2018 loppuun mennessä 350 miljoonaan euroon. Suomen koulutusviennin volyymi on arvioitu vuonna 2014 yhteensä noin 260 miljoonaa euroksi (TEKESin selvitys). Keväällä 2019 tehtävä selvitys (Education Finland) osoittaa, että myös vuoden 2018 tavoitteeseen tullaan yltämään.\nTeam Finland -yhteistyössä (opetus- ja kulttuuriministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö ja ulkoministeriö) on vauhditettu koulutusvientiä myös laajemmin. Education Finland -kasvuohjelma toimii Opetushallituksen yhteydessä (1.6.2017 alkaen). Ohjelmaan on liittynyt noin 110 jäsenyritystä ja ohjelman toimia rahoittaa opetus- ja kulttuuriministeriö. Myös jäsenyrityksiltä peritään jäsenmaksua. Ohjelma toimi kevääseen 2017 asti Business Finland (Finpro) yhteydessä Education Export Finland -nimellä.\nTeam Finland -verkosto (OKM, TEM ja UM)\nopetus- ja kulttuuriministeriö, Kansainvälisten asiain sihteeristö (KAS) Puhelin:0295330242 [email protected]


ERNEST HEMINGWAYN ELÄMÄKERTA - LAPSUUDEN, ELÄMÄN SAAVUTUKSET JA AIKAJANA - KIRJAILIJAT\nErnest Hemingwayn elämäkerta\nNimimerkki:Isä, Hemmy, Vahapentu, Pieni, Hem, Ernie, Tatie, Wemedge, Ernestoic, Mestari\nSyntymäpäivä: 21. heinäkuuta , 1899\nkuinka vanha on liam hemsworth\nKuoli iässä: 61\nTunnetaan myös:Ernest Miller Hemingway\nErnest Hemingwayn lainaukset Kirjailijoita\nPuoliso/Ex-:Hadley Richardson (1921–1927),Barack Obama Kamala Harris Jordan Belfort MacKenzie Scott\nKuka oli Ernest Hemingway?\nErnest Hemingway oli Nobel-palkittu yhdysvaltalainen kirjailija, joka kosketti kuuluisuuden huippua romaanillaan 'Vanha mies ja meri', joka romahti hänet kansainväliseen kunniaan. Kirjailijan uransa aikana hän julkaisi seitsemän romaania, kuusi novellikokoelmaa ja kaksi tietokirjallisuutta, jotka vaikuttivat suuresti myöhempään kirjailijoiden sukupolveen. Monet hänen teoksistaan julkaistiin postuumisti ja suurinta osaa niistä pidetään amerikkalaisen kirjallisuuden klassikoina. Hän syntyi Illinoisissa hyvin koulutettujen ja arvostettujen vanhempien ensimmäisenä poikana, ja hänellä oli mukava lapsuus, jonka aikana hän kehittyi innokkaasti lukemaan ja kirjoittamaan. Koululaisena hän menestyi erinomaisesti englanniksi ja oli säännöllinen kirjoittaja koululehdessään Trapeze ja vuosikirjassa Tabula. Urheilullinen poika osallistui myös nyrkkeilyyn, yleisurheiluun, vesipalloon ja jalkapalloon. Hän päätti varhain haluavansa kirjallisen uran ja aloitti toimittajana ennen kuin hänestä tuli novellien ja romaanien kirjoittaja. Hän jatkoi palvelemista ”ensimmäisessä maailmansodassa” ambulanssikuljettajana ”Italian armeijassa” ennen kuin palasi Amerikkaan ja vakiinnutti itsensä arvostetuksi kaunokirjailijaksi. Huolimatta menestyksestään kirjailijana, Hemingwayn henkilökohtainen elämä oli jatkuvaa kamppailua lukuisten rikkoutuneiden avioliittojen ja masennuksen kanssa. Hän oli syvästi huolissaan henkilökohtaisista kärsimyksistään ja teki itsemurhan vuonna 1961.\nKaikkien aikojen 50 kiistanalaisin kirjailija Kuvaluotto https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Ernest_and_Pauline_Hemingway,_Paris,_1927.jpg\n(määrittelemätön / julkinen) Kuvaluotto https://www.youtube.com/watch?v=s3RiYwsrJdU\n(Kirjan vapaa -aika) Kuvaluotto https://en.wikipedia.org/wiki/File:Ernest_Hemingway_in_Milan_1918_retouched_3.jpg\n(EH2723PMilan1918.jpg: Ermeni Studiosin muotokuva, johdannaisteos: Beao ja Fallschirmjäger (keskustelu)) Kuvaluotto https://commons.wikimedia.org/w/index.php?search=Ernest+Hemingway&title=Special:Search&profile=advanced&fulltext=1&advancedSearch-current=%7B%7D&ns0=1&ns6=1&ns12=1&ns14=1&ns100= : Ernest_Hemingway_1950_w.jpg\n(Cornischong osoitteessa lb.wikipedia [Public domain]) Kuvaluotto https://commons.wikimedia.org/w/index.php?search=Ernest+Hemingway&title=Special:Search&profile=advanced&fulltext=1&advancedSearch-current=%7B%7D&ns0=1&ns6=1&ns12=1&ns14=1&ns100= : Ernest_Hemingway_1923_passport_photo.jpg\n(Katso tekijän sivua [Public domain]) Kuvaluotto https://www.youtube.com/watch?v=7yOjLaws9HQ\n(CBS sunnuntaiaamu) Kuvaluotto https://www.youtube.com/watch?v=7yOjLaws9HQ\n(CBS sunnuntaiaamu)Syövän kirjoittajat Mieskirjoittajat Tärkeimmät teokset Hänen romaaniaan ”Farewell to Arms”, joka sijoittui Italian ensimmäisen maailmansodan kampanjan aikana, pidetään yhtenä hänen ensimmäisistä merkittävistä kriitikoiden menestyksestä. Kirjasta, joka kiertää ulkomaalaisen amerikkalaisen Henryn ja Catherine Barkleyn välisen rakkaussuhteen ensimmäisen maailmansodan taustalla, tuli hänen ensimmäinen bestseller. 'Kenelle kello soittaa' on yksi hänen tunnetuimmista teoksistaan. Romaani kertoo tarinan eräästä amerikkalaisesta nuoresta, joka on sitoutunut tasavallan sissijoukkoon Espanjan sisällissodan aikana. Kuolema on romaanin pääteema. Hänen romaaninsa 'Vanha mies ja meri' oli hänen viimeinen suuri kaunokirjallisuutensa, joka julkaistiin hänen elinaikanaan. Se on myös yksi hänen tunnetuimmista teoksistaan. Tarina pyörii ikääntyvän kalastajan ympärillä, joka onnistuu saamaan valtavan kalan, mutta ei pysty nauttimaan menestyksestään, koska hait syövät saaliinsa. Lainausmerkit: Sinä Amerikkalaiset kirjailijat Amerikkalaiset tietokirjailijat Amerikkalaiset novellikirjoittajat Palkinnot ja saavutukset Ernest Hemingwaylle myönnettiin pronssitähti rohkeudesta toisen maailmansodan aikana vuonna 1947. Hän voitti Pulitzer -palkinnon vuonna 1952 romaanista 'Vanha mies ja meri'. Vuonna 1954 Hemingway sai palkinnon. Kirjallisuuden Nobel -palkinto '' Vanhan miehen ja meren '' osoittamasta kertomustaiteen hallitsemisesta ja vaikutuksesta, jota hän on tehnyt nykyaikaiseen tyyliin. Henkilökohtainen elämä ja perintö Ernest Hemingway oli naimisissa neljä kertaa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Elizabeth Hadley Richardson, jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 1921. Pariskunnalla oli yksi poika. Hemingway oli mukana suhteessa Pauline Pfeifferin kanssa tämän avioliiton aikana. Kun hänen vaimonsa tuli oppimaan siitä, hän erosi hänestä. Pian avioeronsa jälkeen hän meni naimisiin Pauline Pfeifferin kanssa vuonna 1927. Heillä oli kaksi poikaa. Hemingway ei ollut myöskään uskollinen Paulineelle ja kehitti suhteen Martha Gellhornin kanssa, mikä johti hänen avioeroonsa Paulineesta vuonna 1940. Jatka lukemista alla Pian toisen avioeronsa jälkeen hän solmi solmun Martha Gellhornin kanssa. Gellhorn oli menestyvä toimittaja, joka paheksui sitä, että häntä kutsuttiin Hemingwayn vaimoksi. Tämän avioliiton aikana hän aloitti suhteen yhdysvaltalaisen laskuvarjojoukon kenraalimajuri James M. Gavinin kanssa ja erosi Hemingwaystä vuonna 1945. Hänen neljäs ja viimeinen avioliitonsa oli Mary Welshin kanssa vuonna 1946. Pari pysyi naimisissa Hemingwayn kuolemaan asti. Ernest Hemingwayn viimeisiä vuosia leimasi huono terveys ja masennus. Häntä hoidettiin lukuisissa sairauksissa, kuten korkeassa verenpaineessa ja maksasairaudessa, ja hän kamppaili myös huonontuneen mielenterveyden kanssa. Hänestä tuli yhä itsemurhainen vuonna 1961 ja ampui itsensä kuoliaaksi 2. heinäkuuta 1961 aamulla. Lainausmerkit: Onnea,Minä Ura Lukion päätyttyä hän liittyi The Kansas City Stariin pennun toimittajaksi. Hän työskenteli siellä vain kuusi kuukautta, mutta oppi useita arvokkaita opetuksia, jotka auttaisivat häntä kehittämään omaa ainutlaatuista kirjoitustyyliään. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä hän palkattiin ambulanssikuljettajaksi 'Amerikan Punaiseen Ristiin'. Vaikka hän loukkaantui vakavasti, kun hän palveli 'Itävalta-Italian rintamalla', hän avusti muita turvassa. Hänet palkittiin ”Italian hopeamitalilla”. Hän palasi kotiin vuonna 1919 ja otti sitten vastaan työn Torontossa, jossa hän työskenteli freelancerina, henkilöstökirjailijana ja ulkomaisena kirjeenvaihtajana Toronto Star Weekly -lehdessä. julkaisua varten myös muutettuaan Chicagoon syyskuussa 1920. Vuonna 1921 Hemingway palkattiin Toronto Star -lehden ulkomaiseksi kirjeenvaihtajaksi ja muutti Pariisiin. Pariisissa hän aloitti täysipainoisen uran kirjailijana ja kirjoitti 88 tarinaa 20 kuukauden kuluessa! Hän kattoi 'kreikkalais-turkkilaisen sodan' ja kirjoitti matkakappaleita. Hän julkaisi ensimmäisen kirjansa ”Kolme tarinaa ja kymmenen runoa” vuonna 1923. Hän kirjoitti runsaasti seuraavien vuosien aikana julkaisemalla useita romaaneja, novelleja ja osallistumalla erilaisiin journalistisiin julkaisuihin. Vuonna 1929 julkaistiin hänen romaani ”Farewell to Arms”. Kirjasta tuli erittäin suosittu, mikä vahvisti hänen mainettaan kiinnostavan fiktion kirjailijana. Hän jatkoi kirjoittamistaan koko 1930 -luvun ja toi esille romaaneja, kuten 'Kuolema iltapäivällä' (1932), 'Francis Macomberin lyhyt onnellinen elämä' (1936) ja 'Olla ja olla olematta' (1937). Hän harjoitti myös paljon seikkailuja, kuten suurriistan metsästystä Afrikassa, härkätaistelua Espanjassa ja syvänmeren kalastusta Floridassa. 1940 -luku oli hänelle myös erittäin tapahtumarikas. Hän aloitti vuosikymmenen julkaisemalla yhden kuuluisimmista teoksistaan '' Kenelle kellot soittavat '' vuonna 1940. '' Toinen maailmansota '' oli käynnissä tuolloin ja kun Yhdysvallat liittyi sotaan vuonna 1941, Ernest Hemingway toimi kirjeenvaihtaja. Tässä asemassa hän näki useita historiallisesti tärkeitä hetkiä, mukaan lukien D-Day-lasku. Hän julkaisi romaanin 'Vanha mies ja meri' vuonna 1952. Romaanilla oli tärkeä rooli voittaessaan hänelle kirjallisuuden Nobel -palkinto. 1950 -luku oli hänelle erittäin vaikea ajanjakso, koska hän kärsi akuutista masennuksesta ja muista terveysongelmista. ongelmia. Hän kuoli vuonna 1961.\ntom hanks syntymäaika\nkuinka vanha sean lew on\nkuinka vanha on monta ellis


Kuvatarina: Sauce Forum 2018 – THE POWER OF FOOD! – ravintolatarinat\nJohanna Grönlund 9.9.2018 Galleria\tHelsinki, Tapahtumat\nJärjestyksessään jo neljäs, ruoka-alan Slushiksikin kutsuttu kansainvälinen Sauce 2018 -tapahtuma kokosi alan ammattilaisia ja innokkaita ruokaharrastajia ympäri maailmaa syyskuun alussa Helsinkiin. Kolmipäiväisen ”Power of Food” -teemaisen tapahtuman pääpäivää vietettiin Helsingin Vanhalla ylioppilastalolla Sauce Forum -huippuseminaarin merkeissä. Puhujakaarti oli paitsi kansainvälinen, niin myös yllättävän laaja ja kovatasoinen.\nRuoka on voimakas vaikuttaja, jonka vaikutuksia mm. talouteen, kulttuuriin, terveyteen, teknologiaan ja ekologiaan tulee harvemmin pohdittua. Edes paikallisesti, saati sitten globaalisti. Koska ruoka on vaan ruokaa – jokapäiväinen asia ja ainakin länsimaissa useimmille aivan itsestäänselvyys.\nItse jäin Saucen myötä ehkä ensimmäistä kertaa pohtimaan vapaamman liikkumisen ja lisääntyneen muuttoliikenteen vaikutuksia ruokakulttuuriin. Mahdollisuus vai uhka? Mitä tapahtuu kun aavikon asukas muuttaa lumimiehen maahan tuoden omat ruokatarinansa ja ruoan valmistusmetodinsa mukanaan? Mutta joutuu aika pitkälti tyytymään uudessa tukikohdassa saatavilla oleviin raaka-aineisiin sekä altistumaan enemmän tai vähemmän vieraille ruokavaikutteille.\nParhaimmillaan siitä syntynee jotain hienoa ja ainutlaatuista. Pahimmillaan uhriksi saattaa joutua kaksi omalle alueelle leimallista ruokakulttuuria – uutta syntyy, mutta muistetaanko vuosisatojen saatossa enää vanhaa? Uskoisin, ja toivoisin, että muistetaan.\nSeminaari oli joka tapauksessa tiukkaa kamaa. Erityisen mielenkiintoisiksi koin etenkin istanbulilaisen keittiömestari Maksut Askarin, aleppolaista ruokakulttuuria vaalivan Mohammad Orfalin sekä palkitun afroamerikkalaisen keittiömestari Edouardo Jordanin (ravintolat Salare ja Junebaby, Seattle) esitykset.\nNetworking cocktails powered by Arctic Blue Gin at Stockmann Roof\nSara La Fountain, The newest Arctic Blue Gin ambassador\nEdouardo Jordan, keittiömestari ja seattlelaisravintoloiden Salaren ja Junebabyn omistajaa on tituleerattu Amerikan kuumimmaksi kokiksi vuonna 2018.\nSara La Fountain, Viisi Tähteä päätoimittaja Eeropekka Rislakki sekä Ratian muotoilujohtaja Eeva Mela keskustelun tuoksinassa.\nTuttuja etelänaapurista! Restoran Leib & Aedin sekä Umamin ravintoloitsija Kristjan Päeske (oikealla) tiimeineen.\nSuomen suurin kokkilupaus, persoonallinen Kozeen Shiwan sekä ravintola Askin keittiömestari Matteo Malgrati.\nArctic Blue Gin – Sinistä kultaa Suomen metsistä tarjoilee Arctic Bluen brändijohtaja Mikko Spoof.\nIso kiitos Pauliina Pirkolalle loistavan tapahtuman kasaamisesta! Menossa mukana myös Arctic Blue Giniä edustavat Sorsan Jaakko ja Spoofin Mikko sekä Sauce Forumia juontanut viihde- ja ravintola-alan moniottelija Anders “Andu” Westerholm (We Are Group).\nSeminaarin jälkeen siirryin vielä maailmalla palkintoja toisensa perään pokkaavan Arctic Blue Ginin sponssaamaan cocktailtilaisuuteen Stockmann Roofin vielä syyskuussakin helteiselle kattoterassille. Upea päätös ensimmäiselle Sauce -matkalleni, joka oli päivää aiemmin startannut ravintola NJK:n ”No Borders” -yhteisöpäivälliseltä.\nKotiin tuomisiksi Sauce tarjosi muistilokeroiden täydeltä uusien näkökulmien antamia ajatuksia. Sekä ikuisiksi ajoiksi mieleen painuneita kohtaamisia, joista cocktailtilaisuuden osalta vaalin erityisesti Hong Kongissa pohjoismaalaista FINDS ravintolaa isännöivän ja Arctic Blue Ginin brändilähettiläänäkin toimivan, supersympaattisen keittiömestari Jaakko Sorsan tapaamista.\nHienoa, että saatiin Suomeen sekä sisällöllisesti, että järjestelyiltään näin laadukas, sujuva ja kaikin puolin onnistunut ruokatapahtuma. Toivottavasti kansainvälisillä markkinoilla liikuskeleva Sauce palaa vielä. Meille Suomeen. Ja saa myös tunnetut huippukokkimme aktiivisemmin liikkeelle. Sillä sitä se vaatii – suomalaisen ruoka- ja ravintolakulttuurin tunnetuksi tekeminen maailmalla. Kansainvälistä aktiivisuutta.\nPosted in Helsinki, Tapahtumat and tagged Arctic Blue Gin, Edouardo Jordan, Jaakko Sorsa, Joe Warwick, Maksut Askar, Mohammad Orfali, networking cocktails, Rebecca Mackenzie, ruokakulttuuri, Sara La Fountain, Sauce Forum, sauce2018. Bookmark the permalink.\n[…] Sauce Forum 2018 tarjosi syyskuussa semmaa Vanhalla ja ginit Roofissa […]


Esseepankki » Rikas Isä Köyhä Isä\n12.03.17 Esseen kirjoittaja: Hanna Kallio\nKategoriat: Yrityksen talous, Oppiva organisaatio\nMoni on suositellut minulle Robert Kiyosakin kirjaa Rikas isä köyhä isä, eikä suotta. Tämä kirja oli oikeasti mielenkiintoinen, vaikka en ole perehtynyt paljoa omiin taikka yrityksemme talousasioihin. Tulen kyllä suosittelemaan kirjaa jatkossa kaikille Eventalaisille ja varsinkin heille jotka vastaavat yrityksemme taloudesta. Kirja oli kirjoitettu niin helposti ymmärrettävään muotoon, että se selkeytti minulle monia asioita, kuten esimerkiksi tuloslaskelman ja taseen eroa.\nKiysaki määrittelee kirjassaan ”Rikas isä, Köyhä isä” vakavaraisuuden mittariksi sen, kuinka kauan selviät jos lopetat työsi. Suurimmalla osalla meistä työssäkäyvistä palkkatulot ovat suurin jos ei ainoa tulonlähde, ja tästä syystä olemme riippuvaisia työstämme. Moni sanoo ettei ole kiinnostunut työssään rahasta tai että haluaa hyväpalkkaisen työn saavuttaakseen taloudellisen riippumattomuuden, mutta onko hyvä palkka ja eteneminen uralla tosiaan paras vaihtoehto saavuttaa taloudellinen menestys?\nSukulaiseni ovat ratsastuskouluyrittäjiä ja he ovat aina kertoneet minulle vain yrittäjyyden huonoista puolista. ”Yrittäjän elämä on sellaista, että välillä on rahaa ja välillä sitä ei ole senttiäkään”, ”Hanki mieluummin turvallinen ja säännöllinen työ, ettei sinun tarvitse raataa kellon ympäri niska limassa”. Taloudellisesta epävarmuudesta johtuva pelko on iskostunut niin hyvin mieleeni, että yrittäjyys pelottaa. Siksi päätin jo nuorena, etten ikinä halua päätyä samaan tilanteeseen kuin sukulaiseni, ja niin olen aina ajatellut että haluan vakaan työn ja korkean koulutuksen. Mutta tämä kirja sai minut kyseenalaistamaan omat ajatukseni kysymällä, että mitäs jos jään työttömäksi enkä saa enää palkkaa. Silloin aloin miettiä, että varmaan tulisi olla joitain muitakin tulonlähteitä joilla selvitä tiukan paikan tullen niin yrittäjänä kuin palkallisena.\nMiettiessäni työttömäksi jäämistä aloin ymmärtää, että ehkäpä ratkaisu ei tosiaan löydy vakaasta, hyväpalkkaisesta työstä. Kirjassa kehotetaan pohtimaan, miksi juuri sinä haluat kasvattaa taloudellista älykkyyttäsi.\nMinä haluan kasvattaa taloudellista älykkyyttäni siksi, etten olisi riippuvainen kenestäkään. En työstäni, en valtion tuesta tai vaikkapa tulevasta puolisostani. Olen pitkään jo ajatellut, että minun pitäisi perehtyä sijoittamiseen, mutta aikaisemmin minulla ei ole ollut siihen riittävän hyvää syytä. Lukemani kirjan myötä ymmärsin, että sijoittaminen varallisuuteen auttaa minua saavuttamaan taloudellisen riippumattomuuden – niin että voin tehdä työkseni juuri sitä mitä haluan. Sijoittamisen maailma on minulle melko vieras, mutta sen vuoksi aijonkin kysellä neuvoja itseäni viisaammilta ja lukea siihen liittyvää kirjallisuutta. Kuten kirjassakin todetaan, rikas sijoittaa omaan älykkyyteensä ja hakeutuu itseään viisaampien seuraan.\nKirjan keskeinen ajatus on oravanpyörästä, jossa suurin osa meistä juoksee. Tässä oravanpyörässä meitä ohjaa kaksi inhimillistä tunnetta: pelko ja ahneus. Pelkäämme sitä, että emme pysty maksamaan laskujamme tai ylläpitämään haluamaamme elintasoa. Se saa meidät nousemaan joka aamu ja suuntaamaan töihin taikka kouluun. Teemme ahkerasti töitä, ja kun rahamme eivät enää riitä elämiseen syytämme joko työnantajaa tai taloustilannetta ja toivomme palkankorotusta tai otamme lainaa. Tällöin ahneus astuu peliin, sillä sitä mukaa kun palkkamme nousee, myös kulutuksemme nousee. Ja taas, siinä pelossa että emme pysty pitämään yllä elintasoamme hankimme palkankorotuksen, parempipalkkaisen työn tai nostamme lainaa. Oravanpyörä on valmis. Etsimme ratkaisua huonoon taloudelliseen tilanteeseemme kysymättä itseltämme: ”Onko tämä todella se paras pitkän aikavälin ratkaisu ongelmiini?”.\nKiyosakin mukaan keskiluokan sekä rikkaiden välinen ero on se, että keskiluokalla ei ole taloudellista älykkyyttä. Tämä saattaa johtua siitä, ettei meillä koulussa opeteta mitään liittyen talouden hallitsemiseen. Tästä johtuu myös keskeisin ero rikkaiden ja keskiluokan välillä: Keskiluokka luulee ostavansa varallisuutta, esimerkiksi omistusasunnon, joka todellisuudessa on velkaa. Tällaiset hankinnat kasvattavat menoja enemmän kuin tuloja. Rikkaat taas ostavat varallisuutta esimerkiksi osakkeita ja sijoituskiinteistöjä, jotka kasvattaa heidän tulojaan jatkuvasti.\nLyhyesti: kun käyt töissä, teet töitä rahasta ja kaikille muille kuin itsellesi. Ensin teet töitä yritykselle joka rikastuu, sitten valtiolle maksamalla veroja palkasta, ja lopulta pankille maksamalla lyhennystä lainasta. Hankkimalla aitoa varallisuutta, saa taas rahan tekemään töitä puolestaan. Hyvät sijoitukset tuovat tuottoja ja kasvattavat tulovirtaa, jolloin et ole enää riippuvainen yhdestä tulolähteestä.\nTyöelämä kehittyy yhä enemmän yrittäjyyteen ja freelancer tyyppisiin töihin, koska yritysten tarpeet muuttuvat jatkuvasti eivätkä he enää pysty pitämään työntekijöitään vakituisesti palkkalistoilla. Tästä johtuen mikään työpaikka ei ole varma ja muuttuu kokoajana, jolloin meidänkin tulee pysyä muutoksessa mukana eli kouluttaa itseämme.\nKouluttautuminen pitää mielen virkeänä, ja kasvattaa meissä sellaista pääomaa mitä ei voi rahalla mitata. Tietopääoman ylläpitäminen mahdollistaa taas sen että olet jatkuvasti kilpailukykyinen työmarkkinoilla.\nJokaisen täytyy myös osata myydä itseään ja tarjoamaansa palvelua, tuotetta tai pääomaa. Kilpailu on niin kovaa, että tarvitaan paljon suhteita, referenssejä, sekä hyvät myynti- ja neuvottelutaidot. Proakatemia on loistava paikka verkostoitua jo opiskelujen aikana, jos vaan tajuaa hyödyntää sen. Mielestäni monen meistä täällä opiskelevista pitäisi lopettaa se lukujen tuijottaminen ja keskittyä referenssien ja kontaktien keräämiseen, joita saat hyvin hoidetuista projekteista.\nLukiessani huomasin, että kirjan filosofia on hyvin samankaltainen kuin Proakatemialla: Meitä haastetaan jatkuvasti ajattelemaan omilla aivoillamme, hankkimaan useita tulonlähteitä sekä oppimaan uutta. Jos haluat oppia jotain, ota asiasta selvää, lue asiaa käsitteleviä kirjoja tai hanki tieto seminaarien ja valmennusten kautta. Tämän jälkeen toimi ja testaa oppimaasi teoriaa käytännössä!\nRikas Isä Köyhä Isä, 5.0 out of 5 based on 1 rating Tagit: raha, Talous\n1 kommentti to “Rikas Isä Köyhä Isä”\nSamaistun vahvasti tuohon, että suhtautuminen yrittäjyyteen on ollut kohtalaisen negatiivinen yrittäjäsukulaistesi kokemusten takia. Isäni on toiminut yrittäjänä koko ikäni ja läheltä on saanut seurata, miten järjetön työ yrityksen pyörittämisessä voi olla. Proakatemian aikana olen alkanut ymmärtämään, että eivät asiat ole niin mustavalkoisia; yrittäjyyden ei tarvitse olla elämän tarkoitus.\nTaloudellinen älykkyys on hyvä termi ja olen samaa mieltä, että se on avainasemassa riippumattomuuden kanssa. Taloudellinen älykkyys tosiaankin parantaa mahdollisuuksia tehdä elämässään enemmän asioita, joita haluaa tehdä. Itse ainakin olen sitä onnellisempi, mitä vähemmän elämässä on pakkopullalta tuntuvia asioita.\nMielenkiintoinen väite Kiyosakilta, että keskeisin ero rikkaiden ja keskiluokan välillä on ero taloudellisessa älykkyydessä. Varmasti sillä on suuri merkitys, mutta luulisin tulotason olevan se keskeisin erottava tekijä. Suomi on varmasti kuitenkin useiden syiden takia maa, jossa taloudellisen älykkyyden merkitys korostuu (esimerkiksi verosuunnittelun tai tukiviidakossa sompailun myötä).\nKirjoitat helposti luettavaa tekstiä ja tuot hyvin omaa pohdintaa esille. Tosi mielenkiintoisen oloinen kirja, laitetaan lukulistalle!


Pudonneita omenoita: Kaikki hauska on hyväksi keuhkoille (ellei nauraessa ala yskittää)\nAnna 12 October, 2014 22:00\nTrollaava virkamies! <3\nSama virkamies on ainakin viskin ystävä, jonka mielestä messujen pitää saada tänä vuonna ennätyksellinen mediahuomio ja kävijäpiikki :)\nLiina 12 October, 2014 22:04\nEiks ookin virkistävä ajatus! Tämä epäilemättä osin fiktiivinen virkamies saattaa olla uusi paras ystäväni. Ehkäpä voisimme mennä hänen kanssaa viskilasilliselle :)\nSiina 13 October, 2014 13:15\nKannatan kovasti rakastamista ja ikävöimistä, koska itsekin oon semmoinen, vaikka se onkin raskasta. Varsinkin lapsena oli aina kauhea ikävä jonnekin. Se oli aika rajoittavaa, kun en voinut olla ikinä missään yötä, kun ikävöin niin kovasti että oksensin ja nousi kuume. Vähän toivon, ettei oma lapseni olis ihan niin extreme-ikävöijä, vähän vähempikin piisais kyllä.\nLiina 13 October, 2014 13:21\nNo sama, sitä minäkin kannatan. Mutta sitten ajattelin, että ehkä nekin tyypit, jotka hoitavat sekä rakastamisen että ikävöimisen jotenkin ikään kuin moderoidummin voivat olla oikein tyytyväisiä ja sitä mieltä, että tällä tavalla kuuluu ihmisen elää.\nTuo kuulostaa jo aika extremeltä! Mulla oli yleensä yökyläillessä illalla oikein hauskaa. Aamulla sitten heräsin ja mietin, voinko paeta ikkunasta kotiin, on jo ikävä.


Rantanen jatkaa MS-52:n ruorissa | MS-52\nReima Rantanen valittiin jatkamaan MS-52:n puheenjohtajana seuran syyskokouksessa torstaina, Puhetta johti Elina Heinonen ja Hannele Tuomola kirjasi päätökset.\nAvauspuheenvuorossaan Rantanen kiitti johtokuntaa ja seuraväkeä hyvin suoritetusta työstä. Kausi oli työmärältään raskas, kun järjestettävänä oli neljä suurta kilpailua. Kalevan kierroksen suunnistus oli toukokuussa, SM-viesti syyskuussa ja Oravatonni sekä viestiliigan finaali lokakuussa.\nSeuran kilpailu-, valmennus- ja koulutustoiminta on jo 15 vuotta ollut edustusseura MS Parman nimissä ja näin myös jatketaan.\nSeuran tarkoitus on edistää liikuntaharrastusta toiminta-alueellaan siten, että mahdollisimman moni jäsen harrastaisi kunto-, kilpa- tai huippu-urheilua edellytystensä ja tavoitteidensa mukaisesti.\nLähialueella panostus on uusien suunnistuksesta kiinnostuneiden lapsien mukaan saaminen oravapolkukouluun ja sitä kautta myös aloittelemaan kilpailemista lasten omissa tapahtumissa.\nMynärastit keräsivät kuluneena kesänä ennätysmäärän osanottajia. Myös kuntorastit tulevat olemaan panostuksen kohteena. 16.1. järjestetään kuntorastiratamestarien koulutusilta. Tapahtumien määrää lisätään neljällä. Aloitetaan viikkoa aikaisemmin ja syksyllä jatketaan lokakuun loppuun. Kartoituspuolella pidetään Mynärastikartat riittävän tuoreina päivittämällä niitä säännöllisesti.\nJärjestelypuolella on tulossa kevyempi vuosi. Ohjelmassa on perinteinen Oravatonni ja samassa yhteydessä Viestiliigan finaali 4. lokakuuta. Kaiken aikaa kuitenkin valmistaudutaan jo Lukkari-Jukolan järjestämiseen 2021 kesäkuussa.\nJohtokuntaan 2020 valittiin erovuorossa olleet Mika Helander, Markku Keskitalo, Vesa-Matti Eura, Vesa Heikkilä ja Pentti Laaksonen kahden vuoden jatkokaudelle. Johtokunnassa jatkavat Heikki Andersson, Hannele Tuomola ja Mikko Määttä sekä uusina Elina Heinonen ja Anna-Sofia Vainio.\nIlmoitusasiana todettiin, että Lukkari-Jukolan maanomistajien ilta järjestetään Mynämäen KTO:n auditoriossa 25.1.2020.