Suicide Notes and Butterfly Kisses: Kulmakarvat - Kasvojen kehykset\nKulmakarvat - Kasvojen kehykset\nNyt tärkeää asiaa kulmakarvoista!\nJokaisellahan on täysin uniikit kulmakarvat, mutta jokainen varmasti tuntee tämän yleisen normin, millaista kulmakarvamallia pidetään yleisesti kauniina. Tässä entryssä puhutaan lähinnä kulmakarvojen muotoilusta ja miten niitä tulisi nyppiä. Itselleen sopivan kulmakarvamallin saa aikaiseksi tingillä: anna karvojen rehottaa kasvuprosessin aikana ja nypi harkiten.\nOmasta mielestäni kulmakarvoja voidaan verrata täysin esimerkiksi taulun raameihin: taulu on loppujen lopuksi todella pliisu, ellei taululla ole kehyksiä. Kulmakarvat toimivat samalla tavalla; ne nostavat kasvojen ilmettä ja muodosta riippuen voivat jopa viestittää toiselle ihmiselle millainen ihminen saatat olla.\nAlla kuvia erilaisista kulmakarvamalleista, joita löysin Googlen kautta. Tällä yritän selventää tätä mun "viestittämis"-osiota. Mun mielestä näiden ihmisten kulmakarvat ovat tietyllä tapaa tärkeä osa sitä, mitä he ovat ja millaisen kuvan he antavat itsestään toisille (=viestittävät).\n"Hei olen oikeasti brunette?? :D" no ee, läppä ;)\nHuomioikaa, tässä sama ihminen molemmissa kuvissa: mutta mikä ero kulmakarvoilla! :o\nAnyways, you get the point. Yleisin kulmakarvamalli on todella upea, ja jollain tapaa mun mielestä jokainen nainen pyrkii saamaan tämän malliset kulmakarvat. Toteutustavat vaan saattavat vaihdella välillä paljonkin.\nTässäpä erittäin helppo tapa kokeilla, menevätkö omat kulmakarvat samoihin muotteihin. Kokeile vaikka peilin edessä pitkällä meikkikynällä, siveltimellä, tai vaikkapa viivoittimella. En aio selittää kuvaa sen kummemmin, koska se on mielestäni aika selkeä. Nämä viivat asettavat tietynlaiset raamit, joiden avulla saa omista kulmakarvoista näyttävät ja kauniit. Tärkeimpänä kohtana pidän kuvan C. viivaa.\nValitettavan usein ihmisillä näkee tietynlaisia "mokia" kulmakarvojen nyppimisessä. Eikä tässäkään mitään vikaa, jokaisen ihmisen kulmakarvat ovat uniikit ja kauniit sinällään. En siis morkkaa ja sano että sulla on vääränmalliset kulmakarvat, jos tunnistat itsesi seuraavasta.\nJoillain ihmisillä kulmakarvat vain sattuvat kasvamaan todella suoraan kasvojen mukaan, eikä luonnollista kaarta synny. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, etteikö kulmakarvoja voisi muotoilla tämän yleisesti kauniina pidetyn mallin mukaisesti. Täytyy vain miettiä hieman enemmän mistä kohtaa nyppii! :)\nTässäpä esimerkki miten kulmakarvat kasvavat liian suorina kasvojen mukaan, eikä tätä ns. luonnollista kaarevuutta ole.\nMonet ihmiset, joilla on tällaiset kulmakarvat, tekevät useimmiten juuri tämän virheen. Älä nypi karvoja pyöreiksi. Älä nypi kulmakarvoja yllä olevasta kohdasta lainkaan.\nSaadaksesi kulmakarvoista pois pyöreyttä käytä näitä kikkoja:\n1. Älä nypi tästä kohdasta, vaan anna sen kasvaa luonnollisesti. Välillä voit kuitenkin siistiä sitä, jos tarve vaatii. Siisti viistosti, älä pyöreästi.\n2. Älä koskaan nypi kulmakarvojen yläpuolta. Jos yksittäiset karvat kasvavat häiritsevän pitkiksi, leikkaa ne saksilla kulmakarvojen muuta muotoa vastaavaksi. Alä siis nypi karvaa kokonaan pois!\n3. Tämä kohta on kulmakarvojen ns. kaarikohta, joka joillain ihmisillä kasvaa ns. "alaspäin". Voit tehdä kahdella tavalla saadaksesi kaarevat kulmakarvat.\n- Jos olet virheellisesti nyppinyt kulmakarvojen yläpuolta, anna karvojen kasvaa. Älä enää nypi yläpuolta. Muotoile karvojen kasvettua uudelleen.\n- Vedä kulmakarvaharjalla kaikki kaarikohdan karvat ylöspäin ja lisää kulmakarvageeliä, joka pitää karvat paikallaan. Nypi alimmat karvat varovasti kaarvaan muotoon. Nypi kuitenkin varovaisesti; nypi vähän kerrallaan, jotta saat kaaresta haluamasi mallisen. Älä tee liian radikaalia kaarta. Lopuksi leikkaa saksillä kohdan 2. mukaisesti. Käytä tulevaisuudessa aina kulmakarvageeliä ja korosta kaarretta sopivan värisin kajalein, varsinkin kaaren alapuolelta.\nToivotaan, että näistä vinkeistä oli hyötyä jollekulle :)\nKategoriat Kajaali, kosmetiikka, Kulmakarvat\nCountess Báthory 15. helmikuuta 2011 klo 18.03\nKappas, meikäläinenki päässyt mukaan. :) Täytyy sanoa, että kulmakarvat ovat oikeasti olennainen osa tyyliäni ja oikeastaan yksi sen kulmakivistä. Omaan olemukseeni sopii se, että ne näyttävät piirretyiltä. En mitenkään tavoittele siis luonnollisuutta ;)\nJuillet 15. helmikuuta 2011 klo 18.42\nJoo voi hyvin olla mahdollista. Hain näitä kuvia vaan Googlesta hakusanalla "kulmakarvat" tai jotan sinne päin. En vain tajunnut että tuo kuva olis jopa jostain suomalaisesta, koska en sen kummemmin katsonut mistä niitä kuvia kpsailin. Kiva juttu että löysit itsesi :) Sopiihan et käytän tota kuvaa tuossa? Pitää varmistaa nyt kun tietää kuvan todellisen lähteen.\nJa muutenkin, valkkasin, koska itse pidin sun kulmakarvoista juurikin sen takia että ne ovat juuri piirretyt ym. mitä sanoit, koska kaikki on omalla tavallaan kaunista :)


Tee omia diaesityksiä muutamassa minuutissa.\nLuo oma diaesitys\nHelpon käyttöliittymän avulla voit luoda mukaansatempaavia diaesityksiä ilman suunnittelukokemusta.\nTee kuvistasi oma diaesitys Adobe Sparkilla\nAdobe Sparkin käyttäminen on erittäin helppoa. Sen valikot ovat yksinkertaisia ja toiminnot selkeästi merkittyjä. Se myös sisältää ammattilaisgraafikoiden tekemiä kuvia ja kuvituksia, joten tarjolla on lukuisia näyttäviä ja tyylitajuisia elementtejä, joita voi yhdistellä oman esityksen suunnittelussa. Kun alat käyttää Sparkia omien diaesitysten tekemiseen, kannattaa seurata alla olevia vaiheita. Näin saat aikaan upean diaesityksen, jota voit esitellä ylpeänä yleisöllesi.\nEsimerkkejä Sparkin diaesityksistä\nAdobe Spark Video on ilmainen online-diaesityseditori, jonka avulla voit lisätä esitykseesi myös musiikkia ja siirtymätehosteita.\nDiaesityksen tekeminen kuvista\nAloita luomalla uusi projekti videoeditorissa\nMukauta diaesitystä ja tee siitä yksilöllinen\nAdobe Spark Videon diaesityseditorin monipuolisilla mukautusvaihtoehdoilla voit luoda ainutlaatuisen esityksen, jollaista yleisösi ei ole taatusti nähnyt aiemmin. Omaperäisen ja erottuvan diaesityksen avulla saat viestisi perille, ja se myös jää yleisön mieleen. Käytä diaesityseditorin tehokkaita toimintoja ja luo ainutlaatuinen esitys. Lisää erilaisia taustoja, kuvia, videoita ja ääniä. Kokeile rauhassa erilaisia teksti-, musiikki- ja videovaihtoehtoja, kunnes olet täysin tyytyväinen lopputulokseen.\nYksilöi diaesityksesi Adobe Sparkilla\nAloita suunnittelu valitsemalla mallipohja, tai voit myös aloittaa puhtaalta pöydältä. Lyhyt video-opas auttaa sinut alkuun ensimmäisen esityksen suunnittelussa. Voit sitten lisätä diaesitykseesi erilaisia elementtejä helposti suunnittelunäytössä. Käytä Spark Videota diaesityseditorina, niin saat viestisi perille kiinnostavalla tavalla. Et tarvitse aiempaa videoeditointikokemusta tai ohjelmointitaitoja luodaksesi tyylikkäitä videoesityksiä. Sinun ei tarvitse myöskään palkata ammattilaista tekemään työtä puolestasi. Adobe Sparkin diaesityseditorilla voit lisätä esitykseesi musiikkia, mikä antaa esityksellesi tyylikkään ja ammattimaisen vaikutelman.\nLisää esimerkkejä Sparkin diaesityksistä


Iltavaellukset - Venlojen vaellus\nTule mukaan hauskaan seuraan kokeilemaan kevyempää versiota Venlojen vaelluksesta ja oppimaan uutta retkeilyn sekä vaelluksen saloista.\nVenlojen vaellukset ja Turun kaupunki ovat sopineet neljän kerran iltavaelluksista tulevana syksynä.\nVenlojen iltavaellukset on tarkoitettu kaikille luontoliikunnasta ja -elämyksistä kiinnostuneille naisille. Aikaisempaa kokemusta retkeilystä ei tarvita. Ryhmässä tutustutaan neljään Turun ja lähialueen mielenkiintoisiin luontokohteisiin ja opitaan luonnossa liikkumisen perusasioita nautiskellen sekä fiilistellen tietysti Venlojen hengessä. Jokaisella kerralla on oma retkeilyyn liittyvä teema, mihin paneudutaan illan aikana vähän tarkemmin. Mukaan tarvitset iloisen ja reippaan mielen, ripauksen naisenergiaa sekä säänmukaisen vaatetuksen. Venlojen iltavaellukset sopii kaiken ikäisille, kokoisille ja peruskunnon omaaville Venloille.\nVoit osallistua joko yhdelle iltavaellukselle tai nauttia luonnosta jokaisella neljällä kerralla saaden kokonaisvaltaisen luontoelämyksen ja maksimaalisen oppimiskokemuksen.\nIltavaellukset kestää n. 2,5 h. Kuhunkin kohteeseen otetaan 30 ensimmäistä ilmoittautunutta.\nKohteet syksyllä 2016:\nke 14.9. klo 17.30-20.00 Pyhän Katariinan polut Teema: retkeilijän vaatetus\nke 21.9. klo 17.30-20.00 Runosmäki-Pomponrahka Teema: retkivarusteet\nke 28.9. klo 17.30-20.00 Kurala-Pääskyvuori Teema: kulttuuria ja suunnistaminen\nke 5.10. klo 17.30-20.00 Katariinanlaakso-PyKaPo Teema: retken suunnitteleminen\nKlikkaa retkikohdetta, niin saat lisätietoa kyseisestä iltavaelluksesta.\nIlmoittautumiset Turun liikuntapalvelukeskus\nTervetuloa mukaan nauttimaan elämyksellisestä luonnosta!\nVenlojen vaelluksen syksyinen iltavaelluskohde 12.10.2016 tuo iltaan ripauksen kulttuuria sekä vähän enemmän retkeilijän suunnistusta. Illan teeman mukaan palautamme yhdessä mieliin retkeilijälle niin tärkeiden kompassin ja kartan käytön. Ehkäpä ehdimme myös kurkata mikä se GPS ja geokätkö oikein on.\nTälle iltavaellukselle matkaa kertyy n. 6,5 km. Maasto on vaihtelevaa mutta suht helppokulkuista. Näin ollen kahdessa ja puolessa tunnissa ehdimme tutustua kunnolla kartan ja kompassin käyttöön. Käymme myös yhdessä etsimässä muutaman Venla-rastin Pääskyvuoren metsistä ja ajan salliessa tutustumme myös geokätköilyyn.


SATO haluaa olla lähellä asiakkaitaan, joten palkkaamme lähivuosien aikana 60 talomestaria, jotka ottavat hoitaakseen osan huoltoyhtiöiden tehtävistä. Tuttu talomestari on jatkossa se, johon voi olla yhteydessä, kun hana vuotaa tai patteri pitää ilmata. Pyysimme kahta SATOn asukasta, PEkka Engblomia ja Marika Fagerholmia, kertomaan millaisen talomestarin he kotitaloonsa haluavat.\nPäivitys 30.11.2021: SATO talomestari on nykyään mukana yli 20 000 asukkaan arjessa.\nTutustu talomeatarin työpäivään »


Miten aistit toimivat, Katie Daynes; Christine Pym (kuv.); Kalle Nuuttila (suom.), Lasten Keskus Oy | Lukulamppu\nTekijä: Katie Daynes; Christine Pym (kuv.); Kalle Nuuttila (suom.)\nChristine Pym (kuv.)\nKalle Nuuttila (suom.)\nArvioimme, että tuote lähetetään meiltä noin 2-3 arkipäivässä (29.01-30.01.2020).\nMiten näen, miten kuulen, miten haistan, maistan ja tunnen? Miksi isot korvat kuulevat paremmin kuin pienet? Miten kieli toimii? Onko elefantin kärsä vain hyvin, hyvin pitkä nenä? Näkevätkö hyönteiset saman kuin mekin?\nKauniisti kuvitettu tietokirja palkitsee pienten lukijoiden pohjattoman uteliaisuuden. Kutkuttavat kysymykset ja luukkujen takaa paljastuvat vastaukset koukuttavat ja saavat janoamaan lisää tietoa. Asiantuntijoiden laatiman luukkukirjan sisään mahtuu uskomaton määrä oikeaa ja tarkkaa tietoa aisteista – lapsentajuisesti kirjoitettuna ja kuvitettuna.\nRiemastuttava kirjasarja luo lapsille vankan pohjan ymmärtää maailman ilmiöitä. Pahvisivut ja kestävät luukut takaavat sarjan kirjoille pitkäaikaisen käytön.\nKatie Daynes on englantilainen toimittaja ja lastenkirjailija. Christine Pym on englantilainen lastenkirjojen kuvittaja. Hän asuu pienessä kylässä Staffordshiressä, jossa hän pitää miehensä kanssa postitoimistoa ja kauppaa.


YhteisÃ¶peli XV: Tuppuru Co-Arena - peliketju, 2. erÃ¤ - YhteisÃ¶ - Tappara.co\nYhteisÃ¶peli XV: Tuppuru Co-Arena - peliketju, 2. erÃ¤\nPetri (I don't need luck, I have ammo) Marraskuu 28, 2021, 8.22pm #1\nKaikki eivÃ¤t ole kuitenkaan tyytyvÃ¤isiÃ¤, koska erilaiset faktiot eivÃ¤t halua hallia rakennetuksi. Osa kuntalaisista olisi halunnut rakennuttaa hallirahoilla uuden huoltoaseman. Entisen sponsorin toimitusjohtaja haluaisi nÃ¤hdÃ¤ koko hankkeen menevÃ¤n nurin. ErÃ¤Ã¤n toisen liigan edustaja haluaisi tehdÃ¤ mieluummin ihan oman hallin. Valituskierrokset ja muut lailliset keinot eivÃ¤t riittÃ¤neet torppaamaan hallihanketta mutta vastustajat eivÃ¤t ole valmiita luovuttamaan nÃ¤in helposti! He ovat saaneet ujutettua rakennustyÃ¶maalle omia aktiivejaan, joiden tyÃ¶ on sabotoida kaikin mahdollisin keinoin tÃ¶iden edistymistÃ¤. Kaikki keinot ovat sallittuja heidÃ¤n papereissaan: vesivahingot, valuvirheet, tyÃ¶kalujen hukkaaminen. He ovat jopa valmiita muiluttamaan rakentajia teho-osastolle!\nHuoltamomestari Shelldon kysyy valitsemansa pelaajan roolin yÃ¶n aikana. Vaalivilppi-ViÃ¤nÃ¤ne esittÃ¤Ã¤ halutessaan miinusÃ¤Ã¤nensÃ¤ saajan viimeistÃ¤Ã¤n 30 minuuttia Ã¤Ã¤nestystuloksen jÃ¤lkeen.\nÃ„Ã¤net tulee kirjoittaa tarkalleen oikein, eli oikea mÃ¤Ã¤rÃ¤ plussia tai miinuksia, lihavoituina sekÃ¤ omilla riveillÃ¤Ã¤n. Isoilla tai pienillÃ¤ kirjaimilla ei ole vÃ¤liÃ¤. Ã„Ã¤ntÃ¤ saa vaihtaa niin usein kuin mieli tekee.\nViestejÃ¤ ei saa muokata lÃ¤hettÃ¤misen jÃ¤lkeen enÃ¤Ã¤ missÃ¤Ã¤n tapauksessa. Ei vaikka kyseessÃ¤ olisi yhden pilkun lisÃ¤Ã¤minen. Jos muokkaamisesta jÃ¤Ã¤ kiinni, siitÃ¤ saa tapauksen vakavuuden mukaan sanktion. Kurinpitolautakunta ei tee yhteistyÃ¶tÃ¤ Liigan kurinpidon kanssa. MeillÃ¤ on siis linja.\nUudella, noin kahden omakotitalon kokoisella jumbotronilla jÃ¤rjestetÃ¤Ã¤n testiajoja, joissa hyvikset saavat yhteensÃ¤ kirjoittaa jumbotronille korkeintaan 4 kappaletta per pelipÃ¤ivÃ¤, korkeintaan yksi per pelaaja. LisÃ¤ksi pelinjohto voi halutessaan kirjoittaa yhden tai useamman viestin per pÃ¤ivÃ¤ ihan omine nokkinensa. Pelinjohdon julkaisemat viestit kerrotaan myÃ¶s pahisketjussa.\nViesti saa testaamisen takia olla pituudeltaan ytimekÃ¤s, maksimissaan noin 50 sanaa pitkÃ¤. Ennen julkaisemista viestistÃ¤ korvataan yksittÃ¤isiÃ¤ sanoja tai tehdÃ¤Ã¤n muita muutoksia, joka kerta. ViestissÃ¤ ei saa kertoa, onko jokin aiempi kommentti hyvismÃ¤inen tai vahvistaa itsensÃ¤ lausumaa siitÃ¤, ettÃ¤ kyseinen jumbotronviesti on juurikin hÃ¤nen kirjoittamansa.\nViesti julkaistaan useimmiten muutaman tunnin jÃ¤lkeen siitÃ¤, kun se on pelinjohdolle annettu tarkistettavaksi. PelipÃ¤ivÃ¤n lopussa kirjoitettu viesti saatetaan julkaista vasta seuraavana pelipÃ¤ivÃ¤nÃ¤, tai voi jÃ¤Ã¤dÃ¤ julkaisematta, jos esimerkiksi kyseinen pelaaja putoaa pelistÃ¤ tai muusta syystÃ¤.\nHyvikset voittavat, jos saavat pudotettua kaikki pahikset. Pahikset voittavat jos heitÃ¤ on yhtÃ¤ paljon tai enemmÃ¤n kuin hyviksiÃ¤. TÃ¤ssÃ¤ ei lasketa mukaan apuripahista.\nHalliyrittÃ¤jÃ¤ Smirnov (Apuripahis)\nErÃ¤Ã¤ssÃ¤ itÃ¤liigassa olisi kovasti haluttu laajennusseura Tampereelle, ja sille myÃ¶s hyvissÃ¤ kÃ¤sissÃ¤ omistuksessa oleva ihan oma halli. SiksipÃ¤ olisi ihan parasta, ettÃ¤ tÃ¤mÃ¤ halli ei koskaan valmistuisikaan. Smirnov on kuitenkin kulttuurishokin takia kykenevÃ¤inen Ã¤Ã¤nestÃ¤mÃ¤Ã¤n vain puolella Ã¤Ã¤nellÃ¤, eli tasatilanteessa Smirnovin Ã¤Ã¤nen kohde ei voi pudota. Smirnovia ei myÃ¶skÃ¤Ã¤n lasketa pahiksiin pelin voittoa ratkotessa.\nSavosta kotoisin oleva ViÃ¤nÃ¤ne on kierompi kuin savolainen korkkiruuvi ja siksi hÃ¤n pystyykin kerran pelissÃ¤ poistamaan yhden valitsemistaan Ã¤Ã¤nistÃ¤, muttei kuitenkaan sellaista, joka on hÃ¤nelle itselleen annettu.\nEnsimmÃ¤inen pÃ¤ivÃ¤ alkaa nyt ja pÃ¤Ã¤ttyy keskiviikkona 1.12. klo 21:00!\nArmas (Kalsarit ja pÃ¤hkinÃ¶itÃ¤) Marraskuu 28, 2021, 8.24pm #2\nEka, hahaa! Yaris on pihassa.\nNellisi Marraskuu 28, 2021, 8.25pm #3\nMun piti olla eka.\nNellisi Marraskuu 28, 2021, 8.26pm #4\nOlisikohan huoltotiloissa syytÃ¤ tarkistaa paikkoja. Ei kellarissa siis. Huoltotilassa.\nCasperi Marraskuu 28, 2021, 8.29pm #5\nArmaksella on tapana ollut pelinavaaja pahiksena.\nJopeti ja Nellisi herÃ¤ttÃ¤Ã¤ luottoa.\nJopeti (Kermit) Marraskuu 28, 2021, 8.30pm #6\nNyt on semmottistÃ¤mmÃ¶tis kÃ¤yny, ettÃ¤ meikÃ¤mandoliinol o olo ku klapil pÃ¤Ã¤hÃ¤ lyÃ¶ty. Iha dejavu! Tuntuu, ettÃ¤ mÃ¤ oon tÃ¤Ã¤l ennenki ollu rakentelemas vaik tÃ¤Ã¤ o tyÃ¶sopimuksen mukkaa eka pÃ¤ivÃ¤. HÃ¶hÃ¶!\nJopeti (Kermit) Marraskuu 28, 2021, 8.31pm #7\nKato teikÃ¤tamburiini laitto sama asia merkil!\nCasperi Marraskuu 28, 2021, 8.31pm #8\nJep, sulla on kokemuksia Tonzan kanssa pahispuolelta. MiltÃ¤ vaikuttaa nyt?\nJopeti (Kermit) Marraskuu 28, 2021, 8.32pm #9\nSanottaisko et ei ny mikkÃ¤ satavarma pahis, mut ainaki yheksÃ¤kytviis!\nDerek Marraskuu 28, 2021, 8.32pm #10\nOn kyllÃ¤ puuduttavaa hommaa, samanlaisia kaikki pÃ¤ivÃ¤t. Ihan kun tÃ¤nkin pÃ¤ivÃ¤n olis elÃ¤nyt ennen.\nNo mutta, tutut duunarit paikalla, laitetaanhan rÃ¤llÃ¤kÃ¤t soimaan. Kirvesmies ja Nellisikin lÃ¶ysivÃ¤t pukukopista takaisin pelipaikalle. EihÃ¤n muistella pahalla sitÃ¤ yhtÃ¤ tapausta, @Wrathchild\nCasperi Marraskuu 28, 2021, 8.32pm #11\nJopeti (Kermit) Marraskuu 28, 2021, 8.33pm #12\nlouskutin Marraskuu 28, 2021, 8.33pm #13\nTervehdys kaikille rakennustyÃ¶lÃ¤isille ja muille arjen sankareille! EikÃ¶hÃ¤n nikkaroida tÃ¤Ã¤ palatsi valmiiksi alle aikayksikÃ¶n (joka ei toivottavasti ole valovuosi).\nNuti Marraskuu 28, 2021, 8.33pm #14\nArmas (Kalsarit ja pÃ¤hkinÃ¶itÃ¤) Marraskuu 28, 2021, 8.34pm #15\nTonza Marraskuu 28, 2021, 8.38pm #16\n++casperi mikÃ¤ jottei\nNuti Marraskuu 28, 2021, 8.39pm #17\nYaris on pihassa.\nSiinÃ¤ se on kÃ¶kÃ¶ttÃ¤nyt jo viikon pÃ¤ivÃ¤t.\nTonza Marraskuu 28, 2021, 8.40pm #18\nVielÃ¤kÃ¶ on kalsarit tÃ¤ynnÃ¤ pÃ¤hkinÃ¶itÃ¤ ? @Armas\nDerek Marraskuu 28, 2021, 8.40pm #19\nJopeti epÃ¤ilyttÃ¤Ã¤! Aina. Mutta etenkin Turkua suoltavana ja melkein satavarmasti jotain tietÃ¤vÃ¤nÃ¤\nVirvelia_kainaloon (ã€ŽV Kã€�) Marraskuu 28, 2021, 8.41pm #20\nOnko nimi lyhennetty kokonaisesta sukunimestÃ¤ LouskutinovitÅ¡ Smirnov?


EU-johtajat vääntävät rahasta ja oikeusvaltiosta – Sopu on mahdollinen, mutta vielä kaukana – Forssan Lehti\nEU-johtajat vääntävät rahasta ja oikeusvaltiosta – Sopu on mahdollinen, mutta vielä kaukana\n18.7.2020 20:59 Ville Toivonen\nEuroopan päättäjät etsivät sopua EU:n elvytyspakettiin. Rahakysymysten lisäksi kinaa on aiheuttanut tulkinta oikeusvaltioperiaatteesta. Talouskysymyksissä jakolinja kulkee Etelä- ja Pohjois-Euroopan välillä.\nEurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel, Saksan liittokansleri Angela Merkel, Ranskan presidentti Emmanuel Macron ja Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen keskustelivat lauantaina neuvottelutilanteesta. Kuva: epa08553854\nEurooppa-neuvoston kokoontuminen Brysselissä ei tuottanut tulosta lauantai-iltaan mennessä. EU:n johtajat ovat olleet koolla Brysselissä perjantain ja lauantain. Neuvottelut koskevat EU:n koronaelvytyspakettia ja vuosien 2021–2027 budjettia.\nPerjantaina neuvottelut elvytyspaketista päättyivät 13 tunnin kokoustamisen jälkeen umpikujaan. Lauantaina Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel toi pöytään uuden esityksen, jossa lainojen osuutta tukipaketissa oli nostettu.\nJakolinja elpymispakettiin suhtautumisessa on selvä: Etelä-Euroopan maat Italian ja Espanjan johdolla pyrkivät pitämään paketin avustusperusteisen osan korkeana, kun pohjoisemmat maat pyrkivät tekemään elvytyspaketista lainapainotteisen ja kokonaisuudessaan alun perin esitettyä merkittävästi pienemmän.\nTiukan linjan maita ovat erityisesti Ruotsi, Tanska, Itävalta ja Hollanti, jonka pääministeri Mark Rutte on profiloitunut tiukan linjan puhemiehenä. Suomi on asemoitunut neuvotteluissa ”niukan nelikon” linjoille. Suomen pääministeri Sanna Marin (sd.) totesi perjantaina, että Suomen neuvottelutavoite on saada avustusten osuus enintään puoleksi koko paketin koosta.\n”Tämä on koko Euroopaa varten”\nItalianpääministeri Giuseppe Conte totesi lauantai-iltana Facebook-livelähetyksessään Italian ja Hollannin olevan vastakkain elpymispaketin suhteen.\n– Tiukan linjan maat eivät ymmärrä, ettei tämä ole vain Italiaa, Espanjaa tai muita [koronasta] eniten kärsineitä maita varten. Tämä on koko Eurooppaa varten, Conte totesi.\nItävallan liittokansleri Sebastian Kurz kertoi lauantai-illan infossaan, että neuvottelut ovat edenneet oikeaan suuntaan, mutta Itävalta ja sen liittolaiset vaativat vielä leikkauksia pakettiin.\nEurooppa-neuvoston puheenjohtaja Michel esitti alun perin 750 miljardin euron kokonaisuutta, jossa avustusten osuus olisi 500 miljardia euroa ja lainojen osuus 250 miljardia euroa. Lauantaina Michel esitti 750 miljardin euron pakettia, jossa suorien tukien määrä oli pudotettu 450 miljardiin.\nNimettömänä pysytellyt hollantilaisdiplomaatti kommentoi uutistoimisto Reutersille, että ”uusi esitys on vakava askel oikeaan suuntaan”.\nEhdotus sisälsi myös etunenässä Hollannin vaatiman ”hätäjarrun” eli EU:n jäsenvaltion mahdollisuuden estää elvytystukien maksu, jos tukea hakeva maa ei ole täyttänyt elvytyspakettiin kirjatun talouden uudistamisen ehtoja.\nPaitsi kokonaispaketista Eurooppa-neuvosto on neuvotellut rahan jakautumisesta paketin sisällä. Michelin lauantain esityksessä esimerkiksi maaseudun kehittämisen lisärahoituksen osuus oli pudonnut 15 miljardista 10 miljardiin euroon.\nOrbán jatkaa tiukalla linjalla\nNeuvotteluissa on myös päätettävä vuosien 2021–2027 tarkka budjetti, kuinka pitkälle elvytystukia voidaan käyttää vipuvartena jäsenmaiden talousuudistuksille tai voidaanko tukien ehdoksi asettaa oikeusvaltioperiaatteiden toteutuminen.\nUnkarin pääministeri Viktor Orbán, jota kritisoidaan lehdistönvapauden, tieteen ja kansalaisyhteiskunnan tukahduttamisesta, on uhannut torjua koko elvytyspaketin, jos siihen sisällytetään ehto demokraattisten standardien täyttämisestä.\nUnkarin hallituksen tiedottaja Zoltan Kovacs tviittasi lauantai-iltana, että pääministeri Orbán ei olisi hyväksymässä mitään poliittisia ennakkoehtoja rahan jakamiselle.\n– Pääministeri Orbán pitää kiinni kannastaan, että vain unkarilaiset saavat päättää, miten Unkarille kuuluvat rahat käytetään, Kovacs kirjoitti.\nOikeusvaltioperiaate on Suomelle yksi keskeisistä elvytyspakettiin liittyvistä kysymyksistä. Itävallan liittokansleri Sebastian Kurz totesi, että oikeusvaltioasia on edelleen auki.\nAsiasanatelpymispaketti EU Sanna Marin\nTalvi- ja pimeänajan nopeudet vaihtuvat torstaina – Forssan seudulla kolme poikkeuksellista paikkaa 27.10.2021


Titin Blogi : Pikainen päivitys....\nLähettänyt Titti klo 17.39\nTytti 22. marraskuuta 2009 klo 18.20\nIhania kangassydämiä olet ommellut,kiva kuulla että että töissä on mennyt hyvin.Askel askeleelta ja pikkuhiljaa,hyvää alkavaa viikkoa ja mukavaa joulun odotusta sinulle..\nTarja 22. marraskuuta 2009 klo 18.34\nKIITOS hyväst ideasta. Täytyypä huomenna mennä metsälenkille hakemaan kuusenlatva, sinkkiämpäri on jo. Mukavaa viikkoa Sinulle!\nAnonyymi 22. marraskuuta 2009 klo 19.07\nIhania sydämiä! Varsinkin tuo "hyvää joulua", ostaisin varmasti.\nIhastellut olen muutenkin blogiasi, kaunista!:)\nArja 22. marraskuuta 2009 klo 19.59\nAi että ihana sinkkiastia! Kauniita myös sydämmet :-)\nminnamarika 22. marraskuuta 2009 klo 21.55\nVoi miten ihastuttavia sydämiä! Minäkin hain metsästä eilen kuusentaimen vesiastiaan, ja kissoilla riitti ihmettelemistä ;)).\nMaMMeli 22. marraskuuta 2009 klo 22.19\nSuloinen tuo kuusi sinkkiastiassaan:) Ihanaa, että olet jaksanut sitä työkokeilua, vaikka väsyttääkin, mutta uskoisin, että se työ on sinulle hyväksi <3\nSussi 23. marraskuuta 2009 klo 8.29\nIhastuttava tuo kuusi sinkkiastiassa rusetin kera! Ja kauniita sydämiä.\nTsemppiä ja voimia töihin ja oikein hyvää alkanutta viikkoa!\nLennu 23. marraskuuta 2009 klo 16.49\nIhania jouluisia sydämia ja kuusi sinkkiastiassa on sellaisenaan niin kaunis!\nTsemppiä töihin ja hyvää alkanutta viikkoa!\nMk 23. marraskuuta 2009 klo 20.06\nSamoin mukavaa alkanutta viikkoa sinulle.\nJos pitempi päivä tuntuu liian raskaalta on kai mahdollista siirtyä takaisin lyhyeen?\ntonttumuori 24. marraskuuta 2009 klo 10.55\nIhania nuo sinun sydämmet.Kävinkin kirpparilta niitä jo 4 kpl ostamassa ja ne tuovat nyt minulle joulun tunnelmaa.Voimia sinulle töissäsi ja mukavaa joulunodotusta tähän marraskuun harmauteen.Sytytetään kynttilät ja nautitaan hämärästä niiden loisteessa.\ntonttumuori 24. marraskuuta 2009 klo 10.56\nHuset på landet 27. marraskuuta 2009 klo 9.09\nIhania sydämiä!! Minullakin on kirpputoripöytä, Vaasassa, mutta käyn siellä vain joka kolmas viikkoa, ja sitten kaikki tavarat yleensä ovat sikin sokin...\nJDL Magazinen mukaan tulee lasku, et siis tarvitse maksaa sitä etukäteen, joten kaikki on kunnossa!!


Lapselle tukea ajoissa - PDF Free Download\nLapselle tukea ajoissa\nDownload "Lapselle tukea ajoissa"\n1 varpu Lapselle tukea ajoissa Opettajat ja lastentarhanopettajat ovat avainasemassa lasten hyvinvoinnin ja turvallisen elämän takaajina Numero 38 B\n2 2 Varpu-hanke pähkinänkuoressa Sosiaali- ja terveysministeriön vuodesta 2001 koordinoiman Varpu- eli Varhaisen puuttumisen hankkeen päämääränä on ollut edistää lasten, nuorten ja lapsiperheiden hyvinvointia sekä ehkäistä syrjäytymistä. Päämäärään tähdätään antamalla koulutusta sekä kokoamalla ja jakamalla tietoa varhaisen puuttumisen ja tukemisen hyvistä käytännöistä sekä kehittämällä lasten ja nuorten kanssa toimivien tahojen ja henkilöiden yhteistyötä. Keskeinen osa hanketta on edistää kulttuurista, vastuunoton ja välittämisen muutosprosessia, jonka tuloksena lasten ja nuorten hyvinvointi ymmärretään kaikkien yhteiseksi asiaksi. Varhaisen puuttumisen toimintamuotojen kehittäminen ja ylläpitäminen edellyttää voimavarojen yhdistämistä ja rajoja ylittävää yhteistyötä sekä paikallisella että valtakunnallisella tasolla. Eri hallinnonalojen ja järjestöjen yhteistyön tavoitteena vuosina on: lisätä eri tahojen tietoa toistensa varhaisen puuttumisen työstä ja toiminnoista yhdistää voimavaroja edellä mainitulta pohjalta tukea paikallista ja seutukunnallista kehittämistoimintaa ja vahvistaa varhaisen puuttumisen käytäntöjä peruspalveluissa ja -toiminnoissa. Esitykseen eri hallinnonalojen ja järjestöjen yhteiseksi varhaisen puuttumisen toimintalinjaukseksi vuosille ovat sitoutuneet sosiaali- ja terveysministeriö, opetusministeriö, oikeusministeriö, puolustusministeriö, sisäasiainministeriö/poliisi, työministeriö, Kirkkohallitus, Opetushallitus, Suomen Kuntaliitto, A-klinikkasäätiö, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Mielenterveysseura, Suomen Vanhempainliitto, Lastensuojelun Keskusliitto ja Stakes. SISÄLLYSLUETTELO Pääkirjoitus päätoimittaja Hannu Laaksola Järjestöjen yhteistyö Varpu-liitteen taustalla toiminnanjohtaja Mauri Upanne, Lastensuojelun Keskusliitto Mitä varhaisella puuttumisella tarkoitetaan? projektipäällikkö Maarit Kuikka, Järjestöjen Varpu-projekti, Lastensuojelun Keskusliitto Huolen vyöhykkeistö varhaisen puuttumisen tukena kehittämispäällikkö Esa Eriksson ja erikoissuunnittelija Marie Rautava, Stakes Työntekijän/aikuisen kokeman lasta/nuorta koskevan huolen vyöhykkeistö Tuoreet lakimuutokset edistävät oppilaan hyvinvointia apulaisosastopäällikkö Markku Poutala, OAJ Varhainen puuttuminen ylitarkastaja Kristiina Laitinen, opetusneuvos Irmeli Halinen, ylitarkastaja Pirkko Holopainen, Opetushallitus Varhainen puuttuminen avainasia erityisopetuksen näkökulmasta erityisasiantuntija Marja-Leena Isomursu, OAJ Varpusen kokemuksia erityisluokanopettaja Kari Rajaorko, Nuorten omaura, Alppilan yläaste Wanted: yhteisöllisyyttä ja välittämistä projektipäällikkö Maarit Kuikka, Järjestöjen Varpu-projekti, Lastensuojelun Keskusliitto Koulut ja varhaiskasvatus kuntoon! apulaisosastopäällikkö Markku Poutala ja erityisasiantuntija Ritva Semi, OAJ Varhaisen syrjäytymisen talous yhteiskuntatutkimuksen päällikkö, VTT Jouko Kajanoja, Kela Mihin puututaan oppilaiden ongelmiinko vain? toiminnanjohtaja Pirjo Somerkivi, Suomen Vanhempainliitto Linkkejä apua, yhteistyötä ja koulutusta tarjoavien tahojen kotisivuille... 32\n3 TOIMITUSNEUVOSTO Lastensuojelun Keskusliitto Maarit Kuikka, projektipäällikkö Annamaija Puonti, viestintäpäällikkö Mauri Upanne, toiminnanjohtaja OAJ Marja-Leena Isomursu, erityisasiantuntija Markku Poutala, apulaisosastopäällikkö Ritva Semi, erityisasiantuntija Annu Somppi, toimituspäällikkö, Opettaja-lehti Tekstien toimitus Ulla Ojala Taitto ja piirrokset Yrjö Klippi 3VARPU Lapsi on elävä huutomerkki Hyvinvointiyhteiskuntaa mitataan perinteisen sanonnan mukaan sillä, miten se suhtautuu vanhuksiin ja lapsiin. Suomalaisessa yhteiskunnassa on ollut jo pitkään havaittavissa merkkejä siitä, ettei osalla sen pienimpiä mene hyvin. Lapset oirehtivat ensimmäisinä, kun perheillä on ongelmia. Korkea työttömyys, alkoholin käytön kasvu, taloudellinen eriarvoistuminen ja syrjäytyminen heijastuvat perheistä päiväkoteihin, kouluihin ja oppilaitoksiin lasten ja nuorten kautta. Ongelmat näkyvät eritasoisina käytöshäiriöinä, kouluvaikeuksina, mielenterveys- ja päihdeongelmina, fyysisinä terveysongelmina ja monena muuna. Valitettavan monet lapset ovat eläviä ja varoittavia huutomerkkejä siitä, että jotain olisi pitänyt tehdä jo kauan sitten. Nykyään voidaan puhua jo suomalaisesta pahoinvoinnista. Yleisesti on tiedossa, että mitä aikaisemmin havaitaan merkkejä lasten ja nuorten vaikeuksista, sitä helpompi niihin on löytää ratkaisu, mutta silti päätöksenteko ei kulje samaa rataa. Kun jostain on säästettävä, ovat leikkaajan sakset viemässä ensimmäisenä lapsilta ja vaikeuksissa olevilta. Ja vaikka päiväkodeilla olisi mahdollisuus lievittää muun muassa perheiden kriiseistä kumpuavaa pahoinvointia, vain joka toinen lapsi on kunnallisessa päivähoidossa. Tämän suomalaisen pahoinvoinnin ydin on siinä, että syrjäytymiselle annetaan tietoisesti tilaa. Jokaisella aikuisella on velvollisuus kantaa huolta lapsista ja nuorista, tulevasta sukupolvesta. Yksilökeskeisyys on kuitenkin johtanut eräänlaiseen ohikatsomiseen, jonka aikuiset ovat omaksuneet jopa hyveeksi: jos jollakin menee huonosti, se on hänen asiansa, eikä minulla ole siihen oikeutta puuttua. Vaikeuksissa oleviin lapsiin ei tartuta ensimmäisten merkkien aikana, vaan kaikki jätetään muiden huoleksi. Liian moni aikuinen sanoo ymmärtävänsä vaikeuksissa olevia, mutta ei ole valmis tekemään mitään. Pelkkä ymmärtäminen ei riitä. Opettajat ja lastentarhanopettajat ovat avainasemassa lasten hyvinvoinnin ja turvallisen elämän takaajina. Kun kodista ei löydy lapselle peräseinää ja tukea, on koulu ensimmäinen, joka voi tulla apuun. Tällä yhteistyössä Lastensuojelun Keskusliiton kanssa tehdyllä Varpu-liitteellä Opettaja-lehti haluaa antaa aineistoa keskustelujen ja pohdintojen pohjaksi. Sen tarkoituksena on saada jokainen lukija pohtimaan, mitä minä voin tehdä lasten syrjäytymisen ja pahoinvoinnin estämiseksi eikä vain, mitä muut voisivat tehdä. Varhaisen puuttumisen tavoitteena on saada koko varhaisen puuttumisen tarve mahdollisimman pieneksi. Hannu Laaksola päätoimittaja\n5 Järjestöjen yhteistyö Varpu-liitteen taustalla Hyvä lukija/opettaja Kirjoittaja: toiminnanjohtaja Mauri Upanne, Lastensuojelun Keskusliitto Kädessäsi on varhaisen puuttumisen kysymyksiä käsittelevä kirjoituskokoelma, joka on tarkoitettu työsi tukivälineeksi. Sen on toimittanut Lastensuojelun Keskusliiton koordinoima järjestöjen Varhaisen puuttumisen (Varpu-)projekti yhteistyössä Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n ja Opettaja-lehden kanssa. Varhainen puuttuminen on viime vuosina ollut keskeinen näkökulma eri toimialojen ja järjestöjen hankkeissa. Sosiaalija terveysministeriön koordinoima Varhaisen puuttumisen hanke on lähtenyt tukemaan paikallistason työtä tavoitteena kehittää niin viranomaisten kuin vapaaehtoistoimijoiden kykyä puuttua varhaisessa vaiheessa lasten, nuorten ja lapsiperheiden ongelmiin, ja tukea heitä niissä selviytymisessä. Hankkeen toteutuksesta on vastannut julkisella sektorilla Stakes ja järjestöpuolella Lastensuojelun Keskusliitto, jonka RAY-avusteinen Varpu-projekti jatkuu vuoden 2005 loppuun. Järjestöjen Varpu-projekti käynnistyi A-klinikkasäätiön, Suomen Mielenterveysseuran ja Lastensuojelun Keskusliiton (LSKL) yhteistyönä. Valtakunnallisen hankkeen myötä mukaan ovat tulleet Mannerheimin Lastensuojeluliitto ja Suomen Vanhempainliitto. Järjestöjen Varpu-projekti ja OAJ puolestaan solmivat yhteistyösopimuksen loppuvuonna Järjestöjen Varpu-projektin alkuvaiheessa vuonna 2002 LSKL teki koulukartoituksen kahdella pilottialueella. Alueiden pilottikunnat olivat Piikkiö, Vahto ja Rusko Varsinais-Suomessa sekä Jämsä, Jämsänkoski ja Kuhmoinen Keski-Suomessa. Kyselyn tarkoituksena oli kartoittaa opettajien näkemyksiä siitä, millaisia kehittämistarpeita heidän omalla koulullaan ja kunnallaan oli varhaisen puuttumisen tukemisessa. Kyselyssä selvitettiin muun muassa, kuinka monesta oppilaastaan opettajat ovat huolissaan. Kävi ilmi, että liki jokainen kyselyyn vastannut opettaja koki jonkinasteista huolta vähintään yhdestä tai useammasta luokkansa oppilaasta. Opettajien huolena olivat useimmiten oppimisvaikeudet, oppilaan kotiolot ja kaveripiiri. Muina huolenaiheina opettajat mainitsivat mm. sosiaaliset taidot, asennoitumisen elämään ja käyttäytymishäiriöt. Opettajilla oli paljon tietämystä siitä, kuinka toimia huolen herätessä ja mihin tahoihin ottaa yhteyttä. Kuitenkin reilu enemmistö vastaajista oli kiinnostunut saamaan lisää tietoa varhaisen puuttumisen kysymyksistä, niihin liittyvistä työskentelymenetelmistä ja lastensuojelulaista. Kyselyn perusteella varhaista puuttumista koskevan tiedon välittäminen koettiin tärkeäksi. Pilottialueilla järjestettiin opettajille koulutusta varhaisen puuttumisen kysymyksissä veso-päivien muodossa. Projektin kouluttamat Varpuset ovat myös käyneet vetämässä vanhempainiltoja kodin ja koulun välisen yhteistyön kehittämiseksi. Lastensuojelun Keskusliitto on valmistellut toimintalinjauksen Lapsen Hyvä Elämä 2015 suomalaiseen lapsipolitiikkaan ja lasten suojelupolitiikkaan. Linjaukset pohjautuvat vahvasti YK:n lapsen oikeuksien sopimukseen, lapsen edun näkökulmaan sekä visioon, jonka mukaan: Vuonna 2015 jokaisella Suomessa asuvalla lapsella on hyvä ja turvallinen lapsuus, joka takaa hänen tasapainoisen kasvunsa ja kehityksensä hänen omien edellytystensä mukaisesti. Lapsi tulee kuulluksi, ja hän voi osallistua itseään koskevaan päätöksentekoon. Lapsen ihmisoikeuksia kunnioitetaan, ja hänen osuutensa yhteiskunnan voimavaroista on turvattu. Lapsen etu on keskeinen periaate kaikissa yhteiskunnallisissa päätöksissä. Yksi toimintalinjauksen keskeisistä, varhaisen puuttumisen alle kirjatuista tavoitteista on, että tietämystä lapsen perusoikeuksista, YK:n Lapsen oikeuksien sopimuksesta ja sen periaatteista tulee lisätä yhteiskuntapoliittisessa päätöksenteossa. Tieto lapsen oikeuksista ja niiden merkityksestä tulee saada osaksi lapsen parissa työskentelevien koulutusta. 5VARPU\n6 6 Mitä varhaisella puuttumisella\n7 tarkoitetaan? VARPU 7 Kirjoittaja: Projektipäällikkö Maarit Kuikka, Järjestöjen Varpu-projekti, Lastensuojelun Keskusliitto Mitä tarkoitetaan, kun puhutaan varhaisesta puuttumisesta? Mikä on riittävän varhain? Milloin pitää puuttua? Entä miten? Miksi puuttumista; miksei tukemista, yhteistyötä, auttamista, dialogia? Mieleen nousee herkästi, että kenenkään asioihin ei saa eikä pidä puuttua, ja jokaisella perheellä on yksityisyytensä. Varhainen puuttuminen onkin sanapari ja käsite, jossa on kaksi ongelmaa: sanat varhainen ja puuttuminen. Varhaisen puuttumisen käsitteestä keskustellaan säännöllisesti yhteistyössä mukana olevien tahojen kanssa. Yksimielisyys on löytynyt siitä, ettei ole olemassa yhtä varhaisen puuttumisen määritelmää. Yleisesti tarkoitetaan sitä, että ongelmat havaitaan ja niihin pyritään löytämään ratkaisuja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Lisäksi todetaan, että varhainen puuttuminen lasten, nuorten ja lapsiperheiden ongelmiin ei sinänsä riitä, vaan tarvitaan myös hyvinvointia rakentavaa ja ongelmia ehkäisevää työtä. Varhaisesta puuttumisesta puhutaan tänä päivänä useissa eri yhteyksissä: sairauksiin, oppimisvaikeuksiin, päihteiden käyttöön, nuorisorikollisuuteen sekä Varhainen puuttuminen: Ongelmat havaitaan ja niihin pyritään löytämään ratkaisuja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Lisäksi tarvitaan hyvinvointia rakentavaa ja ongelmia ehkäisevää työtä. työttömyyden ehkäisyyn ja hoitoon liittyvien kysymysten yhteydessä. Kunnilla ja järjestöillä on käynnissä lukuisia varhaiseen puuttumiseen tai tukeen liittyviä kehittämishankkeita opetuksen eri sektorien, kuten esimerkiksi koulun ja varhaiskasvatuksen piirissä. Esimerkiksi Stakesilla on varhaiskasvatuksessa meneillään VarTu-hanke, jonka tarkoituksena on vakiinnuttaa varhaisen tuen menetelmät ja ohjaus työtavaksi. Luota omaan huoleesi! Varhaisessa puuttumisessa keskeinen työväline on yksilön kokema subjektiivinen huoli lapsesta tai nuoresta. Subjektiivinen huoli perustuu siihen ainutlaatuiseen kontaktitietoon, joka kullakin lapsen tai nuoren kanssa tekemisissä olevalla henkilöllä on. Lisäksi aikuisilla on työnsä tai tehtävänsä puolesta hyvin erilaiset auttamismahdollisuudet, jolloin huoli lapsesta voi olla eriasteinen. Keskeistä on luottaa omiin tunteisiinsa, omaan huoleensa. Huoleen on tartuttava niin varhain kuin mahdollista. Tavoitteena on auttaa lasta, nuorta ja hänen perhettään kriisin alkuvaiheessa, jolloin mahdollisuudet ongelman ratkaisuun ja tukemiseen ovat vielä suuret. Näin estetään ongelmien kärjistyminen tai kasautuminen, ja ehkäistään lapsen tai nuoren syrjäytymistä. Toisaalta esimerkiksi psyykkisistä oireista kärsivää lasta on autettava siinä vaiheessa, kun ensimmäiset merkit mahdollisesta psykoosista ovat nähtävissä. Huolta lapsesta tai nuoresta voi tuntea hyvin monessa eri yhteydessä. Varhaisessa puuttumisessa ei puhuta vain iällisesti varhain puuttumisesta, vaan asenteesta tukea lasta tai nuorta hänen ongelmissaan oli sitten kysymys vaikkapa mielenterveys- tai päihdeongelmista, kehityspsykologisista kysymyksistä tai kouluvaikeuksista\n8 8 opintojen keskeyttäminen mukaan lukien. Miten autat? Stakes on kehittänyt huolen vyöhykkeistön (ks. s. 11), joka auttaa arvioimaan avun ja yhteistyön tarvetta. Varhaisen puuttumisen onnistumisessa keskeistä on tuen tarjoaminen, lapsen, nuoren ja hänen perheensä omien voimavarojen tukeminen. Puuttuminen ilman tukirakenteita on vastuutonta. Tarvittaessa on syytä hakea apua ja yhteistyötä muilta työntekijöiltä ja aikuisilta. Puuttuminen ilman tukirakenteita on vastuutonta. Ongelmista kärsivän kunnioittaminen on vuoropuhelussa keskeistä. Puuttumisen on oltava positiivista ja rakentavaa. Lapsen on vaikea puolustaa itseään, joten on aikuisten velvollisuus puuttua tilanteisiin, joissa lapsen oikeuksia loukataan. Ongelmista kärsivän kunnioittaminen on tärkeää. Yhteistyötä yli rajojen Varhaisen puuttumisen tai varhaisen tuen hankkeissa pyritään tukemaan henkilöstön osaamista ja havaitsemaan jo olemassa olevat hyvät käytännöt. Tavoitteena on siirtää toimivat käytännöt työvälineiksi kunnasta toisen ja kehittää kuntien eri toimijoiden kanssa uusia moniammatillisia työskentelymalleja ja seudullista yhteistyötä. Kunnan sisällä varhainen puuttuminen toimii parhaiten silloin, kun eri hallintokuntien, ennen kaikkea sosiaali- ja opetustoimen, välinen yhteistyö sujuu kitkattomasti. Kun lapsi esimerkiksi siirtyy varhaiskasvatuksesta koulumaailmaan, hänen mukanaan tulisi kulkea myös tieto päivähoidossa hänelle kehitetyistä tukirakenteista. Tiedon tulisi kulkea kunnan eri hallintokuntien välillä. HUOLEN varhaisen puuttumisen tukena Kirjoittajat: Kehittämispäällikkö Esa Eriksson ja erikoissuunnittelija Marie Rautava, Verkostotutkimus ja kehittämismenetelmät -ryhmä, Stakes Arvioidessaan lapsen tai nuoren avun tarvetta opettaja voi käyttää apunaan Stakesissa kehitettyä huolen vyöhykkeistöä. Kehittämispäällikkö Esa Eriksson ja erikoissuunnittelija Marie Rautava Stakesista korostavat kirjoituksessaan yhteistyön voimaa ongelmien ratkaisemisessa.\n9 VYÖHYKKEISTÖ Opettajan perustehtävä on opettaminen. Työssään hän kuitenkin kohtaa lasten ja nuorten pulmatilanteita, jotka hankaloittavat opettamista ja edellyttävät tukitoimia. Opettajan ei edellytetä selviytyvän yksin vaikeissa tilanteissa. Osa ammattitaitoa on hakea yhteistyötä muiden ammattilaisten ja vanhempien kanssa. Opettaja voi kuitenkin arastella lasta koskevan huolen puheeksi ottamista vanhempien kanssa, etenkin jos huoli liittyy perheen elämäntilanteeseen. Puheeksi ottamista voi estää myös pelko siitä, että oma huoli onkin perusteeton. Pitäisi ikään kuin ensin kerätä riittävä määrä havaintoja tai todisteita. Jos vielä paikalliset hyvät yhteistyöverkostot puuttuvat, huolta saatetaan kantaa yksin pitkäänkin. Huolen vyöhykkeet Miten sitten arvioida lapsen avun tarvetta? Eräs mahdollisuus on käyttää Stakesissa kehitettyä huolen vyöhykkeistöä. Sen avulla kuka tahansa lasten ja nuorten kanssa työskentelevä työntekijä voi tunnustella lasta koskevaa huoltaan. Vyöhykkeistö on jaettu neljään osaan sen mukaan, minkälainen on työntekijän lapsesta kokema huoli: 1) ei huolta, 2) pieni huoli, 3) harmaa vyöhyke ja 4) suuri huoli. Ei huolta -vyöhyke kuvaa tilannetta, jossa työntekijä kokee lapsen asioiden olevan hyvin. Lapsi kasvaa, kehittyy tai oppii normaalisti ja hänellä on hyvät kasvuolosuhteet. Tällä vyöhykkeellä asioiden, myös työntekijän oman toiminnan, koetaan sujuvan niin kuin pitääkin ja tuottavan toivottuja tuloksia. Ei huolta -vyöhykkeellä lapsen asiat vaikuttavat olevan hyvin. Pienen huolen alueella jotkin tekijät lapsen tilanteessa herättävät pientä huolta tai ihmetystä. Huolta saattaa esiintyä toistuvastikin, mutta työntekijällä on vahva luottamus omiin toimintamahdollisuuksiinsa. Tämän alueen huolet koetaan suhteellisen helpoiksi ottaa puheeksi, koska niihin voi tarjota omaa tukeaan. Useimmiten tuki myös tuottaa toivottua myönteistä kehitystä. Tällä vyöhykkeellä on hyvät mahdollisuudet varhaiseen puuttumiseen. Pienen huolen alueella jotkin tekijät lapsen tilanteessa herättävät pientä huolta tai ihmetystä. Harmaalla vyöhykkeellä huoli on jo tuntuvaa ja kasvaa edelleen. Työntekijän työskentely on hankalaa, omat auttamiskeinot on käytetty tai ne ovat vähissä. Hän on saattanut kantaa huolta jo pitkään. Työntekijä kaipaa lisää tukea ja/tai kontrollia. Kontrollilla tarkoitetaan tilanteen hallinnan lisäämistä rajoittamalla jotain epätoivottavaa, esimerkiksi vanhempien päihteiden käyttöä. Kontrollikin on tukeen pyrkimistä. Harmaalla vyöhykkeellä huoli on tuntuvaa ja kasvaa edelleen. Suuren huolen alueella työntekijä arvioi lapsen tai nuoren olevan vaarassa. Huolta on paljon ja omat auttamiskeinot ovat lopussa. Suuren huolen alueella on kyse kriisitilanteista, jotka pakottavat nopeaan toimintaan. Suuren huolen alueella työntekijä arvioi lapsen tai nuoren olevan vaarassa. Työntekijän näkökulmasta kuormittavin ja epäselvin toimintamaasto on huolen harmaalla vyöhykkeellä. Siellä herää paljon kysymyksiä: miten toimia, mistä lisäapua, onko tilanteessa mukana muitakin toimijoita, pitäisikö tehdä lastensuojeluilmoitus? Harmaalla vyöhykkeellä on vielä hyvät mahdollisuudet ehkäistä tilanteiden kriisiytyminen. Jos omaan huoleen ei puututa, epäselvyys jatkuu ja vaikeudet kasautuvat. Harmaa vyöhyke edellyttää yhteistyön käynnistämistä, tilanteen selkiyttämistä ja tukitoimien suunnittelua. Opettaja arvioi omia toimintamahdollisuuksiaan Keskeistä huolen vyöhykkeistön tausta-ajattelussa on, että työntekijä arvioi sen avulla omaa työskentelysuhdettaan lapseen. Riittävätkö opettajan tukikeinot vai tarvitaanko esimerkiksi koulupsykologin asiantuntemusta? Opettaja ei siis arvioi lapsen ongelmien laatua tai määrää, vaan omia toimintamahdollisuuksiaan. Tarkoitus ei ole luokitella lapsia, vaan arvioida työntekijän työskentelysuhteita ja niissä selviämistä. 9VARPU\n10 10 HUOLEN VYÖHYKKEISTÖ Työntekijän huoli on aina henkilökohtainen. Jokainen näkee ja kokee lapsen tilanteen omasta näkökulmastaan. Siksi kunkin ammattilaisen huolen aste voi vaihdella samankin lapsen kohdalla. Jokaisen huoli on kuitenkin yhtä arvokas, koska se perustuu lapsen ja työntekijän väliseen suhteeseen. Kontakteissa muodostuu ns. kontaktitietoa, tietoa vuorovaikutussuhteen luonteesta. Jokaisen työntekijän kontaktitieto on sellaista ainutlaatuista tietoa, jota kenelläkään muulla ei voi olla. Kunkin ammattilaisen huolen aste voi vaihdella samankin lapsen kohdalla. Puheeksi ottamisen tueksi kehitetty menetelmä Opettajan kokema huoli on tärkeä työväline lapsen tai perheen avun tarpeen tunnistamisessa. Pienikin huoli lapsesta on riittävä peruste huolen puheeksi ottamiseen vanhempien kanssa. Puheeksi ottamisen tueksi on kehitetty menetelmä ja kirjoitettu siihen liittyvä opas. Ideana on valmistautua ottamaan huoli puheeksi tavalla, joka tukee perheen voimavaroja ja yhteistyön jatkumista. Menetelmästä on saatu hyviä kokemuksia erityisesti päivähoidossa, lastenneuvolassa ja koulussa. Joskus huolitilanne ratkeaa tai selkenee jo pelkällä puheeksi ottamisella. Joskus tueksi tarvitaan yhteistyötä muiden ammattilaisten kanssa. Puheeksi ottaminen on tehtävä tavalla, joka tukee perheen voimavaroja ja yhteistyön jatkumista. Puheeksi ottamisen tueksi on Stakesissa kehitetty menetelmä ja kirjoitettu siihen liittyvä opas. Yhteistyöllä ratkaisuja Joka ammattialalla on omat työvälineensä, mutta yhteistyölle niitä ei sen sijaan ole juurikaan ollut. Miten siis varmistaa yhteistyön sujuminen? Yksi mahdollisuus on järjestää yhdessä perheen kanssa verkostopalaveri, johon kutsutaan kaikki tilanteeseen kytkeytyvät tahot. Stakes on kouluttanut eri puolille Suomea kuntien työntekijöistä ns. verkostokonsultteja, jotka vetävät asiakkaiden ja työntekijöiden yhteistyöneuvotteluja. Näillä ns. ennakointidialogeilla on oma rakenteensa, joka tukee rakentavaa vuoropuhelua, eri osapuolten vastuunjaon selkiyttämistä sekä konkreettisten tukitoimien suunnittelua. Kouluissa verkostokonsultit ovat pitäneet palavereja, joissa oppilas, hänen perheensä ja työntekijät ovat yhdessä ratkoneet huolta aiheuttanutta tilannetta. Lisäksi on toteutettu palavereja, joissa useammat oppilaat, vanhemmat ja opettajat ovat yhdessä selvittäneet muun muassa koulukiusaamiseen liittyviä pulmatilanteita. Verkostokonsultteja on käytetty apuna myös koulujen hyvinvointiohjelmien suunnittelussa. Koottu asiakaspalaute on ollut erittäin myönteistä. Verkostokonsulttipankin toiminnasta vastaa verkostokoordinaattori, joka välittää palaveritilauksia ja seuraa toiminnan vaikuttavuutta. Näitä pankkeja on jo usealla paikkakunnalla. Stakes on kouluttanut eri puolille Suomea kuntien työntekijöistä verkostokonsultteja, jotka vetävät asiakkaiden ja työntekijöiden yhteistyöneuvotteluja, ns. ennakointidialogeja. Verkostokonsulttipankin toiminnasta vastaa verkostokoordinaattori, joka välittää palaveritilauksia ja seuraa toiminnan vaikuttavuutta. Stakesissa kehitettyjen menetelmien tunnuspiirteitä ovat dialogisuuden edistäminen, tulevaisuuteen suuntautuminen sekä voimavarojen ja ratkaisujen hakeminen. Lähtökohtana on, että jokainen tekee omassa tehtävässään vain sen, mitä siinä on tehtävissä. Kun omat keinot loppuvat, tukea voi hakea verkostosta. Siksi on tärkeää, että koulun sisäiset ja ulkoiset yhteistyöverkostot ovat kunnossa. Koulun sisäisten ja ulkoisten yhteistyöverkostojen on tärkeätä olla kunnossa. Lisätietoa:\n11 Työntekijän/aikuisen kokeman, lasta/nuorta koskevan huolen vyöhykkeistö 1 Ei lainkaan huolta. 2 Pieni huoli tai ihmettely käynyt mielessä; luottamus omiin mahdollisuuksiin vahva. 3 Huoli tai ihmettely käynyt toistuvasti mielessä; luottamus omiin mahdollisuuksiin hyvä. Ajatuksia lisävoimavarojen tarpeesta. 4 Huoli kasvaa; luottamus omiin mahdollisuuksiin heikkenee. Mielessä toivomus lisävoimavaroista ja kontrollin lisäämisestä. 5 Huoli tuntuva; omat voimavarat ehtymässä. Selvästi koettu lisävoimavarojen ja kontrollin lisäämisen tarve. 6 Huolta paljon ja jatkuvasti; lapsi/nuori vaarassa. Omat keinot loppumassa. Lisävoimavaroja ja kontrollia saatava mukaan heti. 7 Huoli erittäin suuri; lapsi/ nuori välittömässä vaarassa. Omat keinot lopussa. Muutos lapsen tilanteeseen saatava heti. 11VARPU\n12 12 Tuoreet lakimuutokset edistävät oppilaan HYVINVOINTIA Kirjoittaja: Apulaisosastopäällikkö Markku Poutala, OAJ Muutokset lainsäädännössä keskittyivät toisaalta oppilashuollon tukitoimien periaatteiden kirjaamiseen lakiin ja opetussuunnitelmien perusteiden kautta opetussuunnitelmiin, toisaalta siihen, että koulun käytettävissä olevilla keinoilla pyrittäisiin havaitsemaan ja estämään oppilaiden syrjäytymisen uhkaa. Tällaisina keinoina lisättiin lakiin mm. kodin ja koulun yhteistyön periaatteiden kirjaaminen opetussuunnitelmiin sekä luvattomien poissaolojen kirjaaminen ja ilmoittaminen. Kurinpito- tai ojentamistoimien kohteeksi joutuneille oppilaille velvoitettiin järjestämään laissa tarkemmin määritellyin periaattein tarvittava oppilashuollollinen tuki ja valvonta. Järjestyssääntöjen ottaminen jälleen lakiin sekä ohjelma kiusaamisen, väkivallan ja häirinnän estämiseksi ovat edellä mainittujen ohessa tukemassa hyvinvointia koulussa. Ne osoittavat kaikille koulussa työskenteleville, oppilaille ja huoltajille koulun toiminnan säännöt ja tavat puuttua sääntöjen vastaiseen toimintaan. Oleellisia muutoksia: Kodin ja koulun välinen yhteistyö. Luvattomien poissaolojen kirjaaminen ja ilmoittaminen. Oppilashuollollinen tuki ja valvonta kurinpitotoimien kohteeksi joutuneille oppilaille. Järjestyssäännöt. Valitettavasti lakiin oli vaikea kirjoittaa erikseen, että koulun päivittäisen toiminnan järjestäminen asianmukaisella tavalla on kaikkein paras ennalta ehkäisevä ja hyvinvointia edistävä toimintatapa. Sopivan kokoiset ja oikein muodostetut oppilasryhmät lisäävät hyvinvointia ja oppilaiden mahdollisuutta saada huomiota ja yksilöllistä opetusta. Samoin erityisopetuksen riittävä ja oikea järjestäminen sekä tukiopetus pätevin opettajavoimin ovat kaikessa yksinkertaisuudessaan ensimmäisistä luokista alkaen parasta ennaltaehkäisevää toimintaa oppilaan hyväksi. Kaikki tämä on oikeastaan kirjoitettuna koululakeihin, mutta lain epätäsmällinen kirjoitusmuoto on antanut koulutuksen järjestäjille mahdollisuuden unohtaa tämä yksinkertainen keino, ja säästöjen nimissä leikata näitä hyvinvoinnin avaintoimintoja. Ennaltaehkäisemisen sijasta korjataan syntyneitä vaurioita. Miten taataan koulun turvallisuus? Aikaisemmassa lainsäädännössä on ollut säännökset koulun ojentamiskeinoista ja kurinpitorangaistuksista. Nyt keinovalikoimaa laajennettiin, ja rehtorille annettiin oikeus evätä oppilaan opiskeluoikeus jäljellä olevan työpäivän ajaksi, jos oppilas syyllistyy väkivaltaan tai uhkaa väkivallalla. Myös opetusta häiritsevä käyttäytyminen voi johtaa eväämiseen. Edelleen väkivaltaperusteinen erottamispäätös voidaan turvaamistoimenpiteenä panna täytäntöön välittömästi odottamatta päätöksen lainvoimaisuutta. Opettaja tai rehtori voi myös tarvittaessa poistaa käskyä vastustavan oppilaan luokasta tai koulun tilaisuudesta jopa käyttämällä fyysistä voimaa. Koska säännös kajoaa oppilaan fyysiseen koskemattomuuteen, siihen liitettiin varsin mittavat muotomääräykset muun muassa koulutuksen järjestäjälle tehtävine kirjallisine selvityksineen. Säännösmuutokset ovat lisänneet opiskeluturvallisuutta koulussa, sillä ne viestittävät selkeästi kaikille: Koulu ja koulun henkilökunta eivät enää toimi oppilaan suostumuksen varassa, vaan päätökset voidaan pannan täytäntöön myös oppilaan vastustaessa. Muutokset nähty tervetulleina Sisäministeriö on arvioinut lääninhallitusten avulla kuntien peruspalvelut. Erääksi arviointikohteeksi otettiin koululakimuutosten vaikutus lukuvuoden toimintaan, uusien säännösten soveltaminen ja kokemukset säännösmuutoksista. Lääninhallitusten raporteista voidaan todeta, että sekä koulu että kunnat ovat nähneet muutokset tervetulleina. Kuten otaksuttiinkin, turvallisuutta lisäävien keinojen käyttö, eritoten oppilaan fyysinen poistaminen, on ollut vähäistä. Säännökset ovat odotetulla tavalla mahdollisesti ennaltaehkäisseet konflikteja. Raporteista käy myös ilmi, että kodin ja koulun yhteistyötä sekä oppilashuoltoa koskeva uudistustyö yhteistyössä paikallisten sosiaali- ja terveydenhuollon toimijoiden kanssa etsii vielä luontevia yhteisiä toimintatapoja. Myönteisenä piirteenä nähtiin, että aikaisempia käytänteitä oli tarkastel-\n13 Opetusministeriön kahden työryhmän, turvatyöryhmän ja oppilashuoltotyöryhmän toimenpide-ehdotusten tuloksena syntyi lakimuutos, jolla toisaalta pyritään oppilaan hyvinvoinnin vaalimiseen ja edistämiseen ja toisaalta koulun olosuhteiden parantamiseen turvallisena opiskeluympäristönä. Muutokset tulivat voimaan tava uuden lainsäädännön ja uusien opetussuunnitelman perusteiden takia. Esimerkiksi järjestyssäännöt saattoivat olla vuosikymmenten takaisia ja uusi lainsäädäntö johti sekä koulun toimintatapojen että järjestyssääntöjen uudelleen arviointiin. Koulun mahdollisuudet saada tietoja Koulun ja opettajien on välttämätöntä saada opiskelun järjestämistä ja oppilaan tukitarpeita koskevat tiedot, jotta oppilaan hyvinvointi ja opiskelun turvallisuus voidaan varmistaa. Ongelmaksi on koettu moniammatillisen yhteistyön osapuolia koskeva salassapitovelvollisuus. Ongelmaa ei ole, jos huoltaja tai eräissä tapauksissa oppilas itse antaa luvan tietojen luovuttamiseen koululle tai opettajille. Valitettavasti kaikki huoltajat tai oppilaat eivät lupaa anna. Terveydenhuollon henkilökuntaa koskevat muun muassa potilaslaki, sosiaalitoimen henkilöstöä sosiaalihuollon asiakaslaki ja opettajia koululakien säännökset. Koululaeissa oleva poikkeus salassapitovelvollisuudesta, joka koskee myös kouluterveydenhuollosta ja muusta oppilashuollosta vastaavia, ei ole kokemusten mukaan kaikissa tapauksissa riittänyt laukaisemaan vaitioloa moniammatillisessa yhteistyössä. Sosiaali- ja terveysministeriön johdolla on perustettu työryhmä, jonka tehtävänä on pohtia ja tehdä ehdotuksia siitä kuinka tietojen luovuttamista koskevia sääntöjä tulisi muuttaa. Varhaisen puuttumisen varmistamiseksi olisi erityisen tärkeää saada tiedot nivelkohdissa, joissa lapsi siirtyy päiväkodista kouluun ja oppilas peruskoulusta toiselle asteelle. Koulun keinot rajoittuvat kouluun Koulun keinot oppilaan hyvinvoinnin lisäämiseksi myös koulun toiminnan ulkopuolella ovat rajallisia. Koululla ei ole toimivaltuuksia puuttua oppilaan vapaa-aikaan tai hänen kotielämäänsä muuten kuin kodin ja koulun yhteistyön merkeissä. Koululla ei ole toimivaltuuksia puuttua oppilaan vapaa-aikaan tai hänen kotielämäänsä muuten kuin kodin ja koulun yhteistyön merkeissä. Kun opettaja, rehtori tai muu koulussa tai päiväkodissa työskentelevän tai näiden luottamuselimissä toimiva havaitsee ilmeisen lastensuojelun tarpeessa olevan lapsen tai nuoren, heidän on tehtävä lastensuojelulain 40 :n 1 momentin nojalla lastensuojeluilmoitus sosiaalilautakunnalle, käytännössä lastensuojelusta vastaavalle virkamiehelle. Ilmoituksen jälkeen lastensuojeluviranomaisten olisi otettava huolehtiakseen lapsesta. Valitettavasti näin ei aina tapahdu, vaan viranomaisten ajanpuute ja riittämättömät voimavarat estävät nopeat ja tehokkaat keinot lapsen auttamiseksi. Joskus lapsen haluttomuus avun saamiseen tai yhteistyöhön johtaa siihen, että lastensuojelun sijasta lapsi on jälleen koulussa ongelmineen. Opetussuunnitelman perusteissa on mainittu koulun aktiivisesta roolista kodin ja koulun yhteistyössä. Kodeilla ei kuitenkaan ole laissa säädettyä velvollisuutta yhteistyöhön koulun kanssa. Sanktioitu on ainoastaan perusopetuslain 45 :n tilanne, jossa huoltajat laiminlyövät velvollisuutensa valvoa sitä, että heidän lapsensa täyttää oppivelvollisuutensa. Muiden viranomaisten puuttuminen Koulun, terveydenhuollon, lastensuojelu- ja muiden sosiaaliviranomaisten sekä poliisin yhteistyö toimii useimmiten oppilashuoltotyöryhmän työnä ja opettajan henkilökohtaisten viranomaiskontaktien kautta. Kokemus osoittaa, että muiden viranomaisten aktiivinen puuttuminen muuten kuin säännösten velvoittamana riippuu siitä, miten on kyetty luomaan yhteydet yksittäisiin virkamiehiin. Yksittäisen poliisin apu on ollut usein arvokasta vaikeuksissa olevan oppilaan herättämiseksi ja saattamiseksi pois rötösten poluilta. Täysin riippumatta siitä, onko lapsi ollut rikosoikeudellisesti vastuunalainen. Sen sijaan viranomaistoiminta, jossa toimintavelvollisuuden perustaksi on asetettu syrjäytymässä olevan oppilaan yhteistyöhalu, on osoittautunut huonoksi vaihtoehdoksi. Koulusta ammattiauttajille heitetty pallo on usein ponnahtanut takaisin. Koulussa ei ole mahdollista toimia sen varassa, onko oppilas halukas käyttäytymään koulun sääntöjen mukaisesti. Turvallisuusvelvoitteen ja koulun tehtävän nojalla on pakko toimia vaikkapa ilman tarvittavaa tukea muilta viranomaisilta. 13VARPU\n14 14 VARHAINEN PUUTTUMINEN Opetussuunnitelmien perusteet ja Opetushallituksen kehittämishankkeet Kirjoittajat: Ylitarkastaja Kristiina Laitinen, opetusneuvos Irmeli Halinen, ylitarkastaja Pirkko Holopainen, Opetushallitus Perusopetuslaki sekä esiopetuksen ja perusopetuksen opetussuunnitelmien perusteet korostavat lasten ja nuorten kehitykseen liittyvien vaikeuksien ennalta ehkäisemistä sekä varhaisen puuttumisen merkitystä. Ne velvoittavat kouluväen tekemään tiivistä yhteistyötä sosiaali- ja terveystoimen edustajien sekä lasten vanhempien kanssa. Varhaisen puuttumisen käytäntöjä kehitetään myös monissa Opetushallituksen hankkeissa. Valtaosa kouluista on ottanut uudet opetussuunnitelmat käyttöön tänä syksynä ja viimeistään syksyllä 2006 kaikki koulut siirtyvät uusien perusteiden mukaiseen opetukseen. Opetushallitus on aloittanut paikallisten opetussuunnitelmien seurannan ja tutkinut mm. sitä, miten koulut ovat kuvanneet erilaisia varhaisen puuttumisen käytäntöjä, kuten perusopetuksen yhtenäisyyttä, yhteistyötä, oppilashuoltoa ja oppilaanohjausta. Varhainen tunnistaminen koskee koko oppimisen polkua Opetussuunnitelmauudistuksen tavoitteena on turvata kasvun ja oppimisen jatkumo. Perusopetuksen rakenne muuttuu yhtenäiseksi. Lapselle halutaan rakentaa mielekäs ja johdonmukaisesti etenevä kasvun ja oppimisen polku esiopetuksesta perusopetuksen loppuun. Siirtymisen tulisi nivelkohdissa olla mahdollisimman joustavaa. Siksi on tärkeää, että kasvatuksen ja opetuksen tavoitteet, sisällöt ja menetelmät muodostavat kokonaisuuden. Tämä on erityisen tärkeää niiden lasten kohdalla, joilla on kehityksen ja oppimisen ongelmia tai joiden kasvuolosuhteet ovat epäsuotuisat. Kunnat ja koulut ovat opetussuunnitelmissaan kuvanneet hyvin yhteistyötä esi- ja perusopetuksen välillä sekä eri koulujen kesken. Pyrkimys yhtenäiseen oppimispolkuun on nähtävissä. Varhainen puuttuminen edellyttää yhteistyötä Kokonaisvaltainen lapsen hyvinvoinnin ja kasvun tukeminen edellyttää yhteistyötä ja vuorovaikutusta niin koulun ja koulutoimen sisällä kuin eri hallintokuntienkin välillä. Myös kodin ja koulun yhteistyö on tärkeätä. Yhteistyö tukee opettajaa ongelmien varhaisessa tunnistamisessa. Perusteissa todetaankin, että yhteisvastuullisen kasvatuksen tavoitteena on lasten ja nuorten hyvinvoinnin, turvallisuuden ja oppimisen edellytysten edistäminen koulussa. Kokonaisvaltainen lapsen hyvinvoinnin ja kasvun tukeminen edellyttää yhteistyötä koulutoimen sisällä, eri hallintokuntien välillä sekä kodin ja koulun kesken. Oppilashuolto ja moniammatillinen yhteistyöverkosto ovat tärkeitä myös kodin ja koulun yhteistyön näkökulmasta. Erilaisista varhaisen puuttumisen käytänteistä on hyvä keskustella yhdessä, jolloin vanhempien näkökulmat tulevat otetuiksi huomioon. Opetussuunnitelmatyö on tarjonnut ja tarjoaa jatkossakin hyvän mahdollisuuden yhteistyörakenteiden ja -käytäntöjen selkiyttämiseen. Koulut ovat lähteneet entistä innokkaammin hakemaan yhteistyökumppaneita vanhemmista, kunnan eri hallintokunnista, järjestöistä ja muista. Joidenkin kuntien ja koulujen opetussuunnitelmissa kodin ja koulun yhteistyötä on mietitty hyvin tarkasti ja kuvattu esimerkiksi, kuinka yhteistyö toteutuu eri-ikäisten oppilaiden perheiden kanssa tai miten yhteyttä pidetään uusin keinoin, esimerkiksi sähköisen reissuvihon avulla. Monissa kouluissa pyritään entistä enemmän tukemaan vanhempien keskinäistä verkostoitumista. Muuta yhteistyötä opetussuunnitelmissa on vielä kuvattu melko varovaisesti. Opetussuunnitelmaan kirjatut selkeät rakenteet ja toimintatavat kuitenkin helpottaisivat yhteistyön jatkuvuutta esimerkiksi opettajien vaihtuessa. Aamu- ja iltapäivätoiminta on osa tätä lapsen kokonaisvaltaista kehitystä tukevaa yhteistyötä. Sitä koskeva perusopetuslain muutos astui voimaan Oppilashuolto korostaa ongelmien varhaista tunnistamista Uusissa opetussuunnitelmien perusteissa oppilashuoltoa tarkastellaan koko kouluyhteisön tehtävänä. Oppilashuolto kuuluu kaikille koulussa työskenteleville aikuisille ja se toteutuu huolenpitona koulun päivittäisessä työssä. Koulukuraattoreiden, koulupsykologien ja kouluterveydenhuollon asiantuntemusta tarvitaan, kun tämä arjen huolenpito ei riitä. Opetussuunnitelman perusteissa kiteytetään oppilashuollon tavoitteeksi oppimisen esteiden, oppimisvaike-\n15 Koululla on varhaisessa puuttumisessa aivan erityinen merkitys, sillä se on ainoa koko ikäluokan tavoittava yhteisö. Opetuksessa on viime vuosina tehty uudistuksia, joiden keskeisenä tavoitteena on ollut parantaa lasten ja nuorten hyvinvointia. uksien sekä koulunkäyntiin liittyvien muiden ongelmien ehkäiseminen, tunnistaminen, lieventäminen ja poistaminen mahdollisimman varhain. Koulujen valmius moniammatilliseen yhteistyöhön näkyy uusissa opetussuunnitelmissa. Se osaltaan luo hyvät edellytykset ongelmien varhaiselle tunnistamiselle ja yhteisten ratkaisujen pohtimiselle. Oppilaanohjausta läpi perusopetuksen koulun käytännöt rakennetaan johdonmukaisesti tukemaan kasvatus- ja opetustyölle asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Koulut kirjoittavat uusissa opetussuunnitelmissaan näkyviin arvopohjansa ja tavoitteensa sekä kuvauksen oppimisympäristöstään ja toimintakulttuuristaan. Moni koulu näyttää korostavan hienolla tavalla monipuolista huolenpitoa oppilaasta. Esiopetus on portti oppimisen polulle tuntee oppilaan parhaiten ja on herkkä havaitsemaan muutoksia mielialassa tai käyttäytymisessä. Jokainen opettaja tarvitsee riittävät valmiudet tunnistaa erilaisia ongelmia jo niiden ensimmäisten merkkien ilmaantuessa. Osaamista tarvitaan, jotta löydetään oikea hetki puuttua ongelmiin. Ammattitaitoa on myös kyky tunnistaa omien toimintamahdollisuuksien rajat ja etsiä tukea sekä vanhemmilta että muilta asiantuntijoilta. 15VARPU Oppilaalla on uusien opetussuunnitelman perusteiden mukaan oikeus saada ohjausta ensimmäisestä luokasta alkaen. Koulut miettivät ops-työn yhteydessä, miten ohjaus toteutetaan ja miten oppilaita voidaan entistä paremmin tukea opiskelutaidoissa ja -asenteissa sekä opintojen suunnittelussa ja valintojen tekemisessä. Ohjauksellinen näkökulma vahvistaa myös opettajan mahdollisuuksia puuttua opintoihin liittyviin ongelmiin riittävän ajoissa. Oppimisympäristö ja toimintakulttuuri Nykyinen käsitys oppimisesta korostaa ympäristön merkitystä. Hyvä oppimisympäristö tukee oppilaan kasvua ja oppimista. Sen tulee olla fyysisesti, psyykkisesti ja sosiaalisesti turvallinen ja tukea oppilaan terveyttä. Hyvä ympäristö tukee opettajan ja oppilaan välistä sekä oppilaiden keskinäistä vuorovaikutusta. Näin se lisää mahdollisuuksia ongelmien varhaiseen havaitsemiseen ja niihin luontevaan puuttumiseen. Myös koulun toimintakulttuuri vaikuttaa merkittävästi oppimiseen ja hyvinvointiin. Tarkoitus on, että kaikki Esiopetuksen erityisenä tehtävänä on edistää lapsen kehitys- ja oppimisedellytyksiä.viimeistään esiopetusvuoden aikana lasten kehitykseen ja oppimiseen vaikuttavat ongelmat on tärkeä havaita. Puuttumalla niihin ehkäistään ongelmien kasvamista suuremmiksi Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteita täsmennettiin vuonna 2004 oppilashuoltoa ja kodin kanssa tehtävää yhteistyötä koskevilta osilta. Perusteissa määriteltiin ensimmäistä kertaa myös esiopetuksessa annettava erityinen tuki. Erityisen tuen pitäisi esiopetuksessa sisältää oppimisvaikeuksien varhaiseen tunnistamiseen, ennaltaehkäisyyn ja kuntouttamiseen liittyvät toimet. Jo tässä vaiheessa on tärkeä rakentaa yhteiset tukiverkot ongelmien ratkaisemiseksi. Opettaja varhaisen puuttumisen aitiopaikalla Opettajan merkitys varhaisessa puuttumisessa on keskeinen. Opettajalla on perustyössään mahdollisuus seurata oppilaan kehitystä ja oppimista päivittäisissä vuorovaikutustilanteissa. Opettaja on yleensä koulussa se, joka Varhainen puuttuminen Opetushallituksen eri hankkeissa Varhaisen puuttumisen periaate sisältyy useisiin Opetushallituksen kehittämishankkeisiin, joiden tavoitteena tavalla tai toisella on syrjäytymisen sekä oppimis- ja muiden vaikeuksien ehkäisy. Näitä hankkeita ovat mm. opetussuunnitelman perusteiden toimeenpanon tukeminen, oppilaanja opinto-ohjauksen kehittämishanke, yhtenäisen perusopetuksen kehittäminen, terveyttä ja turvallisuutta edistävän oppimisympäristön kehittäminen, aamu- ja iltapäivätoiminnan sekä kerhotoiminnan kehittäminen, kodin ja koulun välisen yhteistyön vahvistaminen, oppisopimuskoulutuksen kehittäminen sekä Erilaiset oppijat yhteinen koulu -hanke. Esimerkiksi vuosi sitten käynnistetyn Erilaiset oppijat yhteinen koulu -hankkeen toteuttamiseksi on luotu verkosto, johon kuuluu 33 koulutuksen järjestäjää. Hankkeessa on kolme pääteemaa, joista yksi on oppimisvaikeuksien varhainen tunnistaminen ja oppimisvalmiuksien vahvistaminen.\n16 16 Varhainen puuttuminen erityisopetuksen näkökulmasta Kirjoittaja: Erityisasiantuntija Marja-Leena Isomursu, OAJ Erityisasiantuntija Marja-Leena Isomursu OAJ:stä käsittelee kirjoituksessaan varhaista puuttumista erityisopetuksen näkökulmasta. Hän huomauttaa olevan oppilaan edun mukaista, että erityisopetuksen järjestelyt tehdään yhteistyössä ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Lainsäädännön mukaan opetus tulee järjestää oppilaan ikäkauden ja edellytysten mukaisesti. Oppilaalla on oikeus saada opetussuunnitelman mukaista opetusta koulun jokaisena työpäivänä. Opetusryhmät pitää muodostaa siten, että opetussuunnitelmassa esitetyt tavoitteet voidaan saavuttaa. Mutta saavuttavatko kaikki erityisen tuen tarpeessa olevat oppilaat opetussuunnitelmassa esitetyt tavoitteet? Onko luokanopettaja- tai aineenopettajakoulutuksen saaneen mahdollista ohjata erityisoppilasta siten, että hän todella saavuttaa asetetut tavoitteet? Onko oppilaan mahdollista saada koulutetun ja kelpoisen erityisopettajan apua? Mikä on koulunkäyntiavustajan rooli ja tehtävä? Entä toteutuuko ryhmän muiden oppilaiden oikeus opetussuunnitelman mukaiseen opetukseen? Opetuksen järjestämisen lähtökohtana pitää olla oppilaan etu. Mutta mikä on oppilaan etu ja kuka sen määrittelee? Vanhemmilla on luonnollisestikin siitä käsitys, samoin yleisopetuksen opettajalla, erityisopettajalla, oppilashuoltohenkilöstöllä ja koulutuksen järjestäjällä niin ikään. Valitettavasti nämä käsitykset eivät aina ole yhteneväisiä. Oppilaan edun mukaista kuitenkin on, että erityisopetuksen järjestelyt tehdään yhteistyössä ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Usein valitettavasti käy niin, että kiistelyssä hukkaantuu lapsen kehityksen kannalta tärkeitä vuosia. Tulee muistaa, että pelkkä fyysinen yhdessäolo ei tee opetuksesta parasta mahdollista. Osa erityisen tuen tarpeessa olevista oppilaista tarvitsee lisäsatsausta selviytyäkseen opinnoistaan. Oppilaan edun mukaista on tehdä erityisopetuksen järjestelyt yhteistyössä ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Erityisopetukseen siirrettyjen oppilaiden määrä lisääntyy kaiken aikaa. Syitä tilanteeseen on useita. Koulu on elimellinen osa yhteiskuntaa ja yhteiskunnalliset ongelmat näkyvät ongelmina kouluissa. Muun muassa vanhempien työttömyys ja päihteiden väärinkäyttö eivät voi olla näkymättä lapsessa ja hänen koulumenestyksessään. Myös diagnostiset menetelmät ovat kehittyneet ja sitä kautta ongelmille annetaan nimet. Uudet opetussuunnitelmat ovat entistä vaativammat. Ovatko ne liian vaativat yhä useammalle oppilaalle ja sitä kautta lisäävät erityisopetuksen tarvetta? Erityisopetukseen siirrettyjen oppilaiden määrä lisääntyy kaiken aikaa. Erityisoppilaiden opettaminen yleisopetuksen ryhmässä on yleistynyt viime vuosina hyvin voimakkaasti. Valitettavan usein jo ennestään liian suureen ryhmään integroidaan erityisoppilas tai oppilaita. Miten sellaisessa ryhmässä taataan oppilaiden oikeus saada opetussuunnitelman mukaista opetusta? Erityisopetukseen siirretty oppilas tarvitsee apua opiskellessaan yleisopetuksen ryhmässä. Koulunkäyntiavustaji-\n17 AVAINASIA en määrä on viime vuosina lisääntynyt huomattavasti. Hyvä niin, koska apua tarvitaan. Koulunkäyntiavustajan ei kuitenkaan pidä vastata yksittäisen oppilaan tai useamman oppilaan opetuksesta. Opettajakoulutuksen saanut ja kelpoinen opettaja kantaa vastuun oppilaistaan ja koulunkäyntiavustajan roolin tulee olla vain avustava. Opettajakoulutuksen saanut ja kelpoinen opettaja kantaa vastuun oppilaistaan ja koulunkäyntiavustajan roolin tulee olla vain avustava. VARPU 17\n18 18 VARPUSEN KOKEMUKSIA Kirjoittaja: Erityisluokanopettaja Kari Rajaorko, Nuorten Omaura, Alppilan yläaste Erityisluokanopettaja Kari Rajaorko on kouluttanut muita varhaiseen puuttumiseen. Lastensuojelun Keskusliitto koulutti meitä seitsemää eri järjestöissä toimivaa ammattilaista varpusta varhaisen puuttumisen menetelmiin ja juridiikkaan. Saimme tuhdin annoksen tietoa ja taitoa toimia koulujen vanhempainilloissa kotien ja koulujen yhteistyön kehittämisen tukijoina ja kouluttaa koulujen henkilökuntaa vesopäivillä. Varpuset toimivat kotien ja koulun yhteistyön kehittäjinä vanhempainilloissa sekä koulujen henkilökunnan kouluttajina esimerkiksi veso-päivien yhteydessä. Omien koulutuspäiviemme aikana tutustuimme muun muassa huolen vyöhykkeistöön sekä teema- ja huoliseulojen käyttöön. Mietimme varhaista puuttumista myös asiakkaan näkökulmasta. Saimme lisäksi eväitä vanhempainilloissa käyttämäämme keskeiseen menetelmään, niin sanottuun tulevaisuuden muisteluun. Tämän Stakesin kehittämän, ratkaisukeskeisen menetelmän avulla on mahdollista hahmotella yhdessä opettajien, vanhempien ja oppilaiden kanssa kouluyhteisöön ja -ympäristöön liittyviä myönteisiä kehityssuuntia ja mahdollisia huolenaiheita. Toisena osuutena omassa koulutuksessamme keskityimme varhaisen puuttumisen juridiikkaan nimenomaan koulun näkökulmasta. Koulutuksessa tutustuimme oikeusjärjestelmän periaatteiden ja lasten oikeuksien lisäksi tarkemmin muun muassa salassapitoon liittyviin ongelmiin, lastensuojelulakiin, viranomaisten ilmoitusvelvollisuuteen ja asiakirjojen julkisuusperiaatteisiin. Koulutus perehdytti muun muassa huolen vyöhykkeistöön, tulevaisuuden muisteluun ja varhaisen puuttumisen juridiikkaan. Koulutuksen jälkeen kentälle Koulutuksen jälkeen suuntasimme kentälle. Osa meistä erikoistui enemmän kotien ja koulun yhteistyön kehittämishankkeisiin ja osa nimenomaan opettajien kanssa tehtävään yhteistyöhön. Itse opettajana tunsin vetoa nimenomaan veso-päivien koulutusten järjestämiseen. Näissä pilottikoulutuksissa, jotka toteutettiin muutamissa varsinaisja keskisuomalaiskunnissa, keskityttiin seuraaviin teemoihin: Mitä on varhainen puuttuminen? Oletko opettajana huolissasi oppilaasta? (Työvälineenä huolen vyöhykkeistö) Milloin saa puuttua, kuka saa puuttua ja mihin saa puuttua? (Varhaisen puuttumisen juridiikka) Miten rakentaa moniammatillista yhteistyötä varhaisessa puuttumisessa? Pilottivaiheen aikana kouluilla toteutettiin myös tulevaisuudenmuisteluiltoja, joiden osanottajat tekivät noin kolmen tunnin mittaisen aikamatkan tulevaisuuteen. Varpunen toimi tilaisuuksissa katalysaattorina, joka sai\n19 keskustelun käyntiin. Tulevaisuudenmuistelun lähtökohtana on sama hetki vuoden kuluttua, jolloin asiat koulussa ovat parhaalla mahdollisella tolalla. Paikallaolijat alkavat yhdessä muistella, mitä vuoden aikana on tapahtunut, mitä on saatu aikaan ja kuka minkäkin asian on toteuttanut. Lopuksi laaditaan tarkkaa toimintasuunnitelma ja sovitaan, kuka tarttuu mihinkin toimeen. Miltei kaikissa illoissa nousi muutamia teemoja ylitse muiden: Kuinka voisimme ehkäistä koulukiusaamista? Miten parantaa fyysistä ympäristöä? Voisiko vanhempien omaa asiantuntemusta tuoda kouluun? Lisäksi vanhemmat toivat esiin, että he haluaisivat oppia paremmin tuntemaan toisiaan sekä tehostaa vanhempien ja opettajien välistä yhteydenpitoa. Kysely kartoitti tilanteen Lastensuojelun Keskusliitto teki pilottivaiheen kouluille kyselyn, jonka tavoitteena oli kartoittaa, millaista tukea koulut katsovat tarvitsevansa liittyen lasten ja nuorten ongelmiin puuttumiseen. Kyselyyn vastasi 81 opettajaa, joten otos ei ole kovin suuri, mutta silti tulokset ovat mielestäni vähintäänkin suuntaa antavia. Kyselyyn vastanneista 60 prosenttia oli ollut työssään yli 13 vuotta, joten kyseessä oli varsin kokenutta väkeä. Valtaosa opettajista toimi ala-asteella, mutta joukossa oli myös 20 yläasteen opettajaa. Opettajat kokivat luokkansa opiskeluilmapiirin pääasiassa rauhalliseksi. Melko levottomaksi sen koki vain 7 prosenttia vastanneista. Kysymykseen Onko luokassanne oppilaita, joista tunnette erityistä huolta? vastasi myöntävästi yli 90 prosenttia vastanneista. Pääasiassa huoli koski 1 5 oppilasta. Yleisin huolen syy olivat oppilaan oppimisvaikeudet (44 prosenttia). Seuraavaksi suurimpina huolina tulivat oppilaan kotiolot ja kaveripiiri. Muita huolia olivat muun muassa oppilaan ahdistuneisuus, käyttäytymishäiriöt, kavereiden puute, syömishäiriö, tunneongelmat, vamma tai vakava sairaus ja välinpitämättömyys. Yläasteella huolta herättivät myös huumeet, yleinen levottomuus, sosiaaliset ongelmat, asenne ja arvostuksen puute koulua kohtaan, oppilaan henkinen terveydentila ja yleensäkin selviytyminen tulevaisuudessa. Oppilaan oppimisvaikeudet sekä hänen kotiolonsa ja kaveripiirinsä olivat yleisimmät kyselyyn vastanneiden luokanopettajien tunteman huolen aiheet. Yläasteella huolestuttivat myös huumeet, yleinen levottomuus ja sosiaaliset ongelmat. Lohduttavaa vastauksissa oli kuitenkin se, että yli 80 prosenttia vastaajista kertoi tietävänsä, kuinka toimia huolen herätessä. Kuitenkin 20 prosenttia koki, etteivät he olleet saaneet ongelmatilanteissa riittävästi tukea työyhteisöltään. Koulujen ja sosiaalitoimen yhteistyöhön oltiin kohtuullisen tyytyväisiä. Yli 80 prosenttia vastaajista koki, että yhteistyö toimi melko hyvin tai paremmin. Suurimpina ongelmina pidettiin salassapitoon liittyviä kysymyksiä (38 prosenttia) sekä kommunikaation puutetta (34 prosenttia). Lisäksi ongelmaksi koettiin muun muassa yhteisen ajan puute ja toiminnan hitaus. Yksi kyselyn yllättävimmistä tuloksista oli, että yli puolet vastaajista koki, ettei tuntenut lastensuojelulakia edes pääpiirteittäin. Tämä on merkittävää siksi, että kyseinen laki säätelee monin tavoin myös opettajan toimintaa. Vastaajista 90 prosenttia oli halukas saamaan lisää tietoa ja koulutusta varhaiseen puuttumiseen liittyvistä kysymyksistä. Vilkasta keskustelua veso-päivillä Ennen veso-päiviä lähetimme opettajille kyselyn, jossa toivoimme heidän esittävän tilanteita, joissa he ovat olleet epävarmoja siitä, kuinka toimia. Vastausten kirjo oli laaja. Kysyttiin jopa sitä, mitä opettaja saa ja voi tehdä, jos oppilas ei kehotuksista huolimatta suostu ottamaan pipoa päästään. Toisessa ääripäässä olivat lastensuojeluilmoituksiin, päihteidenkäyttöön, kiusaamiseen ja salassapitoon liittyvät kysymykset. Lähes kaikissa kysymyksissä ilmeni opettajan suuri huoli lapsen hyvinvoinnista. Kyselyyn vastanneet opettajat tunsivat itsensä epävarmoiksi esimerkiksi lastensuojeluilmoituksiin, päihteidenkäyttöön, kiusaamiseen ja salassapitoon liittyvissä kysymyksissä. 19VARPU\n20 20 Koulutuksissa opettajat jaettiin ryhmiin itse pohtimaan meille lähetettyjä kysymyksiä. Pöydissä syntyi lähes poikkeuksetta vilkasta keskustelua. Lopuksi kävimme vielä yhdessä läpi kunkin ryhmän kysymykset. Keskusteluissa korostuivat rehtorin sekä oppilashuoltoryhmien roolit, mutta pohdintaa aiheuttivat myös opettajan oma vastuu ja velvollisuudet. Tilanteet luokassa saattavat syntyä nopeasti ja ratkaisuja on tehtävä usein saman tien. Mitä opettaja voi tehdä, kun hänellä on vahva epäily siitä, että jotakin tapahtuu, muttei mitään näyttöä? Entä missä kulkee opettajan oman vaitiolovelvollisuuden raja? Keskusteluissa peräänkuulutettiin myös hyvää yhteistyötä sosiaalitoimen kanssa. Osassa koulutuksia paikalla olikin sosiaalitoimen edustaja, jolloin päästiin suoraan miettimään yhteistyön kehittämistä laajemminkin. Tärkeä lastensuojelulain 40 1 momentti Vuonna 1984 voimaan tulleen lastensuojelulain 40 kirjaa ilmoitusvelvollisuuden seuraavasti: Jos sosiaali- ja terveydenhuollon, koulutoimen, poliisitoimen tai seurakunnan palveluksessa taikka luottamustoimessa oleva henkilö on virkaa tai tointa hoitaessaan saanut tietää ilmeisestä perhe- tai yksilökohtaisen lastensuojelun tarpeessa olevasta lapsesta, hänen on ilmoitettava asiasta viipymättä sosiaalilautakunnalle. Myös muu kuin 1 momentissa tarkoitettu henkilö voi tehdä tällaisen ilmoituksen. Jokaisen lapsen puolesta puhuvan on hyvä muistaa, ettei ilmoitusvelvollisuuden käyttäminen tarkoita huostaanoton käynnistämistä. Huostaanotto on viimeinen toimenpide, johon sosiaalilautakunta turvautuu arvioituaan lastensuojelun tarpeen lain 12 kautta, jonka mukaan Sosiaalilautakunnan on ryhdyttävä tämän luvun [avohuollon tukitoimet] mukaisiin tukitoimiin viipymättä, 1) jos kasvuolot vaarantavat tai eivät turvaa lapsen tai nuoren terveyttä tai kehitystä; taikka 2) jos lapsi tai nuori käyttäytymisellään vaarantaa terveyttään tai kehitystään. Ilmoituksen tekemisestä kannattaa aina ensin keskustella lapsen ja hänen perheensä kanssa. Usein ulkopuolisen harkittu ja asiallinen väliintulo tavalla tai toisella tulehtuneessa tilanteessa puhkaisee paiseen ja paraneminen voi alkaa. Kirjoittaja: Maarit Kuikka


kausivalot -blogit - Sivu 1 - Blogivirta.fi\nTänään on 20.10.2019 04:27 ja nimipäiviään viettävät: Kasperi, Kauno, Kasper ja Jesper. Käytämme EVÄSTEITÄ | MOBIILIVERSIO M.BLOGIVIRTA.FI\nHae uutisista sanalle kausivalot\nKotiliesi\t- 20.09.2019 15:05\nSolmeile pimeiden iltojen iloksi ihastuttava, boho-henkinen makramee valosarjalle. Makrameen solmeilu on helppoa ja koukuttavaa.\nFab Forty Something\t- 30.10.2018 16:14\nKausivalot, kynttilät ja kuulumiset\nLokakuu lähenee loppuaan. Minulle se tarkoittaa häviämistä kaamoksen hämärään syliin. Petaan sängyn muhkeammaksi, vaihdan untuvapeitot, otan esille viltit. Haen syksyisiä kukkia, kasaan lehtipinoja sinne tänne. Soittolistoilla on pehmeä jazz tai rauhallinen bluegrass. Miksi taistella pimeyttä vastaan, kun voi antautua sen vietäväksi. Tehdä pesä sohvannurkkaan ja ottaa hyvä kirja käteen. Katsoa lempisarjaa useampi jakso kerralla. Mennä nukkumaan vähän aikaisemmin...\nhajatuksia ja viritelmiä\t- 17.11.2010 22:26\nKotiuduin taas eilisellä pk-seudulle, ihanaisen pohjoisen työleirin jälkeen. Oulussa oli jo litratolkulla lunta, pakkasta ja pimeää -- sekä kotipihan pusikot täynnä äitini sinne ripustelemia kausivaloja. Jotain iloa pimeisiin iltoihin siis, kun valot tuovat lämpöä talveen ja pakkaseen. Käsittämätöntä, miten oikeilta vuodenajat tuntuvat Albertinkadun ulkopuolisessa maailmassa: täällä tallaan samaa asfalttia viikosta ja kuukaudesta riippumatta. Ei ole juurikaan puita, joiden...


Puheeni kaupunginvaltuustossa budjettisäästöistä – Petri Siuro\nEtusivu » Kirjoituksia » Kirjoituksia ja puheita » Puheeni kaupunginvaltuustossa budjettisäästöistä\n20 kesä, 2012 in Kirjoituksia ja puheita kirjoittajalta Petri\nSäästöpäätösten tekeminen ei ole helppoa. Mieluimmin myöntäisin lisää rahaa johonkin hyvään tarkoitukseen, joka helpottaisi kuntalaisten elämää.\nTällaisessa taloudellisessa tilanteessa Rantaväylän tunnelin rakentamispäätöksen tekoa ei tavallinen kansalainen voi käsittää. Tunnelirahoilla ei pelasteta tämän vuoden budjettia, koska niitä ei siinä paljon ole, mutta lähivuosina tunnelin hinta tulee olemaan yli 100M€ veronmaksajien rahaa nettona. Täytyy muistaa, että myös ne investointirahat tulevat veronmaksajien rahapussista käyttötalousmenojen ohella. Olen sitä mieltä, että tämä tunnelipäätös pitäisi purkaa. Toivottavasti seuraava valtuusto on tässä asiassa viisaampi.\nJos nyt jotain hyvää pitäisi tämän säästämisen keskeltä löytää, niin olen tyytyväinen siitä, ettei kaupungin henkilöstön lomauttaminen ole esityslistalla. Kaupungin leipä ei ole leveä, mutta pituutta on toistaiseksi riittänyt. Kaupungin työntekijät tuottavat palveluita, joita kaupunkilaiset tarvitsevat.\nToinen hyvä asia on Tampere-lisän poistaminen säästöohjelmasta. Alkuperäisen lasten- ja nuorten palvelujen lautakuntaan tuodun esityksen mukaan Tampere-lisään olisivat olleet oikeutettuja vain alle kaksivuotiaat lapset, kun nyt tilanne säilyy ennallaan, ja tukea maksetaan kolmivuotiaaksi asti.\n← Puheeni Tampereen aterian yksityistämistä vastaan\nEhdotukseni kansallispuistojen laajentamisesta ympäristöministerille →


Kaikki blogit puheenaiheesta Nigel Farage — HannuTapioTanskanen\nKaikki blogit puheenaiheesta Nigel Farage\nNigel Faragesta USA:n suurlähettiläs EU:hun?\n14.11.2016 02:29 Kalle Erkkilä\nTämmöiseen uutiseen törmäsin Liberty Writers News -sivustolla:\nJos tuo pitää paikkaansa, niin popcornit esiin :)\nNigel Farage jättää puoluejohtajan tehtävät\n4.7.2016 13:32 Pekka Lukkala\nBritanian EU-eroa ajaneen UKIP-puolueen puheenjohtaja, euroedustaja Nigel Farage eroaa puolueen puheenjohtajan tehtävästä. Hän kertoi journalisteille Lontoossa, että että on Brexit-päätöksen myötä saavuttanut poliittisen päämääränsä. Nyt hän haluaa "oman elämänsä takaisin".\nNigel Farage ilmoitti yllättäen erostaan 11 päivää Brexit-kansanäänestyksen jälkeen. Farage toimi yhdessä Lontoon ex-pormestari Boris Johnsonin kanssa tärkeänä eroa kannattavan leirin esitaistelijana. Hän pysyy kuitenkin puolueen jäsenenä ja tukee sen poliittisia päämääriä.\nTunnustan, olen 3E-evankelista … kuten Cameronkin, Farage jne. ...\n3.11.2014 14:34 Anne Lindell\n”Brexit”, eli ” British exit”, saatta todellakin toteutua Britanniassa. (Meillä vastaavasti kysessä on ”3E”, eli ”Exit EU Euro”). Tämän aamuisessa Bloomberg-kanavan TV-lähetyksessä jopa Saksan lk. Merkel ilmaisi syvän huolestumisensa Briannian tilanteesta ja selvistä aikeista erota EU:sta.\n16.10.2014 20:07 Pekka Lukkala\nLatvialainen europarlamentaarikko Iveta Gigule on ilmoittanut jatkossa edustavansa riippumattomia euroedustujia. Aikaisemmin hän oli mukana Eurooppakriittisessä EFDD ryhmässä, joka oli brittien Ukipin Nigel Faragen johtama.\nEuroopan parlamentissa ryhmän voivat perustaa ainoastaan ryhmät johon kuuluu vähintään 25 edustajaa seitsemästä eri maasta. Kun ryhmän ainoa latvialainen Iveta Gigule ilmoitti jatkossa kuuluvansa riippumattomaan ryhmään, EFDD menettää ryhmästatutuksensa, koska seitsemän maan ehto ei enää täyty.\nSuuri takaisku EFDD:lle ja Nigel Faragelle.\nEU on diktatuuri: sääntöjä rikotaan, valtioita uhkaillaan. Farage oikeassa\n1.10.2014 11:13 Anne Lindell\nEngl. EU-parlamentikko Nigel Farage (UKIP) on puhunut useastikin suunsa puhtaaksi EU-parlamentissa eikä häntä vaienna mikään eikä kukaan. ... Katsotaan kestättekö te kuulla totuutta? Linkittämässäni videoklipissä (suomennettu) Nigel Farage ravistelee EU:n johtoa ja antaa tulla täydelltä tuutilta totuuksia jo vuonna 2010. Tämä videoklippi on nyt jopa enemmän aktuelli kuin silloin, sillä Faragen varoituksista huolimatta EU toimi kuin on toiminut, ja lopputulos on nähtävissä kaikkialla EU- ja euro maissa ja myös meillä Suomessa.


Munasarjasysteemi: oireet, syyt, seuraukset: Intiimi terveys\nMunasarjasysteemi on melko yleinen muoto munasarjoissa, mikä on hyvänlaatuista. Tämä tauti vaikuttaa useimmiten lisääntymisikäisillä naisilla. Vähemmän tämä sairaus ilmenee yli 50-vuotiailla naisilla. Miten tämä sairaus, mitkä ovat sen oireet, syyt ja seuraukset?\nKirjaimellisesti kreikkalaisesta munasarja-kystistä kuulostaa kupla. Itse asiassa ulospäin se on hyvin samanlainen kuin se: eräs ontelo, joka on täytetty läpinäkyvän värin nestemäisellä aineella (seros munasarjasysteemi). Kasvaimia voidaan muodostaa yhdeksi - kystiksi ja muutamaksi - munasarjasyhtiksi. Kystti kasvaa asteittain. Tämä sairaus voi olla sekä synnynnäinen että hankittu luonne. Mutta pohjimmiltaan suurin osa sen lajikkeista syntyy elämässä. Kystin sisältö ilmenee joko silloin, kun rauhasten erittimen kanava on tukossa ja erittyminen kerääntyy tai kun nestettä tuotetaan sellaisella ontelolla, joka ei ollut aiemmin olemassa.\nMunasarjasyhdistys voi olla: kystinen (seroosi, mucinous ja dermoid), toiminnallinen (follikulaarinen, luteaalinen (keltainen ruumiin)), para-orary, endometrioid.\nToiminnallinen kystat muodostuu munasarjojen oikean toiminnan loukkaamisesta. Keltaisen rungon kystat ovat neoplasmaa, joka sijaitsee vain toisella puolella. Tämän tyyppisen munasarjasyytin merkki on seinien paksuuntuminen, joka sisältää nestettä, jolla on keltainen sävy ja joskus veren epäpuhtaudet. Tämä kasvain johtuu siitä, että munarakkulan kasvu alkaa kasvaa ja se täyttyy liikaa keltaisella nestemäisellä aineella sen sijaan, että solut täytettäisiin keltaisella rungolla. Tämäntyyppinen kystti, kuten follikulaarinen kystat, joka muodostuu epämuodostuneesta ovulaatiosta ja jatkuvaa kasvua follikkelia, tapahtuu suoraan munasarja. Niiden seinät on muodostettu keltaisen ruumiin tai follikkelin venytetystä kuoresta. Useimmiten nämä tyypit kasvaimet lisääntyvät vatsan ontelon suuntaan ja niillä on pienet ulottuvuudet.\nParovarial kyst on muodostunut epididymis sijaitsee yli munasarja. Voi olla erikokoisia. Tällainen kysta koostuu yhdestä kammiosta, jossa on kirkas neste ja jonka pyöreä ja soikea muoto. Tällaisen kystin tärkein merkki on ohut ja läpinäkyvä seinämä verisuonilla. Tyypillisesti tällainen kasvain esiintyy naisilla, jotka ovat iältään 20 - 40-vuotiaita naisia. Pääsääntöisesti munasarja jää koskemattomaksi.\nMunasarjojen endometrioidikystin (endometrioma) merkki on endometriopodobnyh-focien esiintyminen. Se johtuu verenvuodosta endometrioosin kärsimyksistä . Tämän seurauksena onteloita veressä kehittyy munasarjoissa.\nMuuttuva kysti ontelossaan sisältää liman. Tällainen kysti on kooltaan suuri ja sillä on useita kammioita. On huomattava, että mukiinin ja endometrioidityypit voivat lopulta rappeutua pahanlaatuisiin kasvaimiin.\nDermoidikystin ontelossa on tietty massa empiiristen alkionlehtien elementtejä, erilaisia sidekudoksen näytteitä (rasva, hiukset, hampaat, iho, luut jne.).\nMunasarja-kystin on välttämättä poistettava, koska se voi kehittyä pahanlaatuiseksi kasvaimeksi, kasvaa huomattaviin ulottuvuuksiin, aiheuttaa hedelmättömyyttä ja usein myös tartuntaa.\nMunasarja-kysta on jatkuvasti kehittymässä, joten oireet jaetaan ensisijaisiin ja toissijaisiin. Kehityksen alkuvaiheessa munasarjojen eniten hyvänlaatuisia kasvaimia ei ehkä ilmene ollenkaan, kuukautiskierros pysyy normaalina (ei ristiriidassa). Tässä tapauksessa on mahdollista havaita tämä tauti vain suunnitellulla gynekologisella tutkimuksella. Tässä vaiheessa kystille on tunnusomaista pieni koko, nesteen kerääntyminen sen onteloon tapahtuu hyvin hitaasti. Tällöin ne voivat olla tilapäisiä, toisin sanoen katoavat seuraavan kuukautisvaiheen jälkeen tai yhden tai kahden kuukauden ajan hormonihoidon avulla. Ainoa kliininen ilmentymä kystistä tässä vaiheessa on kipu alemman vatsaan keskellä kuukautiskiertoa tai kuukautisten aikana. Harvinaisissa tapauksissa kipu esiintyy reisiluussa tai reiden etuosassa.\nKasvain voi olla pieni jalka, jolla on kyky kiertyä voimakkaan fyysisen rasituksen aikana, mikä vuorostaan aiheuttaa voimakasta kipua naiselle. Lisäksi kystinjalka voidaan kiertyä suolen silmukan läpi aiheuttaen siten suoliston tukkeutumisen. Tätä kystin kehitystä kutsutaan toissijaiseksi oireeksi. Tällöin tarvitaan kiireellisiä kirurgisia toimenpiteitä. Verenvuodostusta kutsutaan myös toissijaiseksi oireeksi. Akuisen kivun ilmaantuminen voi myös vaikuttaa kystin rikkoon, infektioon, verenvuotoon. Joissakin tapauksissa naiset saattavat kokea kipua alemman vatsaan johtuen suurista tuumorikokaduista johtuvien naapurielinten puristamisesta. Tällöin voi esiintyä maha-suolikanavan tai virtsatiejärjestelmän häiriöitä ja jos tuumorin paine putoaa alaraajojen astioihin, voi kehittyä suonikohjuja. Lisäksi kystien oireet voivat olla kuumetta ja oksentelua.\nMunasarjan kasvain johtaa kuukautiskierron rikkomiseen naisten hormonien tuotannon vuoksi, mikä johtaa epäsäännöllisiin aikoihin, tulee runsaasti tai vähäpätöisiksi ja kuukautiset tulevat tuskallisiksi . Jos kasvain tuottaa miesten hormoneja, naisella saattaa olla karkeampi ääni, hiustyypin kasvu miespuolisessa tyypissä voi lisääntyä ja klitoris voi lisääntyä.\nKun kasvain saavuttaa suuren koon tai liiallisen kerääntymisen nesteen vatsaontelossa, vatsa kasvaa.\nEpästämättömässä muodossa olevat munasarjat kystat voivat siten kasvaa kokoa, mikä johtaa muiden elintärkeiden elinten toiminnan häiritsemiseen. Hän voi repeytyä itsensä ja löytää itsensä vatsan onteloon, mikä aiheuttaa tällaisen vakavan komplikaation peritoniitti. Jos sinulla on munasarjasyytin ensimmäiset oireet tai epäilyt, sinun on suoritettava lääkärisi tarkistus, joka määrittelee sinulle parhaan hoidon .\nMunasarjojen epätasapaino on yksi yleisimmistä munasarjasysteemien syistä. Ovulaatioprosessissa kaavion kupla murtuu ja munasolun ja nesteen vatsan ontelo vapautuu. Jos tämä kupla ei murtaudu, sen seinämien venytys ja nesteen kerääntyminen siinä aiheuttavat yhden kystin. Useat kystat muodostuvat käynnistetyn tulehdusprosessin vuoksi. Kystillä voi olla halkaisija 1,5-2 cm - 7 cm, mutta tämä ei ole raja.\nModerni vaatteiden tyyli, jota nuoremme rakastaa, ei ole erityisen sopiva maamme sääolosuhteisiin. Lyhyet hameet, matalalla vyötäröllä varustetut farkut, yleensä vaaleat vaatteet kylmällä huurpulla, yhdessä heikentyneen immuniteetin kanssa, tulevat nopeasti tuntemaan tulehduksen muodossa. Esimerkiksi munuaisten toiminnan häiritseminen yhdessä tulehduksen kanssa tai ilman sitä johtaa pienen lantion pysähtyneiden ilmiöiden esiintymiseen, mikä johtaa kystin kehittymiseen verenkierron ja sukuelinten ravitsemuksen vuoksi. Lisäksi kyst voi kehittyä keltaisesta kehosta munasarjasta (epiteeli) peittävään kudokseen.\nHormonaalisen taustan rikkominen aiheuttaa myös tämän taudin kehittymisen. Yleensä tällaista kystää hoidetaan hormonaalisilla lääkkeillä, jotka valitaan erikseen jokaiselle potilaalle.\nEndokriinisen järjestelmän toimintojen rikkominen, alkuvaiheen kuukautiset, abortit, kilpirauhasen tuottamat hormonit, tulehdussairaudet ja seksuaaliset infektiot - kaikki tämä voi myös aiheuttaa munasarjasyytin kehittymistä.\nUsein syinä kystat ovat endometrioosi, joka koostuu endometrian kasvusta kohtuun. Tämän diagnoosin avulla hoidon tulisi pyrkiä poistamaan taudin lähde ja itse tauti.\nMunasarja-kystin diagnosoimisessa naisen tulisi suorittaa tarvittava tutkimus ja hoito (toiminnalliset kystat) tai poistaa se kirurgisesti. Munasarjasyövän puuttuessa riittävä hoito voi johtaa lukuisiin vakaviin komplikaatioihin, jotka edellyttävät kirurgin puuttumista. Niistä vaara on syöpä, erityisesti jos kasvain on munasarjassa. Siksi munasarjasyytin diagnosoinnin yhteydessä lääkäreiden tulisi olla erittäin varovaisia ja tarkkaavaisia. On huomattava, että modernin transvaginaalisen ultraäänen ja laparoskopian menetelmien ansiosta tämä tauti tunnistetaan jo varhaisessa vaiheessa, mikä auttaa lääkäreitä ehkäisemään kielteisiä vaikutuksia ajalla määrittämällä optimaalinen hoito.\nCyst-jalka kiertyy munasarjasyytin vaaralliseksi komplikaatioksi. Tällöin potilas tuntee ns. "Akuutti vatsa" oireet. Rikkoo kystinkiertoa, kehittää perikatoosin ja peritoniitin tulehduksen ja tulehduksen. Tämä komplikaatio ilmenee akuutissa kipuussaudissa, pahoinvointi, oksentelu, merkittävä kehon lämpötilan nousu. Tällöin on joko poistettava koko munasarja tai yhdessä putkien kanssa.\nKiertämällä kystinjalka suolen silmukan läpi voi aiheuttaa suolen tukkeutumisen. Toinen kystin komplikaatio voi olla sen suppuratio, murtuma ja verenvuoto. Pääsääntöisesti munasarjasyhdistelmän endometrioottiset tyypit ovat rikki. Kaikissa komplikaatioissa on leikkaus tarpeen.\nAloitettu kyst tai polykystinen voi johtaa lapsettomuuteen.\nAjan myötä kasvaimen poisto ei aiheuta vakavaa haittaa munasarjojen follikulaariselle laitteelle, eikä se aiheuta seurauksia, kuten kiireellisen toimenpiteen jälkeen. Siksi ei pitäisi uskoa lääkäreitä, jotka sanovat, että pienikokoisia kystat eivät voi koskettaa, vaan vain katsella niitä. Tämä voi johtaa surullisiin seurauksiin. Useimmat naiset, jotka pelkäävät leikkauksen, tuovat tilansa kriittiseen tasoon, kun vain hoitaminen munasarjojen ja joidenkin muiden naisten seksuaalisen pallon elinten auttamiseksi voi auttaa.\nKun diagnosoidaan munasarjasysteikkoja, käytetään seuraavia menetelmiä:\nkasvaimen merkkiaineiden antigeenien määritelmä (antigeeni-125);\ngynekologinen tutkimus, jossa lääkäri voi helposti määrittää laajentuneet liitteet;\nyleinen analyysi verestä ja virtsasta veren menetys, tulehdus;\nTietokonetomografia antaa selkeämmän käsityksen kasvaimesta;\nLaparoskopia diagnoosin lisäksi mahdollistaa toimenpiteen toteuttamisen, käytetään silloin, kun epäillään kystin repeytymistä tai kystinjalojen vääntöä;\nraskaustesti, jotta ektopaattinen raskaus voitaisiin sulkea pois;\nlävistys posteriorisen emättimen valssiin, jonka takia on mahdollista havaita veren tai nesteen läsnäolo vatsaontelossa.\nLuokitus: 4.19 / 62\nKohtun myoma (fibroma), syyt, oireet ja diagnoosi\nKohdun Myoma on naisen sukupuolielinten kasvain ja on hyvänlaatuinen. Yleensä ...\nKohtun myoma (fibroid) ei aina vaadi välittömiä toimenpiteitä. On tapauksia, joissa ei ole ...\nEndometrioosi: oireet ja hoito\nTähän mennessä endometrioosi on yksi johtavista asemista naisten gynekologisissa sairauksissa ...\nEctopic raskaus ei ole kovinkaan harvinainen ilmiö, joka monissa tapauksissa edustaa ...\n18.7.2016, 19:13 | lainaus\nHyvin pelkää tätä kappaletta, koska äidillä oli kysti, ja se sanoo perinnöllistä. ja et voi estää sitä, se on huono (\n28.09.2016, 22:06 | lainaus\nseurataan säännöllisesti gynekologiassa, käydään ultraäänellä ja jos tunnistat kystin varhaisvaiheessa, voit tarjota riittävän hoidon ja välttyä leikkaukselta. Olen itsekin hirvittävä pelkuri, joten kun klinikalla oleva gynekologi sanoi, että minulla on kysti munasarjassa - sohvalla ei vain menettänyt tajuntansa, koska kuulin kauheita tarinoita siitä, miten ne ovat repeytyneet ja tytöt lähtevät yöllä. Lääkäri on tietenkin hieno mies, rauhoittanut minua, selitti, että lääkehoito auttaa minua välttämään komplikaatioita ja yleensä ei tarvitse joutua tekemään operaatiota. Joten se tapahtui, kun hän pääsi erääseen vuosiin kokonaan, nyt käyn säännöllisesti lääkärintarkastuksissa, kaikki on normaalia.


Joulukirjat - Joulun taikaa\nTämä aihe sisältää 5 vastaukset, 5 ääntä, ja päivitettiin viimeksi 9 kuukautta, 2 viikkoa sitten AaGee toimesta.\n4.9.2021, 21:55 #3814\nJouluelokuvista onkin jo keskustelua, joten syvennytään joulukirjoihin. Mitä kirjoja sinä luet jouluna? Onko joissain kirjoissa aivan ihana joulu? Keskustelua joulun tietokirjoista, fiktiivisistä kirjoista teemana joulu, lasten joulukirjoista, jouluaihaisista sarjakuvista ja kaikesta jouluun liittyvästä kirjallisuudesta. Myös joulukirja suosituksia saa antaa.\nLuen todella vähän aikuisten kirjallisuutta, joten lasten joulukirjat ovat itselleni tutuimpia. Varmasti kaikki tällä foorumilla tuntevat Mauri Kunnaksen panoksen joulukirjoihin, mutta tässä siltikin niistä listaus, jotka itse omistan:\n– 12 lahjaa joulupukille\n– Koiramen Talvi\n– Suuri Tonttukirja\n– Koiramäen Joulukirkko\n– Koirameän Martta ja Tiernapojat\n– Joulupuki Joululoma\n– Onnin paras Joululahja\n4.9.2021, 22:59 #3819\nEn juurikaan lue kirjoja. En jouluna, enkä muulloin. Mun harrastama kirjallisuus on sit leivonta & kokkauskirjat. Ja joka vuosi pitää ostaa aina jokunen keittokirja tms, mutta sen täytyy liittyä jouluun. Itseasiassa tykkään esim kirjosita, joissa on tarinaa joka liittyy johonkin reseptiin. Jossa on taustoja tms valotettu. Se antaa uutta kivaa ja erilasista näkökulmaa.\n5.9.2021, 07:49 #3825\nEn juurikaan lue erityisiä joulukirjoja, paitsi nyt olen saanut lahjaksi muutaman jouluaiheisen katselukirjan. Englannista olen ostanut viktoriaanista joulua käsittelevän kirjan, jossa on just näitä ihania reseptejä tyyliin ”silppua kuivattuja hedelmiä, keitä niitä munuaisrasvassa, kaada sekaan pullo viskiä/brandyä ja sido kankaan avulla palloksi jota keitetään tuntitolkulla, laita sitten kannelliseen rasiaan ja anna muhia pari kuukautta ennen joulua”. Yöks. Mutta mielenkiintoisia ovat, ja stoorit on muuten ihania!\nMulle kirjat kuuluvat erottamattomasti jouluun, luen ja nykyään myös kuuntelen kirjoja joulunpyhinä valtavat määrät. Mun jouluun kuuluu ehdottomasti rauhoittuminen, ja miten sen parhaiten tekisi ellei hyvän kirjan parissa!\n6.9.2021, 18:34 #3850\nMinä olen kova lukemaan romaaneja. Muutaman jouluisen romaanin olen löytänyt. Nämä ovat nyt kirjahyllyssä:\n– Natalie Cox: Ota minut syliin\n-Jenny Gladwell: Sydämeni lahja\n– Jenny Fagerlund: 24 pientä ihmettä\n– David Baldacci: Jouluksi kotiin\n– Josie Silver: Ole minun\n– P. D. James: Kuolema joulupäivänä\n– P. D. James: Mustelimurhia ja muita kertomuksia\nLisäksi on aika paljon muita joulukirjoja joulukaapissani.\n– Richard Scarry: Kaikkein paras joulukirja\n– Richard Scarry: Touhulan joulukuusi\n– Walt Disney: Disneyn kultainen joulukirja\n– Disney: Joulun taikaa\n– Mauri Kunnas: Koiramäen joulukirkko\n– Mauri Kunnas: Koiramäen Martta ja tiernapojat\n– Mauri Kunnas: Joulupukin loma\n– Mauri Kunnas: Joulupukki ja noitarumpu\n– Mauri Kunnas: Joulupukki\n– Mauri Kunnas: Kaksitoista lahjaa joulupukille\n– Mauri Kunnas: Suomalainen tonttukirja\n– Sinikka Nopola ja Tiina Nopola: Heinähattu, Vilttitossu ja Jouluvintiö\n– Sven Nordqvist: Joulupuuro\n– Rönn ja Flygare: Pekka Töpöhäntä viettää joulua\n– Astrid Lindgren: Tallin joulu\n– Heinlahti, Hemminki ja Myller: Suurten tunteiden joulu\n– Sanba Hytti ja Minna Immonen: Joulun lämpöä\n-Anna-Mari Kaskinen: Joulun iloa\n– Similä: Rakkaimmat joululaulut ja niiden tekijät\n– Merja Leppälahti: Perinnejoulu\n– Laaksonen: Hyvää joulua\n– Charles Dickens: Saiturin joulu\n– Leila Lindholm: Leilan makea joulu\n– Trine Hahnemann: Pohjolan parhaat jouluherkut\n6.9.2021, 18:42 #3852\nMinä olen kova lukemaan romaaneja. Muutaman jouluisen romaanin olen löytänyt. Nämä ovat nyt kirjahyllyssä: – Natalie Cox: Ota minut syliin -Jenny Gladwell: Sydämeni lahja – Jenny Fagerlund: 24 pientä ihmettä – David Baldacci: Jouluksi kotiin – Josie Silver: Ole minun – P. D. James: Kuolema joulupäivänä – P. D. James: Mustelimurhia ja muita kertomuksia Lisäksi on aika paljon muita joulukirjoja joulukaapissani. Lastenkirjat: – Richard Scarry: Kaikkein paras joulukirja – Richard Scarry: Touhulan joulukuusi – Walt Disney: Disneyn kultainen joulukirja – Disney: Joulun taikaa – Mauri Kunnas: Koiramäen joulukirkko – Mauri Kunnas: Koiramäen Martta ja tiernapojat – Mauri Kunnas: Joulupukin loma – Mauri Kunnas: Joulupukki ja noitarumpu – Mauri Kunnas: Joulupukki – Mauri Kunnas: Kaksitoista lahjaa joulupukille – Mauri Kunnas: Suomalainen tonttukirja – Sinikka Nopola ja Tiina Nopola: Heinähattu, Vilttitossu ja Jouluvintiö – Sven Nordqvist: Joulupuuro – Rönn ja Flygare: Pekka Töpöhäntä viettää joulua – Astrid Lindgren: Tallin joulu Muut joulukirjat: – Heinlahti, Hemminki ja Myller: Suurten tunteiden joulu – Sanba Hytti ja Minna Immonen: Joulun lämpöä -Anna-Mari Kaskinen: Joulun iloa – Similä: Rakkaimmat joululaulut ja niiden tekijät – Merja Leppälahti: Perinnejoulu – Laaksonen: Hyvää joulua – Charles Dickens: Saiturin joulu Joulukeittokirjat: – Leila Lindholm: Leilan makea joulu – Trine Hahnemann: Pohjolan parhaat jouluherkut\nLisäksi minulla on varmaan kaikki julkaistut jouluiset kovakantiset Aku Ankat ja joulu-taskarit.\n10.9.2021, 15:30 #3912\nKirjat kuuluvat myös minun jouluuni. Luen tai kuuntelen jouluisia romaaneja, olivat ne sitten “chick littiä”, dekkareita tai klassikoita. Olen myös kerännyt jälkikasvulle jouluisia lastenkirjoja, Richard Scarryt ja Kunnakset nyt ainakin. Molempien suosikki oli kyllä ehdottomasti Pupen joulu.\nHyllystä löytyy myös hyvä valikoima ns fiilistelykirjoja, kuten Ilona Pietiläisen ihanat jouluiset kirjat ja nippu Bonnierin Suuria joulukirjoja. Eikä voi unohtaa joulun askarteluun ja/tai sisustukseen liittyviä kirjoja. Keittokirjat eivät oikein sykähdytä.