Helsingin Suomalainen Klubi. Suomalainen Klubi. Klubilehti 3/2009. Helsingin Suomalainen Klubi on kulttuuriklubi - PDF\nHelsingin Suomalainen Klubi. Suomalainen Klubi. Klubilehti 3/2009. Helsingin Suomalainen Klubi on kulttuuriklubi\nDownload "Helsingin Suomalainen Klubi. Suomalainen Klubi. Klubilehti 3/2009. Helsingin Suomalainen Klubi on kulttuuriklubi"\n1 Helsingin Suomalainen Klubi Klubilehti 3/2009 on kulttuuriklubi\n2 ILMOITUSSOPIMUS HELSINGIN SUOMALAINEN KLUBI- LEHTEEN MEDIATIETOJA Painos Ilmestyy neljästi vuodessa ja postitetaan jäsenistölle sekä muille Klubeille Suomessa. Sivumäärä Lehden koko on A5, (148x210 mm). Marginaalit: ylämarg. 15 mm, ulkoreunan marg. 20 mm, sivun selkämarg. 10 mm ja alareuna 10 mm. Mikäli ilmoitus menee marginaaleihin, laidasta laitaan, leikkuuvarat minimissään 2 mm. Värillisyys 4-väri tai mustavalkoinen Ilmoituksen varaaja Ilmoituskoko Laskutusosoite ja viite Allekirjoitus ry, Klubilehti Kansakoulukuja 3, Helsinki Leif Eklöf, päätoimittaja Lehden mallikappale nähtävänä osoitteessa oikeassa yläkulmassa Ilmestymisaikataulu 4/2009 aineistopäivä Ilmestymispäivä /2010 aineistopäivä Ilmestymispäivä /2010 aineistopäivä Ilmestymispäivä /2010 aineistopäivä Ilmestymispäivä /2010 aineistopäivä Ilmestymispäivä Ilmoitushinnat Kokosivu 1/2 sivua 1/4 sivua 1/5 sivua 1000 e 500 e 300 e 250 e Sisältö Sisältö 3/2009 -lehti Puheenjohtajalta Johannes Koroma... 4 Toiminnanjohtajalta Jyrki Berner... 6 Klubin syyskokous Elias Iirola... 9 Päätoimittajalta Leif Eklöf Kantapöydässä Pöytäläinen Kirjaston kuulumisia Ilmari Ojala Kirjastoon tulleita uutuuksia Hans Fredriksson Klubi ei ole pubi Pekka Ritvos Jyrki Berner Warum bist du so fern Johannes Koroma Innosuomi Martti Enäjärvi Hoop-heijaa Yrjö Larmola Ässä-rykmentti talvisodassa Erkki Nordberg Arktikaa ja digikuvia Kalevi Suortti Risteily Kotkaan Matti Ahjopalo Kevätvierailu Viinistuun Rainer Wulff Mikko Pohtola-lehdistöpalkinto Loppuvuoden 2009 ohjelma Konserttitanssiaiset Timo Kivi-Koskinen Viimeiset haikut Pekka Ritvos Retki Panssariprikaatiin Leif Eklöf Neljännesvuosisata Metropolin laineilla Elias Iirola Yöttymän yön viäntö Pellervo Erkilä Tennistä Veli-Matti Leppänen Sakoluku ja uutispuuro Kauko Lehti Tervetuloa Miia Makkonen Kauko Lehti Pohjolan malja Jusa Laurila Klubilaiset metsästyskauteen Hannu Vaahtio Rapuja, rapuja, rapuja, rapuja.elias Iirola MC Klubi ajelulla Teppo Oranne Viron 90-vuotisesta itsenäisyydestä ei luovuttu Yrjö larmola Pahuuden käsiala Weijo Pitkänen Vierailu Tampereen Suomalaiselle Klubille Jari Karpakka Sotiemme hämärät puolet Antti Henttonen Golfmestaruuskilpailu Jari Karpakka Heittokalastuskilpailu Leif Eklöf Johtokunta ja toimikunnat Julkaisija: ry (www.klubi.fi) Kansakoulukuja Helsinki puh fax Ilmestyy jäsenlehtenä neljä kertaa vuodessa Päätoimittaja: Leif Eklöf Graafikko: Yrjö Klippi Kuvat: Klubimestarit, ellei toisin ole mainittu Toimitusneuvosto: vakinaiset kirjoittajat Forssan Kirjapaino, Forssa 2009\n3 Klubitilat kaipaavat kohentamista Puheenjohtajalta Johannes Koroma Klubimme tiloista, niiden kunnosta ja tehokkaasta käytöstä on käyty keskustelua viime keväästä lähtien. Pohdinta sai alkunsa ravintoloitsijan vaihdoksesta ja tupakointikiellon siirtymäajan päättymisestä viime kesänä. Voimassaolevan lain mukaan ravintola- tai muukaan henkilökunta ei saa joutua mihinkään tekemisiin tupakoinnin kanssa, - ei ainakaan työaikana ja työpaikalla. nn Erityisen huolestuneita Klubin ilmapiiristä ovat olleet sikarinpolttajat, joille ei ole voitu osoittaa tarkoitukseen sopivaa tilaa ehdottoman tupakointikiellon tultua voimaan. Tupakoitsijathan on Suomessa yleisesti ajettu kadulle, mutta sikarinpolttajille katu on ymmärrettävästi väärä ympäristö. Tämän lisäksi sekä upea kuoromme ja loistava orkesterimme ovat kainosti toivoneet itselleen hieman kelvollisempia harjoittelutiloja, tai ainakin ilmastoinnin parantamista nykyisissä tiloissa. Ravintolamme keittiössä tehtiin kesän aikana saneeraus, uusittiin loppuun käytettyjä koneita sekä Klubin että uusien ravintolanpitäjien rahoilla. Kylmätilat uusittiin terveysviranomaisten edellyttämälle tasolle ja paikkoja siistittiin tavallista perusteellisemmin. Tämä oli välttämätön investointia tulevaisuuteen. Ravintolan toimivuus ja sen menestys on tärkeä osa Klubimme toimintaa ja toiminnan rahoitusta. Tupakoitseville jäsenillemme on tarkoitus kunnostaa parveke, joka tosin suljettiin väliaikaisesti vaarallisuutensa vuoksi. Minulle on ilmoitettu, että tupakkalaki vaatii, ettei tupakointi saa olla mukavaa ja siksi parveketta ei voida kokonaan kattaa ja lasittaa tähän tarkoitukseen. Ilmavirtojen tulee kuulemma terveystarkastajan mielestä kulkea enemmän tai vähemmän vapaasti tällaisessa tupakkatilassa. Lupaa ainakin osittaiseen kattamiseen haetaan viranomaisilta. Jotkin Klubitilat tarvitsevat lisäksi normaalia ehostusta, aika kuluttaa niitä. Aika ajoin Klubitilat ovat osoittautuneet riittämättömiksi eri harrastusryhmille ja samanaikaiselle ravintolatoiminnalle. Tähänkin ongelmaa etsitään ratkaisua, osittain sellaisia on hyvällä tahdolla löydettykin jo. Ravintolatoiminta on keskeistä klubimme kannalta, mutta yhtä tärkeää on myös Klubitoiminta. Siksi olisi kovin toivottavaa, että varsinkin lounasaikoina voitaisiin riittävän laajasti palvella aterioivia asiakkaita, joista enemmistö on klubimme jäseniä tai heidän vieraitaan. Yhtenä ratkaisuna tilojen kehittämiseen tutkitaan kellarin käytön tehostamista. Se edellyttää kuitenkin isohkoa saneerausta ja investointia sekä ilmanvaihtoon että sisustamiseen. Omistamamme kiinteistö vaatii sekin vuosittaista huoltoa ja korjaamista, joista suurin on ennemmin tai myöhemmin edessä oleva ilmastoinnin peruskorjaus. Näitä toiminnallisesti tärkeitä hankkeita selvittämään ja valmistelemaan johtokunta on nimittänyt Jere Lahden johdolla työryhmän, jonka tehtävä on tämän syksyn aikana arvioida, missä järjestyksessä toimeen ryhdytään, miten eri hankkeet ajoitetaan ja rahoitetaan. On selvää, ettei nykyisessä taloudellisessa tilanteessa voi käynnistää samanaikaisesti suuria hankkeita, joten tärkeysjärjestys on huolella mietittävä. Vaikka raha onkin juuri nyt halpaa, työ ei kuitenkaan aina ole halpaa ja velanotto pitää huolella mitoittaa tulevien vuosien maksukykyyn. Klubin jäsenmäärä ja tapahtumien runsaus edellyttävät kuitenkin myös toimintapuitteiden kehittämistä, ja siihen johtokunta myös valmistautuu. Johannes Koroma\n4 Hyvät Klubiveljet Toiminnanjohtajalta Jyrki Berner Sisäruokintakausi on ollut käynnissä jo pari kuukautta. Jatkoajan saaneista kesäilmoista huolimatta klubiveljet ovat entiseen tahtiin suunnanneet kulkunsa Klubin tilaisuuksiin. Klubin kaikkien aikojen yleisöennätys rikottiin Sofi Oksasen ja Imbi Pajun vieraillessa kirjaillassa. Ilta oli myös uusien ravintoloitsijoiden varsinainen tulikaste, josta he selvisivät saamani palautteen perusteella kokonaisuutena katsoen hyvin. Järjestelyt toimivat suuren osallistujajoukon huomioon ottaen hyvin. Ilmoittautumisten läpimenossa oli tosin muutama harmittava tietokatkos, mutta asiat hoidettiin paikan päällä Klubille tunnusomaisella joustavuudella. Ilmoittautumisten pohjana olevaa hovimestarisovellusta on saatujen kokemusten perusteella täydennetty inhimillisten virheiden eliminoimiseksi. nn Klubi on siirtynyt Riitan ajasta Miian ja Petrin aikaan. Muutoksen aiheuttama kitka on Klubin johdon ja ravintolatoiminnoista vastaavien toimielinten näkökulmasta ollut odotettua pienempi. Osaltaan kitkaa on varmasti pienentänyt Klubin keittiöön tekemät korvausinvestoinnit ja osaltaan tutun henkilökuntamme panos uusien yrittäjien alkutaipaleella. Ravintolajaoston panosta mitenkään väheksymättä näkisin kuitenkin, että suurin ansio varsin vähäisin moittein alkaneelle taipaleelle Klubin ravintolan vetäjinä kuuluu vetäjille itselleen. He ovat ymmärtäneet vaativan jäsenkuntamme toiveita. He ovat tulleet Riitan ohjeen mukaan nöyrinä, muttei nöyristellen. He ovat halunneet tutustua Klubimme joka nurkkaan siivoamalla kesän aikana itse henkilökohtaisesti - toki sukulaistensa ja ystäviensä auttaessa kaikki kolme kerrosta katosta lattiaan ja vielä kellarissa olevat tilansakin. He ovat lukeneet suorastaan ahmimalla kaiken heidän Klubista ja sen historiasta kertovan materiaalin. Siitä, että he sitoutuivat Klubiin oikeastaan jo ennen lopullista valintaansa kertoo se, että he olivat ainoat tehtävää hakeneet, jotka olivat yhteydessä Riittaan jo hakuvaiheessa. He yksinkertaisesti halusivat Klubin ravintoloitsijoiksi Klubia ja sen jäsenten työtä kunnioittaen. Klubin perinteiseen ruokatarjontaan he ovat - minun saaman palautteen mukaan - tuoneet valtaosaa kantapöydässä ja kabineteissa ruokailleita jäseniä miellyttäneen raikkaan uuden tuulahduksen. Mikään radikaali suunnan muutos näin isolle laivalle ei tietysti olisi ollut järkevää tai mahdollistakaan. Kiville olisi karahdettu. Tähän asti koettu muutos on siis ollut oikean suuntainen ja oikein mitoitettu. Moitteitakin on toki tullut puolin ja toisin. Klubin brandytuotteen läskisoosin maku ei kuulemma aluksi ollut entisensä. Kun asiasta reklamoitiin, syykin selvisi. Uusia keittiökoneita ei kannata käyttää kaikkeen ruoanvalmistukseen. Toimivaa ei siis kannata korjata. Tietoni mukaan läskisoosin valmistuksessa on palattu perinteiseen valmistusmenetelmään. Toivottavasti läskisoosi taas maistuu entiseltään. Itselläni ei tätä kirjoitettaessa ole vielä asiasta kokemusta, mutta se korjautunee tulevan maanantain kortti-illassa. Yksi korviini kantautunut valituksen aihe on ollut ns. klubihuoneen kantaasiakasetujen pieneneminen. Tällainen etu ei ole ollut laajasti jäsenistön tiedossa ja tuli minullekin ja lähes kaikille talousja hallintotoimikunnan jäsenille yllätyksenä. Nyt ravintolajaosto selvittää mistä on ollut kyse ja millaisia etuja jatkossa Klubi kaikille jäsenilleen voi neuvotella. Ehkä suurin yksittäinen harmituksen aihe on ollut uuden kassa- ja laskutusjärjestelmän käyttöönotossa olleet hankaluudet. Uskon, että kunhan tarjoilijoidemme käyttökokemus järjestelmästä karttuu, niin sen hyvät puolet voittavat alkukankeuden aiheuttaneen harmin. Moitteita olemme saaneet myös me, hyvät klubiveljet. Olen tästä aiheesta kirjoittanut aikaisemminkin palstallani. Toivottavasti tämä kirjoitus jää viimeiseksi tästä aiheesta. Ravintoloisijan ja sekä keittiö- että tarjoiluhenkilökunnan, mutta myös toisten klubiveljien arvostamiseen kuluu nyt\n5 Toiminnanjohtajalta Klubin syyskokous kun meitä on jo lähes 2900 jäsentä se, että etenkin tilaisuusiin ilmoittaudutaan. Me kaikki emme yksinkertaisesti mahdu tiloihimme. Erityisesti on turha odottaa haluamaamme palvelun ja ruoan tasoa jos etenkin ruokailuihin ilmoittautuminen laiminlyödään. Myös ajoissa tehty ilmoittautumisen peruminen on tärkeää. Se tarjoaa jonossa oleville klubiveljille mahdollisuuden paikata myöhäisen herännäisyyden. Minun on vaikea kuvitella nykyisin millään alalla mitään tilausta, josta ei seuraisi sopimussakkoa, jos 1/3 tilauksesta jätetään hoitamatta. Näin tapahtui rapuillassa 75: stä ilmoittautuneesta paikalle tuli 50. Onneksi 7 ei-ilmoittautunutta paikkasi vähän tilannetta. Uuden ravintoloitsijan kannalta, joka oli laskenut hinnan Klubin ohjelmatoimikunnan toivomuksesta minimiin, tämä klubikulttuurin puoli oli shokki. En myöskään voi ymmärtää, että klubiveli suureen ääneen voimasanoja käyttäen koko lounasvierasjoukon läsnä ollessa katsoo oikeudekseen moittia ruokaa. Hyviin tapoihin kuuluvia keinoja tilanteen, jossa ei ole tyytyväinen ruokaan, hoitamiseksi luulisi Klubin jäseneksi päässeellä olevan. Jos ei ole, täytynee tarkastaa jäsenhakulomakkeen sisältöä. Maailma muuttuu Eskoseni, kirjoitti aikanaan jo Aleksis Kivi. Toivon, että myös meidän kaikkien käyttäytyminen muuttuu maailman muutoksen mukana hyvään ja toiset huomioon ottavaan suuntaa. Antakaamme siis Klubiin todella sitoutuneille nuorille yrittäjillemme aikaa ja tukekaamme heitä kokemuksellamme yrittäjäuransa ollessa vielä kuitenkin nuori. Yrittäjyyteen kuluu myös virheiden tekeminen, he ottavat niistä varmasti opiksi, niinhän meistä jokainen on tehnyt. Lopuksi toivon, että kaikki klubiveljet voisivat tässä lehdessä olevan Klubin säätiön hallituksen vetoomuksen mukaan tukea Klubin suurhanketta yhden pitkäaikaisimman jäsenemme ja kunniajäsenemme Arvo Ylpön elämäntyöstä kertovan multimediahankeen rahoittamiseksi. Hanke kyettiin aloittamaan Kulttuurirahaston tuen turvin ja sitä voidaan kiitos Wihuri-rahaston- jatkaa keskeytyksettä suunnitelman mukaan. Mutta paljon rahaa on vielä kerättävä ennen kuin hanke on valmis. Toivotan kaikille jäsenille hyvää sisäruokintakautta ! Klubiterveisin Jyrki Berner Klubin syyskokous on ensi sijassa vaalikokous. Tuleva syyskokous pidetään ensimmäistä kertaa viime kevätkokouksessa hyväksyttyjen sääntömuutosten mukaisesti. Patentti- ja rekisterihallitus on nyttemmin hyväksynyt sääntömuutoksen. Sääntöuudistus tarkoittaa syyskokouksen osalta kolmea olennaista muutosta aikaisempaan. nn Syyskokouksessa vahvistetaan toimintasuunnitelma seuraavaksi toimintavuodeksi. Klubin jäsenille on tullut sääntöihin perustuva mahdollisuus vaikuttaa Klubin seuraavan vuoden toimintaan. Klubin johtokunta, toimikunnat ja toimihenkilöt ovat luonnollisesti tähänkin asti ottaneet jäsenkunnan jäsenyyteen liittyvät odotukset huomioon. Keskustelu ja päättäminen toimintasuunnitelmasta ovat merkittävä uusi mahdollisuus jäsenten omien ideoiden eteenpäin viemiseen. Klubin erovuorossa olevan puheenjohtajan tilalle valitaan puheenjohtaja kolmen kalenterivuoden kaudeksi. Puheenjohtajan toimikausi pitenee siis yhdestä kolmeen vuoteen, mikä vastaa johtokunnan jäsenen toimikautta. Vaikka puheenjohtajat ovat yleensä toimineet tehtävässään koko johtokuntakautensa, kolme tai kuusi vuotta, heidän puheenjohtajuudestaan on ollut päätettävä aina vuodeksi kerrallaan. Puheenjohtajille avautuu nyt mahdollisuus aidosti pitkäjänteiseen suunnitteluun Klubin johtamisessa. Kolmas muutos koskee sekin puheenjohtajan valintaa. Tähän asti puheenjohtaja on valittu johtokunnan jäsenistä, joko johtokuntaan aikaisemmin kuuluneista tai samassa kokouksessa siihen valituista. Tulevasta syyskokouksesta alkaen puheenjohtaja valitaan ensin ja vasta sen jälkeen johtokunnan muut jäsenet erovuoroisten tilalle. Johtokunnan jäsenistä syyskokouksessa ovat erovuorossa Jari Karpakka, Pekka Rapila ja Klubin varapuheenjohtajana toimiva Pertti Virkkunen. Heistä uudelleenvalintakelpoisia ovat Karpakka ja Rapila. Virkkunen tulee toimineeksi johtokunnassa yhtäjaksoisesti kuusi vuotta eikä sen johdosta erovuoroisena ole nyt uudelleen valittavissa. Elias Iirola\n6 10 11 Historiaa Klubilla Päätoimittajalta Leif Eklöf Tämä numero tarjoaa rautaisannoksen Suomen ja Viron historiasta viime vuosisadalla. Laajan ohjelmatarjontamme helminä ovat tilaisuudet, joista olemme saaneet paljon monille uuttakin tietoa. Tämän vuoden loppupuolella muistellaan monilla foorumeilla luvun lopun dramaattisia tapahtumia, jotka veivät Suomenkin hyvin epätasaiseen kamppailuun Neuvostoliiton kanssa nn Syyskuussa saimme osallistua historian iltaan, jossa käsiteltiin sotiemme hämäriä puolia. Paneelissa oli mukana eturivin asiantuntijoita, joille tehtiin tavalliseen tapaan runsaasti kysymyksiä Tässä numerossa kerrotaan pääartikkelina legendaarisesta helsinkiläisestä Ässä-rykmentistä. Tämä artikkeli kertoo stadilaisten lähdöstä sotaan ja joukon kohtaloista. Sofi Oksanen veti syyskuun alussa salin täpötäyteen. Imbi Pajun kanssa hän valotti kirjojensa taustaa. Tilaisuudessa saatiin myös rautaisannos Viron historiaa. Viron suurlähettiläs avasi Viron vapaussodan näyttelyn. Tämä kuvanäyttely sijoitettiin juhlasalimme takaseinälle. Viron ja Suomen kohtalot ovat nivoutuneet monilla tavoilla yhteen. Marraskuun viimeisenä päivänä vietämme klubitilaisuudessa Talvisodan alkua Helsingin ja helsinkiläisten näkökulmasta. Tähän tilaisuuteen kannattaa ilmoittautua ajoissa. Loppuvuonna on normaaliin tapaan paljon tilaisuuksia. Kannattaa katsoa lehden keskellä oleva ohjelma ja ilmoittautua ajoissa. Tuleva syyskokous on syksyn tärkeimpiä tapahtumia. Kokouksessa noudatetaan nyt ensimmäistä kertaa Klubin uusia sääntöjä. Klubille valitaan puheenjohtaja jäsenistön joukosta kolmeksi vuodeksi. Johtokunnan nykyisistä jäsenistä on erovuorossa kolme jäsentä. Katso tarkemmin lehtemme erillistä kirjoitusta tulevasta syyskokouksesta. Klubilehden toimitusperiaatteista on etenkin uusille lukijoillemme syytä kertoa eräs keskeisimmistä. Kun lukijoistamme vain pieni osa osallistuu, voisi myös sanoa kerrallaan mahtuu osallistumaan moniin Klubimme tapahtumiin, tämä lehti pyrkii kertomaan olennaisimman siitä, minkälaista ohjelmaa meillä on ollut. Sen vuoksi lehti käsittää varsin runsaasti tapahtumaselostuksia ja myös valokuvia tilaisuuksista. Toivoisin, että myös jotkut vähemmän kuulijoita keränneet tapahtumat saisivat vastaisuudessa uusia aktiivisia klubilaisia tulemaan mukaan. Leif Eklöf Päätoimittaja\n7 12 13 Lankkujen suojelua kantapöytä Kantapöydässä nn - SE ON SYKSYN alkua, kun söimme eilen jo uutispuuroa. - Pikemminkin kesän loppua, piteleehän yhä noita lämpimiä. - Maukas puuro oli ylivuotista ruista. Uusi sato on tiettävästi hyvä, mutta se ei tänäkään vuonna ehtinyt avajaisiimme. Piti syödä vanhaa. - Emme me syöjätkään olleet ihan uusia. *** - KÄVITTEKÖ Madonnan konsertissa? - En. Hän fuskaa jo nimellään. Ei oikea madonna näyttele pyllyään. - Tienasi täällä silti tai sen ansiosta Euroopan kiertueensa runsaimmat rahat. Lama oli unohtunut yleisöltä. - Ei meiltä, jotka kuuntelimme Lauttasaaren rannassa ilmaiseksi. *** - ARCTIC SEA on Madonnaakin mystisempi tapaus. Laiva korjattiin Kaliningradissa, haki puutavaralastin Pietarsaaresta, piti viedä se Algeriaan, mutta katosi Itämerellä ja löytyi Kap Verdestä. - Kaapattu lasti kulki kauas. - Venäjällä taitaa olla puupula, kun panivat sotalaivat hakemaan ja suojelemaan suomalaisia lankkuja noin kaukaa. - Ilmoittavat suojelevansa sotalaivoillaan Suomenlahden kaasuputkeakin. - Muut Itämeren maat pelkäävät noita suojelijoita, paitsi Suomi, joka urhoollisesti hyssyttelee. Itämerta pitäisi suojella toisella tavalla. - Köyhän pitää olla nöyrä, sanoi Alavuden piika, kun niiasi sonnille. - Pääministeri Putin säikähti, kun yksityisyrittelijät rupesivat kilpailemaan aseiden viennissä valtion kanssa. - Mikäli olivat yksityisyrittäjiä. Jospa Israelin tiedustelupalvelu paljasti Venäjän juonen ohjusten viennissä Iraniin? Olivat venäläisiä virkaveljiään taitavampia. - Vielä tuosta putkesta Jos Venäjä vielä joskus hyökkää Suomeen, Suomen hallitus varmaan teettää ennen liikekannallepanoa selvityksen hyökkäyksen ympäristöhaitoista. - Ei sen tarvitse enää hyökätä, se ostaa Suomen tontti tontilta ja nurkka nurkalta kaasuputken tuomilla rahoilla. *** - JOKO olette lukeneet Jari Tervon Koljatin? - Minä olen. Se on paikoin mainettaan parempi, paikoin pahempi. - Minulle riittää se, mitä olen lehdistä lukenut. - Kunnialliset kustantajatkin ovat alkaneet kilpailla keltaisen lehdistön kanssa ja media antaa kirjalle ilmaista mainosta. Pankkitili kasvaa kohisten. - Ei siihen pysty tyhmä mies. - Hän on aikamme alkemisti: muuttaa kakkaa kullaksi. *** - VANHAT ROUVATKIN ovat intoutuneet julkaisemaan paljastelukirjoja, Lenitakin. Helsingin korkeat herrat odottavat hänen elämäkertaansa jännittyneinä. - Onkohan kirjan nimenä Yhteishyvä? *** - ENNUSTAVAT laman pohjan jo taittuneen hitaaksi nousuksi. - Maailmanpankin pääjohtaja on toista mieltä. Hänen mukaansa se alkoi suurena finanssikriisinä, jatkui suurena talouskriisinä ja on nyt muuttumassa suureksi työttömyyskriisiksi. Se on vaarassa muuttua suureksi inhimilliseksi ja sosiaaliseksi kriisiksi, jolla on valtavia poliittisia vaikutuksia. - Sanovat sitä pommiksi, jonka ei pitänyt koskaan räjähtää, mutta räjähti. - Kun sinä olet pankkimies, kerro, kuka tuon pommin rakensi. - Syitä on monia, eikä kaikkia ole vielä edes tutkittu. Yksi on tämä: Pitkänä nousukautena tulvi Yhdysvaltoihin maailmalta valtavasti rahaa, jota suurpankit joutuivat erilaisin keinoin tyrkyttämään lainaajille ilman takuita. Ne keksivät, että rahaa voi sijoittaa alhaisella korolla vähävaraisten ihmisten asuntoihin. Kun nämä eivät pystyneet hoitamaan lainojaan, asunnot joutuivat arvonsa menettäneinä pankeille ilman niiden myyntimahdollisuuksia. Isotkin pankit ajautuivat konkursseihin. Tuli suuria ruumiita. - Valtiovarainministeri Katainen ilmoitti tuolloin, että Suomi pääsee katastrofista kuin koira veräjästä. - Se oli toiveajattelua. Onneksi Euroopan Keskuspankki ja EU:n jäsenvaltiot saivat viime hetkellä rakennetuksi sateenvarjon, joka pelasti Euroopan pankkijärjestelmän romahdukselta. Nykyinen ja entinen valtiovarainministeri, Katainen ja Liikanen, viimeksi mainittu Suomen Pankin pääjohtajana, olivat mukana pelastustyössä. - Reippaita poikia! Tulevaisuuden presidenttiainesta. *** - ONKO 1930-luvun ja 1990-luvun lamoista opittu mitään? - Ovat jotkut. Ovat ottaneet käyttöön kvartaalitalouden, optiot, kultaiset kädenpuristukset ja hyvät eläkesopimukset. - Valtio velkaantuu, kansa köyhtyy ja ahneimmat johtajat livahtavat veräjästä. - Oven ja kamanan välissä johtajatkin ovat, kun vienti ei vedä, varastot täyttyvät ja osakkaat vaativat tuottoa sijoituksilleen. Ei siinä kaivattu asevelihenkikään rahaksi muutu. - Jos sitä kaikilla onkaan. *** - ARMEIJASSA on löydetty keino sikainfluenssan tunnistamiseen. - Mikähän tuo? - Lääkäri kertoi varusmiehille, että siinä ei ole nuhaa, joten se ei ala kärsästä. Pöytäläinen\n8 14 15 Kirjaston kuulumisia Kirjastoon tulleita uutuuksia Vuodet ovat kansallisen historiamme tärkeitä muistovuosia, jotka näkyvät selvästi myös uusimman kirjallisuutemme nimikkeistössä. Alkaneena syksynä on kirjastommekin uutuuspöydälle ilmaantunut kiinnostavan tuntuisia historiateoksia, jotka pystyvät palvelemaan sekä luku- että katselukirjoina. Voinemme muutamiin palata palstoillamme esittelymielessä. Samasta aihepiiristä on tilattuihin lehtiin lisätty Vapaussoturi, joka nykyisen ohjelmansa mukaisesti käsittelee koko itsenäisyyden ajan historiaa ja maanpuolustustyötä. nn Viime kevään aikana kirjaston jäsennyksessä toteutettiin pieni muutos, joka uskoaksemme helpottaa erityisesti luokan 9, historia, käyttämistä. Siinä olevat henkilöhistoriaa käsittelevät teokset järjestettiin aakkosiin siten, että järjestyksen määrää kohteen, ei tekijän, nimi. Siten esimerkiksi sellainen Gustaf Mannerheimia käsittelevä tutkimus- tai muistelmakirjallisuus, jonka otsikossa hänen nimensä esiintyy, on hyllyssä lähellä hänen Muistelmiaan. Uuden käytännön mukaisesti myös Väinö Tannerin erinimiset muistelmateokset ja hänestä kirjoitetut tutkimukset ovat hyllyssä rinnakkain. Pari vuotta sitten oli harmina sekin, että kirjan nimen mukaan sijoitetut Tannerin muistelmateokset olivat aivan hajallaan. Toinenkin ihan pieni muutos on tarkoitettu lisäämään kirjastomme palvelukelpoisuutta ja viihtyisyyttä. Olemme havainneet, että kaskukirjamme ovat haluttuja selattavia. Onkin niin, että moni meistä kirjastoon vain lyhyeksi ajaksi piipahtaessaan etsii käsiinsä sanomalehden sijasta kaskukirjan, jota silmäilee vaikkapa drinkin verran. Nyt kaikenkarvaiset kaskustomme, myös henkilönimeen sidotut, järjestetään lokakuussa omalle hyllylleen lähelle ikkunaa. Lopuksi tältä paikalta pieni toivomus. Kun otat hyllystä kirjan, palauttanet sen hyllyyn samaan rakoon. Ja jos paikka ei enää muistu mieleen, jättänet sen ystävällisesti uutuuspöydälle, kiitos. llmari Ojala ß ß ß ß nn Klubimme kirjaston tietopuolinenkin valikoima karttuu tasaiseen tahtiin. Kesällä ui pyydykseen (lue Kampintorin antikvaarinen kirjakauppa) todella mahtava ja painava (tarkalleen 7.6 kg kalamiehillähän on tapana aina punnita saaliinsa) tietopaketti, nimittäin neliosainen Kalamiehen tietokirja. Kirjasarja on WSOY:n kustantamana ilmestynyt jo vuosina , mutta ikiaikainen kalatietämys ja kokemus eivät vanhene 20 vuodessa. Kirjat käsittelevät kaiken oleellisen kalastukseen ja kaloihin liittyvän alkaen Ahvenesta ja päättyen Äyskäriin. Sarjan kolme ensimmäistä osaa muodostuvat kalastukseen liittyvistä, asiantuntevasti ja perusteellisesti kirjoitetuista pääartikkeleista. Neljäs osa on aakkosellinen hakuteos, jossa on noin 3000 hakusanaa ja koko sarjan käsittävä hakemisto. Esimerkiksi ravuista ja ravustuksesta on mielenkiintoista tarinaa herkullisine kuvineen peräti 41 sivua. Vaikka olen yhdessä vaimoni kanssa mökillä harrastanut pienimuotoista verkkokalastusta kymmeniä vuosia, hämmästyin kirjassa kuvatun verkkokalastuksenkin monipuolisuutta. Aina oppii. Kirjat löytyvät tuttuun tapaan Klubimme kirjaston uutuuspöydältä. Käykää veljet tutustumassa! Hans Fredriksson ß ß ß ß\n9 16 17 No niin klubiveljet. Punoittavatko korvat tämän jutun jälkeen? Heikki Tavela: KLUBI ei ole PUBI Pääkonsuli Heikki Tavela on johtanut Klubin ravintolajaostoa tämän vuoden kevättalvesta lähtien. Muut jäsenet ovat Ari Larnemaa ja Petri Hämäläinen. nn Yksi jaoston aikaa vievä työmaa on ollut keittiön remontti kesätauon aikana ja sitä ennen.tavela on myös erittäin tyytyväinen siitä, että klubille saatiin uudet kylmätilat. - Aikaisemmin kylmätilat ja pakkaskaapit olivat siellä sun täällä kellareissa. Nyt saatiin uusi pakkashuone ja kylmähuone alakertaan. Keittiössä oli myös monta loppuunkäytettyä konetta ja laitetta. Ne on korvattu uusilla. Kesän aikana Tavela huomasi, miten aktiivisesti ravintoloitsijat Miia Makkonen ja Petri Karhu ovat paneutuneet uuteen haasteeseensa. - Heidän asenteensa miellyttää minua kovasti, hän toteaa. - He hoitivat henkilökohtaisesti myös keittiön ja yleisten tilojen perusteellisen siivouksen. Joskus karuistakin lausunnoista tutuksi tullut pääkonsuli on alkanut kutsua heitä Äiti- ja Isä-Karhuksi. Tavela on tutustuttanut heitä myös klubn käyttäytymissääntöihin. Niitä sääntöjä olisi joskus syytä kerrata myös jäsenkunnalle, joka - herra paratkoon - ei sekään aina ole täydellinen. Tavela huomauttaa, että klubilla ei aina noudatetakaan itse sovittuja pukeutumis- ja käyttäytymiskoodeja. - Olin esimerkiksi viime keväänä syömässä kantapöydässä. Saliin alkoi valua noin 15 ihmisen joukkio, joista valtaosa oli pukeutunut farkkuihin. Solmioita ei näkynyt. Isäntänä oli klubilainen. - Olen nähnyt niin portaissa, hississä, eteisessä kuin kabineteissa asiattomasti pukeutunutta porukkaa. Mielestäni pukeutumiskoodia pitäisi noudattaa, jos ja kun meillä kerran on ainutlaatuinen herrasmiesklubi. Tai sitten on syytä luopua koodista. - Klubi ei ole pubi, näin sanotaan usein. - Ravintolan henkilökunta väittää, että he aina kertovat asiasta, kun tilaus tehdään. Katson kuitenkin, että tämä on primäärisesti klubiveljien velvollisuus. Isännän asia on kertoa se vieraille. Klubimestareiden harteille sitä ei voi panna. Se kuuluu ravintoloitsijalle vasta sitten, kun kyseessä on ulkopuolinen tilaisuus. Klubilaisia on paljon, kabinetteja vain kahdeksan. Tavela hämmästelee huoletonta suhtautumista kabinettivarauksiin. - Kabinetit on varattava etukäteen, se on selviö. Aika usein ison salin pöydätkin varataan erilaisiiin tilaisuuksiiin. Selviö kait sekin.. - Mutta meille sattuu toisinaan varauksia, joita ei perutakaan, kun tilanne muuttuu. Klubiveljet katsovat, ettei se\n10 18 19 KLUBI EI OLE PUBI nyt niin tärkeää ole... - Siitä on haittaa ravintoloitsijalle ja niille klubiveljille joille joudutaan myymään ei oota muiden välinpitämättömän käyttäytymisen takia. Hätätila on hätätila, mutta nyt en puhu force majorista. Senkin pystyy aina joku perumaan viime tingassa, jos ymmärrystä on. - Samanlainen tilanne valitettavasti vallitsee helsinkiläisissä ravintoloissa yleensäkin, mutta luulisi että klubiveljet hoitaisivat asian omassa ravintolassaan sivistyneesti. Puuttuvatko meiltä hyvät tavat? Esimerkiksi Ranskassa, Yhdysvalloissa tai Englannissa paremman luokan kapakat pyytävät tilausten yhteydessä luottokortin numeron ja asiakkaan puhelintiedot. Tavela sanoo, että hän itse vielä aina soittaa kaksi päivää etukäteen, että on sitten tulossa. - Tätä useat ravintolat myös vaativat. Samoin tarkan henkilömäärän vahvistamista ja mahdollisten allergioiden yms. ilmoittamista etukäteen. - Eikä olisi hullumpaa, jos isännät oppisivat tilaamaan kabinetteihin ruuan etukäteen, ja ehkä myös niin että kaikki söisivät samaa. Se on Suomessa melko tuntematon tapa, mutta kyllä isäntä voi asian päättää. Hänen täytyy tietysti etukäteen ottaa selvää, onko joukossa ruoka-alloergikkoja, vegaaneja tms. -Ajatelkaa nyt, kun kabinetissa on 6-7 henkeä, ruokalista kiertää ja hyvässä lykyssä kaikki tilaavat erilaisen lämpimän ruuan. Siinä keittiö joutuu koville. Ei kukaan kotonaankaan tarjoa vieraille 3-4 erilaista lämintä ruokaa. Helpottaa isännänkin oloa ja lasketaan hänelle kohteliaisuudeksi, kun hän näkee kyseisen vaivan. Kabinetit ovat tarkoitettu pääasiassa ruokailua varten. Tavela painottaa että jos kabinetin varaa lounas- tai päivällisaikaan, niin sen pitäisi edellyttää ruokailua eikä vain pullollista olutta tai kahvikuppia. - Perustelua asia tuskin kaipaa. Haastattelijan korvat alkavat kohta punoittaa. Pääkonsuli Tavela, oletteko niuho tai liian pikkutarkka pilkunviilaaja? Heikki Tavela melkein irvistää. - Mitä helkkarin niuhotusta se on, jos pyrkii tilaaman ruuat etukäteen? Kaikki ovat siihen tyytyväisiä. Etukäteen tilattu ruokakin valmistetaan toisella tavalla. Ja meillä on paljon ruokia, joita ei ole päivisin kabinetin listoilla, mutta joita voi etukäteen tilata. Mainitsen esimerkiksi vain ravut, läskisoosin ja silakan. Ravintola hankkii raaka-aineet kunhan tietää ajoissa tarpeet. PEKKA RITVOS Ennen oltiin köyhiä, mutta lapsirikkaita ja onnellisempia kuin nyt. Nyt tavoitellaan yksipuolisesti vain taloudellista tai muuta yksilöllistä hyvinvointia. Lapsi ja lapset vasta muodostavat todellisen perheen. Lasten aiheuttamat niin monet ilot kuin monet huolet ja surut antavat elämälle todellisen sisällön ja tyydytyksen. Arvo Ylppö, Terveys, 1971 käännä\n11 20 21 SUOMEN LAPSEN PITKÄ MARSSI KOHTI TERVETTÄ AIKUISUUTTA INTERNET MULTIMEDIA OPPIMISYMPÄRISTÖ nn Klubimme päätti vuoden 2007 syksyllä täydentää Suomen Kansan Sähköistä Muistia (SKSM) yhden pitkäaikaisimman jäsenemme, arkkiatri Arvo Ylpön, elämäntyötä kuvaavalla esityksellä. Ylppö-sivusto toteutetaan Ylpön suvun suostumuksella. Hanke kestää 2-3 vuotta ja se rahoitetaan yksityishenkilöiltä ja hankkeeseen osallistuvilta yhteisöiltä saatavin lahjoituksin. Arvo Ylpölle läheiset teemat ovat edelleen ajankohtaisia! Lasten ja perheiden terveys sekä hyvinvointi eivät ole koskaan itsestäänselvyys - niiden eteen täytyy tehdä työtä jatkuvasti. Jotta osaisimme pitää hyvinvoinnistamme huolta, nuorten, aikuisten ja päättäjien tärkeää tietää, miten suomalaisten terveys ja hyvinvointi on syntynyt. Historiansa tuntevat, sivistyneet ja hyvinvoivat suomalaiset ovat maamme kehittymisen edellytys. Klubin säätiön hallituksen vetoomus! Työ käynnistyi tämän vuoden alussa Suomen Kulttuurirahaston apurahan turvin ja Wihuri-rahaston tuen turvin työtä on mahdollista jatkaa tämän vuoden loppuun. Vaikka hanke tullaan Mannerheim- ja Sibelius-sivustojen tapaan rahoittamaan pääosin ulkopuolisen rahoituksen turvin, tarvitaan myös Klubin omaa panosta osoittaaksemme hankkeen vetäjänä oman sitoutumisemme siihen. Jäsenkyselyyn vastanneista jäsenistämme 85 % oli sitä mieltä, että Klubin yleishyödyllisiä hankkeita tulee viedä eteenpäin vähintään nykytasolla - monet halusivat jopa lisätä tätä toimintaamme. Klubin säätiön hallitus on päättänyt kääntyä puoleenne varojen keräämiseksi hankkeen ensimmäisen osan Ylppö elämäkerran tuottamiseksi. I-osan hinnaksi on arvioitu euroa. Hyvät klubiveljet! Klubin säätiö vetoaa teihin: edistäkäämme yhteistä Ylppö-suurhankettamme lahjoituksillamme! Lahjoitukset voi osoittaa Helsingin Suomalaisen Klubin Säätiöön perustetun Arvo Ylppö-rahaston kautta. Tili: Nordea , Tiedoksi kenttään: Ylppö-rahasto. Säätiön hallitus ja Klubin johtokunta suunnittelevat tukijoiden heidän niin halutessaan julkaisemista sivustolla sekä kirjaamista Klubille asetettavaan kunniatauluun myöhemmin päätettävien sääntöjen ja lahjoitussummien mukaan. Säätiölle tehtävät lahjoitukset eivät vielä ole yrityksille ja yhteisöille TVL 57 : n mukaisia verovähennyskelpoisia lahjoituksia. Prosessi säätiön saamiseksi verohallinnon ao. listalle on käynnissä. Lahjoituksista ja niihin liittyvistä toiveis- ta voi tiedustella säätiön asiamieheltä Jyrki Berneriltä - esittelee legendaarisen kunnia-jäsenemme ja hänen elämäntyönsä. Ylpön kansanvalistajan roolia halutaan kunnioittaa tuottamalla terveyden ja opetusalan ammattilaisten kanssa yhteistyössä laaja, monipuolinen ja ehdottoman nykyaikainen oppimisympäristö peruskoulusta aina korkeakoulutasolle asti. Sivusto kertoo Suomen lasten terveyden historian ja tarjoaa portin elävään nykytietoon Ylpölle tärkeistä aiheista. Se myös kokoaa usein vaikeasti löydettävän luotettavan terveystiedon yhteen osoitteeseen. Hanke koostuu kahdesta osasta: I-OSA: Arvo Ylpön elämäkerta. Klubi tuottaa tämän osan sisällön. Kerromme tarinan siitä, miten kepposia tekevästä Akaan pojasta tuli koko kansan rakastama lastenlääkäri, tärkeä yhteiskunnallinen vaikuttaja, talouselämän toimija ja kansainvälisesti tunnetuimpia tiedemiehiämme. Osa käsittää huippuasiantuntijoiden tekstien lisäksi filmejä, kuvia ja ennen julkaisematonta materiaalia arkistojen kätköistä. II-OSA: Terveystiedon oppimisympäristö. Mielenkiintoinen, ajankuvan piirtävä esitys Suomen hyvinvoinnin historiasta lasten ja perheiden näkökulmasta. Osassa kuvataan kansalaistoiminnasta alkaen kuinka neuvolaverkosto ja kouluterveydenhuolto syntyivät. Klubi tarjoaa yhteistyökumppaneilleen alustan luotettavan terveystiedon lähteeksi ja oppimisympäristöksi. Laaja, nykyaikainen, havainnollinen ja helppotajuinen viimeisintä terveystietoa sisältävä kokonaisuus on suunnattu erityisesti nuorille. HUIPPUASIANTUNTEMUS TAKAA LAADUN Hankkeen suojelija on arkkiatri Risto Pelkonen ja neuvottelukunnassa ovat mm. klubiveljet Risto Ihamuotila, Martti Enäjärvi, Matti Packalen ja Päiviö Tommila. Kirjoittajat arkkiatri Risto Pelkosen ja kansleri Kari Raivion johdolla edustavat alan huippua. Klubiveljistä kirjoittajina ovat mm. Anto ja Juhani Leikola, Juhani Juntunen, Keijo K. Kulha. Yhteistyötahoista osallistumisensa ovat varmistaneet mm. YLE, MLL, OPH, Duodecim opettajajärjestöjä ja alan asiantuntijoita. Terveysviranomaisten (THL) ja muiden alan järjestöjen (mm., Lääkäriliitto) kanssa käydään yhteistyöneuvotteluja. KOKOAA TERVEYSTIEDON KAIKKIEN KÄYTTÖÖN Jyrki Berner\n12 22 23 Warum bist du so fern Jokainen nainen haluaisi kuulla suuren kuoron laulavan itselleen tuon laulun. Riitta Malmbergille se laulettiin, mutta hän ei olekaan jokainen nainen. Laulun sävel on koskettava ja sanat osuvia. Riitta on siirtymässä etäämmälle Suomalaisen Klubin piiristä. mutta tuskin koskaan unohtaa näitä yhteisiä vuosikymmeniä klubissa. nn Riitasta ei alun perin pitänyt tulla ravintoloitsijaa, se ei ollut ala, jonne hän halusi opiskelijaksi. Hän oli ajatellut elämänurakseen sairaanhoitajan ammattia. Nuoruus ja epäkypsyys estivät kuitenkin tämän ammatin valinnan ja me klubilla tiedämme, kuin väärä tuo arvio oli. Onneksemme Riitan ammatinvalinta ei lopulta kuitenkaan johtanut kovin erilaiseen Klubin henki Klubin henki syntyy syntyy ryhmätyöstä, johon osallistuvat kaikki Suomalainen sivistys on ollut klubimme perusmauste niin ruuassa kuin ruuan ympärillä. elämänuraan, sairaidenhoitajasta tulikin sielujen hoitaja sanan laajimmassa ja myönteisimmässä merkityksessä. Eikä vain sielujen hoitaja, vaan todellinen klubimme sielu. sydän ja henki. Etsiessäni oikeita ilmaisuja Riitan työlle löysin hänen omat sanansa klubilehdestä. Ne kuvaavat osuvasti ja oivallisesti 27 vuoden mittaista tehtävää ja ansaitsevat tulla toistetuksi: Klubin henki syntyy ryhmätyöstä, johon osallistuvat kaikki salin tarjoilijat, keittiöhenkilökunta, klubimestarit, asiakkaat ja koko suomalainen yhteiskunta. Näistä syntyy klubin perusarvot, klubihenki, joka on merkinnyt jatkuvuutta ja sitoutumista suomalaisen yhteiskunnan perusarvoihin, kokemuksen ja iän arvostamista, hyviä tapoja ja toistemme kunnioittamista, sukupolvien välistä vuorovaikutusta, elämän aktiivisuuden, kohtaamisten ja keskustelun ylläpitämistä, iloa, kiitollisuutta ja ihmisten huomioimista osana suomalaista sivistystä. Suomalainen sivistys on ollut klubimme perusmauste niin ruuassa kuin ruuan ympärillä. Tämän paremmin ei asiaa voi ilmaista ja samalla tämä on hienoin ja arvokkain testamentti niin meille kaikille klubin jäsenille kuin Riitan seuraajillekin. Me kaikki arvostamme Riittaa hänen persoonansa ja työnsä perusteella. Siksi aina ei ehkä tule mieleen, että hän ansaitsee kaiken tämän lisäksi arvostuksemme myös yrittäjänä. Riitan kyky hoitaa ravintolaa tuloksellisesti on taannut klubin gastronomisen tason, mutta samalla hänen yrittäjätyönsä, ravintolan menestyksellinen hoitamisen tuloksena klubi on saanut merkittävän vuokratulon jäsentoiminnan rahoittamiseen. Yhteistyö on sujunut aina hyvin, molempien osapuolien keskinäisen arvostuksen merkeissä. Suomalainen Klubi menettää Riitassa osan sielustaan ja hengestään, mutta toivon että veri vetää tänne klubille ensi kesän jälkeenkin, nauttimaan siitä hengestä, joka 27-vuotisen työn tuloksena on täällä syntynyt. Johannes Koroma KLUBIN JÄSENLUETTELO ILMESTYY HELMIKUUSSA 2010 Päivitä mahdollisimman pian (tarvittaessa) oma kuvasi ja sähköpostiosoitteesi osoitteessa: Käyttäjätunnus on jäsenkorttisi etupuolella oleva jäsennumero ja salasana (pin) on kortin takana oleva numerosarja. Osoitetta ja titteliä ei voi vielä muuttaa näiden sivujen kautta. Lähetä nämä muutokset sähköpostilla osoitteeseen\n13 24 25 suomalaisen innovaation INNOSUOMI Luovuuden, osaamisen ja hyvin hoidetun innovaatiopolitiikan keskeinen merkitys laaja-alaiselle hyvinvoinnille näyttää kristallisoituneen Suomessa. Tätä ajattelua vauhdittaa nykyinen taloudellinen taantuma. Edellisen laman aikana syntyi ajatus, että meidän on pyrittävä kaikin tavoin tässä maassa ennalta ehkäisemään tai lieventämään lamatilanteita niin paljon kuin voimme. On luotava uutta ja vahvistettava talouspohjaa. nn Suomalaisen patentin 150-vuotisjuhlavuotta vietettiin 1992 varsin näyttävästi valtakunnallisesti seitsemäntoista eri projektin voimin. Näissä tilaisuuksissa syntyi erityisesti nuorten innovaattorien piirissä tahto, että näitä toimintoja innovatiivisuuden ja luovuuden edistämiseksi ei voida jättää vain yhteen vuoteen, vaan niitä on kehitettävä edelleen. Olin puhumassa Suomen ja Euroopan innovaatiopolitiikasta presidentti Martti Ahtisaaren maakuntavierailutapahtumassa Riihimäellä. Viikkoa myöhemmin presidentin kansliasta otettiin yhteyttä ja todettiin, että tasavallan presidentti haluaa lähteä tukemaan näitä ideoita. Tulisi luoda tasavallan presidentin palkinto ja kilpailu parhaista keksinnöistä ja innovaatioista. Presidentti Ahtisaari vahvisti kilpailun säännöt ja nimitti allekirjoittaneen INNOSUOMEN johtoryhmän ja palkintoraadin puheenjohtajaksi. Innosuomihankkeen perustajat tasavallan presidentti Martti Ahtisaari ja patentti- ja rekisterihallituksen pääjohtaja Martti Enäjärvi luovuttamassa vuoden 1998 Innosuomipalkintoa Rauma Materials Technology Oy:n toimitusjohtaja Mikko Kumpulalle. Takana Keksintösäätiön toiminnanjohtaja Kari Sipilä.\n14 26 27 INNOSUOMESSA ovat mukana merkittävät tahot niin avoimelta kuin julkiseltakin sektorilta. INNOSUOMI-kilpailuja on järjestetty 16 vuoden ajan sekä alueellisesti kautta koko maan että valtakunnallisena kilpailuna. Osallistujia on ollut tuhatmäärin. Palkintoraati on käsitellyt 3133 kilpailuehdotusta ja työssä on vuosittain mukana yli 200 asiantuntijaa. Valtakunnallisen tasavallan presidentin palkinnon on saanut 76 ja kunniamaininnan 21 yritystä, yhteisöä tai yksityishenkilöä. Alueellisesti palkittuja ja kunniamaininnan saaneita on 593. Hanke on saanut pelkästään myönteisen vastaanoton niin kentällä kuin mediassa. INNOSUOMEN kantavana teemana on ollut Ideasta tuotteeksi ja markkinoille. Vuosittain on nostettu esille eri aihealueita. Sellaisia ovat olleet mm. Suomalaiset innovaatiot Euroopan markkinoille, Innovaatioilla kestävään kehitykseen, Luovuus ja pk-yritykset, Osaaminen ja oivallukset palvelutuotteiksi, Innovaatiot ja ikä, Ilmasto ja energia sekä Materiaalija energiatehokkuus. INNOSUOMEN oheistuotteena syntyivät myös erittäin suuren suosion saanut Innoint-keksintökilpailu varusmiehille yhdessä puolustusvoimien kanssa sekä peruskoululaisten Innokoulu. Innokoulu järjestetään ideointitapahtumana eri puolilla Suomea ala-asteilla ja ammattioppilaitoksissa. Myös tämä projekti on saanut myönteisen vastaanoton ja sitä toteutetaan yhteistyössä Opetushallituksen kanssa. Innostuneita uusia keksijöitä ja luovia ihmisiä hyvine ideoineen tulee varmasti lisää näiden projektien seurauksena. INNOSUOMI samoin kuin Innoint ja Innokoulu ovat herättäneet laajaa kiinnostusta myös eri puolilla maailmaa. Olemme pyynnöstä toimittaneet niiden formaatteja eri maanosiin käytettäväksi mallina. INNOSUOMI-ajattelua tarvitaan myös jatkossa. Meillä tulisi Suomeen luoda selkeä luovuuden, keksinnöllisyyden ja innovatiivisuuden koulutusohjelma, joka kattaisi koko maan koulutusjärjestelmän. Luonnollisesti sen tulee olla erisisältöistä ja eritasoista riippuen oppilaitoksesta ja kohderyhmistä, joille näin avataan mahdollisuus uuteen luovaan ajatteluun. Suomi ja Eurooppa ovat luonnonvaroiltaan köyhää aluetta verrattuna esimerkiksi Yhdysvaltoihin tai naapurimaahamme Venäjään. Siksi meidän kaikinpuolinen hyvinvointimme on tulevaisuudessakin rakennettava pitkälti luovuuden, keksinnöllisyyden, osaamisen ja innovaatioiden varaan. Se on hyvä taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin perusta ja tae. Maailman henkisen omaisuuden järjestön WIPOn kattokupoliin onkin kirjoi- tettu vapaasti mukaillen seuraava ajatus: Ihmisen luovuus on kaiken taiteen ja kaikkien keksintöjen lähde. Sen tuotteet ovat ihmisarvoisen elämän tae. Valtioiden velvollisuus on suojata niitä. Tämä ei kuitenkaan riitä. Niitä tulee myös edistää sekä julkisen vallan että avoimen sektorin toimesta järkevin ohjelmin ja konkreettisten toimenpiteiden avulla. Martti Enäjärvi Vuoden 2006 Innokouluvoittajat potretissa presidentinlinnassa tasavallan presidentti Tarja Halosen, pääjohtaja Kirsi Lindroosin ja toiminnanjohtaja Juha Jutilan kanssa. (Kuva: Heikki Savolainen/ABCstudiot) Tasavallan presidentti Tarja Halonen ja puolustusvoimien nykyinen komentaja Ari Puheloinen jakoivat vuoden 2008 Innoint-palkinnot. (Kuva: Heikki Savolainen/ABCstudiot)\n15 28 29 INNOSUOMI taustahot Elinkeinoelämän keskusliitto EK Keksintösäätiö Keskuskauppakamari Patentti- ja rekisterihallitus Sitra Suomen Uusyrityskeskukset Suomen Yrittäjät Tekes TE-keskukset Työ- ja elinkeinoministeriö WWF Ympäristöministeriö Lisäksi maakuntaliitot, työministeriö, Ahvenanmaan teknologiakeskus, oppilaitoksia ja muita innovaatiotoimintaa tukevia organisaatioita Mitä hyötyä palkinnosta on? Vuoden 2009 seuranta valtakunnallisten ja maakunnallisten voittajien keskuudessa kertoo, että 84,1 % ilmoittaa saaneensa mainetta ja kunniaa, 68,9 % arvioi innovaatioidensa tuoneen lisää tunnettuutta markkinoilla, 22,7 % sanoo saaneensa uusia asiakkaita, 20,5 % lisännyt tilauskantaansa, 13,6 % on voinut lisätä työpaikkoja ja 9,1 % on saanut lisää tarjouspyyntöjä. Lukuja 3133 INNOSUOMI kilpailuehdotusta v Alueellisesti mukana n. 200 asiantuntijaa Valtakunnallisen tasavallan presidentin palkinnon on saanut 76 ja kunniamaininnan 21 yritystä, yhteisöä tai henkilöä Alueellisesti palkittu 408 yritystä, yhteisöä tai henkilöä ja 185 on saanut kunniamaininnan Innokoulu palkittuja on 47 ja 8 kunniamainintaa Innoint palkittuja on 32 ja 23 kunniamainintaa Saavutukset ja vaikuttavuus 15 vuoden ajalta Välittömät: -Vahvasti alueellinen toiminta ympäri Suomen -Tasavallan presidentin mukana olo tuki koko toiminnan ajan -Taustatahoina keskeiset innovaatiotoimijat -15 vuoden aikana käsitelty 3133 kilpailuehdotusta -Alueellisesti koko Suomessa mukana n. 200 asiantuntijaa -Alueellisia tapahtumia ja Innoklinikoita -Alueellisesti palkittu 408 yritystä, yhteisöä tai henkilöä ja 185 on saanut kunniamaininnan -Valtakunnallisen tasavallan presidentin palkinnon on saanut 76 ja kunniamainin- nan 21 yritystä, yhteisöä tai henkilöä -Sininen Pallo ympäristökilpailussa palkittiin 9 ja myönnettiin 14 kunniamainintaa -Näkyvyys varsinkin alueellisessa mediassa on ollut hyvä, vuosittain lähes 200 mediaosumaa valtakunnan tasolla, jopa TV:ssä -Varusmiesten INNOINT keksintökilpailu mukaan toimintaan 1999 ja se organisoitu uudelleen Nykyään se on osa puolustusvoiminen aloitetoimintaa -Innoint palkittuja on 32 ja 23 kunniamainintaa -Alueellisesti palkittu 408 yritystä, yhteisöä tai henkilöä ja 185 on saanut kunniamaininnan -Koululaisten INNOKOULU ideointitapahtuma mukaan toimintaan 2000 ja konsepti luo positiivista nostetta kouluille -Innokoulu palkittuja on 47 ja 8 kunniamainintaa -Esimerkkejä INNOSUOMI menestystarinoista: ST1 Biofuels Oy 2008, Codenomicon Oy 2007, Footbalance System Oy 2005, Silecs Oy 2005, Firsbeat Technologies Oy 2004, FogScreen Inc. 2003, POM Technology Oy Ab 2003, Forman Trade Oy/Exact Tools Oy 2001, BioTie Therapies Oy 1997, SSH Communications Security Oy 1996, Marioff Hi- Fog Oy 1995, Finnzymes Oy 1994 Välilliset: -Vaikutettu ihmisten asenteisiin positiivisesti -Parannettu yhteistoimintaa yritysten, keksijöiden, eri viranomaisten ja rahoittajien välillä -Kannustettu yrittäjyyteen, keksinnöllisyyteen ja innovatiivisuuteen -Palkitut ovat hyödyntäneet julkisuuttaan markkinoinnissa, erityisesti vientimarkkinoilla tasavallan päämiehen tunnustus innovatiivisesta yrittämisestä on ollut erinomainen vientiapu -Palkituille tehdyn kyselyn perusteella 2003 ja 2009 kaikki palkitut ovat hyötyneet saamastaan huomiosta Martti Enäjärvi\n16 30 31 Hoop-heijaa! Vuosisadan takainen Helsinki oli pieni. Ylioppilaskin joutui kosketuksiin merkkihenkilöiden kanssa, ainakin jos itse oli yhteiskunnallisesti aktiivinen. nn Isäni professori Erkki Larmola, Klubin pitkäaikainen jäsen, oli nuorena edellisvuoden ylioppilaana (hän siis kirjoitti, vuonna 1918 ei kirjoitettu) kesällä 1918 töissä senaatin kassassa. Niin senaattorit kuin muutkin valtion korkeimmat virkamiehet kävivät palkkapäivinä luukulla. Luin setelit kouraan ja saajat kuittasivat, isä kertoi. Ilmestyi tuttu hahmo ja esittäytyi mutkattomasti: - Ståhlberg. Isä ei voinut ahtaassa loukossaan nousta seisaalleen, sanoi vain: - Kyllä minun velvollisuuteni on tuntea professori Ståhlberg. - Niinkö? Ihanko totta? Onko teillä sellainen velvollisuus? *** Yliopiston juhlasalissa on isänmaallinen juhla, isä seisoo marsalkkana oven pielessä sinivalkoinen airutnauha olalla. Juhani Aho kapuaa ajurista ja nousee hengästyneenä portaat, avaa raskaan oven. Salista kaikuu tilaisuuden alkusoitto, Andante festivo. Aho jää marsalkan viereen odottamaan. Hengitys tasaan- tuu. Kun alkusoitto on päättynyt, Aho kysyy kohteliaasti marsalkalta: - Jokohan sinne voi mennä, kun tuo Porilaisten marssi on loppunut? Isä kertoi tätä puolustukseksi oletetulle epämusikaalisuudelleen. Ei osannut Ahokaan. *** Vanhassa ylioppilastalossa on isänmaallinen juhla päättymässä, isä ja Pitkä Timu huolehtivat airuina vuokra-ajurien saapumisesta järjestyksessä. Portaita laskeutuvat valtioneuvos ja valtioneuvoksetar Danielson-Kalmari, hentorakenteisia ja jo hauraita. Näkyvät selviytyvän portaista, airuilla on kiirettä vossikoiden kanssa. Vossikkaan kiipeäminen kuitenkin näyttää muodostavan kunniavieraille ylivoimaisen esteen. Airuet katsovat toisiaan silmiin. Lyseon voimistelukoulutuksen saaneet. Sanomattomasta sopimuksesta muodostetaan kultatuoli, ja - hoop-heijaa! - valtioneuvos lentää vaunuihin. Hoop-heijaa! valtioneuvoksetar perässä. Jono voi jatkua. *** Halusin tallettaa jutut, koska olen viimeinen, joka ne tuntee. Yrjö Larmola\n17 32 33 Ässä-rykmentti talvisodassa Kun stadilaiset Talvigriguun lähti Helsingin Kaupunki kuului vuonna 1939 puolustusvoimien rauhan ajan aluejaon mukaan Uudenmaan Sotilaslääniin. Sen alaisina oli kaksi sotilaspiiriä, joista Helsingin Sotilaspiiriin kuului pääkaupungin lisäksi 29 eteläisen Uudenmaan rannikkoalueen kaupunkia ja kuntaa.\n18 34 35 Kun stadilaiset Talvigriguun lähti nn Liikekannallepanossa tapahtuvasta joukkojen perustamisesta vastasi puolestaan Helsingin Suojeluskuntapiiri omine alayksiköineen. Reserviläisten palvelukseen kutsumisesta huolehti poliisi, joka toimitti heille liikekannallepanomääräykset yleensä kotiin. Uudenmaan Sotilaslääni muodosti reserveistään sodan ajan 4. Divisioonan [4. D]. Helsingin Sotilaspiirin perusti siihen kaksi rykmenttiä. Toinen oli suomenkielinen Jalkaväkirykmentti 11, JR 11, Ässä-rykmentti, jonka kaksi pataljoonaa koostuivat helsinkiläisistä. Toinen oli ruotsinkielinen Jalkaväkirykmentti 10, JR 10, jonka yksi pataljoona oli helsinkiläisiä miehiä. Sotilaspiiri perusti Suojelukuntapiirin kanssa myös runsaasti muita joukkoja, muun muassa: -4. D kenttätäydennyspataljoonan, KT-P 4, joka oli ruotsinkielinen, -4. D kevytosaston, Kev.Os. 4, jonka sotilaat olivat Suomen Valkoisen Kaartin varusmiehiä, -4. D kenttätykistörykmentin toisen, kevyen patteriston, II/KTR 4, Stadin Peeston, -4. D kenttätykistörykmentin kaksi haupitsipatteristoa, jotka olivat ruotsinkielisiä, sekä -muita joukkoja, muun muassa ilmatorjuntajoukkoja, pioneerijoukkoja, kuljetusmuodostelmia ja rannikkojoukkoja. Puolustusministeriö antoi määräyksen, jonka mukaan syyskuussa kotiutettavat varusmiehet jäivätkin jatkamaan palvelustaan. Liikekannallepanokäsky annettiin torstaina , jolloin Helsingin poliisilaitos lähti jakamaan reserviläisille käskykortteja. Helsingin Suojeluskuntapiiri alkoi perustaa joukkoja perjantaina Ässä-rykmentti Yksikään suomalaisen jalkaväkirykmentin kirjavahvuus Talvisodan alkaessa ei liene ollut kirjavahvuutensa mukaisessa täydessä kokoonpanossa mutta silti varsin lähellä sitä. Jalkaväkirykmentin kirjavahvuus olisi siten ollut miestä, pataljoonan 845, jalkaväkikomppanian 191 ja kranaatinheitinkomppanian 83 miestä. Pataljoonaan kuului kolme kiväärikomppaniaa ja konekiväärikomppania. Ensimmäisen pataljoonan komppaniat olivat numeroiltaan 1.-3., sekä 1. Konekiväärikomppania, toisen pataljoonan ja 2. Konekiväärikomppania sekä kolmannen pataljoonan 7.-9 ja 3. Konekiväärikomppania. Jalkaväkirykmentin taisteluosien taisteluvahvuus olisi siten ollut noin miestä, pataljoonan noin 600, komppanian noin 150, pataljoonan konekiväärikomppanian noin 140, kranaatinheitinkomppanian noin 75 ja rykmentin esikuntakomppanian pioneerijoukkueen\n19 36 37 Kun stadilaiset Talvigriguun lähti 45 miestä. Taisteluvahvuus olisi siten ollut prosenttia rykmentin oletetusta kirjavahvuudesta. Suhde oli ainakin nykyisiin ulkomaisiin kokoonpanoihin verrattuna erinomainen. Toisaalta myös esikuntakomppanioiden, kuormaston ja töpinän miehet joutuivat osallistumaan vastaiskuihin. Rykmentti perustettiin usealla perustamispaikalla, jotka kaikki sijaitsivat Vironniemeä Sörnäisiin yhdistävän Pitkänsillan pohjoispuolella. Rykmentin esikunta, E/JR 11, perustettiin Porthaninkadun Ruotsinkielisellä Kansakoululla osoitteessa Porthaninkatu 8. Talon paikalla on nykyisin lasten leikkipuisto. Rykmentin I Pataljoona, I/JR 11, toisen pataljoonan esikunta, E/II/JR 11, toisen pataljoonan 4. ja 5. komppania 4. ja 5./II/JR 11, perustettiin Kallion Kansakoululla osoitteessa Neljäs Linja Rykmentin toisen pataljoonan 6. Komppania, 6./II/JR 11 ja 2. Konekiväärikomppania perustettiin Helsingin Työväenopiston talossa osoitteessa Helsinginkatu 26. Rykmentin Kranaatinheitinkomppania sekä Kolonnat, hevosvetoiset kuljetusmuodostelmat, perustettiin kansakoululla, jonka osoite oli Kirstinkatu 16. Paikalla ollut puutalo on nykyisin purettu ja osoite muutettu. Perustamispaikan nykyinen osoite on Kirstinkuja 2/ Sturenkatu 6. Siinä toimii nyt Åshöjdens Grundskola. Rykmentin kolmas pataljoona, III/JR 11, jonka miehistö oli Porvoon ja Loviisan reserviläisistä, perustettiin Vallilan Ruotsinkielisellä Kansakoululla osoitteessa Nilsiänkatu 3. Komeassa punatiilitalossa toimii nykyisin Helsingin Yliopiston koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenia. Reserviläisille jaettiin perustamispaikoilla aseet sekä muut varusteet, mutta ei ilmeisesti patruunoita. Kyseessähän oli vasta YH, toisin sanoen Ylimääräiset Harjoitukset, jonka tarkoituksena oli täydentää Karjalankannaksen linnoittamista. Eräässäkin kiväärikomppaniassa patruunoita jaettiin miehille vasta lauantaina , viikon kuluttua perustamisesta. Samainen komppania tarkkuutti niillä kiväärinsä , jolloin oli jo kulunut kolme viikkoa patruunoiden jakamisesta. Kenen joukoissa seisoisivat? Ässä-rykmentin I ja II Pataljoonan henkilöstö asui pääasiassa Pitkänsillan pohjoispuolella: Sörnäisissä, Kalliossa, Alppiharjussa, Vallilassa ja Hermannissa. Osa miehistöstä asui myös Punavuoressa. Kunnallisvaalien äänestyskäyttäytyminen poikkesi näissä kaupunginosissa merkittävästi koko Helsingin äänestyskäyttäytymisestä SDP:n hyväksi. On kuitenkin otettava huomioon se,


Viihteentekijät | Tuomme viihteen ravintolaasi\nKatso uusimmat uutiset\nSoita tai laita viestiä 🙂\nOnko tavoitteenasi tyytyväisemmät asiakkaat, jotka viihtyvät pidempään ja kuluttavat enemmän? He, jotka kertovat eteenpäin ja palaavat uudelleen? Rakennetaan yhdessä ravintolasi näköisiä, ainutlaatuisia asiakaskokemuksia ja luodaan elämyksellistä ravintolakulttuuria kaikille aisteille.\nErotu joukosta - panosta viihteeseen.\nKun tarvitset ravintolaasi viihdettä, olemme täällä auttamassa sinua.\nTuo tunnelma ravintolaasi yhden helppokäyttöisen sovelluksen avulla. Feelment® on Suomen johtava digitaalisen ravintolaviihteen toimittaja. Palveluumme luottaa yli 1500 ravintolaa, suurimmista ketjuista uniikkeihin bistroihin ja baareihin ympäri Suomen. Olemme ravintolasi kokoinen, kotimainen kumppani.\nMurea Oy on valtakunnallinen monipuolisten AV- ja valaistusratkaisujen ammattilainen. Me Murealla luomme elämyksiä ja teemme opettamisesta ja esittämisestä helpompaa.\nMusiikkiluvat.fi kautta saat taustamusiikin soittamiseen tarvittavat Teoston ja Gramexin luvat helposti, yhdellä kerralla. Sen jälkeen voit keskittyä myymään tunteella – musiikin kanssa.\nPELIKA on johtava viihdelaitteiden toimittaja ja operaattori Suomessa. Tuotevalikoimaamme kuuluu erilaiset viihdepelit, kuten biljardit, jukeboxit ja videopelit. Toimitamme palveluja sekä tuotonjaolla että kiinteällä kuukausivuokralla.\nOlivatpa juhlasi sitten pienet tai suuret, löydät meiltä oikean DJ:n tai karaokejuontajan. Popmaster tarjoaa DJ- ja karaokepalvelut tapahtumiin ja ravintoloihin selkeään hintaan.\nTuotamme Suomen suosituinta ja suurinta karaokekatalogia, joka on saatavilla ainoastaan Melplayeristä sekä Feelmentistä.\nMiksi panostaa viihteeseen?\nHarva meistä lähtee syömään pitkän kaavan kautta, koska vatsa kurnii. Juomaakin saa merkittävästi edullisemmin lähimarketista. Ravintolasi suurin kilpailija on oma koti kullan kallis.\nRavintolaviihteen avulla luot unohtumattomia elämyksiä ja kasvatat ravintolan myyntiä.\nRavintolasi ja asiakkaan kodin ero on sieltä saatavat elämykset.\nViihteen avulla luot ravintolaasi vetovoimaa, joka saa asiakaan lähtemään kotoaan.\n"Kello onkin jo...." -sanat on merkki siitä, että aika on juossut kuin siivillä. Siinä sivussa sinä myit yhden jos toisenkin tuopin enemmän.\nViihteen avulla asiakkaaasi viipyvät pidempään, joka näkyy myynnissä.\nMitä merkittävämmän muistijäljen jätät, sitä todennäköisemmin asiakkaasi palaavat uudestaan. Ystävien kera.\nTaustamusiikki - viihtyvyyden kivijalka\nTaustamusiikki on tärkein yksittäinen viihtyvyyttä tuova elementti. Ilman musiikkia ravintolasi on ruokala, eikä tanssilattialla tolskata Yle uutisten tahtiin.\nMitä tarvitset ja mistä ne saa?\nPelaa sääntöjen mukaan ja hanki musiikin soittamiseen tarvittavat luvat täältä: Musiikkiluvat.fi\nKaupalliseen käyttöön lisensoidun taustamusiikkipalvelun\nValitse Suomen käytetyin ja kehutuin taustamusiikkipalvelu täältä: Feelment®\nSäästä aikaa ja vaivaa, hanki äänentoistolaitteet suunnittelusta asennukseen ja ylläpitoon kätevästi täältä:\nLisää fiilistä DJ-palveluilla\nHaluatko nostaa tunnelman kattoon? Silloin kannattaa tilata DJ ja sellaisia löydät täältä:\nKaikki rakastavat karaokea\nKaikki rakastavat karaokea, salaa tai avoimesti. Karaoke on yksi ravintolaviihteen kulmakivistä ja sen suosio kasvaa vuosi vuodelta. Nyt on aika investoida laulun iloon.\nTarjoa asiakkaillesi markkinoiden laajin karaokevalikoima ja interaktiivinen laulukokemus täältä:\nMistä karaokekoppi tai -kabinetti?\nKaraokekabinettien ja -koppien avulla tarjoat asiakkaillesi mahdollisuus laulaa ilman, että ravintolan vaalittu tunnelma muuttuu. Feelmentin avulla muutat tyhjät tilasi rahantekokoneiksi nappia painamalla.\nJos karaoken vetäminen omalla henkilökunnalla ei ole sinun juttu tai haluat ammattilaisen juontamaan iltaasi, voit tilata karaokejuontajan täältä:\nVälitä asiakkaidesi karaoketoiveet tuottajalle\nEikö asiakkaan bravuuri löytynytkään valikoimasta? Voit välittää asiakkaasi karaoketoiveen suoraan tuottajalle täältä:\nViihdepelit tulevat takaisin\nIhmiset vaativat viihdettä takaisin ravintoloihin. Kilpailun kovetessa erottautumisesta tulee ravintolan elinehto. Tarjoa asiakkaillesi erilaista viihdettä ja kasvata etumatkaa kilpailijoihin.\nTiesitkö, että voit hankkia viihdepelit asennettuina ja ylläpidettyinä ravintolaasi ilman kuluja ja samalla teet rahaa?\nViihdepelien maailmaan pääset tästä:\nVoiko biljardipöydän hankkia ilman investointeja? Onnistuu.\nBiljardipöydät saat täältä:\nBiljardiliiga tuo ravintolalle asiakkaita myös hiljaisempina arki-iltoina. Tutustu biljardiliigaan täältä: PELIKA\nSuomalaiset ovat penkkiurheilukansaa!\nRavintolan hiljaisin ja äänekkäin hetki on Jääkiekon MM-kisojen finaali, missä Suomi johtaa viimeisellä minuutilla 1-2.\nUrheilukanavat ovat salakavalan tehokas keino ravintolan myynnin kasvattamiseen. Mitä tahansa urheilua näytätkin, huomaa asiakkaasi hakeneensa vielä yhden jos toisenkin tuopin.\nSaat urheilukanavat pyörimään ravintolassasi napin painalluksella täältä:\nHaluatko tarjota asiakkaillesi kaikkien aikojen urheiluelämyksen? Älä raavi päätä tekniikan suhteen, tilaa kaikki tarvittava täältä:\nMainostamalla se myynti kasvaa.\nSitä ei voi ostaa, mistä ei tiedä. Siksi ravintolasi TV-ruudut on syytä virittää mainoskuntoon ja tiedottaa asiakastasi parhaista tarjouksista ja tapahtumista.\nUusi, ilmainen Feelment® Digital Signage -mainostenhallintapalvelun avulla saat nykyiset näyttösi täyteen mainoksia nappia painamalla.\nTutustu palveluun täältä:\nKäyttääksesi Feelment® Digital Signagea tarvitset Windows 10/11 -laitteen ja kuvakaapelin. Saat tarvittavat laitteet palveluna suoraan meiltä:\nQ&A: Maxivision - 5 kysymystä ja 5 vastausta urheilusta\nEnglannin Valioliiga, Formula 1, olympialaiset... V Sportin ja Eurosportin kanavilla riittää katsottavaa, mutta miten niitä voisi näyttää ravintolassa? Me kokosimme 5 kysymystä ja 5 vastausta asiaan liittyen.\nRavintolaviihteen myytit: Mikä urheilun kanavapaketeissa maksaa?\nRavintolaviihteen myytit -blogisarjassa pohdimme alan yleisimpiä uskomuksia ja niiden paikkansapitävyyttä. Tällä kertaa lähdimme purkamaan urheilun kanavapakettien kustannuksiin liittyviä myyttejä.\nRavintolaviihteen myytit: Saako Spotifyta soittaa ravintolassa?\nRavintolaviihteen myytit -blogisarjassa puretaan alan yleisimpiä uskomuksia ja vaihdetaan harhaluulot faktoihin. Tässä kirjoituksessa perehdymme Spotifyn soittamiseen ravintolassa. Onko se sallittua vaiko ei? Lue tästä!\nKokeile Feelmentiä 1kk täysin veloituksetta\nKokeilukuukausi ei muutu automaattisesti maksulliseksi, eikä sinun tarvitse antaa maksukortin tietoja.\nViihdeväylä Oy on suomalainen perheyritys, jonka palvelut ovat viihdyttäneet ravintola-asiakkaita vuodesta 1984 lähtien.\n+358 29 1234 121\nMeidän tarinaOta yhteyttä\nKaikki ilmoitetut hinnat alv. 0%


POA Eco Hostel - Porto Alegre | Hotels.com\nHostelli, jossa käytössäsi on ulkouima-allas ja baari/lounge\nRua Luiz Afonso, 276, Porto Alegre, 90050-310, RS, Brasilia\nMEME Santo de Casa Estação Cultural (5 minuutin kävelymatka)\nTeatro de Câmara Túlio Piva (5 minuutin kävelymatka)\nMuseu Joaquim José Felizardo (6 minuutin kävelymatka)\nTeatro Salão de Atos (10 minuutin kävelymatka)\nKansanperinnemuseo (12 minuutin kävelymatka)\nPorto Alegren liittotasavallan yliopisto (13 minuutin kävelymatka)\nMuseu da UFRGS (13 minuutin kävelymatka)\nTeatro Renascença (14 minuutin kävelymatka)\nRua da Praia (14 minuutin kävelymatka)\nMercadon asema – 25 minuutin kävelymatkan päässä\nRodoviárian asema – 28 minuutin kävelymatkan päässä\nKäteisellä maksettava takuumaksu: 10.00 BRL per yöpyminen\nTarjoaako POA Eco Hostel ilmaisen peruutusoikeuden ja täyden hyvityksen?\nKyllä, POA Eco Hostel tarjoaa täysin hyvitettäviä huoneita sivustollamme. Ne voi peruuttaa siihen asti, kunnes sisäänkirjautumiseen on muutama päivä aikaa. Muista vain tarkistaa tarkat ehdot ja rajoitukset majoitusliikkeen peruutuskäytännöistä.\nTarjoaako POA Eco Hostel pysäköintipaikkoja paikan päällä?\nPOA Eco Hostel ei valitettavasti tarjoa paikan päällä olevia pysäköintipaikkoja.\nOnko majoitusliikkeessä POA Eco Hostel uima-allas?\nSalliiko POA Eco Hostel lemmikit?\nMitkä ovat majoitusliikkeen POA Eco Hostel sisään- ja uloskirjautumisajat?\nTarjoaako POA Eco Hostel ravintolapalveluita tai onko sen lähiseudulla ravintoloita?\nKyllä. Läheisiin ravintoloihin kuuluvat Reçaka Bar (3 minuutin kävelymatkan päässä), Pinguim (3 minuutin kävelymatkan päässä) ja Pampa Burger (4 minuutin kävelymatkan päässä).\nMitä tekemistä POA Eco Hostel ja sen lähiympäristö tarjoavat?\nLämpimämpinä kuukausina voit harrastaa monenlaisia aktiviteetteja lähistöllä, esimerkiksi pyöräillä. Tämä hostelli tarjoaa käyttöösi myös ulkouima-altaan, piknikalueen ja puutarhan.\nAndrea Gladis de, 1 yön matka, 3. heinäk. 2019\nLuiz Paulo, 5 yön romanttinen matka, 30. toukok. 2019\nGustavo, 3 yön matka kaverien kanssa, 11. toukok. 2019\nMaurice, 3 yön matka, 17. maalisk. 2019\nFernando , 7 yön matka, 23. jouluk. 2018\nMaria Emanuela, 1 yön matka, 25. lokak. 2018\nCarlos, 6 yön matka, 16. lokak. 2018\nCarine, 2 yön matka, 23. elok. 2018\nJORGE, 3 yön matka kaverien kanssa, 14. kesäk. 2019


Hyväksytyt tekstit - Vastuuvapaus 2018: ECSEL-yhteisyritys - Torstai 14. toukokuuta 2020\nMenettely : 2019/2106(DEC)\nAsiakirjan elinkaari : A9-0045/2020\nVastuuvapaus 2018: ECSEL-yhteisyritys\n1. Euroopan parlamentin päätös 13. toukokuuta 2020 vastuuvapauden myöntämisestä ECSEL-yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018 (2019/2106(DEC))\n– ottaa huomioon ECSEL-yhteisyrityksen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2018,\n– ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen EU:n yhteisyrityksistä varainhoitovuodelta 2018 sekä yhteisyritysten vastaukset(1),\n– ottaa huomioon neuvoston 18. helmikuuta 2020 antaman suosituksen varainhoitovuoden 2018 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä yhteisyritykselle (05763/2019 – C9‑0072/2019),\n– ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten varainhoidon puiteasetuksesta 30. syyskuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014(6),\n– ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 71 artiklassa tarkoitettujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten varainhoidon malliasetuksesta 13. maaliskuuta 2019 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/887(7),\n– ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0045/2020),\n1. myöntää ECSEL-yhteisyrityksen toimitusjohtajalle vastuuvapauden yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018;\n(1) EUVL C 426, 18.12.2019, s. 1.\n(2) EUVL C 426, 18.12.2019, s. 24.\n(7) EUVL L 142, 29.5.2019, s. 16.\n2. Euroopan parlamentin päätös 13. toukokuuta 2020 ECSEL-yhteisyrityksen varainhoitovuoden 2018 tilien päättämisestä (2019/2106(DEC))\n1. hyväksyy ECSEL-yhteisyrityksen varainhoitovuoden 2018 tilien päättämisen;\n3. Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020, joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä ECSEL-yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018 (2019/2106(DEC))\n– ottaa huomioon päätöksensä vastuuvapauden myöntämisestä ECSEL-yhteisyrityksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018,\nA. ottaa huomioon, että elektronisia komponentteja ja järjestelmiä Euroopan johtoasemaa varten koskeva ECSEL-yhteisyritys perustettiin 7. kesäkuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan mukaisesti, sen tehtävänä on panna täytäntöön yhteinen teknologia-aloite ”Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten” (ECSEL) ja se on voimassa 31. joulukuuta 2024 asti;\nB. ottaa huomioon, että kesäkuussa 2014 neuvoston asetuksella (EU) N:o 561/2014(1) perustettu yhteisyritys korvasi ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset ja toimi niiden seuraajana;\nC. ottaa huomioon, että yhteisyrityksen osakkaita ovat unioni, jäsenvaltiot ja vapaaehtoisesti assosioituneet maat (jäljempänä ’osallistujavaltiot’) sekä yksityisinä osakkaina organisaatiot, jotka edustavat niihin kuuluvia yrityksiä ja muita organisaatioita, jotka toimivat unionissa aktiivisesti elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla;\nD. toteaa, että yhteisyritykselle koko Horisontti 2020 -kaudella suoritettavien rahoitusosuuksien ennakoidaan jakautuvan seuraavasti: 1 184 874 000 euroa unionilta, 1 170 000 000 euroa osallistujavaltioilta ja 1 657 500 000 euroa yksityisiltä osakkailta;\n1. toteaa tilintarkastustuomioistuimen katsovan kertomuksessaan yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2018, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2018 sekä sen toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti;\n2. toteaa, että yhteisyrityksen varainhoitovuoden 2018 lopulliseen talousarvioon sisältyi 194 100 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 310 554 000 euroa maksumäärärahoja; toteaa, että maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 98 prosenttia ja maksumäärärahojen käyttöaste 65 prosenttia;\n3. toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa todetaan, että yhteisyrityksen varainhoitovuodelta 2018 annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet olivat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja sääntöjenmukaiset;\n4. toteaa, että unioni osoitti vuoden 2018 loppuun mennessä seitsemännen puiteohjelman varoista 637 600 000 euroa yhteisten toimien yhteisrahoitukseen ja vielä 17 900 000 euroa näitä toimia koskevien hallinnollisten kulujen yhteisrahoitukseen; toteaa, että seitsemännen puiteohjelman operatiivisiin toimiin liittyvän sitoumuksen kumulatiivinen arvo oli 606 000 000 euroa ja että asianomaisten maksujen kumulatiivinen määrä oli 529 000 000 euroa; toteaa, että vuonna 2018 seitsemännen puiteohjelman hankkeisiin käytettävissä olevien 98 000 000 euron maksumäärärahojen käyttöaste oli alhainen (42 prosenttia), mikä johtui pääasiassa siitä, että kansalliset rahoitusviranomaiset esittivät käynnissä olevien seitsemännen puiteohjelman toimia koskevien hankkeiden päättymistä koskevat lausunnot viiveellä;\n5. panee merkille, että yhteisyritys suoritti seitsemännen puiteohjelman hankkeiden yhteydessä maksuja 41 000 000 euroa, mikä vastaa 22:ta prosenttia toimintaan liittyvien maksujen kokonaismäärästä vuonna 2018; toteaa lisäksi, että jäännösvirhetaso oli 3,36 prosenttia vuoden lopussa;\n6. huomauttaa, että seitsemännen puiteohjelman toimintaan liittyvien maksujen osalta yhteisyritys on edelleen riippuvainen sen osallistujavaltioiden kansallisista rahoitusviranomaisista, mikä lisää loppumaksujen viivästymisen riskiä;\n7. toteaa huolestuneena, että vuonna 2018 osallistujavaltiot, joiden on rahoitettava yhteisyrityksen Horisontti 2020 -hankkeiden operatiivisia toimia ainakin 1 170 000 000 eurolla, tekivät sitoumuksia 564 000 000 euron arvosta ja niiden suorittamien maksujen määrä oli 178 000 000 euroa, mikä vastaa 15:tä prosenttia kaikista vaadituista rahoitusosuuksista; toteaa, että osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien alhainen taso johtui siitä, että tietyt osallistujavaltiot ottavat kulut huomioon ja raportoivat niistä yhteisyritykselle vasta tukemiensa Horisontti 2020 -hankkeiden lopussa; toteaa, että Horisontti 2020 -puiteohjelman hankkeisiin käytettävissä olleiden maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 100 prosenttia ja maksumäärärahojen käyttöaste 72 prosenttia ja että maksumäärärahojen käyttöaste aleni, koska yhteisyritykselle osoitettiin ylimääräinen 20 000 000 euron maksuosuus joulukuussa 2018;\n8. toteaa, että teollisuutta edustavien osakkaiden rahoitusosuudet yhteisyrityksen toiminnasta olivat 1 657 500 000 euroa ja että vuoden 2018 lopussa yhteisyritys arvioi, että ne olivat suorittaneet tästä määrästä luontoissuorituksia 705 400 000 euron verran, kun taas unionin käteissuoritusten määrä oli 512 000 000 euroa; toteaa lisäksi, että teollisuutta edustavien osakkaiden käteissuoritukset olivat 11 300 000 euroa ja että ne olivat raportoineet 694 100 000 euron luontoissuoritukset, joita ei ollut validoitu;\n9. panee merkille, että toiminnan ja ohjelman tuloksellisuuden mittaamiseen käytetään keskeisiä tulosindikaattoreita ja että yhteisyritys tekee yhteistyötä muiden yhteisyritysten ja sidosryhmiensä kanssa määritelläkseen yhteiset vaikutusta koskevat keskeiset tulosindikaattorit ja menetelmät näiden keskeisten tulosindikaattoreiden arvioimiseksi;\n10. toteaa, että hallintokulujen osuus (hallinto- ja toimintatalousarvio) oli alle viisi prosenttia, mikä viittaa siihen, että yhteisyrityksen organisaatiorakenne on varsin kevyt ja tehokas;\n11. suhtautuu myönteisesti siihen, että yhteisyritysohjelmassa vuonna 2018 saavutettu kokonaisvipuvaikutus laskettuna siten, että Horisontti 2020 -puiteohjelman kustannuksista vähennetään unionin rahoitus ja tämä jaetaan unionin rahoituksella, on kolme, mikä ylittää koko kauden 2014–2020 tavoitellun vipuvaikutuksen; toteaa lisäksi, että saavutettu kokonaisvipuvaikutus on 3,3, jos perustana käytetään kansallisia kustannuksia;\n12. panee merkille, että yhteisyritys on pyrkinyt vakiinnuttamaan ja kehittämään toimintaansa, jotta se olisi sujuvaa ja tehokasta; panee merkille, että vuonna 2018 käynnistettiin neljä ehdotuspyyntöä, joiden tuloksena valittiin 13 yhteistyöhanketta ja kaksi koordinointi- ja tukitoimea;\n13. panee merkille, että yhteisyritys käynnisti kaksi ehdotuspyyntöä; toteaa, että vaikka ehdotusten määrä väheni neljäntenä vuonna peräkkäin, valittujen ehdotusten määrä on sama kuin vuonna 2017;\n14. toteaa, että tehokas viestintä on olennaista unionin rahoittamien hankkeiden onnistumisen kannalta; katsoo, että on tärkeää lisätä yhteisyrityksen saavutusten näkyvyyttä ja levittää enemmän tietoa niiden tuottamasta lisäarvosta; kehottaa yhteisyritystä jatkamaan ennakoivia tiedotuskäytäntöjä levittämällä tutkimustuloksensa yleisölle esimerkiksi sosiaalisen median tai muiden viestintäkanavien kautta ja lisäämään siten yleistä tietoisuutta unionin tuen vaikutuksesta kiinnittäen erityistä huomiota markkinoille pääsyyn;\n15. panee merkille, että henkilöstötaulukossa olevasta 31 toimesta vuonna 2018 oli täytetty 30 tointa, joista 14 oli väliaikaisia toimihenkilöitä ja 16 sopimussuhteisia toimihenkilöitä; panee myös merkille, että vuonna 2018 täytettiin kaksi hallintopäällikön tointa ja yksi talousjohtajan toimi sekä yksi ohjelmavastaavan toimi;\n16. panee merkille yhteisyrityksen vuotuisen toimintakertomuksen 2018 tiedot, jotka koskevat ECSEL-hankkeiden sukupuolijakaumaa ja joista käy ilmi, että vuonna 2018 aloitetuissa ECSEL-hankkeissa ja kyseisenä vuonna raportoiduissa (vuosina 2014, 2015 ja 2016 aloitetuissa) hankkeissa osallisina olevien naisten kokonaismäärä oli yhteensä 3 336 (18 prosenttia), kun miesten määrä oli 14 820 (82 prosenttia); panee merkille, että ECSEL-hankkeisiin osallistuvien, rahoitusta saavien yritysten koko henkilöstö ei harjoita tutkimustoimintaa ja että tutkimushenkilöstöstä vain 16 prosenttia on naisia;\n17. panee erittäin huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuin havaitsi merkittäviä puutteita hallinnollisia palveluja koskevien hankintamenettelyjen hallinnoinnissa; panee yhteisyrityksen vastauksista merkille, että tätä kysymystä käsittelemään on nimitetty talousarviota, hankintoja ja sopimuksia käsittelevä hallintoavustaja;\n18. pitää myönteisenä, että yhteisyritys on arvioinut kansallisten rahoitusviranomaisten jälkitarkastusten täytäntöönpanoa ja että se on saanut kansallisilta rahoitusviranomaisilta kirjalliset lausunnot, joiden mukaan tapahtumien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta saatiin kohtuullinen varmuus kansallisten menettelyjen täytäntöönpanon perusteella; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa viitataan siihen, että Horisontti 2020 -puiteohjelman maksuihin kohdistettavista jälkitarkastuksista vastaa komission yhteinen tarkastus ja että yhteisyritys laski vuoden 2018 lopussa jäännösvirhetasoksi 1,15 prosenttia;\n19. toteaa, että kansallisten rahoitusviranomaisten soveltamien menetelmien ja menettelyjen erilaisuutta koskeva ongelma ei ole enää merkityksellinen Horisontti 2020 -hankkeiden täytäntöönpanon kannalta, sillä jälkitarkastukset ovat jatkossa yhteisyrityksen tai komission vastuulla; panee merkille, että Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteisen jälkitarkastussuunnitelman määräysten mukaisesti yhteisyritys sai kansallisilta rahoitusviranomaisilta 22 lausumaa kaikkiaan 27 lausumasta, ja toteaa, että ne tarjoavat kohtuullisen suojan sen osakkaiden taloudellisille eduille;\n20. panee merkille, että komissio suoritti ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyrityksiä koskevan, vuodet 2008–2013 kattavan loppuarvioinnin sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman puitteissa toimivaa yhteisyritystä koskevan, vuodet 2014–2016 kattavan väliarvioinnin; toteaa, että yhteisyritys valmisteli ja hyväksyi toimintasuunnitelman puuttuakseen näissä arvioinneissa annettuihin suosituksiin ja että jotkut toimet on jo käynnistetty; toteaa, että suurin osa toimista on vielä toteuttamatta vuonna 2019, kun taas osan toimista katsottiin olevan yhteisyrityksen toimintamahdollisuuksien ulkopuolella;\n21. panee merkille, että yhden teollisuutta edustavan osakkaan kanssa viestintäpalvelujen tarjoamisesta ja tapahtumien järjestämisestä tehdyn palvelutasosopimuksen täytäntöönpanoa koskeva loppumaksu suoritettiin ilman tarvittavia todentavia asiakirjoja;\n22. pyytää tilintarkastustuomioistuinta arvioimaan luontoissuoritusten laskemisessa ja niiden arvon määrittämisessä käytettävän menetelmän asianmukaisuuden ja luotettavuuden ja ehdottaa, että arvioinnissa tarkastellaan luontoissuoritusten täytäntöönpanoa varten laadittujen ohjeiden muotoilua ja niiden lujuutta, jotta tuettaisiin luontoissuoritusten suunnitteluun, niistä raportointiin ja niiden todentamiseen liittyvää prosessia;\n23. panee huolestuneena merkille, että yhteisyritys havaitsi, että ENIAC-yhteisyritys oli jättänyt laskuttamatta hallinnollisia kuluja koskevat yli 1 000 000 euron käteissuoritukset teollisuutta edustavalta AENEAS-osakkaalta ennen yhteisyrityksen perustamista; toteaa, että tämän ongelman ratkaisemiseksi yhteisyritys sai osakkailtaan 1 000 000 euroa ennakkoon maksettuna käteissuorituksena; kehottaa yhteisyritystä esittämään veloituslaskun viipymättä;\n24. toteaa, että vuonna 2018 komission sisäinen tarkastus suoritti riskinarvioinnin; toteaa, että sisäinen tarkastus seurasi Horisontti 2020 -puiteohjelman avustusprosessia ja yhteisyrityksen tuloksellisuutta koskevien tarkastussuositustensa täytäntöönpanoa; panee merkille, että sisäinen tarkastus on todennut, että kaikki suositukset on pantu asianmukaisesti täytäntöön;\n25. toteaa, että yhteisyrityksessä oli 30 työntekijää 31. joulukuuta 2018; panee merkille, että vuoden 2018 aikana yhteisyritys täytti kaksi toimea, jotka olivat hallinto- ja talouspäällikkö ja ohjelmavastaava, ja ilmoitti yhdestä täytettävästä kansallisen asiantuntijan toimesta;\n26. toteaa, että yhteisyrityksen organisaatiokaaviota päivitettiin 6. elokuuta 2018 organisaatiorakenteen mukauttamiseksi asiantuntemusta koskeviin painopisteisiin ja tarpeisiin; panee merkille, että hallintoneuvosto vahvisti tammikuussa 2018 viisi uutta henkilöstösääntöjen täytäntöönpanosääntöä.


Alueellinen Vuoden nuori yrittäjä -palkinto Siklan toimitusjohtaja Janne Niemiselle | Sikla\nSikla sitoutuu juurilleen, ja yritys rakensi vuonna 2017 Limingan Tupokseen uuden pääkonttorin, jossa yhdistyvät moderni arkkitehtuuri sekä luonnonmateriaalit. Tulevana kesänä Sikla on mukana Porin Asuntomessuilla esitellen siellä modernin palvelukodin, Villa Luodon. Konserni on mukana rakentamisen koko sektorilla panostaen laatuun, turvallisuuteen ja luotettavuuteen. Näihin peruspilareihin yrityksen on hyvä pohjata tuleva kasvu.\nJanne Nieminen on otettu tunnustuksesta ja korostaa merkittävän kiitoksen yrityksen menestyksestä kuuluvan myös yhtiökumppaneille sekä koko henkilökunnalle. Nieminen lahjoittaa Yksityisyrittäjäin Säätiön myöntämän palkintosumman Siklan henkilökunnan työhyvinvointirahastoon, sillä hyvinvoiva työyhteisö on yrittäjälle suuri voimavara.\nNieminen edustaa Pohjois-Pohjanmaata valtakunnallisessa Vuoden nuori yrittäjä -kilpailussa. Kilpailun voittaja julkaistaan Suomen suurimmassa nuorten yrittäjien tapahtumassa,\nGet Togetherissä, Hyvinkäällä 24.-25. elokuuta.\nVuoden nuori yrittäjä -palkinnosta:


Naisten MM-kisat Veikkausvihje: Hollanti - Kanada to 20.6.2019 klo 19:00\nMestarien Liiga: Ajax - Chelsea tiistaina 23.10.2019 kello 19:55\nMestarien Liiga: Atletico Madrid - Leverkusen kello 19.55 tiistaina 22.10.2019\nKHL: Jokerit – Spartak Moskova kello 18:30 ti 22.10.2019\nAntero Niittymäki jättää tehtävänsä TPS:ssä\nTappara päätti SaiPan voittoputken\nJYP murjoi KalPan Jyväskylässä\nInter taipui KuPSille Veritas Stadionilla – Mestaruus matkasi Kuopioon\nLiiga 2019 - kuka voittaa?\nNaisten MM-Kisat: Hollanti – Kanada klo 19.00 to 20.6.2019\nJalkapallon naisten MM-kisoissa pelataan torstaina alkulohkojen viimeiset ottelut. Reimsin Stade Auguste Delaune II stadionilla ratkaistaan E-lohkon voittaja kun kaikki ottelunsa voittaneet Hollanti ja Kanada kohtaavat.\nMolempien jatkopaikka on jo varma, mutta lohkovoittajalle on luvassa huomattavasti helpompi reitti välieriin\nOttelusta odotetaan tasaista ja vedonvälittäjät eivät ole varmoja kumpi olisi ottelussa suosikki. Unibet on Kanadan kannalla kertoimilla 2.75 – 3.20 – 2.63.\nHollanti on kovassa iskussa\nHallitseva Euroopan mestari Hollanti on ollut todella vakuuttavassa iskussa viime aikoina sillä he ovat voittaneet viisi edellistä otteluaan maalierolla 16-1. Ainoa päästetty maali tuli viime ottelussa Kamerunia vastaan 3-1 voitossa.\nPuolustus oli Hollannin paras osa-alue myös koti EM-kisoissa 2017 jolloin he pelasivat kuudessa ottelussa neljä nollapeliä ja päästivät yhteensä kolme maalia joista kaksi finaalissa Tanskaa vastaan.\nNoissa EM-kisoissa Hollannin paras maalintekijä oli Vivianne Miedema (4), joka myös osui kahdesti Kamerunia vastaan. Hänestä tuli 22-vuotiaana Hollannin historian paras maalintekijä. Hän voi hyvinkin osua nyt Kanadaa vastaan ja hänelle tarjotaan 2.80 kerroin siihen (Unibet).\nKanadan puolustus on ollut rautaa\nFIFA rankingissa viidentenä oleva Kanada tuli näihin kisoihin hyvässä vireessä erityisesti puolustuksen osalta. Kanada on kymmenessä viime ottelussaan päästänyt vain yhden maalin. Tuloksellisesti ottelut ovat myös menneet hyvin sillä viimeisestä kuudestatoista ottelustaan maa on voittanut 12 ja hävinnyt vain kerran Yhdysvalloille (0-2).\nVaikka Uusi-Seelanti ja Kamerun eivät ole niitä parhaimpia maita niin jotain se sanoo Kanadan puolustuksesta että kumpikaan näistä maista ei onnistunut tekemään yhtään laukausta maalia kohti. Kanada on ainoa maa näissä kisoissa joka tähän on pystynyt.\nHollanti tulee olemaan huomattavasti vaikeampi vastus, mutta hallitsevan Euroopan mestarin jääminen ilman maalia houkuttelee Nordicbetillä kertoimella 3.25.\nKertoimet.com suosittelee näitä vedonlyöntisivuja\nTripla Kasi eli 888 tarjoaa uusille pelaajille 100€ edestä bonusrahaa. Lisäksi vaihtuvia viikkotarjouksia!\t Bonus: 100€\nPay 'n play - pelaa heti suoralla nettipankkitalletuksella. Bonus: 100€\nRahapelialan gaaloissa palkintoja rohmunnut MrGreen laajensi vuonna 2017 vedonlyöntiin. Veikkauspuolella tarjolla nyt harvinaisen mehukas bonus. Bonus: 100% voitontuplaus\nLiity nyt Mobilebetille, saat jopa 300 € bonuksen sekä 50 ilmaista pyöräytystä kasinon puolelle. Bonus: 300 €\nLukemattomia kertoja palkittu vedonlyöntisivusto. Ilmainen live-stream lätkään, fudikseen ja muuhun urheiluun. Bonus: 200€\nNetin suurin valikoima suomalaisia ja pohjoismaisia pelikohteita. Live-streamistä katsot maksutta mm. jääkiekkoa ja jalkapalloa. Bonus: 100€ ja 70€ ilmaisveto\nTässä ottelussa ovat vastakkain kaksi erittäin hyvän puolustuksen omaavaa joukkuetta. Hollanti on pitänyt maalinsa puhtaana neljästi viime viidestä ottelustaan kun taas Kanada on päästänyt vain yhden maalin kymmenessä viime ottelussaan. Näissä kymmenessä ottelussa alle 2.5 maalia on toteutunut 8 kertaa. Unibet tarjoaa alle 2.5 maalille 1.75 kertoimen.\nVeikkausvihjeemme on kuitenkin että Molemmat joukkueet EIVÄT tee maalia kertoimella 2.00.\nMestarien Liiga: Ajax – Chelsea tiistaina 23.10.2019 kello 19:55\nValioliiga: Sheffield United – Arsenal klo 22.00 ma 21.10.2019\nTurun Palloseuran urheilutoimenjohtaja Antero Niittymäki on jättänyt tehtävänsä ...\nHurjassa vireessä alkukauden ollut Tampereen Tappara venytti pisteputkeaan jo 14...\nHelsingin IFK venytti voittoputkeaan jo kolmen ottelun mittaiseksi, kun Jarno Pi...\nJyväskylän JYP kaatoi lauantaina Jyväskylässä pelatussa ottelussa Kuopion KalPan...\nKuopion Palloseura on voittanut Veikkausliigan mestaruuden kaudella 2019. Asia v...


Tilastojen ja käsitteiden ihanuus ja kamaluus, tapaus ”köyhyys ja tuloerot”\nYliopisto-lehti julkaisi viime numerossaan erittäin hyvän jutun tuloeroista, Eurot ja erot. Artikkelissa avataan ansiokkaasti tuloerojen nykytilaa, historiaa ja syitä kehitykselle sekä ennen kaikkea mitä ne tuloerot ovat, mitä eivät ja miten ne toimivat. Suosittelen lämpimästi lukemaan artikkelin varsinkin, jos joku edellä luettelemistani asioista oli hepreaa.\nEn referoi artikkelia sen tarkemmin tässä, sillä se ei ole mitenkään mahdottoman pitkä. Tyydyn myös kehujen osalta toistamaan, että juttu oli hyvä – olisi tylsää ja mieletöntä alkaa luetella kaikkia hyviä kohtia. Annan arvosanaksi 9, ja avaan miksi ei kuitenkaan kymppiä napsahtanut:\na) Suurimmat setelit -kappaleessa olisi saatu alleviivata enemmän, että kyseessä on siis vain Tilastokeskuksen tuossa käyttämät käsitteet ja laskutavat. Se on toki hyvinkin järkevä, ellei jopa järkevin, tapa laskea ja havainnollistaa tuloeroja, mutta mielestäni tuosta kohdasta jää nyt käsitys, että tuo on universaali ja vakiintunut tapa laskea tuloeroja kaikkialla maailmassa. Se ei pidä paikkaansa, vaan tuloerot voidaan laskea käytettävissä olevien tulojen (ks. määritelmä 3) lisäksi myös bruttotuloista tai nettotuloista, ja yksikköinä voidaan käyttää kotitalouksien lisäksi myös yksilöitä. Tämä on erittäin tärkeää pitää mielessä, sillä jos valtio X:n tuloerotilastot on koostettu yksilöiden nettotuloista, ne eivät ole (kunnolla) vertailukelpoisia esimerkiksi Tilastokeskuksen Suomen-tilastojen kanssa, koska ne taas perustuvat kotitalouksien käytettävissä oleville tuloille. Näiden tilastojen vertailu 1:1 johtaisi huomattaviin vääristymiin.\nKorjaus: Tilastokeskuksen laskutapa on yleisesti käytössä OECD:ssä, joten sen voi hyvinkin katsoa olevan universaali ja vakiintunut tapa. OECD:n tilastot ovat siis vertailukelpoisia keskenään, mutta suosittelen silti varmuuden vuoksi tarkistamaan tilastojensa lähteen ja laskutavan, jos aikoo itse tehdä tuloerojen vertailua eri lähteisiin pohjautuen.\nb) Artikkelissa tyydytään toteamaan, että ”[t]uloerojen kasvu Suomessa johtuu nimenomaan ylimpien tulojen huimasta kasvusta. Erityisesti pääomaverotuksen alhaisuus ja vuonna 1993 laajennettu mahdollisuus muuttaa palkkatuloja pääomatuloiksi ovat lisänneet tuloeroja.” Ymmärrän, että tila on rajallinen eikä asiaan ole ollut mahdollisuutta paneutua sen tarkemmin, mutta suosittelen silti tutustumaan juttuun vähän syvemmin esimerkiksi Hesarin artikkelin (Suomi ykkönen tuloerojen kasvussa) tai TalSan artikkelin (Verouudistus selittää tuloerojen kasvun) avulla. Tämä ei nimittäin ole todellakaan mikään triviaali juttu. Jos minä olisin Suomen diktaattori, kaksi ensimmäistä tekoani olisi v. 1993 veroreformin peruminen ja pääomatulojen muuttaminen progressiiviseksi sekä sosiaaliturvajärjestelmän byrokratiahelvetin räjäytys ja sen korvaaminen perustulopohjaisella järjestelmällä. Ugh, olen puhunut (tästä asiasta).\nc) Jutussa avataan hyvin ansiokkaasti esimerkiksi tuloerojen ja palkkaerojen eroa ja muutenkin valotetaan, mistä tulojen ja palkkojen vertailussa oikeastaan on kyse. Mutta sitten Köyhyys on toinen asia -kappaleessa yhtäkkiä puhutaan muitta mutkitta ”köyhyydestä” määrittelemättä lainkaan, mitä sillä tarkoitetaan. Ja vielä esitetään väittämiä, jotka ehdottomasti vaatisivat määrittelyn taustakseen, jotta aukeaisi mitä edes sanotaan. Tämä on jatkuva ärsytyksen aiheeni – köyhyys ei ole mikään yksiselitteinen käsite! Eikä nyt edes tarvitse ajautua mihinkään postmoderniin relativismiin ja pohtia syvällisesti sosiaalisten konstruktioiden merkitystä ja subjektien nomadisuutta, vaan köyhyydelle on olemassa erilaisia, vakiintuneita määritelmiä ja laskutapoja (ks. esim. kohta ”Köyhyyden määritelmät vaihtelevat”).\nJutun väittämät lyhyesti: tuloerot ovat eri asia kuin köyhyys ja niihin vaikuttavat eri asiat.\nJos köyhyydellä tarkoitetaan suhteellista köyhyyttä, kuten Suomen kaltaisessa valtiossa on järkevää olettaa, köyhyys ei ole lainkaan irrallaan tuloeroista. Tilastokeskuskin toteaa, että ”[s]uhteellinen köyhyys viittaa [...] tuloeroihin”.\nSuhteellinen köyhyys lasketaan Suomessa mediaanituloista (yleensä käytettävissä olevista tuloista), ja tämä on se olennaisin ero – jos köyhyys laskettaisiin tulojen keskiarvosta, tuloerot ja köyhyysaste kertoisivat täysin samasta asiasta. (Jos mediaanin ja keskiarvon ero on hakusessa, lunttaa Wikipediasta.) Eli yksinkertaistettuna: jos ylin tuloprosentti tuplaa ansionsa, tuloerot kasvavat voimakkaasti, mutta suhteellinen köyhyys ei kasva, sillä mediaanituloihin tämä ero ei vaikuta. Tältä osin olen siis kyllä samaa mieltä artikkelin kanssa.\nEsimerkit, joilla tätä eroa havainnollistetaan, ovat sen sijaan aika ihmeellisiä.\nTyöttömyyden kasvu 1990-luvulla ei aiheuttanut tuloerojen kasvua siksi, että työttömiksi jääneet saivat ansiosidonnaista päivärahaa. 1990-luvun laman aikana tuloerot jopa supistuivat.\nHallitus pyrkii tasaamaan tuloeroja nostamalla joitakin alimpia sosiaalietuuksia sekä kiristämällä pääomaverotusta.\nNäissä esimerkeissä voitaisiin puhua sekä tuloeroista että köyhyydestä, joten niiden eron hahmottaminen on esimerkkien avulla aika haastavaa. 1990-luvulla tuloerot eivät tosiaan ampaisseet kattoon ennen kuin vasta vuosikymmenen lopussa kahdesta syystä: 1) veroreformi astui voimaan vasta 1993, eivätkä sen vaikutukset tietenkään näkyneet välittömästi, mutta vuosikymmenen lopussa kyllä, 2) kuten mainittu, työttömät saivat ansiosidonnaista, eivätkä heidän tulonsa siten romahtaneet niin pahasti kuin olisi voinut, jolloin myös kaula ylimpään tuloluokkaan pysyi maltillisempana. Verrattuna työllistettynä olemiseen keskiluokan tulotaso kuitenkin tipahti huomattavasti, mikä puolestaan laski mediaanituloja. Tällöin myös köyhyysraja laskee, jolloin köyhyyskin vähenee. 1990-luvulla siis sekä tuloerot että köyhyys pysyivät tilastoissa maltillisina tai jopa laskivat, vaikka tosiasiassa köyhien asema ei tokikaan parantunut miksikään.\nMitä tuloerojen tasaamiseen tulee, pääomaverotuksen kiristäminen toki olisi siihen toimiva keino. Mutta eikös alimpien sosiaalietuuksien nostaminen sekä pienennä tuloeroja että vähennä köyhyyttä?\nSumma summarum: tuloerot ja köyhyys ovat kyllä eri asioita ja niihin vaikuttavat eri asiat, tämä selvä ja ymmärretty. Yliopiston jutun perusteella tämä ero ei kyllä varmaankaan auennut asiaan vähemmän vihkiytyneelle, koska käytetyt esimerkit havainnollistivat hyvin realistisesti, miten ne nimenomaan usein liittyvät samoihin ilmiöihin (vaikka vaikutusmekanismit ovatkin erit). Lisäksi molemmissa on se riski/ongelma, että tilastoja täytyy osata lukea, eivätkä tilastot välttämättä aina heijastele todellisuutta.\nHuomautus: Jutun tämän osion ei ollutkaan tarkoitus kokonaisuudessaan käsitellä tuloerojen ja köyhyyden eroa, ks. Kyösti Niemelän (jutun kirjoittajan) kommentti alla. Mutta pieni köyhyysvalistushan on silti aina paikallaan :-)\nLähettänyt Sohvi klo 13.59\nTunnisteet: käsitteet, sosiaaliturva/sosiaalipolitiikka\nKyösti Niemelä 18. maaliskuuta 2012 klo 13.14\nkiitos mielenkiintoisesta palautteesta juttuuni. Tässä kommentteja kolmesta kriittisestä huomiostasi.\na) Tilastokeskuksen laskutavan universaalius. Esimerkiksi tilastokeskuksen käyttämät mittakaavaetulaskelmat ovat OECD:n yleisesti käyttämiä. Tällä tavoin tuloerotilastoja voidaan vertailla kansainvälisesti ja monien muiden maiden luvut ovat tosiaan vertailukelpoisia suomalaisten lukujen kanssa. Tilastokeskuksen laskutapa ei ole heidän itse keksimänsä. Tässä kohdassa juttua myös eksplisiittisesti sanotaan, että mainitsemasi palkkaerot ovat eri asia kuin tuloerot ja että niistäkin käydään keskustelua.\nb) Vuoden 1993 verouudistus. Kohdassa jää epäselväksi, mikä linkkaamissasi jutuissa olisi ollut pidemmän käsittelyn arvoista.\nc) Köyhyys ja tuloerot. Siteeraamiasi kahta kohtaa ei oltu tarkoitettu esimerkeiksi köyhyyden ja tuloerojen irrallisuudesta. Väliotsikko "Köyhyys toinen asia" on yksi nosto sen alla olevasta tekstistä, ei yleisotsikko kaikelle sen alla käsiteltävälle. Väliotsikothan lehtijutuissa tehdään eri logiikalla kuin tieteellisissä teksteissä. Voi tosiaan olla, että otsikointi oli tässä hieman harhaanjohtavaa.\nSohvi 21. maaliskuuta 2012 klo 11.21\nHei Kyösti, lämmin kiitos kommenteistasi!\n1) Tässä kohti olen näköjään kirjoittanut sekä epäselvästi että virheellisesti. En toki ajatellut, ettei kyseistä laskentatapaa käytettäisi kuin Tilastokeskuksessa, mutta olen kuitenkin itse törmännyt muihinkin tapoihin (mieleen tulee ainakin kotitalouksien bruttotulot, eli tässä yhteydessä ansio- ja pääomatulot ja tulonsiirrot bruttoina, ja yksilöiden käytettävissä olevat tulot). En kylläkään tiennyt, että Tilastokeskuksen käyttämä tapa on yleisesti käytössä OECD:ssä – siinä tapauksessa olen hyvinkin väärässä väittäessäni, etteikö se olisi vakiintunut tapa. Kiitos oikaisusta!\n2) Tämä kohta oli enemmänkin yleinen kehotus asiasta kiinnostuneille perehtyä tarkemmin kuin rankkaa kritiikkiä juttua kohtaan. Vaikka tuossa virkkeessä se ihan kaikkein olennaisin asia verouudistuksesta ja sen suhteesta tuloeroihin tulikin, ei yhdellä virkkeellä pysty asiaan vihkiytymättömälle avaamaan, mistä uudistuksessa tarkalleen oli kysymys ja sen syitä ja seurauksia, mikä mielestäni on tarpeen uudistuksen merkityksen ymmärtämiseksi.\nOlennaista perustietoa reformista mielestäni on siirtyminen eriytettyyn tuloverojärjestelmään, jossa pääomatuloja verotetaan korkeita palkkatuloja paljon matalammalla tasaverolla ansiotuloverotuksen pysyessä progressiivisena, ja osinkotulot ovat verovapaata tuloa 90 000 euroon saakka. Tämän seurauksena tuloerot ovat kasvaneet ennätysmäistä vauhtia, kun kaikkein korkeatuloisimmat ovat siirtäneet tulojaan pääomatuloiksi. Huomionarvoista on myös, että sekä reformia että järjestelmään puuttumattomuutta on perusteltu sillä, että suomalainen pääoma (eli valtion verotulot) ja suomalaiset yrityksen (ja sitä kautta työpaikat) karkaavat ulkomaille – sekä verotuloja että työllisyyttä käytetään siis keppihevosena. 1990-luvulla rahamarkkinoiden vapauttamisen ja raskaan laman jälkimainingeissa pelko olikin jossain määrin perusteltu, mutta se on osoittautunut perusteettomaksi. Työllisyyteen sillä ei ainakaan minun nähdäkseni ole ollut järisyttävän suurta merkitystä, vaan työllisyys on melko tavanomaisesti heijastellut suhdannevaihteluita. Vaikea tietysti maallikkona arvioida, miltä käyrät näyttäisivät ilman reformia, mutta miksikään työttömyysongelman ratkaisuksi siitä ei ainakaan ollut. Siihen ei sen sijaan tarvitse kummoinenkaan matemaatikko olla, että näkee valtion nykyisellä järjestelmällä menettävän huomattavastikin verotuloja.\n3) Tämän osion olen näemmä itse ymmärtänyt väärin. Käsitin tosiaan, että otsikko kuvaa laajemminkin osion sisältöä, eikä ole pelkkä yksittäinen nosto.\nKiitos vielä kerran, kommenttiesi ja oikaisujesi jälkeen arvostukseni juttua kohtaan nousi entisestäänkin!