Määräys- ja ohjekokoelmassa käytettävät säännösten lyhenteet - PDF\nMääräys- ja ohjekokoelmassa käytettävät säännösten lyhenteet\nDownload "Määräys- ja ohjekokoelmassa käytettävät säännösten lyhenteet"\n2 Määräys- ja ohjekokoelmassa käytettävät säännösten lyhenteet Vakuutusyhtiölaki (521/2008) Laki työeläkevakuutusyhtiöistä (354/1997) Vakuutusyhdistyslaki (1250/1987) Laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä (398/1995) Laki rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta (699/2004) Laki eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan laskemisesta ja vastuuvelan kattamisesta (1114/2006) Kirjanpitolaki (1336/1997) Arvopaperimarkkinalaki (495/1989) Arvonlisäverolaki (1501/1993) Korkolaki (633/1982) Laki luottolaitostoiminnasta (121/2007) Osakeyhtiölaki (624/2006) Työntekijän eläkelaki (395/2006) Maatalousyrittäjien eläkelaki (1280/2006) Merimieseläkelaki (1290/2006) Yrittäjän eläkelaki (1272/2006) Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä (503/2008) Vakuutussopimuslaki (543/1994) Liikennevakuutuslaki (279/1959) Tapaturmavakuutuslaki (608/1948) Rahoitusvakuuslaki (11/2004) Laki valtion varoista suoritettavan eläkkeen korvaamisesta alle kolme vuotiaan lapsen hoidon tai opiskelun ajalta (644/2003) SosTMA henki- ja vahinkovakuutusyhtiön vastuuvelan laskennassa käytettävästä enimmäiskorosta (610/2008) SosTMA vakuutusyrityksen tilinpäätöksestä ja konsernitilinpäätöksestä (614/2008) SosTMA rahoitusvälineiden, sijoituskiinteistöjen ja biologisten hyödykkeiden merkitsemisestä vakuutusyrityksen tilinpäätökseen ja konsernitilinpäätökseen (615/2008) Valtioneuvoston asetus rahoitus- ja vakuutusryhmittymien vakavaraisuuden laskennasta (1193/2004) VMA arvopaperin liikkeeseenlaskijan säännöllisestä tiedonantovelvollisuudesta (153/2007) Kirjanpitoasetus (1339/1997) Asetus vakuutusyhdistyksen vastuuvelan laskentaperiaatteista (453/1995) Asetus ensivakuutusliikettä harjoittavan vakuutusyhdistyksen vastuuvelan katteesta (1125/1995) Liikennevakuutusasetus (324/1959 VYL TVYL VakYhdL UVYL RavaL VakVarL KPL AML ALV KorkoL LLL OYL TyEL MYEL MEL YEL RESL VakSopL LVL TVL RahVakL VEKL STMkorkoA STMtpA STMsijA RavaA VMA KPA VastuuvelkaA KateA LVA\n3 1 Sisällysluettelo I OSA: YLEISET PERIAATTEET, PERUSTAMINEN, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET VAKUUTUSYRITYKSEN LIITÄNNÄISTOIMINTA LIITÄNNÄISTOIMINTAA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA ENSIVAKUUTUSTOIMINNAN HARJOITTAMINEN ULKOMAILLA SIVULIIKKEEN PERUSTAMISTA JA VAKUUTUSPALVELUJEN VAPAATA TARJONTAA KOSKEVIIN ILMOITUKSIIN LIITETTÄVÄT TIEDOT Sivuliikkeen perustaminen toiseen ETA-valtioon (ohje) Vakuutuspalvelujen vapaan tarjonnan aloittaminen toisessa ETA-valtiossa (ohje) Toimintapääoman riittävyyslaskelma VAKUUTUSYHTIÖN OSAKKUUS, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET VAKUUTUSYHTIÖN JA VAKUUTUSYHDISTYKSEN VELVOLLISUUS ANTAA TIETOJA VAKUUTUKSEN HAKIJOILLE (OHJE) Vakuutuksenottajan lisämaksuvelvollisuudesta annettavat tiedot... 4 II OSA: HALLINTO JA TILINPÄÄTÖS VALVOTTAVAN JOHDON KELPOISUUS, SISÄINEN VALVONTA JA RISKIENHALLINTA5 4.1A MUUN VAKUUTUSYHTIÖN KUIN TYÖELÄKEVAKUUTUSYHTIÖN JA VAKUUTUSOMISTUSYHTEISÖN JOHDON KELPOISUUS A.1 Vastuu vakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön johtoa koskevien kelpoisuusvaatimusten noudattamisesta (ohje) A.2 Muun vakuutusyhtiön kuin työeläkevakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön johdon kelpoisuusvaatimukset (ohje) A.3 Muun vakuutusyhtiön kuin työeläkevakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön johdon kelpoisuutta koskeva selvitys B VAKUUTUSYHDISTYKSEN JOHDON KELPOISUUS (OHJE) B.1 Vastuu vakuutusyhdistyksen johtoa koskevien kelpoisuusvaatimusten noudattamisesta B.2 Vakuutusyhdistyksen johdon kelpoisuusvaatimukset B.3 Vakuutusyhdistyksen johtoa koskeva ilmoitus C TYÖELÄKEVAKUUTUSYHTIÖN JA TYÖELÄKEVAKUUTUSYHTIÖN OMISTUSYHTEISÖN JOHDON KELPOISUUS C.1 Vastuu työeläkevakuutusyhtiön ja työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön johtoa koskevien kelpoisuusvaatimusten noudattamisesta (ohje) C.2 Työeläkevakuutusyhtiön ja työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön johdon kelpoisuusvaatimukset (ohje) C.3 Työeläkevakuutusyhtiön ja työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön johdon kelpoisuutta koskeva selvitys SISÄINEN VALVONTA Sisäisen valvonnan järjestäminen SISÄINEN VALVONTA VAKUUTUSYRITYSRYHMITTYMÄÄN KUULUVAN VAKUUTUSYRITYKSEN JA SUOMALAISEN VAKUUTUSOMISTUSYHTEISÖN LISÄVALVONNAN KANNALTA TARPEELLISTEN TIETOJEN TUOTTAMISEKSI SISÄINEN VALVONTA (OHJE) RAHOITUS- JA VAKUUTUSRYHMITTYMÄN SISÄINEN VALVONTA (OHJE) SISÄINEN TARKASTUS (OHJE) RISKIENHALLINTA Riskienhallinnan järjestäminen Riskienhallintasuunnitelma HYVÄ HALLINTO (OHJE) TILINTARKASTUS VYL 7 LUVUN 6 :N 3 MOMENTIN MUKAINEN KERTOMUS LAILLA PERUSTETUN ELÄKELAITOKSEN VALVONTATARKASTUSKERTOMUS (OHJE)... 16\n4 2 6 KIRJANPITO, TILINPÄÄTÖS, KONSERNITILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS KIRJANPITOA, TILINPÄÄTÖSTÄ JA KONSERNITILINPÄÄTÖSTÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET TULOSLASKELMAN LAATIMINEN Vakuutusmaksutuotot Korvauskulut, tasoitusmäärän ja yhteistakuuerän muutos Rinnakkaisvakuutus, katastrofisopimukset, poolit Sijoitustoiminnan tuotot ja kulut Muut vakuutustekniset tuotot/kulut Liikemenot ja poistot Muut tuotot ja kulut Satunnaiset tuotot ja kulut Tilinpäätössiirrot Tuloverot ja muut välittömät verot TASEEN LAATIMINEN Aineettomat hyödykkeet Sijoitukset Sijoitussidonnaisten vakuutusten katteena olevat sijoitukset Saamiset Muu omaisuus Siirtosaamiset Oma pääoma Pääomalainat Vakuutustekninen vastuuvelka Pakolliset varaukset Jälleenvakuutustalletevelat Velat Siirtovelat LIIKEMENOT JA POISTOT Liikemenojen laskennalle asetettavat vaatimukset Liikemenojen veloittaminen toiselta kirjanpitovelvolliselta Suunnitelman mukaiset poistot Liikemenojen ja poistojen kohdistaminen tuloslaskelman eriin SIJOITUSTEN JA SAAMISTEN ARVOSTAMINEN JA KÄSITTELY KIRJANPIDOSSA SEKÄ SUOJAAMINEN Hankintamenoon perustuva arvostaminen Rahoitusvälineen,sijoituskiinteistön ja biologisen hyödykkeen arvostaminen kirjanpidossa käypään arvoon VYL 8 luvun 17 :n mukaisesti Rahoitusvälineen arvostaminen kirjanpidossa käypään arvoon VYL 8 luvun 17 :n 1 momentin mukaisesti Sijoituskiinteistöjen arvostaminen kirjanpidossa käypään arvoon VYL 8 luvun 17 :n 2 momentin mukaisesti Biologisen hyödykkeen arvostaminen käypään arvoon Saamisten arvostaminen Suojaaminen ja suojauslaskenta SIJOITUSTEN KÄYPIEN ARVOJEN MÄÄRITTÄMINEN Kiinteistösijoitukset Muut sijoitukset Erityismääräykset KONSERNITILINPÄÄTÖS VAKUUTUSKANNAN LUOVUTTAMINEN, VASTUUN SIIRTÄMINEN JA YKSITTÄISIIN JÄLLEENVAKUUTUSSOPIMUKSIIN LIITTYVÄT SIIRROT RAHOITUSLASKELMA LIITETIETOJA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET Vahinko- ja henkivakuutuksen vakuutusmaksutulo Vahinkovakuutuksen vakuutusluokkaryhmäkohtaiset tiedot Henkivakuutuksen vakuutusmaksutulo ja maksetut korvaukset Lakisääteisen työeläkevakuutuksen vakuutusmaksutulo ja maksetut korvaukset Henkivakuutuksen lisäedut Vakuutusmaksutulosta vähennetyt erät Sijoitustoiminnan nettotuoton erittely... 64\n5 Sijoitussidonnaisten vakuutusten sijoitustoiminnan nettotuotot Liikekulut Tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutokset ja aikaisempia tilikausia koskevien virheiden korjaukset sekä vastuuvelkaa koskevan arvion muutokset, laatimisperiaatteiden muutokset ja virheiden korjaukset Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden muutokset Sijoituksia koskevat liitetiedot Mikäli sijoitukset arvostetaan taseessa hankintamenoon (VYL 8 luvun 15 ja 16 ) Mikäli sijoitukset arvostetaan taseessa käypään arvoon (VYL 8 luku 15 ja 17 ) Lainasaamiset Sijoitussidonnaisten vakuutusten katteena olevat sijoitukset Oman pääoman erittely Oma pääoma Voitonjakokelpoiset varat Vakuutustekninen vastuuvelka Velat Tuloveroja koskevat liitetiedot Vakuuksia ja vastuusitoumuksia koskevat liitetiedot Henkilöstöä ja toimielinten jäseniä koskevat liitetiedot Omistuksia muissa yrityksissä koskevat liitetiedot Lähipiirilainat ja lähipiirille annetut vakuudet ja vastuusitoumukset (ei koske lailla perustettuja eläkelaitoksia) ja lähipiiriliiketoimet Pääomalainat Vakavaraisuutta koskevat liitetiedot Tunnusluvut Riskit ja riskienhallinta Konsernitilinpäätöksen liitetiedot MUUT ERINÄISET MÄÄRÄYKSET Muu taloudellinen informaatio Säännöllinen tiedonantovelvollisuus KIRJANPITOA, TILINPÄÄTÖSTÄ JA KONSERNITILINPÄÄTÖSTÄ KOSKEVAT OHJEET Rahoitusmarkkinavälineet kirjanpidossa Johdannaissopimukset Takaisinostosopimukset ja arvopaperilainaus III OSA: VASTUUVELKA JA SEN KATTAMINEN SEKÄ VAKAVARAISUUS VASTUUVELKA (OHJE) VAHINKOVAKUUTUSYHTIÖN VASTUUVELKA Vastuuvelkaraportti Laskuperusteet VAKUUTUSYHTIÖN (EI KOSKE TYÖELÄKEVAKUUTUSYHTIÖITÄ) JA KOLMANNEN MAAN VAKUUTUSYHTIÖN SIVULIIKKEEN SIJOITUSTOIMINTA SEKÄ VASTUUVELAN KATE SIJOITUSSUUNNITELMA LUOTTOLAITOKSEEN TAI ETA-VALTIOSSA TOIMILUVAN SAANEESEEN VAKUUTUSYHTIÖÖN RINNASTETTAVAT YHTEISÖT JOHDANNAISSOPIMUKSET VASTUUVELAN KATTEESSA KATTEEN LUETTELOINTI SIJOITUSSIDONNAISTEN VAKUUTUSTEN SIJOITUSRISKIN SEURANTA KATTEEN VALVONTA (OHJE) KATETTAVAN VASTUUVELAN ARVIOINTI MUULLOIN KUIN TILINPÄÄTÖSHETKELLÄ (OHJE) OMAISUUDEN KATEARVON MÄÄRITTÄMINEN (OHJE) A VAKUUTUSYHDISTYKSEN SIJOITUSTOIMINTA JA VASTUUVELAN KATE A.1 SIJOITUSSUUNNITELMA A.2 MÄÄRITELMIÄ JA RINNASTUKSIA A.3 ERÄÄT VASTUUVELAN BRUTTOMÄÄRÄSTÄ VÄHENNETTÄVÄT TAI SIIHEN RINNASTETTAVAT ERÄT A.4 LUETTELOIDUKSI KATTEEKSI KELPAAVA OMAISUUS\n6 4 8A.5 SIJOITUSRAHASTO-OSUUDET A.6 JOHDANNAIS-, TAKAISINOSTO- JA ARVOPAPERILAINAUSSOPIMUKSET VASTUUVELAN KATTEESSA A.7 RISKIKESKITTYMIEN RAJOITTAMINEN PANKKIEN JA MUIDEN YHTEISÖJEN TAKAUSTEN SEKÄ VAKUUTUSYHTIÖIDEN TAKAUSVAKUUTUSTEN OSALTA A.8 OMAISUUDEN KATEARVON MÄÄRITTÄMINEN A.9 VAKUUKSIEN ARVOSTAMINEN JA NIIDEN MERKITYS VASTUUVELKAA KATETTAESSA A.10 KATTEEN LUETTELOINTI A.11 KATEASIAKIRJOJEN SÄILYTTÄMINEN A.12 VALUUTTAKATE JA VALUUTTALIIKKEEN JÄRJESTÄMINEN A.13 KATTEEN VALVONTA A.14 KATETTAVAN VASTUUVELAN ARVIOINTI MUULLOIN KUIN TILINPÄÄTÖSHETKELLÄ A.15 OLENNAINEN TALOUDELLINEN ETUYHTEYS (OHJE) TOIMINTAPÄÄOMA JA TAKUUMÄÄRÄ (EI SOVELLETA TYÖELÄKEVAKUUTUSYHTIÖÖN) TOIMINTAPÄÄOMA Toimintapääomaan luettavat erät Toimintapääomasta vähennettävät erät TALOUDELLISEN ASEMAN TERVEHDYTTÄMISSUUNNITELMA LYHYEN AIKAVÄLIN RAHOITUSSUUNNITELMA TYÖELÄKELAITOKSEN SIJOITUSTOIMINTA JA TYÖELÄKELAITOSTA KOSKEVAT VAKAVARAISUUS- JA KATESÄÄNNÖKSET SIJOITUSSUUNNITELMA SIJOITUSTEN LUOKITTELU Sijoitusten luokittelun perusteet Luokittelun perusteiden soveltamisen seuraaminen VASTUUVELAN KATE Eräät vastuuvelan bruttomäärästä vähennettävät tai siihen rinnastettavat erät Omaisuuden katearvon määrittäminen Katteen luettelointi Katteeseen kuuluvien varojen säilyttäminen VAKAVARAISUUS Toimintapääoma Työeläkelaitoksen vakavaraisuusraja JOHDANNAISSOPIMUKSET Johdannaissopimuksia ja niiden käyttämistä koskevat perusteet Johdannaissopimuksia ja niiden käyttämistä koskevien perusteiden seuranta Johdannaissopimusten luokittelu TALOUDELLISEN ASEMAN TERVEHDYTTÄMISSUUNNITELMA JA LYHYEN AIKAVÄLIN RAHOITUSSUUNNITELMA Taloudellisen aseman tervehdyttämissuunnitelma Lyhyen aikavälin rahoitussuunnitelma SIJOITUSTEN LUOKITTELU (OHJE) TYÖELÄKEVAKUUTUSYHTIÖN SIJOITUSTOIMINNAN JÄRJESTÄMINEN (OHJE) VAKUUTUSYHTIÖN VAKAVARAISUUSASEMAN ENNAKOIVA VALVONTA HENKIVAKUUTUS Laajennetun toimintapääoman laskenta Sijoitusten jako pääomavaatimuslaskennassa Pääomavaatimuslaskennan skenaariot ja riskiparametrit Perus- ja jatkuvuusvaatimustestin esittämistapa Markkinaehtoisen velan laskenta (ohje) Perus- ja jatkuvuusvaatimustestin pääomavaatimuslaskenta (ohje) Vakavaraisuusaseman ennakoivaan valvontaan liittyvä sisäinen valvonta ja riskienhallinta (ohje)148 IV OSA: RAHOITUS LUOTONOTTO JA VAKUUDENANTAMINEN\n7 5 V OSA: VALVONTA VVV:LLE TOIMITETTAVAT TIEDOT ENNEN TILINTARKASTUSTA TOIMITETTAVAT ASIAKIRJAT TILINPÄÄTÖKSEN VAHVISTAMISEN JÄLKEEN TOIMITETTAVAT ASIAKIRJAT ENSIMMÄISEN PUOLIVUOSIJAKSON JÄLKEEN TOIMITETTAVAT ASIAKIRJAT NELJÄNNESVUOSITTAIN TOIMITETTAVAT ASIAKIRJAT MUUT ASIAKIRJAT JA SELONTEOT VAKUUTUSYRITYSRYHMITTYMÄN LISÄVALVONTA JA VAKUUTUS- JA RAHOITUSRYHMITTYMIEN VALVONTA VAKUUTUSYRITYSRYHMITTYMÄN KESKINÄISISTÄ LIIKETOIMISTA ILMOITTAMINEN Määritelmä ryhmittymän keskinäisistä liiketoimista Keskinäisiä liiketoimia koskeva ilmoitusvelvollisuus Ilmoitettavat liiketoimet RAHOITUS- JA VAKUUTUSRYHMITTYMIEN VAKAVARAISUUDEN LASKENNASSA KÄYTETTÄVÄT MENETELMÄT (OHJE) Konsolidointimenetelmä Vähennys- ja yhteenlaskumenetelmä VI OSA: ERINÄISET SÄÄNNÖKSET VAKUUTUSYRITYKSEN TOIMINTAA KOSKEVAT MUUT MÄÄRÄYKSET JA OHJEET VAHINKOVAKUUTUSYHTIÖN, HENKIVAKUUTUSYHTIÖN, VAKUUTUSYHDISTYKSEN JA KOLMANNEN MAAN VAKUUTUSYHTIÖN SIVULIIKKEEN RISKIARVIOINNISSA ESITETTÄVÄT TIEDOT JA ARVIOINTIEN TOIMITTAMINEN VVV:LLE SILLOIN, KUN SUKUPUOLTA KÄYTETÄÄN VAKUUTUSMAKSUJEN TAI VAKUUTUKSESTA SAATAVIEN ETUUKSIEN LASKENNASSA Riskiarvioinnissa esitettävät tiedot Riskiarvioiden toimittaminen VVV:lle RAHANPESUN JA TERRORISMIRAHOITUKSEN ESTÄMINEN (OHJE) Voimassa olevat keskeiset säännökset Ilmoitusvelvollisuus Velvoitteet Sanktiot Lisätietoja POIKKEUSOLOIHIN VARAUTUMINEN (OHJE) Varautumisvelvollisuus Valmiussuunnitelma Tietojen hallinta ja tietotekniikka Ulkoistettuja toimintoja koskeva varautuminen VAKUUTUSYHDISTYKSEN VAKUUTUSMAKSUTULORAJA TYÖELÄKEVAKUUTUSYHTIÖITÄ KOSKEVAT LISÄMÄÄRÄYKSET TYEL:n mukaisen työnantajakohtaisen vakuutuskannan luovuttaminen Tietojen luovuttaminen työeläkevakuutusyhtiön ja sen kanssa samaan yhtiöryhmään tai konserniin kuuluvien yhtiöiden, muiden yhteisöiden tai säätiöiden käyttöön, niiden edustajille tai muille ulkopuolisille tahoille HENKIVAKUUTUKSEN TAKAISINOSTON JA SIJOITUSKOHTEEN VAIHDON RAJOITTAMINEN (OHJE) JOHDANNAISTEN KÄYTTÖ RISKIENHALLINNASSA JA JOHDANNAISIIN LIITTYVIEN RISKIEN HALLINTA (OHJE) Johdannaissopimusten käytölle asetettavat yleiset vaatimukset Riskienhallinta riskityypeittäin Suojauspolitiikka, suojaus ja suojauksen tehokkuus\n8 6 LIITTEET Liite 1: Tilinpäätöksen liitetieto Liite 2: Osavuosiraportin tiedot Liite 3: Tilinpäätöksen liitetieto Liite 4: Osavuosiraportin tiedot RAPORTIT 1-28\n9 1 I osa: Yleiset periaatteet, perustaminen, osakkeet ja takuuosuudet 1 Vakuutusyrityksen liitännäistoiminta Valtuutussäännös VYL 2 luvun 20 VakYhdL 1 luvun 5 UVYL 22 c 1.1 Liitännäistoimintaa koskeva toimintasuunnitelma Liitännäistoiminnan aloittaminen (1) Kun VVV:ltä haetaan VYL 2 luvun 16 :n tai VakYhdL 1 luvun 5 :n mukaisen liitännäistoiminnan aloittamisen edellyttämää yhtiö- tai yhdistysjärjestyksen tai sen muutoksen vahvistamista, on hakemukseen liitettävä liitännäistoimintaa koskeva kolmen ensimmäisen tilikauden toimintasuunnitelma. Jos ensimmäinen tilikausi on vuotta lyhyempi, toimintasuunnitelman on käsitettävä tuo lyhyempi tilikausi ja kolme seuraavaa tilikautta. Kolmannen maan vakuutusyhtiön sivuliikkeen on ennen UVYL 22 b :n mukaisen liitännäistoiminnan aloittamista toimitettava vastaava toimintasuunnitelma VVV:n hyväksyttäväksi. (2) Toimintasuunnitelmasta on käytävä ilmi: ne muuta kuin vakuutustoimintaa harjoittavat yritykset, joiden edustajana vakuutusyhtiö, vakuutusyhdistys tai kolmannen maan vakuutusyhtiön sivuliike (vakuutusyritys) aikoo toimia tai joiden palveluja ja tuotteita se aikoo tällaisen yrityksen lukuun markkinoida ja myydä ne yritykset, jotka voivat käyttää vakuutusyrityksen organisaatiota ja jakelukanavia omien tuotteidensa tai palvelujensa markkinoinnissa liitännäistoimintaan kuuluvat tuotteet ja palvelut sekä liitännäistoiminnan laajuus itsenäisenä toimintana ja suhteessa vakuutustoimintaan liitännäistoiminnan organisointi ja toiminnan edellyttämä henkilöstön koulutus liitännäistoiminnan aloittamisen edellyttämät arvioidut hallinto-, myynti- ja markkinointikustannukset sekä niiden rahoittamiseen tarkoitetut varat arvio muista kustannuksista kuin toiminnan aloittamiseen liittyvistä kustannuksista arvio liitännäistoiminnasta saatavista tuotoista. Liitännäistoiminnan laajentaminen (3) Jos vakuutusyritys aikoo laajentaa liitännäistoimintaansa siten, että se edellyttää yhtiö- tai yhdistysjärjestyksen taikka toimintasuunnitelman toimittamista VVV:n hyväksyttäväksi, on sen osalta voimassa, mitä edellä on sanottu liitännäistoiminnan aloittamista koskevasta toimintasuunnitelmasta.\n10 2 2 Ensivakuutustoiminnan harjoittaminen ulkomailla Valtuutussäännös VYL 3 luvun Sivuliikkeen perustamista ja vakuutuspalvelujen vapaata tarjontaa koskeviin ilmoituksiin liitettävät tiedot Sivuliikkeen perustaminen toiseen ETA-valtioon (ohje) (1) VYL 3 luvun 2 :ssä säädetään vakuutusyhtiön sivuliikkeen perustamista koskevasta ilmoituksesta ja siihen liitettävistä selvityksistä. (2) Jotta VVV voisi menetellä VYL 3 luvun 3 :ssä säädetyllä tavalla, on vakuutusyhtiön sivuliikkeen perustamista koskevasta ilmoituksesta, sen lisäksi, mitä VYL 3 luvun 2 :ssä säädetään, käytävä ilmi seuraavat tiedot: toimintasuunnitelmaan sisältyvät erityisesti aiotun toiminnan laatua ja sivuliikkeen hallintoa koskevat tiedot seuraavasti: - selvitys siitä, minkä tyyppisiä vakuutuksia sivuliike aikoo tarjota - jälleenvakuutusta koskevat pääperiaatteet - hallinnon ja myyntiverkoston arvioidut perustamiskustannukset ja niiden rahoittamiseen tarkoitetut varat sekä vahinkovakuutusluokkaan 18 Matka-apu sisältyvien riskien osalta ne voimavarat, jotka luvatun avun tarjoajalla on käytettävissään - sivuliikkeen hallintorakenne - arvio muista hallintokustannuksista kuin perustamiskustannuksista, erityisesti yleiskuluista ja palkkioista, kultakin toimintasuunnitelman käsittämältä kolmelta ensimmäiseltä tilikaudelta; sekä - ennuste vakuutusmaksutulosta ja maksettavista korvauksista kultakin toimintasuunnitelman käsittämältä kolmelta ensimmäiseltä tilikaudelta ne vakuutusluokat, joihin kuuluvia riskejä sivuliikkeestä käsin aiotaan kattaa vakuutusyhtiön toiminimi ja pääkonttorin osoite sivuliikkeen pääasiamiehen nimi ja toimivalta edustaa yhtiötä suhteessa kolmansiin osapuoliin, valvontaviranomaisiin sekä sivuliikkeen sijaintivaltion tuomioistuimessa. Pääasiamies voi olla luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö. Jos pääasiamies on oikeushenkilö, sivuliikkeen sijaintivaltio voi kehottaa yhtiötä nimeämään luonnollisen henkilön yhteyshenkilöksi yhteydenpidon helpottamiseksi paikallisiin viranomaisiin. Pääasiamiehen osalta ilmoitukseen on liitettävä kohdan 4.1A.3 mukainen luotettavuus- ja sopivuusselvitys jos vakuutusyhtiö aikoo harjoittaa liikennevakuutusta, todistus siitä, että vakuutusyhtiö on liittynyt jäseneksi tai jättänyt jäsenhakemuksen kohdevaltion kansalliseen toimistoon ja takuurahastoon, sekä korvausasiamiehen nimi ja osoite. Mikäli vakuutusyhtiö on jättänyt edellä mainitun jäsenhakemuksen, vakuutusyhtiön on annettava sitoumus siitä, ettei yhtiö harjoita liikennevakuutusta ennen kuin se on esittänyt lopullisen jäsenyystodistuksen sekä jos vakuutusyhtiö aikoo harjoittaa vahinkovakuutusluokkaan 17 Oikeusturva kuuluvaa vakuutusta, vakuutusyhtiön selvitys siitä, mitä oikeusturvakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin (87/344/ETY) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista vaihtoehdoista vakuutusyhtiö aikoo käyttää Vakuutuspalvelujen vapaan tarjonnan aloittaminen toisessa ETA-valtiossa (ohje) (1) VYL 3 luvun 8 :ssä säädetään vakuutusyhtiön vakuutuspalvelujen vapaan tarjonnan aloittamista koskevasta ilmoituksesta ja siihen liitettävistä selvityksistä.\n11 3 (2) Jotta VVV voisi menetellä VYL 3 luvun 9 :ssä säädetyllä tavalla, on vakuutusyhtiön vapaata tarjontaa koskevasta ilmoituksesta käytävä ilmi seuraavat tiedot: ne valtiot, joissa vakuutuspalvelujen vapaata tarjontaa aiotaan harjoittaa selvitys siitä, minkä tyyppisiä vakuutuksia yhtiö aikoo tarjota vakuutuspalvelujen vapaan tarjonnan perusteella ne vakuutusluokat, joihin kuuluvia riskejä vakuutuspalvelujen vapaan tarjonnan perusteella aiotaan kattaa ennuste vakuutusmaksutulosta ja maksettavista korvauksista kultakin toiminnan aloittamista seuraavalta kolmelta ensimmäiseltä tilikaudelta vakuutusyhtiön toiminimi ja pääkonttorin osoite niiden muiden vakuutusyhtiön toimipaikkojen nimet ja osoitteet, joista käsin yhtiö aikoo harjoittaa vakuutuspalvelujen vapaata tarjontaa jos vakuutusyhtiö aikoo harjoittaa liikennevakuutusta, todistus siitä, että vakuutusyhtiö on liittynyt jäseneksi tai jättänyt jäsenhakemuksen kohdevaltion kansalliseen toimistoon ja takuurahastoon, sekä korvausasiamiehen nimi ja osoite. Mikäli vakuutusyhtiö on jättänyt edellä mainitun jäsenhakemuksen, vakuutusyhtiön on annettava sitoumus siitä, ettei yhtiö harjoita liikennevakuutusta ennen kuin se on esittänyt lopullisen jäsenyystodistuksen sekä jos vakuutusyhtiö aikoo harjoittaa vahinkovakuutusluokkaan 17 Oikeusturva kuuluvaa vakuutusta, vakuutusyhtiön selvitys siitä, mitä oikeusturvakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin (87/344/ETY) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista vaihtoehdoista vakuutusyhtiö aikoo käyttää Toimintapääoman riittävyyslaskelma (1) Sivuliikkeen perustamista koskevaan ilmoitukseen ja vakuutuspalvelujen vapaata tarjontaa koskevaan ilmoitukseen on liitettävä toimintapääoman riittävyyslaskelma. Laskelma muodostuu yhtiön toimitusjohtajan allekirjoittamasta toimintapääomalaskelmasta sekä yhtiön vastuullisen vakuutusmatemaatikon allekirjoittamasta toimintapääoman vähimmäismäärä- ja takuumäärälaskelmasta. (2) Vakuutusyhtiön tulee toimittaa VVV:lle tuorein mahdollinen toimintapääomalaskelma, kuitenkin vähintään viimeisin määräysten edellyttämä neljännesvuosilaskelma. Toimintapääomalaskelma toimitetaan raportin 1 taulukoiden 1 ja 2 mukaisena. Yhtiön tulee liittää ilmoitukseen selostus niistä laskentahetken jälkeen tapahtuneista seikoista, joilla on vaikutusta toimintapääoman määrään sekä arvioitava, miten suuri tämä vaikutus on. (3) Toimintapääoman vähimmäismäärä ja takuumäärä lasketaan arviona tarkasteluhetken tilanteesta täydennettynä suunnitellulla toiminnalla. (4) Vahinkovakuutuksessa ja henkivakuutusluokassa 1 c toimintapääoman vähimmäismäärälaskelmassa käytetään kuluvan vuoden vakuutusmaksutuloina, vakuutusmaksutuottoina ja korvauskuluina viimeisimmän 12 kalenterikuukauden ajalta laskettuja suureita lisättynä ilmoituksen mukaisen suunnitellun toiminnan keskimääräisillä määrillä. Ilmoituksen mukaisen suunnitellun toiminnan keskimääräisillä määrillä tarkoitetaan ilmoitukseen liitetyssä toimintasuunnitelmassa annettujen kyseisten erien kolmen ensimmäisen tilikauden ennusteiden keskiarvoja. (5) Vähimmäismäärälaskelmassa tehdään oletus, että vastuuvelan määrä, positiiviset riskisummat ja sijoitussidonnaisten vakuutusten hallintokulut eivät alene vertailuajankohtaan verrattuna. Toimintapääoman vähimmäismäärä- ja takuumäärälaskelma toimitetaan raportin 1 taulukon 4 mukaisena vahinkovakuutuksessa ja raportin 1 taulukon 5 mukaisena henkivakuutuksessa. (6) Jos tällä tavalla saatu arvio ei anna luotettavaa kuvaa yhtiön toimintapääomavaatimuksesta ottaen huomioon suunniteltu toiminta, yhtiön tulee lisäksi esittää oma arvionsa toimintapääoman vähimmäismäärästä ja sitä vastaavasta takuumäärästä.\n12 4 3 Vakuutusyhtiön osakkuus, osakkeet ja takuuosuudet 3.1 Vakuutusyhtiön ja vakuutusyhdistyksen velvollisuus antaa tietoja vakuutuksen hakijoille (ohje) Vakuutuksenottajan lisämaksuvelvollisuudesta annettavat tiedot (1) Vakuutuksen hakijan kannalta on olennaista tietää, voiko hän VYL 4 luvun 4 :n tai VakyhdL 1 luvun 3 :n nojalla joutua lisämaksuvelvolliseksi keskinäisestä vakuutusyhtiöstä tai vakuutusyhdistyksestä ottamansa vakuutuksen perusteella. Tällainen tieto on VakSopL 5 :n 1 momentissa tarkoitettu vakuutuksen valitsemiseksi tarpeellinen tieto sekä VYL 31 luvun 1 :n 3 momentissa ja VakYhdL 12 luvun 2 :ssä tarkoitettu kuluttajien taloudellisen turvallisuuden kannalta tarpeellinen tieto. (2) Hyvä vakuutustapa edellyttää, että vakuutuksen hakijalle selkeästi kerrotaan mahdollisen lisämaksuvelvollisuuden olemassaolosta ja enimmäismäärästä ennen vakuutuksen ottamista. Tämän vuoksi mahdollisen lisämaksuvelvollisuuden olemassaolon ja enimmäismäärän on käytävä selkeästi ilmi vakuutusesitteistä ja muusta siihen rinnastettavasta vakuutustuotteiden markkinoinnista. Vakuutusyhtiön ja vakuutusyhdistyksen on muutoinkin huolehdittava siitä, että jokainen vakuutuksen hakija saa ennen vakuutussopimuksen tekemistä tiedon lisämaksuvelvollisuudesta ja sen enimmäismäärästä. (3) Hyvä vakuutustapa edellyttää myös, että jos vakuutuksenottajaosakkaiden vastuuta on päätetty lisätä tai jos vakuutusosakeyhtiö on päätetty muuttaa sellaiseksi keskinäiseksi vakuutusyhtiöksi, jonka vakuutuksenottajat ovat vastuussa yhtiön sitoumuksista, vakuutusyhtiö ilmoittaa laissa säädetyn kuulutuksen lisäksi kirjallisesti kullekin vakuutuksenottajalle vastuun lisääntymisestä, mahdollisuudesta irtisanoa vakuutus sekä toimenpiteistä irtisanomisen toteuttamiseksi. (4) VakSopL 7 :n mukaan vakuutuksenantajan on lähetettävä vakuutuksenottajalle vuosittain tieto sellaisista vakuutusta koskevista seikoista, joilla on vakuutuksenottajalle ilmeistä merkitystä. VVV katsoo, että vakuutuksenottajan lisämaksuvelvollisuus on tällainen ilmeistä merkitystä omaava seikka.\n13 5 II osa: Hallinto ja tilinpäätös 4 Valvottavan johdon kelpoisuus, sisäinen valvonta ja riskienhallinta Valtuutussäännös VYL 6 luvun 10 TVYL A Muun vakuutusyhtiön kuin työeläkevakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön johdon kelpoisuus 4.1A.1 Vastuu vakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön johtoa koskevien kelpoisuusvaatimusten noudattamisesta (ohje) (1) Johdon kelpoisuudella tarkoitetaan hallintoelinten ja johtoon kuuluvien henkilöiden luotettavuutta ja sopivuutta siihen nimenomaiseen tehtävään, jota he hoitavat. Lainsäädännössä on annettu kelpoisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset. (2) Kukin valvottava vastaa siitä, että valvottavan johdolle lainsäädännössä asetetut vaatimukset täyttyvät sekä henkilöä tehtävään nimitettäessä että jatkuvasti hänen toimiessaan kyseessä olevassa tehtävässä. (3) Edellä tarkoitetut yksittäistä hallituksen jäsentä, varajäsentä ja koko hallitusta sekä toimitusjohtajaa ja toimitusjohtajan sijaista koskevat vaatimukset tulee saattaa kulloinkin ehdokkaita asettavien tahojen sekä nimityspäätöksen tekevän hallintoelimen tietoon otettavaksi huomioon asetettaessa ehdokkaita ja päätöstä tehtäessä. (4) Valvottavan tulee varmistaa, että sillä on riittävät toimintamallit ja prosessit sekä kirjalliset toimintaperiaatteet johdon kelpoisuusvaatimusten täyttymisen varmistamiseksi ja näissä mahdollisesti tapahtuvien muutosten seuraamiseksi. 4.1A.2 Muun vakuutusyhtiön kuin työeläkevakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön johdon kelpoisuusvaatimukset (ohje) Hallitus (1) Arvioitaessa yksittäisen hallituksen jäsenen tai varajäsenen ammatillista pätevyyttä ja kokemusta huomiota tulee kiinnittää muun muassa henkilön koulutukseen ja kokemukseen sekä toisaalta ao. yhtiön toiminnan laatuun ja laajuuteen. Hallituksen jäsenen ammatillinen pätevyys ja kokemus voi olla paitsi varsinaisesta vakuutustoiminnasta myös esimerkiksi sijoitustoiminnan, liikkeenjohdon tai riskienhallinnan alueelta. Tavoitteena tulisi olla, että hallituksessa on edustettuna monipuolinen vakuutusyhtiön johtamisessa tarvittava asiantuntemus. (2) Hallituksella kokonaisuutena tulee olla sellainen yleinen vakuutustoiminnan tuntemus kuin vakuutusyhtiön toiminnan laatuun ja laajuuteen katsoen on tarpeen. Tämän vaatimuksen tulee täyttyä jatkuvasti. Vakuutustoiminnan tuntemusta voi hankkia esimerkiksi vakuutusyhtiön tai vakuutusyhdistyksen palveluksessa, vakuutusyhtiön hallituksen jäsenenä tai toimimalla alan opetus-, tutkimus- tai valvontatehtävissä. Tämän vaatimuksen voidaan yleensä katsoa täyttyvän, jos vähintään kahdella kolmasosalla hallituksen jäsenistä on yleinen vakuutustoiminnan tuntemus. (3) Jos hallituksen jäsen tai varajäsen joutuu eroamaan tai erotetaan siitä syystä, että hän ei enää täytä kelpoisuusvaatimuksia, tulee siitä ilmoittaa viipymättä VVV:lle.\n14 6 Toimitusjohtaja (4) Arvioitaessa toimitusjohtajan tai toimitusjohtajan sijaisen ammatillista pätevyyttä tulisi kiinnittää huomiota vakuutustoiminnan, sijoitustoiminnan, riskienhallinnan ja liikkeenjohdon tuntemuksen riittävyyteen. Tällöin huomiota tulee kiinnittää muun muassa henkilön koulutukseen ja kokemukseen suhteessa ao. yhtiön toimintaan. Toimitusjohtajalta edellytetään aina yleistä vakuutustoiminnan tuntemusta. Vakuutustoiminnan tuntemusta voi hankkia esimerkiksi vakuutusyhtiön tai vakuutusyhdistyksen palveluksessa, vakuutusyhtiön hallituksen jäsenenä tai toimimalla alan opetus-, tutkimus- tai valvontatehtävissä. (5) Jos toimitusjohtaja tai toimitusjohtajan sijainen joutuu eroamaan tai erotetaan siitä syystä, että hän ei enää täytä kelpoisuusvaatimuksia, tulee siitä ilmoittaa viipymättä VVV:lle. 4.1A.3 Muun vakuutusyhtiön kuin työeläkevakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön johdon kelpoisuutta koskeva selvitys (1) Selvitys vakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön hallituksen jäsenen ja varajäsenen sekä vakuutusyhtiön toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen kelpoisuudesta tulee toimittaa VVV:lle viipymättä nimityksen tapahduttua tai kun aikaisemmin ilmoitetuissa tiedoissa on tapahtunut muutos. (2) Hallituksen jäsenen ja varajäsenen uudelleenvalinnasta ei tarvitse antaa uutta selvitystä. (3) VVV pitää tärkeänä, että toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen nimityksistä virastoa informoidaan mahdollisuuksien mukaan etukäteen. Toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen kelpoisuutta koskeva selvitys on kuitenkin aina annettava ennen kuin ao. henkilö aloittaa toimitusjohtajana tai toimitusjohtajan sijaisena toimimisen. (4) Selvitykset ja todistukset ulkomaisista henkilöistä voidaan toimittaa myös muulla kuin suomen tai ruotsin kielellä, mutta tällöin niihin on liitettävä suomen- tai ruotsinkielinen käännös. Liitteeksi vaadittavien todistusten sijasta hyväksytään myös ilmoituksen antavan henkilön kotivaltion viranomaisten vastaavat todistukset. Jos vastaavia todistuksia ei ole saatavissa, tulee tämä ilmoittaa selvityksessä. (5) Selvityksen tulee sisältää seuraavat tiedot ja liitteet: henkilön yksilöinti- ja yhteystiedot sekä kotipaikka vakuutusyhtiön tai vakuutusomistusyhteisön nimi henkilön tehtävä alkamisajankohtineen selvitys siitä, että henkilö hallitsee itseään ja omaisuuttaan; liitteenä tulee olla: - omavaraisuustodistus, - maistraatin antama ote holhousasioiden rekisteristä, josta käy ilmi, onko henkilölle määrätty edunvalvoja tai hänen oikeustoimikelpoisuuttaan rajoitettu - ote Oikeusrekisterikeskuksen velkajärjestelyrekisteristä ja - ote Oikeusrekisterikeskuksen liiketoimintakieltorekisteristä henkilön antama kirjallinen vakuutus siitä, että - häntä ei ole tuomittu sakkoon (ei koske rikesakkoja eikä pienehköistä liikennerikkomuksista seuranneita sakkoja), ehdolliseen vankeusrangaistukseen tai yhdyskuntapalveluun viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana - häntä ei ole tuomittu ehdottomaan vankeusrangaisukseen viimeksi kuluneen kymmenen vuoden aikana - hän ei ole saanut huomautusta tehtäväänsä asetetulta valvontaelimeltä (esimerkiksi ulkomainen valvontaviranomainen, Suomen Asianajajaliitto, Keskuskauppakamarin tilintarkastuslautakunta) tai selvitys rikkomuksesta tai rikoksesta, josta em. seuraamus on aiheutunut\n15 7 selvitys siitä, onko ulkomainen vakuutusvalvonnasta vastaava viranomainen arvioinut henkilön luotettavuutta ja sopivuutta (fit & proper) ja tämän arvioinnin tulos ansioluettelo vakuutusyhtiön hallituksen jäsentä tai varajäsentä koskien selvitys siitä, että enemmistö hallituksen jäsenistä ao. nimityksen jälkeen on henkilöitä, jotka eivät ole vakuutusyhtiön kanssa samaan konserniin tai rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitettuun ryhmittymään kuuluvan luottolaitoksen tai sijoituspalveluyrityksen hallituksen jäsenenä tai varajäsenenä taikka toimitusjohtajana tai hänen sijaisenaan. 4.1B Vakuutusyhdistyksen johdon kelpoisuus (ohje) 4.1B.1 Vastuu vakuutusyhdistyksen johtoa koskevien kelpoisuusvaatimusten noudattamisesta (1) Johdon kelpoisuudella tarkoitetaan hallintoelinten ja johtoon kuuluvien henkilöiden luotettavuutta ja sopivuutta siihen nimenomaiseen tehtävään, jota he hoitavat. Lainsäädännössä on annettu kelpoisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset. (2) Kukin valvottava vastaa siitä, että valvottavan johdolle lainsäädännössä asetetut vaatimukset täyttyvät sekä henkilöä tehtävään nimitettäessä että jatkuvasti hänen toimiessaan kyseessä olevassa tehtävässä. (3) Yksittäistä hallituksen jäsentä, varajäsentä ja koko hallitusta sekä toimitusjohtajaa ja toimitusjohtajan sijaista koskevat vaatimukset tulee saattaa kulloinkin ehdokkaita asettavien tahojen sekä nimityspäätöksen tekevän hallintoelimen tietoon otettavaksi huomioon asetettaessa ehdokkaita ja päätöstä tehtäessä. (4) Valvottavan tulee varmistaa, että sillä on riittävät toimintamallit ja prosessit ml. kirjalliset toimintaperiaatteet johdon kelpoisuusvaatimusten täyttymisen varmistamiseksi ja näissä mahdollisesti tapahtuvien muutosten seuraamiseksi. 4.1B.2 Vakuutusyhdistyksen johdon kelpoisuusvaatimukset Hallitus (1) Arvioitaessa yksittäisen hallituksen jäsenen tai varajäsenen ammatillista pätevyyttä huomiota tulee kiinnittää muun muassa henkilön koulutukseen ja kokemukseen sekä toisaalta ao. yhdistyksen toiminnan laatuun ja laajuuteen. Hallituksen jäsenen ammatillinen pätevyys voi olla esimerkiksi sijoitustoiminnan ja liikkeenjohdon tai riskienhallinnan alueella. Tavoitteena tulisi olla, että hallitukseen valittavilla jäsenillä on mahdollisimman laajasti erilaista vakuutusyhdistyksen toiminnassa tarvittavaa erityisasiantuntemusta. (2) Hallituksen jäsenellä tulee olla lisäksi yleinen vakuutustoiminnan tuntemus. Tämän vaatimuksen tulee täyttyä jatkuvasti. Vakuutustoiminnan tuntemusta voi hankkia esimerkiksi vakuutusyhtiön tai vakuutusyhdistyksen palveluksessa, hallituksen jäsenenä tai toimimalla alan opetus-, tutkimus- tai valvontatehtävissä. (3) Jos hallituksen jäsen tai varajäsen joutuu eroamaan tai erotetaan siitä syystä, että hän ei enää täytä kelpoisuusvaatimuksia, tulee siitä ilmoittaa viipymättä VVV:lle. Toimitusjohtaja (4) Arvioitaessa toimitusjohtajan tai toimitusjohtajan sijaisen ammatillista pätevyyttä tulisi kiinnittää huomiota erityisesti sijoitustoiminnan, riskienhallinnan ja liikkeenjohdon tuntemuksen riittävyyteen. Tällöin huomiota tulee kiinnittää muun muassa henkilön koulutukseen ja kokemukseen suhteessa vakuutusyhdistyksen toimintaan. Toimitusjohtajalta edellytetään myös yleistä vakuutustoiminnan tuntemusta. Vakuutustoiminnan tuntemusta voi hankkia esimerkiksi vakuutusyhtiön tai vakuutusyhdistyksen palveluksessa, hallituksen jäsenenä tai toimimalla alan opetus-, tutkimus- tai valvontatehtävissä.\n16 8 (5) Jos toimitusjohtaja tai toimitusjohtajan sijainen joutuu eroamaan tai erotetaan siitä syystä, että hän ei enää täytä kelpoisuusvaatimuksia, tulee siitä ilmoittaa viipymättä VVV:lle. 4.1B.3 Vakuutusyhdistyksen johtoa koskeva ilmoitus (1) Ilmoitus vakuutusyhdistyksen hallituksen jäsenen ja varajäsenen sekä toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen kelpoisuudesta tulee toimittaa VVV:lle viipymättä nimityksen tapahduttua. (2) Hallituksen jäsenen ja varajäsenen uudelleenvalinnasta ei tarvitse antaa uutta selvitystä. (3) Ilmoituksen tulee sisältää seuraavat tiedot: henkilön yksilöinti- ja yhteystiedot sekä kotipaikka vakuutusyhdistyksen nimi henkilön tehtävä alkamisajankohtineen 4.1C Työeläkevakuutusyhtiön ja työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön johdon kelpoisuus 4.1C.1 Vastuu työeläkevakuutusyhtiön ja työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön johtoa koskevien kelpoisuusvaatimusten noudattamisesta (ohje) (1) Johdon kelpoisuudella tarkoitetaan hallintoelinten ja johtoon kuuluvien henkilöiden luotettavuutta ja sopivuutta siihen nimenomaiseen tehtävään, jota he hoitavat. Lainsäädännössä on annettu kelpoisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset. (2) Kukin valvottava vastaa siitä, että valvottavan johdolle lainsäädännössä asetetut vaatimukset täyttyvät sekä henkilöä tehtävään nimitettäessä että jatkuvasti hänen toimiessaan kyseessä olevassa tehtävässä. (3) Edellä tarkoitetut yksittäistä hallituksen jäsentä, varajäsentä ja koko hallitusta sekä toimitusjohtajaa ja toimitusjohtajan sijaista koskevat vaatimukset tulee saattaa kulloinkin ehdokkaita asettavien tahojen sekä nimityspäätöksen tekevän hallintoelimen tietoon otettavaksi huomioon asetettaessa ehdokkaita ja päätöstä tehtäessä. (4) Valvottavan tulee varmistaa, että sillä on riittävät toimintamallit ja prosessit sekä kirjalliset toimintaperiaatteet johdon kelpoisuusvaatimusten täyttymisen varmistamiseksi ja näissä mahdollisesti tapahtuvien muutosten seuraamiseksi. 4.1C.2 Työeläkevakuutusyhtiön ja työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön johdon kelpoisuusvaatimukset (ohje) Hallitus (1) TVYL 9 e :n mukaan työeläkevakuutusyhtiön hallituksen jäseneltä ja varajäseneltä edellytetään hyvämaineisuutta ja hyvää työeläkevakuutustoiminnan tuntemusta ja 11 :n 2 momentin mukaan toimitusjohtajalta lisäksi hyvää sijoitustoiminnan ja liikkeenjohdon tuntemusta. Lain 9 e :n mukaan hallituksessa on myös oltava hyvä sijoitustoiminnan asiantuntemus. (2) Työeläkevakuutusyhtiön hallituksen jäseneltä edellytetään hyvää työeläkevakuutustoiminnan tuntemusta. Jokaiselta hallituksen uudelta jäseneltä, mikäli hänellä ei ole vastaavaa kokemusta toisen työeläkevakuutusyhtiön hallituksesta tai muuta siihen rinnastettavaa kokemusta työeläkelaitoksesta, edellytetään osallistumista perehdyttämiskoulutukseen, jonka järjestäminen on vakuutusyhtiön vastuulla.\n17 9 (3) Työeläkevakuutusyhtiön hallituksen valiokuntia valittaessa tulee varmistua siitä, että valiokunnan jäsenillä on valiokunnan toimialaan nähden riittävä ammattitaito ja pätevyys. (4) Työeläkevakuutusyhtiön hallituksessa on oltava hyvä sijoitustoiminnan asiantuntemus. Tämän vaatimuksen voidaan yleensä katsoa täyttyvän, jos vähintään yhdellä kolmasosalla hallituksen jäsenistä on hyvä sijoitustoiminnan asiantuntemus. (5) Jos hallituksen jäsen tai varajäsen joutuu eroamaan tai erotetaan siitä syystä, että hän ei enää täytä kelpoisuusvaatimuksia, tulee siitä ilmoittaa VVV:lle viipymättä. Toimitusjohtaja (6) Työeläkevakuutusyhtiön toimitusjohtajalta ja toimitusjohtajan sijaiselta edellytetään hyvää työeläkevakuutustoiminnan, sijoitustoiminnan ja liikkeenjohdon tuntemusta. Tällainen hyvä tuntemus voidaan saavuttaa joko riittävän pitkän vastaavanlaisissa tehtävissä hankitun työkokemuksen kautta tai riittävän pitkän muun työkokemuksen ja kattavan koulutus- ja perehdyttämisohjelman kautta. (7) Koulutus- ja perehdyttämisohjelman tulee käsittää työeläkevakuutustoimintaan, sijoitustoimintaan ja liikkeenjohtoon liittyviä osa-alueita. Koulutus- ja perehdyttämisohjelman järjestäminen on vakuutusyhtiön vastuulla. (8) Edellä tarkoitetun vastaavanlaisen työkokemuksen voi hankkia toimimalla työeläkevakuutusalalla vastuullisissa tehtävissä ja muun työkokemuksen voi hankkia toimimalla rahoitus- tai vakuutusalalla vastuullisissa tehtävissä. (9) Jos toimitusjohtaja tai toimitusjohtajan sijainen joutuu eroamaan tai erotetaan siitä syystä, että hän ei enää täytä kelpoisuusvaatimuksia, tulee siitä ilmoittaa VVV:lle viipymättä. 4.1C.3 Työeläkevakuutusyhtiön ja työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön johdon kelpoisuutta koskeva selvitys Valtuutussäännös VYL 6 luvun 10 1 kohta TVYL 9 a ja 12a (1) Selvitys työeläkevakuutusyhtiön ja työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön hallituksen jäsenen ja varajäsenen sekä työeläkevakuutusyhtiön ja työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen kelpoisuudesta tulee toimittaa VVV:lle viipymättä nimityksen tapahduttua tai kun aikaisemmin ilmoitetuissa tiedoissa on tapahtunut muutos. (2) Hallituksen jäsenen ja varajäsenen uudelleenvalinnasta ei tarvitse antaa uutta selvitystä. (3) VVV pitää tärkeänä, että toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen nimityksistä virastoa informoidaan mahdollisuuksien mukaan etukäteen. Toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen kelpoisuutta koskeva selvitys on kuitenkin aina annettava ennen kuin ao. henkilö aloittaa toimitusjohtajana tai toimitusjohtajan sijaisena toimimisen. (4) Selvitykset ja todistukset ulkomaisista henkilöistä voidaan toimittaa myös muulla kuin suomen tai ruotsin kielellä, mutta tällöin niihin on liitettävä suomen- tai ruotsinkielinen käännös. Liitteeksi vaadittavien todistusten sijasta hyväksytään myös ilmoituksen antavan henkilön kotivaltion viranomaisten vastaavat todistukset. Jos vastaavia todistuksia ei ole saatavissa, tulee tämä ilmoittaa selvityksessä. (5) Selvityksen tulee sisältää seuraavat tiedot ja liitteet henkilön yksilöinti- ja yhteystiedot sekä kotipaikka\n18 10 työeläkevakuutusyhtiön tai työeläkevakuutusyhtiön omistusyhteisön nimi henkilön tehtävä ko. yrityksessä alkamisajankohtineen selvitys siitä, että henkilö hallitsee itseään ja omaisuuttaan; liitteenä: - omavaraisuustodistus, - ote holhousasioiden rekisteristä, josta käy ilmi, onko henkilölle määrätty edunvalvoja tai hänen oikeustoimikelpoisuuttaan rajoitettu - ote Oikeusrekisterikeskuksen velkajärjestelyrekisteristä ja - ote Oikeusrekisterikeskuksen liiketoimintakieltorekisteristä henkilön antama kirjallinen vakuutus siitä, että - häntä ei ole tuomittu sakkoon (ei koske rikesakkoja eikä pienehköistä liikennerikkomuksista seuranneita sakkoja), ehdolliseen vankeusrangaistukseen tai yhdyskuntapalveluun viimeisen viiden vuoden aikana - häntä ei ole tuomittu ehdottomaan vankeusrangaistukseen viimeisen kymmenen vuoden aikana - hän ei ole saanut huomautusta tehtäväänsä asetetulta valvontaelimeltä (esimerkiksi ulkomainen valvontaviranomainen, Suomen Asianajajaliitto, Keskuskauppakamarin tilintarkastuslautakunta) tai selvitys rikkomuksesta tai rikoksesta, josta em. seuraamus on aiheutunut selvitys siitä, onko ulkomainen vakuutusvalvonnasta vastaava viranomainen arvioinut henkilön luotettavuutta ja sopivuutta (fit & proper) ja tämän arvioinnin tulos ansioluettelo työeläkevakuutusyhtiön hallituksen puheenjohtajaa ja hallitusta koskien selvitys siitä, että ao. nimityksen jälkeen kaksi kolmasosaa hallituksen jäsenistä on henkilöitä, jotka eivät ole vakuutusyhtiön kanssa samaan konserniin tai RavaL:ssa tarkoitettuun ryhmittymään kuuluvan luottolaitoksen tai sijoituspalveluyrityksen hallituksen jäsenenä tai varajäsenenä taikka toimitusjohtajana tai hänen sijaisenaan Sisäinen valvonta Valtuutussäännös VYL 6 luvun 10 3 kohta, 26 luvun 21 1 kohta VakYhdL 10 luvun 4a 2 mom. MEL mom. MYEL mom Sisäisen valvonnan järjestäminen (1) Sisäisellä valvonnalla tarkoitetaan prosessia, jonka avulla pyritään varmistamaan asetettujen päämäärien ja tavoitteiden saavuttaminen voimavarojen taloudellinen ja tehokas käyttö toimintaan liittyvien riskien riittävä hallinta taloudellisen ja muun johtamisinformaation luotettavuus ja oikeellisuus lakien, määräysten ja ohjeiden noudattaminen hallintoelinten päätösten, sisäisten suunnitelmien, sääntöjen ja menettelytapojen noudattaminen. (2) Kokonaisvastuu sisäisen valvonnan järjestämisestä on valvottavan hallituksella. Hallituksen tehtävänä on määrittää sisältö sisäiselle valvonnalle ja huolehtia sen organisoinnista. (3) Hallituksen tulee vuosittain arvioida, onko sisäinen valvonta asianmukaisesti järjestetty ja tarvittaessa ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin.\n19 11 (4) Sisäisen valvonnan järjestämisessä on tarpeen ottaa huomioon valvottavan toiminnan laatu ja laajuus, jota voidaan arvioida mm. vakuutussopimuksiin sisältyvällä vastuulla, liiketoiminnan moninaisuudella, liiketoiminnan maantieteellisellä ulottuvuudella, liiketoimintojen määrällä ja koolla sekä vakavaraisuuteen liittyvillä vaatimuksilla. (5) Konsernin emoyrityksenä olevan valvottavan hallituksen tulee vahvistaa yhteiset periaatteet koko konsernin tai ryhmittymän sisäiselle valvonnalle ja huolehtia, että näitä periaatteita noudatetaan. Tämä ei kuitenkaan poista yksittäisen valvottavan hallituksen vastuuta sisäisen valvonnan järjestämisestä omassa yrityksessään. (6) Sisäisen valvonnan tulee kattaa kaikki toiminnot ja sen tulee olla oikeassa suhteessa eri toimintojen sisältämiin riskeihin. (7) Koska vastuu ulkoistetuista toiminnoista säilyy toimintojen ulkoistajalla, sisäinen valvonta koskee myös soveltuvin osin niitä toimintoja, jotka valvottava on ulkoistanut. (8) Toimiva sisäinen valvonta edellyttää, että luodaan selkeä, luotettava, tarpeellinen, oikea-aikainen ja tulevaisuuden huomioonottava raportointi. Raportoinnin, joka koskee tulosta ja olennaisia riskejä, tulee olla riippumaton raportoitavasta toiminnosta. (9) Valvottavan johdon tulee vahvistaa yritykselle organisaatio, jossa tehtävät, päätösvalta ja vastuu on asianmukaisesti jaettu ja raportointisuhteet selkeästi määritelty. Työnjaot ja tehtävänkuvat tulee määritellä siten, ettei kukaan yksin ilman asianmukaista valvontaa hoida toimenpidettä läpi koko käsittelyketjun. Vastuun määritykset on dokumentoitava kirjallisesti. Organisaatiorakenteen tulee olla sellainen, että se tukee tehokkaan sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestämistä. (10) Valvottavan tulee varmistaa, että hallintoelimet saavat tiedon olennaisista sisäisen tarkastuksen ja riskienhallintatoiminnon havainnoista sekä tilintarkastajien ja viranomaisten valvottavalle toimittamista tarkastushavainnoista. (11) Toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi ja varojen turvaamiseksi tulee valvottavalla olla tieto- ja muuta turvallisuutta koskien riittävät valvontatoimet. 4.3 Sisäinen valvonta vakuutusyritysryhmittymään kuuluvan vakuutusyrityksen ja suomalaisen vakuutusomistusyhteisön lisävalvonnan kannalta tarpeellisten tietojen tuottamiseksi (1) Vakuutusyhtiöllä ja -yhdistyksellä sekä suomalaisella vakuutusomistusyhteisöllä on oltava raportointijärjestelmä, josta saadaan VYL 26 luvun 5 :n mukaista mukautettua vakavaraisuutta laskettaessa tarvittavat toimintapääomaa ja toimintapääomavaatimusta koskevat tiedot. (2) Raportointijärjestelmän tulee tuottaa myös vakuutusyritysryhmittymän keskinäisiä liiketoimia koskevat viranomaisraportoinnissa tarvittavat tiedot. (3) Edellä mainittujen raportointijärjestelmien sisäistä valvontaa koskee soveltuvin osin se, mitä muualla tässä määräys- ja ohjekokoelmassa sanotaan. 4.4 Sisäinen valvonta (ohje) (1) Sisäisellä valvonnalla valvottavan johto pyrkii varmistamaan valvottavan tehokkaan, taloudellisen ja luotettavan toiminnan. (2) Jäljempänä sisäinen valvonta on jaoteltu osa-alueisiin ja kultakin alueelta on mainittu ne sisäisen valvonnan vaatimukset, jotka hyvän sisäisen valvonnan tulisi vähintään täyttää. Valvottava voi käyttää myös muita sisäisen valvonnan osa-alueiden jaotteluita.\n20 12 Johtamistapa ja valvontakulttuuri (3) Hallituksen, toimitusjohtajan ja muun toimivan johdon tulee luoda sellainen johtamistapa ja valvontakulttuuri, että se edistää sisäisen valvonnan toimivuutta. Ylimmän ja toimivan johdon tulee olla selvillä sisäisen valvonnan tärkeydestä ja omasta tehtävästään sisäisessä valvonnassa. Samoin valvottavan koko henkilökunnan tulee olla tarpeellisessa laajuudessa tietoinen sisäisen valvonnan menettelytavoista ja tarkoituksesta. Riskien tunnistaminen, arviointi, rajoittaminen ja valvonta (4) Tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä edellyttää, että valvottavan sekä sisäiset että ulkoiset riskit, jotka voivat haitallisesti vaikuttaa liiketoiminnan tavoitteiden saavuttamiseen, tunnistetaan ja arvioidaan säännöllisesti ja, että niitä rajoitetaan ja rajoitteita valvotaan. Sekä määrällisille että laadullisille riskeille tulee olla arviointi- ja hallintamenetelmät. (5) Mikäli toiminnan laatu ja laajuus sitä edellyttävät, tulee valvottavalla olla riskienvalvontatoiminto. Se valvoo, mittaa ja raportoi riskeistä sekä tarvittaessa ylläpitää, kehittää ja valmistelee riskienhallinnan periaatteita ylimmän johdon vahvistettaviksi sekä laatii menetelmiä käytettäväksi riskien arvioimisessa ja mittaamisessa. Valvontatoimenpiteet ja tehtävien eriyttäminen (6) Valvontatoimenpiteiden tulee olla osa valvottavan päivittäisiä toimintoja. Asianmukainen valvontarakenne ja valvontatoimenpiteet on luotava jokaiselle organisaation tasolle ja kaikille toiminnan osa-alueille. (7) Valvontatoimenpiteisiin kuuluvat esimerkiksi johdolle tehtävät selonteot ja raportit tulos- ja poikkeamaraportit mukaan lukien riskirajojen noudattamisen valvonta fyysiset valvontatoimenpiteet, omaisuuden inventoinnit hyväksymis- ja valtuutusjärjestelmä varmistukset ja täsmäytykset. Raportointi ja tiedonvälitys (8) Tehokas sisäinen valvontajärjestelmä edellyttää, että valvottavalla on päätöksentekoon ja toiminnan arviointiin riittävät ja kattavat raportointi- ja tiedonvälitysmenetelmät, jotka tuottavat taloudellista, toiminnallista ja valvonnallista tietoa sekä ulkopuolista markkinatietoa. Toimintojen seuranta ja puutteiden korjaaminen (9) Valvottavaan tulee luoda riittävät raportointi- ja muut menettelytavat, jotta sisäisen valvonnan toimivuutta voidaan seurata. 4.5 Rahoitus- ja vakuutusryhmittymän sisäinen valvonta (ohje) (1) Rahoitus- ja vakuutusryhmittymän emoyrityksen sisäinen valvonta ja riskienhallinta tulee olla järjestetty siten, että sen avulla voidaan valvoa ja seurata koko ryhmittymän toimintaa ja riskejä. Ryhmittymän emoyrityksellä on käytännössä vastuu koko ryhmittymän riskienhallinnan ja muun sisäisen valvonnan strategioiden ja toimintaperiaatteiden määrittelemisestä. (2) Emoyrityksessä ylintä määräysvaltaa käyttävän hallintoelimen tulee valvoa kattavasti sisäisen valvonnan periaatteiden noudattamista määräysvallassaan olevissa organisaatioissa.\nI OSA: YLEISET PERIAATTEET, PERUSTAMINEN, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET. 1 1 VAKUUTUSYRITYKSEN LIITÄNNÄISTOIMINTA (KUMOTTU).\n1 Sisällysluettelo I OSA: YLEISET PERIAATTEET, PERUSTAMINEN, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET.. 1 1 VAKUUTUSYRITYKSEN LIITÄNNÄISTOIMINTA (KUMOTTU)... 1 2 ENSIVAKUUTUSTOIMINNAN HARJOITTAMINEN ULKOMAILLA... 2 2.1\nSisällysluettelo SUOMALAISEN VAKUUTUSOMISTUSYHTEISÖN LISÄVALVONNAN KANNALTA TARPEELLISTEN TIETOJEN... 11\n1 Sisällysluettelo I OSA: YLEISET PERIAATTEET, PERUSTAMINEN, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET... 1 1 VAKUUTUSYRITYKSEN LIITÄNNÄISTOIMINTA... 1 1.1 LIITÄNNÄISTOIMINTAA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA... 1 2 ENSIVAKUUTUSTOIMINNAN\nI OSA: YLEISET PERIAATTEET, PERUSTAMINEN, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET.. 1 1 VAKUUTUSYRITYKSEN LIITÄNNÄISTOIMINTA...\n1 Sisällysluettelo I OSA: YLEISET PERIAATTEET, PERUSTAMINEN, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET.. 1 1 VAKUUTUSYRITYKSEN LIITÄNNÄISTOIMINTA... 1 1.1 LIITÄNNÄISTOIMINTAA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA... 1 2 ENSIVAKUUTUSTOIMINNAN\nI OSA: YLEISET PERIAATTEET, PERUSTAMINEN, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET VAKUUTUSYRITYKSEN LIITÄNNÄISTOIMINTA...\n19.12.2006 Dnro 11/002/2006\nMÄÄRÄYS/OHJE 1 (2) 19.12.2006 Dnro 11/002/2006 Kotimaisille vakuutusyhtiöille, vakuutusyhdistyksille, kolmannen maan vakuutusyhtiöiden edustustoille ja työeläkelaitoksille Valtuutussäännös: Vakuutusyhtiölaki\n1 KIRJANPITO, TILINPÄÄTÖS JA KONSERNITILINPÄÄTÖS...\nSisällysluettelo 1 KIRJANPITO, TILINPÄÄTÖS JA KONSERNITILINPÄÄTÖS... 1 1 1.1 KIRJANPITOA, TILINPÄÄTÖSTÄ JA KONSERNITILINPÄÄTÖSTÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET... 1 2 1.1.1 Rahoituslaskelma... 1 2 1.1.2 Tuloslaskelman\nI OSA: YLEISET PERIAATTEET, PERUSTAMINEN, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET 1 1 VAKUUTUSYRITYKSEN LIITÄNNÄISTOIMINTA (KUMOTTU)\n1 Sisällysluettelo I OSA: YLEISET PERIAATTEET, PERUSTAMINEN, OSAKKEET JA TAKUUOSUUDET 1 1 VAKUUTUSYRITYKSEN LIITÄNNÄISTOIMINTA (KUMOTTU) 1 2 ENSIVAKUUTUSTOIMINNAN HARJOITTAMINEN ULKOMAILLA (KUMOTTU) 2


Menetelmätietoa - Maatalous - Koneviesti\nJCB 419S:ää käytettiin mm. apevaunun lastauksessa sekä rehuläjän levityksessä ja polkemisessa. Rehu oli varsin kuivaa ja samalla varsin kevyttä. Kone vastasi kuitenkin yksin 500-hevosvoimaisen ajosilppurin rehujen levittämisestä, joten askaretta aumalla riitti.\nTämän kokoluokan kone riittää erinomaisesti yksinään ajosilppuriketjuun, jos täytetään kahta siiloa yhtä aikaa (kuormien tyhjennys ei keskeytä työtä) tai pellot eivät ole valtavan suuria, jolloin kuormien tulossa on taukoja, kun silppuri siirtyy pellolta toiselle. Rehun säilymisen kannalta optimi tietenkin on, jos toinen kone avustaa polkemisessa.\nLevitystaktiikkana oli kipata kuormat läjän päälle. Jos yli 40 kuution kärryt kippaisivat kuormat siilon alareunaan laatalle ja ne täytyisi puskea pyöräkoneella läjän päälle, ei isompikaan kone olisi pahitteeksi.\nTalikko osoitti erinomaisuutensa rehun levittämisessä – näkyvyys työskentelyalueelle on hyvä. Kuljettajan työtä helpottaa, kun tietää paljonko vie rehua edellään, ja missä tasossa pinta on, jotta osaa arvioida millainen kerros on levitettävä.\nPyöräkuormaajan suurin haaste siilotyöskentelyssä on seinän viereen nalkkiin jääminen, johon ei edes solakka peräpuntti auta. Jos linkkuohjattu kone kallistuu seinää kohti, jää se aina renkaistaan seinää vasten jumiin. Tämä on vältettävissä, jos levittää rehun aina niin, että rehun pinta on seinien vieressä aina korkeammalla kuin keskellä. Tiivistämisen vuoksi reunoissa on kuitenkin ajettava.


TURUN SUOMALAISEN YHTEISKOULUN LUKIO. Kauppiaskatu Turku - PDF\n1 TURUN SUOMALAISEN YHTEISKOULUN LUKIO Kauppiaskatu Turku rehtori Riikka Lindroos puh , va.apulaisrehtori Virpi Lieri puh , kanslia puh , faksi puh opettajat puh opinto-ohjaaja Seija Simola puh opinto-ohjaaja Julian Lindberg puh terveydenhoitaja puh talonmies puh keittola puh Lukion kanslian aukioloajat kesällä 2015: Kanslia on avoinna to saakka klo Kanslia on avoinna ma alkaen normaalisti.\n2 SISÄLLYS 1. Alkusanat 3 2. Luonnontiedelinja 4 3. Merilinja 7 4. Kuvataide 9 5. Musiikkitoiminta Äidinkieli ja kirjallisuus Terveystieto Liikuntatoiminta Kilpailutoiminta Vanhojen tanssit Kulttuuripolku ja kulttuuri-iltapäivät Y r i t t ä j y y s k a s v a t u s Filosofiakahvila Opiskelijakunta Terveydenhoito Lupa välittää Opintoretket ja matkat Italian kielen opintomatka Bolognaan Italiaan lokakuussa HI9 kurssin matka Berliiniin Ylioppilaat Syksyllä 2014 ylioppilastutkinnon suorittaneet Keväällä 2015 ylioppilastutkinnon suorittaneet Stipendit Vaihto-oppilaat Lukuvuoden aikana lukiosta eronneet opiskelijat Opiskelijatilasto Henkilökunta Lukuvuoden työaika Lu k u v u o d e n t yö a i k a Oppikirjat lukuvuonna Syksyn 2015 ylioppilaskirjoitukset Ilmoitusasiat 35\n3 1. Alkusanat Lukuvuoden päättyessä voi jälleen ilolla todeta, että takanamme on hyvä kouluvuosi. Siihen on mahtunut suunnaton määrä opiskelua, kokeita, arvosanoja, esitelmiä, kirjoitelmia, esseitä, raportteja, analyysejä, laskuja, harjoituksia, esityksiä, suorituksia, testejä, hyviä päiviä, vaikeampia päiviä, onnistumisia, pettymyksiäkin, vastoinkäymisiä, iloa kaiken kaikkiaan elämää täysillä! Tämä toimintakertomus lukuvuodesta sisältää paljon kertomuksia ja tietoa lukuisista tapahtumista ja tekemisistä. Ei turhaan ole sanottu, että meillä tsykkii, että kannattaa tsykkiä tsykätä ja että täällä tsykitetään abien penkkaripäivän iskulauseita lainatakseni! On kiitoksen aika. Tässä yhteydessä saan mitä lämpimimmin kiittää talvella eläkkeelle siirtynyttä lehtori Marja-Leena Perttalaa pitkästä ja ansiokkaasta työstä englannin opetuksen parissa niin aiemmin Kastun lukiossa kuin myöhemmin meillä TSYKin lukiossa. Englannin opetus on ollut Marja-Leena Perttalan sydämen asia. Toivotan omasta ja koko TSYKin puolesta mukavia ja kokemusrikkaita päiviä tulevana kesänä ja siitä eteenpäin. Kauan odotettu päätös koulurakennuksemme tulevasta remontoinnista saatiin talvella. Perusremontin pitäisi alustavien suunnitelmien mukaan tapahtua vuoden 2017 aikana ja vuoden 2018 alussa meidän pitäisi päästä takaisin täysin uusittuun koulukiinteistöön. Nykyinen koulurakennus on valmistunut kahdessa osassa: korkeampi osa valmistui 1920-luvun lopulla ja Kauppiaskadun puoleinen osa luvun alkupuolella. TSYK on perustettu 1903, joten nyt on päättymässä 112. toimintavuosi. Onnittelut uusille ylioppilaille! Pitkä urakkanne yleissivistävän koulutuksen parissa on päättymässä. Kaikki ne 214, joilla oli tavoitteena valmistua keväällä, onnistuivat. Saavutitte päämääränne ja tulevaisuus on edessänne. Teillä on mahdollisuuksia runsaasti. Tehkää itsenne oloisia valintoja, nauttikaa tulevista opiskeluvuosista, nauttikaa elämästä. Teidän kanssanne on ollut mukavaa ja mielenkiintoista kulkea kolme kouluvuotta. Matkaevääksi tulevaisuuteen teille ja muillekin muutama ajatus: Ainainen aikominen jättää asiat puolitiehen. (Demokritos) Iloitse, iloitse ihminen, on elämä hetki vain! On parempi tanssia elämän tietä kuin kulkea laahustain: (Saima Harmaja) Jos haluat korkealle, aloita alhaalta; jos haluat kauas, aloita läheltä. (kiinalainen sananlasku) Toivotan kaikille oikein rentouttavaa ja hyvää kesää! Riikka Lindroos 3\n4 2. Luonnontiedelukio Kulunut vuosi oli TSYKin luonnontiedelukiolle menestyksekäs. Erinomaisten ylioppilaskirjoitustulosten lisäksi TSYKin luonnontiedelukiolaiset menestyivät hienosti luonnontiedeaineiden kansallisissa ja kansainvälisissä kilpailuissa. Joakim Kauhanen toimii salapoliisina tunnistaessaan yhdeksää tuntematonta liuosta Komppa-päivillä Elias ja Jori pilkkovat pinaattia pigmenttien eristämistä varten biologian olympiavalmennuksessa Aalto-yliopistolla MAOLin järjestämissä matemaattisten aineiden Neljän tieteen kisoissa TSYKkiläiset menestyivä ennätyksellisen hyvin. Helsingissä tammikuussa järjestettyihin loppukilpailuihin osallistui kuusi luonnontiedelukiolaista. Fysiikan loppukilpailuissa Jori Torkkila oli sijalla 6 ja Pyry Herva sijalla 15. Matematiikan loppukilpailussa Elias Nietosvaara sijoittui 14. sijalle. Kemiakilpailun avoimessa sarjassa hyvin menestyivät Joakim Kauhanen (1. sija), Santeri Anttila (3. sija) ja Tommi Tervo (13. sija). Joakim Kauhanen valittiin nelihenkiseen kemian olympiajoukkueeseen. Kemiaolympialaiset pidetään heinäkuussa Bakussa, Azerbaizanissa. Joakim edusti Suomea jo viime kesänä 2014 Vietnamissa pidetyissä kemiaolympialaisissa. Kemiakilpailuissa hyvin menestyneet opiskelijat ja heidän opettajansa kutsuttiin myös Lahteen Komppa-päiville kahdeksi päiväksi, joiden aikana opiskelijoille annettiin tuhti tietopaketti kemistin monipuolisesta tehtäväkentästä. Kemianteollisuus ja Suomalaisten Kemistien Seura järjestää Komppa-päivät lähes joka vuosi. Myös biologian ja maantieteen kansallisissa kilpailuissa menestys oli upeaa. Vuoden 2015 olympiavalmennukseen valittiin kansallisen kilpailun perusteella Jori Torkkila ja Elias Nietosvaara. He osallistuivat olympiavalmennukseen sekä Aalto-yliopistossa että Helsingin yliopistossa. Molemmat tulivat valmennusmenestyksen perusteella valituksi Suomen nelihenkiseen olympiajoukkueeseen. Biologian olympialaiset pidetään heinäkuussa Tanskassa. Menestystä kilpailuissa on jo viime kesältä, sillä viime kevään ylioppilas Niko Johansson osallistui heinökuussa biologian olympialaisiin Balilla ja voitti siellä henkilökohtaisen hopeamitalin ja on Suomen kaikkien aikojen parhaiten sijoittunut biologian olympialaisten osallistuja. 4\n5 Maantieteen kansallisessa kilpailussa TSYKin Visa Kuntze ja Antti Leino sijoittuivat Suomen kymmen parhaan joukkoon ja pääsivät olympiavalmennukseen Helsingin yliopiston maantieteen ja geotieteiden laitokselle. Visa Kuntze valittiin Suomen edustusjoukkueeseen kisaamaan maantieteen olympialaisiin Tveriin, Venäjälle elokuussa. Onnea matkaan kaikille TSYKkiläisille olympiaedustajille! Visa ja Antti valmiina maantieteen olympiavalmennukseen Helsingin yliopistolla Merkittävä parannus luonnontiedelukion kurssien toteuttamista ajatellen oli kesän 2014 aikana toteutettu, kauan odotettu laboratorioluokan remontti. Turun kaupungin ja TSYKin kannatusyhdistyksen yhdessä toteuttamassa remontissa 5. kerroksen laboratorioon saatiin kunnolliset työskentelytilat, joissa on ollut kuluneena vuonna ilo työskennellä. Retkiä ja matkoja Syksyllä koulujen alkaessa 26 opiskelijan joukko osallistui joka syksyiselle biologian kenttäkurssille (BI16), joka suuntasi tuttuihin Lemmenjoen kansallispuiston maisemiin Inariin. Sää ei vaelluskurssiamme suosinut, mutta jatkuvasta sateesta huolimatta reipas joukkomme jaksoi taivaltaa iloisella mielellä tunturin syrjää ja kuunnella tarinoita Lapin luonnosta ja legendaarisista kullankaivajista. Kullankaivajien Akin ja Ritvan vieraina päästiin jälleen huuhtomaan kultaa (saalis Luova tauko puurajalla paikassa Lemmenjoen kansallispuisto, Inari. Kuva Antti Hakanpää Ympäristökemian ja hydrogeografian kurssilaiset retkeilivät Virttaankankaalla aurinkoisessa säässä. 5 tosin ei päätä huimannut) ja saunomaan Karukorvenkurun maisemissa. Meribiologian kurssilaiset tekivät töitä Seilin Saaristomeren tutkimuslaitoksessa syyskuun alussa, yhdessä Kaarinan lukiolaisten kanssa. Molemmat koulut kuuluvat Itämerihaasteeseen ja Seilissä oltiin yhdessä jo viidennnen kerran. Itämerihaasteen kautta TSYKin toimintaan on jo useana vuonna kuulunut myös Pidä Saaristo\n6 Siistinä ry:n kanssa yhteistyössä toteuttu Marlin rantasiivous. Toukokussa maantieteen kakkoskurssilaiset keräsivät ja luetteloivat jälleen roskia Ruissalon Kansanpuiston rannassa. Muoviroskaa löytyy edelleen liikaa Suomen rannoilta. Hydrogeorafian (GE9) ja ympäristökemian (KE10) kurssilaiset opiskelivat syksyllä paljon yhdessä. Kurssilaiset perehtyivät mm. Turun tekopohjaveden valmistukseen retkellä, joka tehtiin alkaen veden alkulähteiltä Kokemäenjoesta Virttaankankaan ja Säkylänharjun kautta Saramäen vesisäiliöön. Lisäksi kursseilla perehdyttiin Turun jätevedenpuhdistukseen mm. vierailemalla Kakolanmäen jätevedenpuhdistamolla. Myös ympäristöekologian (BI3) kurssilaisia vieraili Kakolanmäellä. Turun lukioiden yhdessä toteuttama CERNkurssi suuntasi taas Sveitsiin perehtymään hiukkakiihdyttimeen, antimateriaan ja muihin fysiikan ihmeisiin. Mukana kurssilla oli koulustamme Matias Knuuti, Antti Leino, Elias Nietosvaara, Vili-Petteri Salomaa, Tino Seilonen ja Jori Torkkila. Kurssin puitteissa tehtiin yhteistyötä Turun yliopiston fysiikanlaitoksen, Åbo Akademin fysiikanlaitoksen, PET-keskuksen ja TYKSin kanssa. TSYKin luonnontiedelukiolaisia kiihdytettiin Cernissä kohti jatko-opintoja Retkipäivinä Luonnontiedelukiolaiset suuntasivat Helsinkiin. Ensimmäisen jakso kevennyspäivänä lukion 1. vuosikurssin luonnontiedelukiolaiset tutustuivat Luonnontieteelliseen museoon. Kevään retkipäivänä 2. vuosikurssin luonnontieteilijöiden tutustumiskohdeena oli Heureka. Yhteistyö korkeakoulujen ja yritysten kanssa Turun ammattikorkeakoulun kanssa on kuluneena vuonna tehty paljon yhteistyötä. Kesällä 2014 AMK ja Koneteknologiakeskus yhteistyössä järjestivät Teknologiakurssin TSYKin lukion opiskelijoille. Kurssille osallistui opiskelijoita yleislukiosta, merilinjalta sekä luonnontiedelukiosta. Opiskelijamme toteuttivat AMK:n opiskelijoiden ohjauksessa robotiikkaan, 3D- ja ohutlevytekniikkaan liittyviä projektitöitä. Suuren suosion saanut kurssi saa jatkoa tulevana kesänä. Bioteknologian (BI8) kurssilaiset kävivät ammattikorkeakoulun opettaja Kari Haajasen ja hänen opiskelijoidensa opastuksella tekemässä hiivan proteiinikonsentraatioon liittyviä harjoitustöitä. Kemian työkurssilaiset (KE8) saivat tutustua ammattikorkeakoulun lisäksi Turun yliopiston kemian laitokseen ja Bayerin ja Orionin lääketehtaisiin, joissa suoritettiin myös laboratoriotöitä. Kemian 4. kurssilaiset puolestaan vierailivat keväällä yhdessä biologian 5. kurssin opiskelijoiden kanssa Nesteen Naantalin jalostamolla perehtymässä biopolttoaineisiin. 6 Joona ja Ville pipetoivat kennolevyille hiivasuspensiota proteiinikonsentraation mittausta varten\n7 Aino ja Nea nukuttavat banaanikärpäsiä Biologian kursseilla käytiin tekemässä harjoitustöitä Turun Yliopiston biologian laitoksella. BI6-kurssilaiset risteyttivät banaanikärpäsiä yliopistonlehtori Christina Nokkalan opastuksella. Bioteknologian (BI8) kurssilaiset puolestaan perehtyivät jatkoopiskelija Niina Santion johdolla geenitekniikan perusmenetelmiin, eli polymeraasiketjureaktioon ja elektroforeesiin materiaalinaan Pim-kinaasi proteiinin geeni. Kurssilla tehtiin töitä myös koulun omassa, uudistetussa laboratorioluokassa: luonnontiedelukion toisen vuosikurssin opiskelija Aku Korhonen suunnitteli kurssille työn, jossa testattiin sienten mikrolisäystä sekä käyttöä saastuneen maan puhdistuksessa. Aku kirjoitti sienten mikrolisäyksestä arikkelin myös Biologian ja maantieteen opettajien liiton Natura lehteen.kurssilaiset vierailivat myös Turun yliopiston tautimallikeskuksessa. Paikkaoppihankkeen pilottikouluna toiminut TSYK on mukana myös uudessa Paikkaoppi+ hankkeessa yhdessä Turun Yliopiston maantieteen laitoksen, TOP-keskuksen ja Kaarinan koululaitoksen kanssa. Paikkaopin kartta-alustalle kehitetään uusia pedagogisia malleja hyödynnettäväksi eri luokka-asteilla alakoulusta lukioon integroiden eri oppiaineita. Toukokuussa Turun yliopistossa järjestettiin Tieteen Päivät. Päivien yhteydessä TSYKin juhlasalissa kuultiin professori Kari Aurasen mielenkiintoinen luento aiheesta: Miten tilastotiede auttaa tautien leviämisen ja rokotusten vaikutuksen mallintamisessa. Matematiikan kurssilaisia sekä luonnontiedelukiolaisia vieraili myös yliopistolla tilastotieteen harjoituksissa Eliisa Löyttyniemen johdolla teemalla: Kuinka matematiikka voi pelastaa maailman? Viime vuoden suurprojekti, Dalskärin vedenalainen veistopolku ja sen myötä yhteistyö Metsähallituksen kanssa jatkui. Dalskärissä käytiin merilinjan kanssa sekä syksyllä että toukokuussa katsomassa, kuinka merieliöstön sukkessio veistosten pinnoilla etenee. Tavoitteena on, että Metsähallituksen kanssa yhteistyössä veistoksia seurataan tiiviisti jatkossakin. 3. Merilinjan vuosikertomus 7\n8 Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukion merilinjalla opiskellaan lukion valtakunnallisten pakollisten ja syventävien kurssien ohella meriaiheisia erikoiskursseja kolmesta aihealueesta: Matemaattisluonnontieteellisissä aineissa, tutkimus- ja ympäristöaineissa sekä merenkulkuun, yrittäjyyteen ja matkailuun liittyvissä aiheissa. Opiskelijan tulee valita vähintään 12 kurssia, joista pakollinen on merenkulkukurssi. Lukuvuonna merilinjalla opiskeli kaikkiaan 86 opiskelijaa. Merilinjalle valitaan vuosittain 30 uutta opiskelijaa. Merilinjan lukuvuosi käynnistyi jo heinäkuun lopussa, kun merinjan miehistö osallistui koulualuksellaan Lokilla Gangut Regattaan Hangosta Turkuun sijoittuen kilpailussa kolmanneksi. Gangut-Regatta oli yksi kesän päätapahtumista Turussa ja järjestettiin Riilahden meritaistelun 300- vuotispäivän kunniaksi. Perinteinen elokuun purjehdus suuntautui tänä vuonna Saaristomerelle, jossa purjehdimme Isokarin, Getan ja Pohjois - Ahvenanmaan kautta Maarianhaminaan, jossa merilinjalaiset harjoittelijat meripelastustaitoja Ahvenanmaan meripelastuskeskuksessa. Opetus purjehduksella koostui biologian ja maantieteen sekä historian ja yhteiskuntaopin oppiaineiden välisestä yhteistyöstä ja tutkivasta oppimisesta. Tavoitteena oli opetella purjehtimaan ammattimiehistön ohjauksessa. Kurssi toteuttettiin kolmannen kerran yhteistyössä HG - Productionin ja Kimmo Hotasen kanssa Lokki aluksella, joka toimii merilinjan koululaivana Opiskelijoiden pitämä blogi Navigare necesse est löytyy osoitteesta: Lukuvuoden aikana merilinja vieraili useissa kohteissa: Ensimmäisen vuoden merilinjalaiset aloittivat lukio-opintonsa perinnepurjehduksella kaljaasi Olgalla ja päättivät lukuvuoden purjehduksella Seiliin. Mereltä ammatti -kurssilla tutustuttiin mm. Yrkeshögskolan Novian merikapteenikoulutukseen uusissa Linnakiinteistön tiloissa, Turun ammattiopiston veneenrakentajakoulutukseen ja koneteknologiakeskukseen. Opintomatkoja merilinjalla on tehty vuoden aikana muun muassa Tallinnan merimuseoon Lennusadamaan ja Helsinkiin John Nurmisen säätiöön. 8\n9 Merenkulkukurssi toteutettiin tänä vuonna kolmannen kerran yhteistyössä Meriliiton hallituksen kanssa. Tavoitteena on antaa merilinjan opiskelijalle yleiskatsaus suomalaiseen merenkulkuun. Yhteistyössä ovat olleet mukana Oy Master Mariner Ltd, Rundal oy, Satamaliitto, Satamaoperaattorit, Metsäteollisuus ry, Trafi/Liikennevirasto, Opetushallitus, Rajavartiolaitos, Merivoimat ja Turun Satama. 4. Kuvataiteen lukuvuosi on ollut jälleen vaiherikas ja menestyksekäs: Tukholman matka Ensimmäisessä jaksossa teimme perinteisen opintomatkan Tukholmaan: 1.9 Maanantaina illalla lähdimme reissuun kohti Tukholmaa uudella Grace laivalla. Matkaan lähti 25 oppilasta, opettajat Riitta ja Marja, sekä kuvisassistentti Enni (minä). Valokuvaus- ja nykytaidekurssilaiset menivät kaikki kiltisti nukkumaan, koska seuraavana päivänä oli paljon tekemistä ja saadakseen kaiken irti upeasta päivästä, oli syytä olla virkeänä. Aamiaisen jälkeen suunnistimme Valokuvataiteen museo Fotografiskaan, jossa oli kaksi upeaa näyttelyä: Sebastião Salgadon Genesis ja Lu Kowskin Melancholia. Meillä oli englanninkielinen opastus, ja opas kertoi meille tarinoita valokuvien takaa. Suurempi näyttely, Genesis, oli valokuvia eläimistä, Afrikkalaisista ihmisistä sekä mahtavista luonnonmaisemista. Pienempi näyttely, Melancholia käsitteli ujouden voittamista ja kuvat olivat hieman pelottavia ja ahdistavia, mutta myös omalla tavallaan kauniita. Näyttelyt tekivät meihin vaikutuksen. Seuraavaksi kävelimme vanhaan kaupunkiin, mikä oli upean kaunis. Vanhat rakennukset ja mielenkiintoiset pienet yksityiskohdat olivat loistavia kuvauskohteita valokuvauskurssilaisille. Saimmekin filmit kameroihin samalla kun söimme vähän välipalaa mukavassa pienessä kahvilassa. Valokuvaajat lähtivät matkoihinsa kuvailemaan kaunista Tukholmaa ja toinen puoli porukasta lähti modernin taiteen museoon. Moderna Museetissa olikin paljon erilaista nähtävää, esimerkiksi Lena Svedberg, Mr Aldman Superhero of the Universe, Robert Rauschenberg Monogram sekä Francis Bacon Double portrait of Lucian Freud and Frank Auerbach. Kiertelimme siellä hyvän aikaa, että saimme Katsottua kaikki huoneet hyvin läpi. Rakastuin itse Nils Dardelin maalaukseen, missä pieni tyttö pitää veljensä ja isänsä kädestä kiinni ja katsoo ylöspäin. Maalauksen hahmot olivat ihanan oudolla tapaa kauniita. Pitkän päivän päätteeksi saimme lähteä vapaasti kiertelemään kaupunkia. Päivä kului todella nopeasti, näimme paljon uutta ja kaunista ja käveltyä tuli paljon. Uni tuli varmasti kaikille nopeasti niin tapahtumarikkaan päivän jälkeen. Mahtava reissu! Enni Salo, kuvataiteen assistentti Helsingin opintomatka Pukusuunnittelu- ja lavastuskurssi alkoi inspiroivalla opintomatkalla Helsinkiin. Aluksi tutustuimme Kansallisteatterin Backstageen teatterin lavastajan johdolla, jonka jälkeen vipelsimme vierailulle 9\n10 Taideteolliseen korkeakouluun lavastus ja pukusuunnittelun osastoille. Matkan mielenkiintoisinta antia saattoi olla Tutustuminen Sankari liigaan Elokuvalavastajan ja teatteripukusuunnittelija-lavastajan johdolla.sankariliiga on Nuorten visuaalisen alan ammattilaisten perustama Lavastepaja, pukupaja, suunnittelijastudio. Illan päätteeksi kävimme vielä Myllyteatterissa. Tapaus Gaala -nimisessä näytelmässä esiintyi kymmenen näyttelijää sekä heistä tehdyt, ihmisen kokoiset näköisnuket. Esineet elivät, musiikki soi, muistojen karuselli pyöri. Hurjia näyttämöllisiä rinnastuksia tehden esitys johdatti katsojan mielensisäisten kerrostumien läpi juhlagaalaan. Esityksen jälkeen saimme vielä Unkarilaisen Lavastaja-pukusuunnittelijan esittelyn esityksen visuaalisiin ratkaisuihin. Osa opiskelijoista kävi katsomassa Svenska Teaternin Nordic roots nimisen näytelmän, jonka visuaalisuus antoi omaan TARINATELTTAAMME paljon inspiraatiota. Tarinateltta Toisen jakson kohokohta oli ehdottomasti Puku-ja Lavastuskurssin toteuttama Tarinateltta Monitaiteellinen esitys TARINATELTTA esitettiin torstaina 4.12 TSYK lukion tunnelmallisessa YLÄSALISSA. Suuri teltta ja puvut valmistuivat ajoissa. Projisoinnit, varjoteatteriosuudet ja valot harjoiteltiin huolella ja lopputulos oli HUIKEA. Arkkitehtuuriryhmä ja Mediaryhmä toivat myös näytökseen oman pienen lisänsä. Arkkitehtuuriryhmän siluettirakennukset ja mediakurssin kuvamontaasi maailman tilasta tulivat mukaan näytökseen. Tanssijamme olivat upeita puvuissaan ja meikeissään. Ja näyttelijät: Mitä luonnonlahjakkuuksia. Muusikkomme soittivat musiikinopettaja Jaanan TARINATELTTAA varten tekemän sävellyksen. Ei voi kuin kiittää mitä nöyrimmin kaikkia ihania opettajia ja oppilaita jotka ovat olleet mukana. Esitys toi valoa ja elämyksiä mustahkoon joulukuun alkuun. Esitys on saanut tukea opiskelijakunnalta, suuri kiitos heille siitä. 10\n11 Tarinan käsikirjoitus on luotu yhteisöllisesti Kuvataiteen, ja äidinkielen oppiaineiden kesken, myös filosofia ja psykologia ovat antaneet käsikirjoitukselle tukea. Marja Haapakangas Ei ihminen koskaan tule kotiin mutta milloin ystävyyden tiet sivuavat toisiaan tuntuu koko maailma hetken kodilta -Herman Hesse- Esiintyjät: Emil Jansson (Tarinan kertoja, pääosa) Saara-Maria Muurinen (Tarinankertoja, Pääosa) Sunatda Loinee (tanssija) Veeti Ossi (Tarinan kertoja) Stiina Puolakanaho (Kertojaääni) Santeri Susi (muusikko) Mieletön pukusuunnittelu ja Lavastus sekä käsikirjoitus: Koko Ku12 Pukusuunnittelu ja lavastusryhmä sekä Saara-Maria Muurinen Tarinateltta- esityksestä kuviksi tallennetut hetket kertovat kaiken. Tunnelma oli huikea. Kuvat: Eetu Hautamäki ja Bianca Rose. Kuvataiteen Diplomit TSYK.n lukiosta tuli 19 tasokasta lukiodiplomia. Kuvataiteen kautta on pohdittu maailmankaikkeutta, eläinsymboliikkaa, selfieitä ja muita omakuvia, kirjainten taidetta, uskomuksia ja riittejä, paljon ajankohtaisia tärkeitä aiheita. (Aiheet löytyvät opetushallituksen sivuilta). Koulustamme olikin esillä ennätysmäärä kiitettäviä ja erinomaisia diplomitöitä Turun lukioiden diplominäyttelyssä Vanhan Raatihuoneen galleriassa. 11\n12 Perinteinen Kuvataiteen opintomatka Pariisiin huhtikuussa Matka on ollut perinteisesti osa Ku4 taiteen kuvista omiin kuviin -kurssia. Tällä kertaa oli mahdollisuus suorittaa myös historian kurssi. Matkalle osallistui 13 opiskelijan ja kuvataideopettaja Riitta Pajalan lisäksi myös historian opettaja Christiane Ala-Nissilä. Mikäpä kertoisikaan paremmin opintomatkasta kuin opiskelijoiden omat kokemukset. Alla kuvataiteen opiskelijoiden kertomuksia: Omia esteettisiä elämyksiä olivat esim. dramaattinen Notre Dame, Eiffelin valoshow illalla ja Nikepatsas Louvressa. Notre Damen upea arkkitehtuuri teki vaikutuksen. Se oli todella mystinen ja täynnä erilaisia yksityiskohtia. Sen historia on myös mielestäni mielenkiintoinen. Eiffelin valoshow jäi mieleen ja siinä samassa pystyi seuraamaan ranskalaisten illanviettoa. Nike- patsas oli yksi lempiasioistani reissusta. Sitä jaksaa katsoa pitkään ja se herättää kysymyksiä antiikista ja sen mytologiasta. Jenna Nipala Pariisi, lumoava kaupunki. Olin aina haaveillut matkustamisesta Pariisiin ja nyt kun pääsin sinne vihdoin, sain nauttia mitä parhaimmasta seurasta. Koko matkan ajan ihailin Pariisin hienostunutta arkkitehtuuria ja toivoin, että Turussakin olisi mahtavia vanhoja rakennuksia nykyistä enemmän. Parhaiten koko matkasta mieleeni on iskoistunut Sacre Cœur:in kirkko. Siellä katsoessani ylös, näin kun utuinen valo kuulsi läpi kattokupolin ikkunoiden laskeutuen alas kohti alttaria. Tästä muistosta tekee vielä vaikuttavamman se, etten olettanut juuri Sacre Cœur:in olevan se asia minkä muistaisin parhaiten. Ainoa asia, joka minua matkaa miettiessäni harmittaa se, ettemme nähneet Pariisia sateisena päivänä. Monet ihmiset nimittäin sanovat, että Pariisi on kauneimmillaan sateisena päivänä. Eveliina Hakunti Pidin Pariisin ilmeestä ylipäätään. Se on erilainen verrattuna Suomen arkkitehtuuriin, ja kaikkea uutta katsellessa kiinnittää huomiota yksityiskohtiin. Rakennusten kaiverrukset, ranskalaisten parvekkeiden pitkät rivit, ihmiset.. Puut olivat saaneet lehdet ja kukkapenkit kukkivat. Jos pitäisi valita joku asia mikä jäi erityisesti mieleen, se olisi Notre Damen katedraali. Ylhäällä istuvat hieman demonimaiset gargoilit oli mahtava päästä näkemään itse ja kuvaamaan. Ida Karikoski 12\n13 Kuvataiteen ja historian opiskelijat. Kuva: Christiane Ala-Nisilä Matka koulun kanssa voi kuulostaa hyvin rajoittuneelta ja vähäsisältöiseltä, onneksi Pariisin matkamme oli kaikkea muuta. Matkalla näki ja koki niin paljon, että on vaikeaa ottaa yhtä elämystä tai hetkeä ja väittää sitä parhaaksi. Matkan alussa luulin että Eiffel-tornissa käyminen ja sen näkeminen yöllä kaikessa komeudessaan valoshow n aikana oli parasta ikinä, mutta se oli vain ensimmäinen päivä matkasta. Ehkä siksi myös mieleenpainuvin. Ensimmäisenä päivänä riitti intoa ja energiaa tutkia uutta kaupunkia, oikein ahmi uusia asioita ja ihmetteli kaikkea vastaantulevaa, siksi Eiffel-torni jäi parhaiten mieleen. Se oli se osa Pariisia mistä olin varma, että se on siellä ja tiesin juuri mitä odottaa, silti yllätyin kun pääsin sen huipulle. Näki aivan kaiken suurkaupungista, jokaisen kukkulan, tien ja korttelin, en olisi voinut keksiä parempaa tapaa tutustua Pariisiin. Tietysti se on turistikohteista ehkä suosituin, mutta jokin siinä, että sinne pääsi heti ensimmäiseksi ja sieltä sai tutkia, mihin muualle olimme vielä viikon aikana menemässä. Jokin huuma siitä tuli, sellainen tunne kun ymmärtää jostain hyvin olennaisesta asiasta sen, miten mahtava se on. Susanna Rautoja Hienoimman esteettisen kokemuksen koin matkalla Orsayn taidemuseossa, kun olimme katsomassa Vincent Van Goghin töitä. Kun astuimme huoneeseen johon hänen työt oli koottu se tuntui käsittämättömältä. Tuntui häkellyttävältä seisoa siinä katsomassa livenä tauluja jotka Van Gogh on itse omin käsin maalannut. Nähdä ne taulut, jotka on aiemmin nähnyt tietokoneen ruudun kautta. Katselin jokaista työtä yksitellen ja viimein laskeutuivat silmäni siihen yhteen teokseen jonka olin odottanut näkeväni, Van Goghin kirkkomaalaus. Hetken ajan katsoin vain kyseistä maalausta, sen hienoja värejä ja siveltimen vetoja. Tunne jonka taiteilija oli maalaukseen kätkenyt täytti mieleni ja kaikki muu katosi ympäriltäni. Roosa Helevä 13\n14 Omia esteettisiä elämyksiä olivat esim. dramaattinen Notre Dame, Eiffelin valoshow illalla ja Nikepatsas Louvressa. Notre Damen upea arkkitehtuuri teki vaikutuksen. Se oli todella mystinen ja täynnä erilaisia yksityiskohtia. Sen historia on myös mielestäni mielenkiintoinen. Eiffelin valoshow jäi mieleen ja siinä samassa pystyi seuraamaan ranskalaisten illanviettoa. Nike- patsas oli yksi lempiasioistani reissusta. Sitä jaksaa katsoa pitkään ja se herättää kysymyksiä antiikista ja sen mytologiasta. Valokuvakurssin Helsingin matka 5. jakson KU 11, valokuvaus ja pimiötyöskentely on perinteisesti tehnyt opintomatkan Helsinkiin. Robert Mapplethorpe Kiasmassa ja Ismo Hölttö Ateneumissa avasivat hienoja ja hyvin erilaisia näkökulmia valokuvataiteeseen. Opiskelijat tallensivat omat kokemuksensa Helsingin matkasta perinteiselle mustavalkofilmille, joka myöhemmin kehitettin ja vedostettin paperikuviksi koulun pimiössä. 5.Musiikkitoiminta lv Kuorossa on tänä talvena ollut 32 laulajaa, sekä tyttöjä että poikia. Kuoro on harjoitellut pääasiassa välituntisin. Esiintymiset lukuvuoden aikana: 1.vuosikurssin vanhempainilta , lukion itsenäisyysjuhla ja syksyn lakkiaiset 5.12., yö-kirkko Turun tuomiokirkossa , lukuvuoden päätöskirkko Turun tuomiokirkossa Kuoroa on säestänyt Saara-Maria Muurinen, piano, sekä kitarakokoonpano Markku Hahto, Eero Kuusisto ja Antti Leino. Itsenäisyysjuhlien sooloesityksistä vastasivat Joakim Kauhanen, piano; Saara-Maria Muurinen, piano; sekä kamariorkesteri, jossa soittivat Maija Hakula, viulu; Sonja Vikman, viulu, Ella Eskola, viulu, Santeri Susi, huilu; Oskari Pärssinen, sello; Tiina Vapamaa, sello ja Joakim Kauhanen, piano. Kuoroa säestivät Antti Leino, rummut; Markku Hahto, basso; Eero Kuusisto, kitara ja Saara-Maria Muurinen, piano. 14\n15 Lucia-kulkue kiersi koulun käytävillä aamulla laulaen ja tuoden talven pimeyteen iloa, valoa, rauhaa, rakkautta ja rohkeutta. Ryhmään kuuluivat Iida Eloranta, Melina Forssell, Nilla-Olivia Ihalainen, Oona Mahnala, Anna Rahkonen, Ada Storträsk ja Vilma Tuppurainen. Saman aamupäivän aikana Lucia-ryhmä kävi esiintymässä myös vanhusten hoitokodissa Villa Hirvensalossa. Yökirkossa esiintyivät solisteina: Annina Mattila, laulu; Severi Hautala, saksofoni; Joakim Kauhanen, piano; Elisa Marttila, laulu; Saara-Maria Muurinen, piano sekä kamariorkesteri, jossa soittivat Maija Hakula, viulu; Sonja Vikman, viulu, Ella Eskola, viulu; Oskari Pärssinen, sello; Santeri Susi, huilu; Oona Mahnala, laulu ja Joakim Kauhanen, piano. Perinteinen bändikonsertti pidettiin kolmannen jakson kevennyspäivänä 3.2. Juhlasalin lavalla esiintyi sekä bändejä että lauluyhtyeitä. Lukiomme opiskelijoista esiintymässä olivat: Antti Leino, Markku Hahto, Eero Kuusisto, Erik Müürsepp, Elias Tammi, Annina Mattila, Leo Evijärvi, Aino Saarinen, Elias Tanhuanpää, Elias Ervelä, Nea Laine, Elisa Marttila ja Emi Inaba. Päätöskirkon sooloesityksistä vastasivat Eero Kuusisto, kitara; Maija Hakula, viulu; Sonja Vikman, viulu; Oskari Pärssinen, sello; Santeri Susi, huilu; Oona Mahnala, laulu ja Joakim Kauhanen, piano. Lakkiaisjuhlassa esiintyivät Maija Hakula, viulu; Sonja Vikman, viulu; Oskari Pärssinen, sello; Santeri Susi, huilu; Oona Mahnala, laulu ja Joakim Kauhanen, piano. Musiikin lukiodiplomin ovat suorittaneet Joakim Kauhanen, Elisa Marttila ja Annina Mattila. 6.Äidinkieli ja kirjallisuus Lukiomme oli jälleen vahvasti edustettuna Turun kirjamessuilla Turun seudun äidinkielenopettajien #kirja<3t-osastolla kirjailijoita haastattelivat Veera Heikkilä ja Anna Rahkonen (Marko Hautala), Visa Kuntze (Ville Hytönen), Elna Laitinen ja Cristina Lehto (Eeva-Kaarina Aronen), Saara-Maria Muurinen (Anni Kytömäki), Stina Puolakanaho ja Jenny Viljanen (Maria Peura), Elias Tammi (Antti Heikkinen) sekä Milla Vaara (Marja Björk). Lisäksi Juuso Kylmäoja ja Niklas Koskinen 15\n16 haastattelivat kosmologi Syksy Räsästä. Milla Vaara haastattelee kirjailija Marja Björki ja Niklas Koskinen ja Juuso Kylmäoja haastattelevat kosmologi Syksy Räsästä. Kirjamessuilla toimi myös Turun Sanomien ja Turun seudun äidinkielenopettajat ry:n messutoimitus, jossa nuoret tekivät messujuttuja printti- ja verkkolehteen. TSYKistä olivat mukana Sunatda Loidee, Ella Töyrylä ja Jenny Viljanen. Opiskelijamme Roosa Horila tuli valituksi lukiolaisten valtakunnalliseen Nuori Aleksis - lukuraatiin luettuaan kesäloman aikana kymmeniä kotimaisia uutuusromaaneja. Lokakuussa hän osallistui Helsingin kirjamessuilla tilaisuuteen, jossa vuoden 2014 Nuori Aleksis -palkinto luovutettiin Marja Björkille hänen romaanistaan Mustalaisäidin kehtolaulu. Joulukuussa lukiossamme vieraili toimittaja-tietokirjailija Elina Grundström kertomassa journalistisen tietokirjan piirteistä ja omasta kirjastaan Musta orkidea: tositarina kukkasista jotka menettivät tuoksunsa. Grundströmiä haastattelivat Visa Kunze, Saara-Maria Muurinen ja Jenny Viljanen. Opettajien lukupiiri Opettajien lukupiiri kokoontui lukuvuoden aikana kahdeksan kertaa. Lukupiirissä keskusteltiin seuraavista kirjoista: Ruffato Luizin Rutosti hevosia, Pajtim Statovcin Kissani Jugoslavia, Elina Grundströmin Musta orkidea, Jussi Valtosen He eivät tiedä mitä tekevät, Rosa Liksomin Väliaikainen, Jose Saramagon Elefantin matka sekä Harry Salmenniemen Texas, saxet ja Henriikka Tavin Esim. Esa. Elina Grundströmin tietokirjasta oli keskustelemassa myös opiskelijoita. 7.Terveystieto Terveystiedossa kulunut lukukausi on tarjonnut poikkeuksellisen paljon yhdessä tekemisen hetkiä niin normaaleilla oppitunneilla, vierailukäynneillä kuin mieleenpainuvissa kampanjoissa. Ensiapu ja turvallisuus-kurssilaisten kanssa vierailtiin useissa kohteissa, SPR:n kanssa tehtyä yhteistyötä jatkettiin sekä uutta toimintasuuntaa lähdettiin rakentamaan Lääkäriasema Mehiläisen kanssa. Yo-kirjoitusten hienoista terveystiedon tuloksista mainittakoon valtakunnalliseen kärkeen itsensä kirjoittanut opiskelija Marianna Pukkala; onnea vielä kaikille muillekin! 16\n17 #Kutsumua kampanja (http://www.lukio.fi/kutsumua/ ) tarjosi heti syksystä terveystiedon kurssiteemoihin liittyen mahdollisuuden pureutua koulukiusaamiseen normaalia jykevämmin lukiotasollakin. Ikitärkeä aihe nykypäivän toteuttamistapoineen aktivoi opiskelijoita pohtimaan ja toteuttamaan teemaa rohkeasti sekä viemään aihetta luontevasti myös työelämän puolelle. Valtakunnallinen Lupa Välittää- Använd Hjärtat kampanja (http://yle.fi/aihe/lupa-valittaa )pyörähti käyntiin syyslukukaudella Yleisradion haastaessa eri kouluasteet mukaan torjumaan vanhusten yksinäisyyttä. Kampanjan yhteistyötahoina toimivat Suomen Punainen Risti ja Opetushallitus sekä joukko muita kolmannen sektorin toimijoita. Ikäihmisten palveluasumista tarjoava Kotikunnas avasi upealla tavalla ovensa meidän lukiolaisillemme. TE2-kurssilaiset pääsivät kokemaan kampanjan teemaa ja tekemään yhden päivän aikana Kotikunnaksen ikäihmisten arjesta osallistavamman. Muistisairauden arkeen tuomat haasteet tulivat koetuiksi ja oppituntien teoria ymmärretyksi käytännössä. Keväällä toteutimme yhteistyötä yhtä onnistuneesti uudelleen Kotikunnaksen kanssa. Nämä kokemukset antoivat selvää suuntaa vastaavanlaisen toiminnan ylläpitämiselle ja edelleen kehittämiselle. Nuorten aitous ymmärtää ja halu tehdä jotain tämän suuren teeman puolesta oli hienoa saada kokea opettajana. Ehkä Turkuunkin saadaan opiskelijoille mahdollisuus yhteisasumiseen vanhusten kanssa? Tällaisten vastaavien kokemusten kautta voidaan ainakin lisätä tietoisuutta ja pyrkiä luomaan yhä uudenlaisia mahdollisuuksia kehittää yhteiskuntaa rakenteellisesti sen taloudellisesti vaatimiin suuriin muutoksiin lähitulevaisuudessa. Iloa ja innostunutta asennetta jokaiselle jatkoon, Anu Heilimö 17\n18 8. Liikunta 8.1 Kilpailutoiminta Koulumme osallistui tänä lukuvuonna Turun lukioiden välisiin palloiluturnauksiin jalkapallossa, salibandyssä, sekakoripallossa, kaukalopallossa ja pesäpallossa. Heti ensimmäisessä lajissa saatiin mitalitili avattua, kun tytöt hankkivat jalkapallosta hopeiset mitalit mukaansa. Myös pojat taistelivat hopean arvoisesti sekä salibandyssä että kaukalopallossa urheilulukion viedessä tiukissa finaaliotteluissa kaikkein kirkkaimmat mitalit. Poikien hyvät peliotteet palkittiin kilpailukauden päätteeksi ansaitulla pesäpallofinaalin voitolla, jonka vastustajana oli jälleen kerran Kerttuli. Erityisen hienoa oli nähdä kaikkien joukkueiden taistelevan yhdessä lajista riippumatta ja haluavan edustaa kouluamme parhaalla mahdollisella tavalla vastustajia ja toisiaan kunnioittaen. Ensimmäisen vuoden opiskelijoiden liikuntatunneilla oli syksyn aikana näkyvissä samaa tekemisen meininkiä, joten ensi vuodeksi on taas lupa odottaa menestystä - sekä liikuntatuntien ilmapiirin että kilpailutoiminnan suhteen! Lukion liikuntadiplomin suorittivat Severi Lehtinen, Jussi Aaltonen, Lotta Ainasoja ja Eetu Muurinen. Vuoden urheilijoiksi valittiin Joonas Koho ja Rosa Rautiainen. Poikien jalkapallojoukkue: Perttu Högerman, Erkka Väänänen, Osasu Ehirhieme, Eelis Javanainen, Jussi Aaltonen, Julius Siekkinen, Severi Lehtinen, Arttu Lehtiö, Severi Saarela, Markus Merikallio, Emil Leskinen, Niilo Anttila, Aleksi Reini, Niklas Aalto, Aleksi Pekonen, Sikku Vihersaari, Aleksi Heinonen Tyttöjen jalkapallojoukkue: Annina Mattila, Karoliina Salminen, Emi Inaba, Emma Alén, Marissa Kauhanen, Ella Niiranen, Oona- Lotta Rantala, Anni Kuusio, Jessica Sjöblom Koripallon sekajoukkue: Visa Kunze, Emil Jansson, Eemeli Oinas, Valtteri Lauas, Markus Merikallio, Aapo Antikainen, German Raudanen, Pietari Jylhä, Rosa Rautiainen, Tilda Lindqvist, Noora Rummukainen, Tara Stolt Poikien salibandyjoukkue: Markus Merikallio, Aapo Antikainen, Tuomas Silvola, Eetu Huila, Kristian Kari, Daniel Holm, Dennis Rike, Miika Marjamäki, Arttu Lehtiö, Eemil Heimo, Severi Saarela, Julius Honkala, Elias Helminen, Emil Leskinen, Marcus Reilimo, Jerry Lehtonen Tyttöjen salibandyjoukkue: Elina Lehtinen, Rosa Rautiainen, Marissa Kauhanen, Sanna Huhtinen, Bianca Rose, Olivia Ruottu, Sunatda Loidee, Malla Mononen, Nea Laine, Nella Leiskola, Jonna Honkanen, Nina Kalenius Tyttöjen ja poikien salibandyjoukkueet: 18\n19 Nico Valtonen, Petteri Paajanen, Markus Rimmanen, Topias Orpana, Kasimir Ernvall, Jaakko Himanka, Jesse Seikkula, Henry Seipell, Arttu Koskinen, Arttu Lehtiö, Emil Leskinen, Juhani Saksa Poikien pesäpallojoukkue: Emil Jansson, Matias Vainionpää, Tuomas Ruohonen, Jaakko Himanka, Henry Seipell, Daniel Holm, Kristian Kari, Joona Anttila, Valtteri Niemi, Petteri Paajanen, Joonas Koho, Tatu Pohjola. Tyttöjen ja poikien pesäpallojoukkueet Ida-Sofia Lehto, Melina Forsell, Nelli Mäkinen, Mia Kärkkäinen, Maria Hautaviita, Rosa Rautiainen, Linnea Virolainen, Clarissa Lamminen, Matilda Salminen, Julia Olsblom, Veera Raiko, Laura Rinne 8.2 Vanhojentanssit Vanhojenpäivätanssit pidettiin helmikuussa perinteitä noudattaen Turun VPK:n talolla VPK:n oman puhallinorkesterin säestäessä upeaa iltaamme. Tanssijoita oli jälleen lähemmäs 200, joten tunnelma pysyi tiiviinä. Tansseina olivat tänä vuonna Aurora Quardille, Grande valse, Pas d Espagne, Valse Mignon, Feuerfest Polka, La Marche Picador, Lambeth Walk, Firemans Dance, Salty Dog Rag, Dancing Queen, Tango Jealousie sekä Wienervalssi. Lisäksi vanhat suunnittelivat oman persoonallisen tanssissa yleisön iloksi ja juhlapäivänsä kunniaksi. Tanssiaisten jälkeisenä päivänä käytiin alasalin tanssien lisäksi kahdessa vanhainkodissa viemässä juhlahumua kaupungin vanhuksille. Tähän vapaaehtoistehtävään saatiin mukaan 12 ihastuttavaa paria. Sekä itse tanssiaisilta että sen jälkeinen päivä olivat varmasti jokaiselle ikimuistoisia hetkiä lukioopiskelussa. Iso kiitos kaikille tanssijoille ja taustajoukoille! 19\n20 9. Kulttuuripolku 9.1. Kulttuuri-iltapäivät I jakso ( ) Ykkösten Helsingin-matka Ohjelmassa oli kierros Espoon modernin taiteen museo Emmassa tai Amos Andersonin taidemuseossa. Luonnontieteiden ryhmät vierailivat Helsingin luonnontieteellisessä museossa sekä kaksi ryhmää konsertissa musiikkitalolla, jossa Radion sinfoniaorkesteri soitti kapellimestarinaan Esa-Pekka Salonen. Illalla kaikki olivat Kansallisteatterissa katsomassa näytelmää Metsäjätti. Turun Kansainvälisillä Kirjamessuilla vieraili parikymmentä opiskelijaa. II jakso ( ) Nordic Roots -tanssiesitys Merilinja vieraili merimuseossa Tallinnassa. Lisäksi kakkoset kävivät talvipurjehduksella sekä vierailivat Forum Marinumissa Tietokirjailija Elina Grundström vieraili koululla oppilaiden haastateltavana Toimittaja-tietokirjailija Elina Grundström kertomassa journalistisen tietokirjan piirteistä ja omasta kirjastaan Musta orkidea: tositarina kukkasista, jotka menettivät tuoksunsa. Grundströmiä haastattelivat Visa Kunze, Saara-Maria Muurinen ja Jenny Viljanen. Kuvataiteen ja ilmaisutaidon opiskelijat toteuttivat yhdessä opettajineen Tarinateltta-esityksen\nTURUN SUOMALAISEN YHTEISKOULUN LUKIO Kauppiaskatu 17 20100 Turku rehtori Riikka Lindroos puh. 2629 305, 050 432 3671 apulaisrehtori Virpi Lieri puh. 2629 304, 050 907 4402 kanslia puh. 2629 253, 040 6871


SAS Eurobonus Mastercard - kortti jolla keräät pisteitä - Lainasivut\nSAS Eurobonus World Mastercard on niin sanottu lentopisteluottokortti, jonka myöntää ruotsalainen SEB, eli Scandinavia Enskilda Banken. Kyseessä on siis luottokortti, joka tarkoittaa sitä tällä kyseisellä kortilla ostoksia voi tehdä vain ja ainoastaan credit puolelta. Kortti onkin tarkoitettu ensisijaisesti SAS lentoyhtiön pisteiden keräämiseen, mutta toki myös ostosten tekemiseen. Luonnollisesti kortin mukana tulee myös erilaisia etuja kortinhaltijalle, joista kerromme myös hieman enemmän.\nKuka voi hakea SAS Eurobonus World Mastercard luottokorttia?\nSAS Eurobonus Mastercard luottokorttia voivat hakea kaikki sellaiset henkilöt, jotka ovat 19-vuotiaita ja heillä on vähintään 20 000 euron vuositulot. Kyseinen kortti soveltuu todella upeasti sellaisille henkilöille jotka matkustelevat paljon, sillä kuten mainittua kyseessä on niin sanottu lentopisteluottokortti. Luonnollisesti tästä syystä siihen on myös liitetty matkavakuutus. Itse kortin hakuprosessi on todella helppo, sillä se tapahtuu helposti netissä sähköisesti ja luottopäätöskin on saatavilla välittömästi. Korttia voivat hakea sekä yksityishenkilöt kuin yrityksetkin.\nSAS lentopisteluottokortilla upeita etuja\nKyseiseen luottokorttiin on myös saatavilla todella mukavasti erilaisia upeita etuja, kuten esimerkiksi matkavakuutus, erilaiset hotelliedut, autovuokraus edut, sekä tämän lisäksi Eurobonus palkinto-ohjelma, jossa jokaista käytettyä euroa kohden kortinhaltija kerryttää itselleen yhden pisteen. Korttiin liitetty matkavakuutus on Eurooppalainen Oy vakuutusyhtiön myöntämä ja se on voimassa ulkomaanmatkoilla, jotka on kokonaisuudessaan maksettu kyseistä korttia käyttäen.\nEurobonus palkinto-ohjelmassa kerätyt pisteet taas voi niin halutessaan käyttää vaikkapa yhteistyökumppaneiden tuotteisiin, kuten lentoihin, hotelleihin tai autonvuokraukseen. Niillä voi myös niin halutessaan ostaa erilaisia tuotteita SAS:in omasta Eurobonus Shop-kaupasta.\nKorttiin voi saada jopa 8 000 euron luottorajan ja Eurobonus Kulta ja Timanttijäsenet saavat kortin ilman vuosimaksua.\nKenelle SAS luottokortti soveltuu?\nTämä kyseinen lentopisteluottokortti soveltuu todella upeasti kaikille sellaisille henkilöille jotka matkustelevat paljon, sillä se tuo todella ainutlaatuisen upeita etuja tullessaan.\nMiten voin saada itselleni SAS lentopisteluottokortin?\nKyseisen kortin hakuprosessi on helppo sillä kaikki tapahtuu helposti ja nopeasti sähköisesti suoraan netissä.\nKuinka vanha minun pitää olla jotta voin hakea kyseistä luottokorttia itselleni?\nLuottopäätös on saatavilla välittömästi korttihakemuksen jättämisen jälkeen. Kortti saapuu postitse noin viikossa.\nMissä voin käyttää SAS Eurobonus World Mastercard luottokorttia?\nKyseistä korttia voi käyttää sekä lentojen varaamiseen kuin myös ostosten tekemiseenkin maailmanlaajuisesti.\nLue lisää ja hanki itsellesi SAS Eurobonus Mastercard tästä


Tuolla päin on highway - Heikki Herlin - 9789518519860 - Turun Kansallinen Kirjakauppa\nHerlin ei kirjoita elämäkertaa, vaan luo subjektiivisen muotokuvan Niklaksesta, itsestään ja yhteiskunnasta. Minkälaiset eväät Niko sai omasta lapsuudestaan, mitä vastaan hän kapinoi, mistä pääsi irti? Millaista on kasvaa epätietoisena siitä, onko maaseudulta vai pääkaupungista, tai aikuistua Suomen ja Yhdysvaltojen välissä? Kuinka työ lehdistön palveluksessa muutti lähtemättömästi Nikon kuvaa itsestään? Ja kuinka pojasta, jolla oli vähintäänkin ongelmallinen isäsuhde, tuli niin hyvä isä?\nHEIKKI HERLIN (s. 1990) on Helsingissä asuva valt. yo, joka on opiskellut myös elokuvatuottamista New Yorkissa.