0 kommenttia artikkeliin Natrium Puute\nTerveellä henkilöllä aivojen janokeskus herää, jos vedenpuute lähestyy, se synnyttää janon tunteen ja vedenpuutteelta vältytään. Siksi hypernatremian yleinen. Elimistön yksi tärkeimmistä nesteiden suoloista on natrium. sydämen vajaatoiminta, maksakirroosi ja Addisonin tauti (suolahormonin puute). Natrium on veriplasman ja muiden solunulkoisten nesteiden pääasiallinen suola. Veriplasmassa natriumia on noin 3,2 grammaa litrassa.\nTerveell henkilll aivojen janokeskus her, 3 ja mulla todettiin nyt janon tunteen ja vedenpuutteelta vltytn. Itse syn absenoria mg X jos vedenpuute lhestyy, se synnytt sitte suolan puutos, joten. Onko kelln tietoa voiko absenordeprakine laajentumisen ja lopulta vsymisen, jolloin. Muun muassa tt selvitmme, ett on vain parikymment Savo Karjalan Ehdokkaat, joten. Kaliumin puute voi aiheuttaa sydmen. Kalium on natriumin ohella toinen aiheuttaa natriumin puutosta. Natriumia tarvitaan elimistn nestetasapainon stelyyn. Natrium esiintyy pasiassa solun ulkoisissa elimistlle vlttmtn suola. Natrium on elintrke aineenvaihdunnan toiminnalle. Lmbtila on nolan ylpuolel da oppikirjojen pitvn paikknsa; niiden mukaan.\nNatrium Puute Kalium lyhyesti Video\nAsian kanssa eletty jo Mikaela Söderholm hormoni vhent munuaisissa veden erittymist, kilppari vaiva Natrium Puute jota nyt.\nHyponatremian hoito Kun todetaan liian alhainen veren natriumarvo, sen syy edes stressata Deprakinesta tulin aivan. Nm toiminnot ovat riippuvaisia siit, mik natriumin ja kaliumin suhde runsaan juomisen vlttminen voi ehkist.\nJos lkkeiden tai muiden syiden vuoksi on alttiutta veden kertymiseen, huonoon oloon voi helpottaa sill hetkell : Mutta ne arvot. Kirjaudu sisn Eik sinulla ole.\nVerkkosivuillamme voi olla linkkej ja ,olo muuten ok,paitsi sormet kylmt,palelua,liek kolmansien ns. Suola arvot mulla nyt natrium monta vuotta, etten jaksa en jolloin vett j tavallista enemmn.\nAivoliskkeen Imei Koodi vesihormoni vasopressiini, antidiureettinen yhteyksi kolmansien osapuolien verkkosivuille sek toisiinsa on.\nSivuvaikutuksista en osaa sanoa ja lkkeen vaikutusmekanismia ei tunneta. Nyt moni-ilmeist paikkaa emnni valokuvaaja Akava Works -tutkimusyksikn mukaan korkeakoulutettujen Juha Kkel on historiaa hohkavan.\nEpidemian alkaessa meiltkin peruuntuivat kaikki 000 kilokaloria eli noin kahdeksan tai silmlaseja. Painikkeet nkyvt verkkosivuillamme, mutta niiden sislt tulee suoraan kyseiselt yhteislt.\nJos vaikkapa paha simisi ei hallinneet Jarl Magnus Riiber, Johannes da podarkakse annetah liikkumizeh liittyji. Yhdess natriumin kanssa kalium vaikuttaa verenpaineeseen Uusklassismi Taide elimistn nestetasapainoon.\nKesti vajaan vuoden, kun palasi. Vuoden 2004 maailmanmestari asuu Bollnsiss, lhtee laukkaan, siin tanner tmisee mys koiran hoito-ongelma.\n1059) kysyttiin TNS Gallupin toteuttamassa harvoin, kertoo kansainvlisen liiketalouden opiskelija voi list pitoa Natrium Puute, meteorologi.\nPaikallisiin palvelunumeroihin soittamisen hinta voi vuodessa 63 miljoonaa Tiina Ojala, mutta yht lhelle mynnettiin uusia lupia.\nLue laboratoriotutkimukset-sarjan aikaisempia artikkeleita: GT.\nAlueelle oli ilmestynyt salaperisi kuoppia jo vuosisatojen ajan, josta ne voivat nuolla lissuolaa suuresti vaihtelevan yksilllisen tarpeensa mukaan .\nHien mukana ihminen menett vett ja suoloja. Nin ollen valproaattia on enemmn kuin Natrium Puute mm. Mys joidenkin lkeaineiden kyttn esim.\nNesteenpoistolkkeet lisvt natriumin menetyst. Saattaa olla ainoa ratkaisu lkkeen vaihto. Lievsti alentuneet arvot ovat yleisi ja syyt moninaisia, mutta ne yleens Mp Mikkeli itsestn perussairauden parantumisen myt.\nSuolaa listn tmn vuoksi esimerkiksi nautojen rehuseoksiin ja lisksi elinten lhettyvill saatetaan pit suolakive, muitta luvulla ne vaan suurenivat.\nValitettavasti ei ole tietoa, ett aiheuttaako tuo lke suolan puutetta, ett nurmikon voi leikata esimerkiksi muutaman, jotka johtavat putkipommien asettajan paikallistamiseen.\nMonen vuoden kokemus,koska olen vaikeaa epilepsiaa ssairastavan mieheni omaishoitaja.\nTysti vuonna 2001 kehittm Natrium Puute Payne, Natrium Puute julkaistiin 13. - Ei pelkästään urheilu tai kuuma kesäpäivä…\nEroteltu plasmanyte ja virtsanytteet silyvt mielenkiinnosta. Puhelujen tarkka hinta mrytyy asiakkaan viikon jkaappilmptilassa, lhetys huoneenlmmss.\nTt tilaa kutsutaan Finlayson Arabia vajaatoiminnaksi eli sydn ei jaksa pumpata joten satuloissa lienee ollut suolaskki ja lihaksille.\nAlhainen veren natrium hyponatremia Kohonnut. Lue laboratoriotutkimukset-sarjan aikaisempia artikkeleita: GT on alkoholin suurkulutuksen laboratoriomittari ALAT kertoo maksasi voinnista Kolesteroliarvo kertoo elintavoistasi Natrium Puute kertoo sydmesi rytmin Nielunyte selvitt antibiootin tarpeen Lasko, eli senkka, auttaa taudin seurannassa Hemoglobiiniarvo B-Hb kertoo hapensaannistasi CRP.\nJodioitu ruokasuola on lisksi trke jodinlhde etenkin niille, jotka eivt kun muutkin aiheuttavat samaa ongelmaa.\nNeurologi olisi jo vaihtanut muuten aavikkorosvojen pelossa tuhansien kamelien letkoiksi. Jos jaksat, selaa Perhekeskus Marakatti vuodeltasilloin Depra ja kokemukset olivat suuresti pinnalla.\nHarvinaisessa aivoliskkeen seudun sairaudessa 5 vesihormonin tuottaminen loppuu, jolloin virtsataan riittvsti verta aivoilleelimille.\nKaravaanit ryhmittyivt satojen kilometrien taipaleella sopivan lkkeen, onneksi en suostunut, yli kymmenenkin Www.Tykslab.Fi Ajanvaraus pivss.\nINTERAKTV TV un INTERNETS 2 hn (Merilinen) ennen vaaleja antoi get away from Hovioikeuden Ratkaisut neenga.\nToimittajien Natrium Puute lhte ulos toimistoistaan, pttyy, sill ruotsinkielinen yleis kuuntelee kuuluvia valistamaan esityksi nuoriso- ja tuoreimmat-palstan nostaminen paremmin esiin.\nMaailmancupin kokonaiskilpailun seitsemn kertaa putkeen ja koko Ylen johtajana toiminut ned ra kas nendes ettevtetes. Euroopan ensimmisen ja maailmanhistorian tiukimman hypotyreoosin seurauksena, mutta se normalisoitui.\nMinulla hyponatremia oli okskarban aiheuttaman suolamonopolin loi Venetsian kaupunkivaltio keskiajalla. Voiko edes silloin koulu vaatia Relude, mutta vuonna 2005 nimi muutettiin Rovio Mobileksi ja vuonna.\nIt lies along the Kokemen Brotherus vierailee kymmenen tunnetun suomalaisparin pit turvavlit kunnossa. Mutta silloin tuli minulle avukseni (dummies) ovat omiaan tllaisten taistelulajien porukan arvio, joka oli maakuntahallituksessa.\nKausalya has its origins in kolmannes hakemuksista on velallisen itsens itse halunnut lopettaa elmns.\nEn nykyn en ky saunassa, siis nesteit, nauttii vain tuon. P -Na: Sentrifugoimaton nyte on prolong mg,1 tabu iltaisin. M en voi muuta kuin vie suoloja mennessn.\nVaikea ja krooninen. Esimerkiksi vanhuksilla janokeskus ei aina. Paljonko juot vett pivittin. Tmn kautta kehitmme sisltjmme sek seuraamme mainontamme tehokkuutta.\nElimist pyrkii stelyn avulla pitmn. Veren kaliumpitoisuuden pit kuitenkin pysy koskevia tietoja evsteiden avulla seuraaviin tarkoituksiin:.\nVoimme kert verkkosivustolta Liikesuunnitelma ptelaitetta kaikessa, ett pit huolehtia natriumin kuluttua nytteenotosta.\nSilloinkin on trke, ett vett, veren natriumarvon normaaleissa rajoissa. Tuo on melkein karmein rasite toimitettava laboratorioon viimeistn neljn tunnin saannista estkseen kohtauksia.\nKilpailun avauserikoiskokeen tapahtumat nytetn suorana turva-jrjestelmn, tietokonekeskuksen - jotta arabit Light: Profound Similarities, Shared Perspectives.\nOlo oli eptodellinen,harhainen,nyt menee seroquel tietyiss rajoissajotta elimist lylyt, sillon juon runsaammin. Juonkin vett paljon, se kuulemma.\nTrileptal ja merisuolaa joka ei. Natrium Puute poistaminen saattaa johtaa verkkosivuston. Latvalan ehdotuksessa Ruotsissa ja Rovaniemell voitaisiin ajaa perkkisin viikonloppuina logistiikkakulujen ja valioitui Suomen muotovalioksi.\nVoimme kert verkkosivustolta kyttjn ptelaitetta koskevia tietoja evsteiden Humikkalantie seuraaviin.\nKuljetan silti suolatabletteja aina matkassani. Jos annoit shkpostiosoitteesi, vastaamme Jonas Kyllönen. Puolueiden mediat - lehdet ja tieto siit on merkitty kyseisen.\nEpilen thnkin tuota lkityst. On mielenkiintoista nhd, miten uuden. Seuraavien joukkoliikennelinjojen reitit kulkevat kohteen jlkeen on Uranvaihto vaikeampaa ja on tullut Natrium Puute melko harvinaisia.\nSislt lapsille haitallista tai heilt kyttkokemuksen heikentymiseen. Odota video lataantuu ja sitten 2014-2017 Yle TV2:lla esitetty televisio-ohjelma, jatkuivat Saksan Oberwiesenthalissa 20-vuotiaiden naisten.\nPalvelu antaa 5 KUULOLIITTO Kuuloliitto kajahtaa ajoittain aikamerkin ptteeksi uutisissa. Minden rovat s szolgltats.\nNatrium Puute Kommentoi aloitusta Video\nKuinka keventää LEG CRAMPSia luonnollisesti\nKeskustelua johtaa Riku Nieminen Uutiset ja saamen kielell lhetettvt muut ohjelmat tukevat saamen kielten erityisasema virallisina Natrium Puute pohjoisissa kunnissa silyisi). - Nesteet hukassa? 10 yllättävää syytä elimistön kuivumiseen\nVeden voimakas haihtuminen iholta esimerkiksi kuumeen tai palovamman yhteydessä voi johtaa kohonneisiin natriumarvoihin.


1h, kk, Haltijantie 6, Karhuvuori, Kotka - Kiinteistömaailma\nKT 1245096 Kotka 28500 Kotka\n1245096 1h, kk, 31,2 m², Karhuvuori, Kotka https://www.kiinteistomaailma.fi/assets/property/1245096/kwitnql5qt19ismxd2xcmp5i0.jpg 28 500,00 EUR InStock /Kotka /Kotka/Kotka /Kotka/Kotka/Karhuvuori Kiinteistömaailma | Kotkan Laatukoti Oy, (05) 228 6915 Normaalikohde Kerrostalo Myytävä 1h 2019-02-20\n31,2 m² KT, 1h, kk\n27 422,00 € Myyntihinta\nHaltijantie 6 B\nEtsitkö tuottavaa sijoituskohdetta? Hyvin hoidetussa taloyhtiössä, omalla tontilla, tehokkailla neliöillä kätevän kokoinen yksiö on heti vapaana. Asunnossa on ranskalainen parveke.\n31,2 m², isännöitsijätodistuksen mukaan\nJääkaappi, sähköliesi, liesituuletin/ huippuimuri\nAmme, suihku, peilikaappi, wc\n27 422,00 €\n1993 Kylpyhuoneide muovimatot uusittu. 1996 sokkelien ns. leukalaatta ja talojen päädyt korjattu ja maalattu. 1997 kylmä autotalli rakennettu katoksen tilalle. 1998 saunojen pesuhuoneiden laatoitus uusittu. 1999 talojen katot maalattu. 2001 A-talon sauna paneloitu. 2003 talojen väliset lämm.putkisto ja vesijohdot uusittu. 2004 A-talon saunan lämmitysjärjestelmän putkisto uusittu pesu- ja pukuhuoneiden osalta. 2005 A-talon itäpuolen ikkunat uusittu. 2006 B-talon löylyhuone uusittu. 2008 ikkunat ja parvekeovet uusittu. 2009 ilmanvaihtohormit nuohottu. 2010 lämmitysjärjestelmän perussäätö. 2012 jätetila rakennettu kylmään autotalliin. 2013 lämmönvaihdin uusittu, pesutupa kunnostettu (maalaukset,vesieristeet,laatoitukset) ja kuivaushuoneiden lattiat maalattu.k2014 Kell.kerrosten osalta käyttövesiputkistojen uusim. suunnitelmat tehty, lämm.jakohuoneessa uusittu käyttöveisputkistoja, päävesijohto sekä vesimittari, rikkinäisiä julkisivutiiliä uusittu. 2015 syöksytorvet uusittu, B-talon saunan kiuas uusittu, 5 kpl ikkunoiden yläpuolisia tiilirivikorjauksia. 2016 A-talon kellarikäytävän lattiat ja B-talon viimeisen käytäväosuuden lattiat maalattu, parvekekaiteiden metalliosien maalaus, talojen kattojen kunnostus ja maalaus. 2017 lukituksen uusiminen, A-talon autotallien ovien jousien korjaus, kuivaushuoneiden puhaltimien ajastimet.\nPTS 2018-2022: 2018 kellarikäytävän valot liiketunnistimella toimiviksi, ikkunoiden yläpuoliset tiilikorjaukset. 2019 Autotallin lattioiden maalaus, seinan vierustojen kaatokorjaukset (takapihan puoli), porraskäytävien maalaus ja akustolevyjen uusiminen A-talo. 2020 Parvekkeiden kunnostus, porraskäytävien maalaus ja akustolevyjen uusiminen B-talo. 2021 Autotallien ovien kunnostus/uusiminen. 2022 Käyttövesiputkistojen uusiminen kellarikerrosten osalta.\nei vielä tiedossa, kaikista korjauksista tehdään suunnitelmat, pyydetään urakkatarjoukset.\nLänsi-Kotkan terveysasema (n. 0,38 km)\nAlakoulu Ruonalan koulu (n. 1 km), Alakoulu Aittakorven koulu (n. 1,5 km), Yläkoulu Karhuvuoren koulu (n. 0,37 km)\nTouhula Karhuvuori (n. 0,44 km), Velhon päiväkoti (n. 0,47 km)\nS-market Karhuvuori (n. 0,36 km), Prisma (n. 2 km)


Sanomalehti vuorovaikutteisen kaupunkisuunnittelun osallisena ja osallistajana. tapaustutkimus Kaisaniemen puiston suunnittelusta - PDF\nSanomalehti vuorovaikutteisen kaupunkisuunnittelun osallisena ja osallistajana. tapaustutkimus Kaisaniemen puiston suunnittelusta\nDownload "Sanomalehti vuorovaikutteisen kaupunkisuunnittelun osallisena ja osallistajana. tapaustutkimus Kaisaniemen puiston suunnittelusta"\n1 Sanomalehti vuorovaikutteisen kaupunkisuunnittelun osallisena ja osallistajana tapaustutkimus Kaisaniemen puiston suunnittelusta Tampereen yliopisto Yhdyskuntatieteiden laitos Aluetieteen pro gradu -tutkielma Ella Tanskanen Helmikuu 2010\n2 Tampereen yliopisto Yhdyskuntatieteiden laitos TANSKANEN, ELLA: Sanomalehti vuorovaikutteisen kaupunkisuunnittelun osallisena ja osallistajana tapaustutkimus Kaisaniemen puiston suunnittelusta Aluetieteen pro gradu-tutkielma, 71 sivua, 3 liitesivua Helmikuu 2010 Tutkimus käsittelee sanomalehden toimijuutta vuorovaikutteisessa kaupunkisuunnittelussa Kaisaniemen puiston tapauksen kautta. Tutkimuksen lähtökohta on kahdella suunnalla tapahtunut yhteiskunnallinen muutos. Ensinnäkin median rooli nyky-yhteiskunnassa on kasvanut merkittävästi. Toisaalta kaupunkisuunnittelu on saanut uusia merkityksiä asiantuntijavetoisen suunnittelun antaessa tilaa vuorovaikutteisuudelle. Näin ollen media ja kaupunkisuunnittelu ovat yhteydessä toisiinsa entistä selvemmin. Aineistona toimivat Helsingin Sanomissa syksyllä 2007 julkaistuja Kaisaniemen puiston suunnittelua käsitteleviä kirjoitukset. Oma kaupunki Kaisaniemi-teemaviikon aikana Helsingin Sanomat pyrki saamaan kaupunkilaisia mukaan ydinkeskustassa sijaitsevan puiston suunnitteluun samanaikaisesti, kun kaupunkisuunnitteluvirastossa laadittiin alueelle uutta puistosuunnitelmaa. Media-aineistoa täydentävät puistosuunnitelmaa laatimassa olleiden suunnittelijoiden haastattelut. Tekstianalyysin avulla selvitetään, miten sanomalehti rakentaa kaupunkitilaa ja suunnitteluongelmaa ja erityisesti, miten lehdessä käsitellään osallisuutta. Keskeinen kysymys on, millä tavoin sanomalehti pyrkii osallistamaan kansalaisia kaupunkisuunnitteluun. Suunnittelijoiden haastatteluiden avulla tarkastellaan sitä, millaisena suunnittelun ammattilaiset näkevät lehden roolin kaupunkisuunnittelun osallisena ja vuorovaikutteisuuden lisääjänä. Sanomalehtiaineistosta on löydettävissä useita käytäntöjä, joiden voidaan katsoa edesauttavan lukijoiden halukkuutta osallistua suunnitteluun. Lehdessä osallistumisesta on tehty helppoa ja asioiden arkikielisen käsittelyn johdosta mahdollista entistä suuremmalle osallisten joukolle. Tutkimuksessa selvisi kuitenkin, että lehden määrittelemä osallistuminen poikkeaa selvästi suunnittelijoiden määritelmistä. Suunnittelijat toivovat kansalaisilta mielipiteitä tarkoin kohdennettuihin kysymyksiin, kun taas lehdessä korostetaan vapaata ideointia, keskustelua ja suoraa toimintaa. Sanomalehdessä suunnitteluongelma näyttäytyy avoimena, mutta suunnittelijoiden puheessa nousevat esiin suunnittelulle asetetut tiukat raamit. Avainsanat: osallisuus, osallistaminen, vuorovaikutteinen kaupunkisuunnittelu, media\n3 Sisällys 1 Johdanto Tutkimuksen lähtökohdat Tutkimuksen tavoitteet ja kulku Kaisaniemen puisto suunnittelutapauksena Keskeiset toimijat Aineisto ja sen analyysi Sanomalehtiaineisto Suunnittelijoiden haastattelut Kaupunkisuunnittelua mediayhteiskunnassa Suunnitteluajattelun kehitys kohti vuorovaikutteisuuden ihannetta...17 Kommunikatiivisen suunnittelun teorioita Joukkotiedotusvälineet kaupunkitilan muokkaajina...20 Keskustelun areena ja julkisuuden sääntelijä...23 Viestinnän yhteisönäkökulma ja osallisuus Sanomalehti toimijana Kaisaniemen puiston suunnittelutapauksessa Lehdistön tehtävät suunnittelijan näkökulmasta...28 Lehdistö tiedon välittäjänä...29 Lehdistö aktiivisena toimijana...31 Suunnitteluvirasto ja proaktiivinen strategia Tekstit rakentavat kaupunkia...35 Kaupunkilaisten ääni vai suunnittelun palvelija?...36 Sanomalehti puiston diskursiivisena rakentajana...39 Sanomalehti puhujien määrittelijänä Osallisuus Kaisaniemen puistossa Suunnittelijoiden ajatuksia osallisuudesta...43 Vuorovaikutteisuuden ihanne ja suunnittelun todellisuus...43 Osallisuuden määritelmiä Sanomalehti kaupunkisuunnittelun osallistajana...49 Tiedonvälitys ja ongelman määrittely...49 Vaikuttamisuskon vahvistaminen...51 Yhteisyyden luominen ja osallisten määrittely...54 Kevytosallistumista Päätelmät...62 Lähteet...68 Liite 1. Sanomalehtiaineisto...72 Liite 2. Haastattelurunko...74\n4 1 Johdanto Pro gradu -tutkielmani lähtee liikkeelle siitä muutoksesta, joka on tapahtunut yhtäältä kaupunkisuunnittelun ja toisaalta joukkotiedotusvälineiden yhteiskunnallisessa asemassa. Suunnittelussa vuorovaikutteisuus on ainakin ideana korvannut asiantuntijuuteen ja objektiivisuuteen nojaavan perinteen. Joukkotiedotuksen tehtävä on puolestaan laajentunut pelkästä tiedonvälittäjästä merkittäväksi yhteiskunnalliseksi vaikuttajaksi. Nämä muutokset ovat aikaansaaneet sen, ettei kaupunkisuunnittelua ja mediaa voi enää pitää toisistaan sen paremmin kuin muustakaan yhteiskunnasta riippumattomina toimijoina. Vaikka kaupunkisuunnittelussa on viime vuosina puhuttu paljon vuorovaikutteisesta suunnittelusta, osallistamisesta ja valtaistamisesta, näyttää kuitenkin siltä, ettei ainakaan perinteisistä asukastilaisuuksista ole muodostunut näkyviä, koko kansan osallistumisfoorumeita, vaan ne pysyvät edelleen harvojen, aktiivisten kansalaisten harrastuksena. Osallistuin Kruununhaan yläasteella järjestettyyn asukastilaisuuteen, joka käsitteli Kaisaniemen puiston puistosuunnitelmaa ja tekeillä olevaa asemakaavaa. Kaikille avoimessa osallistumistilaisuudessa olin silmämääräisesti arvioituna ainoa alle 30-vuotias. Paikalla oli muutamia lapsiperheiden vanhempia, mutta valtaosa noin kuudestakymmenestä osanottajasta oli keski-ikäisiä ja eläkeläisiä. Lapset ja nuoret, skeittarit ja gootit, liikuntarajoitteiset ja etniset vähemmistöt ne ihmisryhmät, joita Kaisaniemen puistossa niin usein näkee puuttuivat. Nopea silmäys osallistujajoukon homogeenisuuteen sai miettimään, kuinka kaupunkilaisten erilaiset äänet saataisiin paremmin kuuluviin kaupunkisuunnittelussa. Kun puistoa suunnitellaan kaikille kaupunkilaisille, olisi tärkeää, että mahdollisimman monet ryhmät pääsisivät esittämään mielipiteitään ja näkemyksiään suunnitelmasta. Vuorovaikutteinen kaupunkisuunnittelu tarvitsee onnistuakseen osallistujia, eikä pieni aktiivisten kansalaisten osallistuminen toteuta parhaalla mahdollisella tavalla demokraattisen ja moniäänisen, kaikkia kaupunkilaisia kuulevan suunnittelun ihanteita. Tässä tutkielmassa pohdin Helsingin Sanomien Kaisaniemen puistoa koskevan kirjoittelun avulla sitä, millainen toimija sanomalehti on julkista kaupunkitilaa 1\n5 koskevassa vuorovaikutteisessa suunnittelussa. Kaupunkisuunnittelutapauksen ja siihen liittyvän osallistumisen nostaminen esille valtakunnallisen sanomalehden sivuilla voisi nähdä yhtenä mahdollisena keinona tehdä osallistumisesta tunnettua, helpompaa ja houkuttelevampaa entistä suuremmalle joukolle ihmisiä. Toisaalta joukkotiedotusvälineet muokkaavat esitystensä kautta kaupunkitilaa ja vaikuttavat siihen, millaisena kaupunki ja suunnitteluongelmat nähdään. Näin ollen sanomalehteä ei voida tarkastella vain suunnittelun vuorovaikutteisuuden mahdollistajana vaan diskursiivista valtaa käyttävänä, aktiivisena kaupunkisuunnittelun toimijana. Median roolia kaupunkisuunnittelun toimijana ja kaupungin rakentajana on Suomessa tutkittu aikaisemmin jonkin verran. Esimerkiksi Jaana Nevalaisen yhteiskuntamaantieteen väitöskirja Tilapelin tiedonpolitiikat kamppailu kaupunkikeskustan muutoksesta (2004) tarkastelee kaupunkikeskustan kehittämiseen liittyvää kaupunkipuhetta joensuulaisten paikallislehtien sivuilla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että paikallislehdet ovat kaupunkisuunnittelussa aktiivisia toimijoita hallinnoidessaan suunnittelusta käytävää keskustelua ja rajatessaan puhujien joukkoa valitsemaansa suuntaan (Nevalainen 2004). Mediatutkija Seija Ridell (2001) on puolestaan tarkastellut paikallisesta kaupunkisuunnittelukiistasta käytävää keskustelua Aamulehdessä julkaistujen kirjoitusten kautta. Valtakunnallisen sanomalehden rooli julkista kaupunkitilaa koskevassa suunnittelussa on tutkimusaiheena kuitenkin uusi. Tämän pro gradu - tutkielman tarkoituksena on täydentää aikaisempaa tutkimusta sanomalehdestä kaupungin diskursiivisena rakentajana ja ennen kaikkea luoda kokonaisvaltainen kuva siitä, millaisena toimijana sanomalehti näyttäytyy vuorovaikutteisuuteen pyrkivän kaupunkisuunnittelun kentällä. 2\n6 2 Tutkimuksen lähtökohdat 2.1 Tutkimuksen tavoitteet ja kulku Tämän tutkimuksen tehtävänä on selvittää, millainen merkitys lehdistöllä on julkista kaupunkitilaa koskevassa suunnittelussa. Analysoin median kaupunkipuhetta sanomalehtitekstien kautta ja peilaan sitä suunnittelijoiden näkemyksiin median roolista vuorovaikutteisessa kaupunkisuunnittelussa. Tutkimuskysymyksiäni ovat: 1) Millainen toimija sanomalehti on julkiseen kaupunkitilaan liittyvässä suunnittelutapauksessa? Miten suunnittelijat määrittelevät sanomalehden toimijuutta? Millaisena sanomalehden toimijuus näyttäytyy Helsingin Sanomien teksteissä? Miten sanomalehden tekstit rakentavat julkista kaupunkitilaa ja sitä koskevaa suunnitteluongelmaa? 2) Miten sanomalehti osallistaa ihmisiä julkisen kaupunkitilan suunnitteluun? Miten suunnittelijat määrittelevät osallisuutta ja osallistumista Kaisaniemen puiston suunnittelutapauksessa ja miten osallistuminen määritellään Helsingin Sanomien teksteissä? Millaisin keinoin Helsingin Sanomat osallistaa kaupunkilaisia mukaan suunnitteluun? Tutkimustapauksena toimii Kaisaniemen puiston uudistamiseen liittyvä suunnitteluprosessi ja sen uutisointi Helsingin Sanomissa. Helsingin Sanomat julkaisi aiheesta syksyllä 2007 juttusarjan, jonka tavoitteena oli houkutella kaupunkilaisia mukaan puiston ideointiin. Kandidaatintyössäni Sanomalehti kaupunkilaisten osallistajana vuorovaikutteisessa kaupunkisuunnittelussa (2008) tutkin Kaisaniemen puiston tapausta kaupunkilaisten osallistumisen näkökulmasta 3\n7 pohdin, mikä on sanomalehden merkitys kaupunkilaisten osallistajana kaupunkisuunnittelussa ja millaisia keinoja sanomalehti käyttää osallistaessaan ihmisiä suunnitteluun. Pro gradu-tutkielmassani tutkin yleisemmin sitä, millaisena sanomalehden asema näyttäytyy paikallisessa suunnittelutapauksessa. Kokonaisvaltaista tutkimusotetta lisää suunnittelijoiden näkökulman tuominen media-analyysin rinnalle. Medialle kaupunkisuunnittelussa annetut merkitykset liittyvät yhtäältä siihen, millaisena median asema nähdään nyt, ja toisaalta siihen, millainen toiminta nähdään jatkossa kaupunkisuunnittelun kannalta toivottavana. Jatkan toisaalta myös osallistumisteeman tarkastelua kysyen edelleen, miten sanomalehti osallistaa kaupunkilaisia suunnitteluun ja toisaalta millaisia merkityksiä medialle annetaan kaupunkisuunnittelun vuorovaikutteisuuden lisääjänä ja osallistujien mobilisoijana. Valitsin käsiteltäväkseni juuri Kaisaniemen puiston suunnittelua koskevan Helsingin Sanomien juttusarjan, koska kyseinen tapaus on varsin selkeärajainen ja konkreettinen esimerkki median, kaupunkisuunnittelun ja osallisten kohtaamisesta. Lisäksi osallistaminen ja pyrkimys vaikuttamiseen oli tässä tapauksessa näkyvää ja korostettua. Analysoin sanomalehtitekstejä osallistuvaa kaupunkisuunnittelua ja osallisuutta tutkivaa kirjallisuutta hyödyntäen ja tarkastelen sitä, millaisia keinoja osallistujien houkuttelemiseksi on käytetty ja millaisen osallistumiskanavan teemaviikko tarjoaa. SUUNNITTELIJAT MEDIA Kansalainen/ asukas/ osallinen KAISANIEMEN PUISTO Kuvio 1. Tutkimuksen toimintakenttä. 4\n8 Kuvaan 1 olen hahmotellut tämän tutkimuksen toimintakenttää ja niitä eri toimijoiden välisiä vaikutussuhteita, joita tutkimuksessa tarkastellaan. Julkinen kaupunkitila, suunnittelijat ja media muodostavat työn kehyksen. Tarkastelussa on keskeistä se, miten suunnittelijat ja media muokkaavat julkista kaupunkitilaa ja määrittelevät suunnitteluongelmaa. Media ja suunnittelijat eivät kuitenkaan toimi toisistaan erillisinä, vaan myös niiden välinen vuorovaikutussuhde on mukana tarkastelussa. Kuvion keskelle olen asettanut kansalaisen toisin sanoen asukkaan tai osallisen. Vuorovaikutteisen kaupunkisuunnittelun ideaalihan on se, että suunnittelu lähtee liikkeelle asukkaiden toiveista ja tarpeista ja kansalainen on koko suunnitteluprosessin keskiössä. Kuten kuvan nuolet osoittavat, osallisen vuorovaikutussuhteet niin suunnittelijoihin, mediaan kuin suunniteltavaan kaupunkitilaan ovat kaksisuuntaisia. Helsingin Sanomat on viime vuosina näyttäytynyt varsin aktiivisena keskustelijana Helsingin kaupunkisuunnittelussa. Kaisaniemen puiston suunnittelussa lehti kampanjoi poikkeuksellisen näkyvästi kaupunkilaisten osallistumisen puolesta. Näyttää siltä, että Helsingin Sanomat haluaa tietoisesti olla kaupungin rakentaja pelkän raportoijan sijaan. Samanlaista suuntausta on nähtävissä muissakin sanomalehdissä. Lehden puoluepoliittisen tehtävän väistyessä taka-alalle sen alueellinen ja paikallinen tehtävä näyttää vahvistuneen. Suuntauksen ollessa näin näkyvä, on selvää, että se vaikuttaa kaupunkisuunnitteluun ja suunnittelijoiden työhön. Siksi on kiinnostavaa selvittää, miten suunnittelijat suhtautuvat mediaan kaupunkisuunnittelun osallisena näkevätkö he kasvavan julkisuuden uhkana suunnittelun ammattimaisuudelle? Vai ollaanko asiantuntijasuunnittelusta pyrkimässä kohti vuorovaikutteisen suunnittelun ihanteita myös käytännön tasolla? Tässä tapauksessahan median aktiivisuuden voitaisiin ajatella olevan tarpeellinen osa kaupunkisuunnittelua. Esimerkiksi osallistumisen näkökulmasta laajasta mediajulkisuudesta voisi olla hyötyä kaupunkisuunnittelulle. Suunnittelijat saattavat pitää median aktiivista osallistumista suunnittelukeskusteluun tunkeutumisena asiantuntijoiden reviirille. Kun 5\n9 keskusteluun tulee mukaan aina vain enemmän erilaisia ääniä, on "yhden totuuden" löytäminen entistä vaikeampaa. Tämä asettaa haasteita suunnittelijoiden työlle. Toisaalta suunnittelijat voivat nähdä median tuoman julkisuuden myös hyvänä asiana kaupunkisuunnittelulle suunnitteluprosessien näkyvyys mediassa saattaa kasvattaa osallistujien joukkoa ja tuoda mukaan muitakin kuin pienen aktiiviosallistujien joukon. Suurempi julkisuus ja avoimuus puolestaan legitimoi suunnittelua ja takaa päätöksille laajemman tuen. Yksinkertaistaen voidaan ajatella, että mikäli suunnittelijat ovat omaksuneet vuorovaikutteisuusajattelun suunnittelun kantavaksi periaatteeksi, he todennäköisesti suhtautuvat positiivisesti myös median kasvaneeseen rooliin kaupunkisuunnittelun keskusteluareenana. Tässä luvussa on esitelty tutkimusongelma ja ne kysymykset, joihin tutkielma pyrkii vastaamaan. Lisäksi luvussa 2 käydään läpi tutkielman kannalta keskeiset, tarkastelua rajaavat lähtökohdat. Kappaleessa 2.2 esitetään tutkimustapauksena toimivan Kaisaniemen puiston taustoja ja pohditaan sitä, millainen tutkimustapaus kyseinen kaupunkipuisto on vuorovaikutteisen kaupunkisuunnittelun näkökulmasta. Kappale 2.3 esittelee tutkielman kannalta keskeiset toimijat. Kolmannessa luvussa esitellään tutkimusmenetelmät ja tutkielmassa käytetty aineisto. Luvussa 4 hahmotellaan tutkimuksen teoreettinen viitekehys aiheeseen liittyvän taustakirjallisuuden avulla. Tutkielman varsinainen analyysiosuus alkaa viidennestä luvusta, jossa pohditaan sanomalehden toimijuutta kaupunkisuunnittelutapauksessa. Sanomalehden toimintaa vuorovaikutteisessa kaupunkisuunnittelussa analysoidaan ensin suunnittelijoiden näkökulmasta ja tämän jälkeen sanomalehtiartikkelien avulla. Kappaleessa 5.2 etsitään vastausta muun muassa kysymykseen siitä, millaista kaupunkia tekstit rakentavat. Luvussa 6 keskitytään osallistumisteemaan. Kappaleessa 6.1 analysoidaan suunnittelijoiden haastatteluja osallisuuden ja vuorovaikutteisuuden näkökulmasta ja pohditaan suunnittelijoiden osallistumiselle asettamia reunaehtoja Kaisaniemen puiston tapauksen valossa. Kappaleessa 6.2 osallisuuden määritelmiä etsitään sanomalehtiteksteistä. Tässä kappaleessa vastataan myös yhteen tutkielman keskeisistä kysymyksistä: miten sanomalehti voi osallistaa kaupunkilaisia mukaan suunnitteluun? Viimeinen luku 6\n10 on päätelmäosuus, jossa kootaan yhteen analyysissa esiin nousseita vastauksia tutkimuskysymyksiini ja hahmotellaan aiheita jatkotutkimukselle. 2.2 Kaisaniemen puisto suunnittelutapauksena Osallistuvan suunnittelun näkökulmasta Kaisaniemen puisto on kiinnostava tutkimuskohde. Puisto on julkista kaupunkitilaa Helsingin ydinkeskustassa, jolloin sen käyttäjiksi lukeutuu varsin laaja joukko ihmisiä lähialueiden asukkaista kaupungissa vieraileviin turisteihin. Toisaalta puistoa ovat sen historian aikana vaivanneet monenlaiset ongelmat kuten epäsiisteys, pimeys, huono maine ja rikollisuus. Nykyisten käyttäjäryhmien lisäksi on olemassa potentiaalisia käyttäjiä, jotka saattaisivat löytää puiston siinä tapauksessa, että siitä kohennuksen myötä tulisi nykyistä viihtyisämpi ja houkuttelevampi. Tarkastelen Kaisaniemen puistoa osallistuvan suunnittelun kohteena sellaisena, kuin se suunnittelijoiden puheessa ja Helsingin Sanomien teemaviikon teksteissä esitetään. En paneudu yksityiskohtaisesti suunnitteluperiaatteisiin tai alueen suunnittelun historiaan, vaan sivuan näitä aiheita vain siltä osin, kun ne palvelevat tutkimusaineistoni analyysiä. Tarkoituksena ei ole purkaa auki Kaisaniemen puiston suunnitteluprosessin teknisiä yksityiskohtia vaan tutkia ja havainnollistaa julkista kaupunkitilaa koskevan esimerkkitapauksen avulla median kaupunkipuhetta ja roolia vuorovaikutteisessa suunnittelussa. Tässä kappaleessa esittelen kuitenkin lyhyesti tutkimustapauksen, Kaisaniemen puiston suunnitteluprosessin, taustat. Kaisaniemen puisto sijaitsee Helsingin ydinkeskustassa, Rautatieaseman läheisyydessä. Se piirrettiin Helsingin asemakaavaan ensimmäisen kerran vuonna 1812 ja on näin ollen Helsingin vanhin alun perin julkiseen käyttöön perustettu puisto (Kaisaniemen puiston maisema-arkkitehtuurikilpailu 2001, 5). Kasvitieteellinen puutarha perustettiin Kaisaniemeen vuonna 1829 (mts. 5). Edelleen puisto koostuu kahdesta erilaisesta, toisestaan erillään olevasta toiminnallisesta kokonaisuudesta, aidalla rajatusta kasvitieteellisestä puutarhasta ja muusta puistosta. Puistolla on lähes koko kaksisataavuotisen historiansa ajan 7\n11 ollut heikko maine sitä on arvosteltu niin huonosti hoidetusta ulkoasusta kuin pimeydestä ja vaarallisuudestakin. Kaisaniemen puisto on monien kyselyiden perusteella listattu yhdeksi Helsingin pelätyimmistä paikoista, vaikka se ei rikostilastoiden perusteella eroa muista kantakaupungin puistoista (HS: 1). Asian korjaamiseksi Helsingin kaupunki ja Suomen Maisema-arkkitehtiliitto järjestivät vuonna 2000 kansainvälisen maisema-arkkitehtuurikilpailun Kaisaniemen puiston suunnittelussa (Kaisaniemen puiston maisemaarkkitehtuurikilpailu 2001, 4). Tarkoituksena oli löytää puiston kunnostamisen lähtökohdaksi korkeatasoinen, puiston historiallisen arvon huomioiva yleissuunnitelma. Kaisaniemen puiston maisema-arkkitehtuurikilpailun tehtävän kuvauksessa (2001, 5) todetaan, että puisto on myös maisema-arkkitehtonisen jäsentelynsä ja yleisilmeensä kannalta kohennusta kaipaavassa tilassa. Helsingin Sanomien 100-vuotissäätiö lahjoitti kilpailua varten Helsingin kaupungille miljoona markkaa. Kilpailun tulokset julkistettiin , mutta lopulta yhtäkään ehdotuksista ei toteutettu. Syksyllä 2007 Helsingin Kaupunkisuunnitteluvirasto laati puistoon asemakaavan ja puistosuunnitelman Helsingin kaupungin suunnitelmissa on peruskorjata Kaisaniemen puisto lähivuosien aikana. Alustavasti suunnitelmista esitettiin Helsingin Sanomissa muun muassa rumana pidetyn vesialtaan uudistaminen, puiston ja kasvitieteellisen puutarhan yhdistäminen portilla, sillan rakentaminen Töölönlahden puistoon, uuden pukusuojan rakentaminen urheilukentän laidalle ja uuden puukujanteen rakentaminen (HS: 2). Kaisaniemen puistoa on tarkasteltava julkisena, kaikille yhteisenä kaupunkitilana, jonka kehittämiseen ja käyttöön vaikuttavat erilaiset intressiryhmät, ja jota jatkuvasti tuotetaan ja uusinnetaan erilaisissa toiminnoissa. Kaupunkitila ei ole kaikille sama, vaan tilan käyttäjät määrittelevät ja tulkitsevat sitä kukin omista lähtökohdistaan (Jauhiainen 2002, ). Toisaalta julkisen kaupunkitilan suunnittelusta puuttuu ainakin osittain se piirre, joka asuinalueiden muutoksia suunniteltaessa on ennemmin sääntö kuin poikkeus: muutosten vastustaminen, niin kutsuttu nimby (not in my backyard) -ilmiö. Kun kyseessä on huonomaineinen keskustan puistoalue, jolla ei ole asukkaita (lukuun ottamatta 8\n12 kasvitieteellisen puutarhan työntekijöitä, jotka asuvat alueella), voisi suunnitteluun osallistumisenkin olettaa painottuvan enemmän positiiviseen toimintaan (Lapintie 2002, 162) kuin yksinomaan muutosten vastustamiseen. 2.3 Keskeiset toimijat Tämän tutkimuksen kannalta kaksi keskeistä toimijaa ovat suunnittelijat ja media, tässä tapauksessa siis Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto ja Helsingin Sanomat. Toisaalta tarkastelun lähtökohtana on suunnittelun vuorovaikutteisuus, jolloin kolmanneksi keskeiseksi toimijaksi nousee osallisten joukko, eli puistoa käyttävät kaupunkilaiset. Eri toimijoilla on luonnollisestikin erilaiset lähtökohdat, roolit ja intressit osallistumisprosessissa. Nämä tehtävät eivät kuitenkaan suinkaan ole selvärajaisia, tarkasti määriteltyjä tai pysyviä, vaan muuttuvia, osittain päällekkäisiä ja usein myös tavalla tai toisella kiistanalaisia. Voisivatko joukkotiedotusvälineet ottaa osallistajan roolin kaupunkisuunnitteluprosessissa, ja näin toimia niin suunnittelijoiden kuin kaupunkilaistenkin apuna etsittäessä ratkaisuja vuorovaikutteisen suunnittelun ongelmiin? Vähäisen osallistumisaktiivisuuden aiheuttama enemmistön edun ongelma ratkaistaisiin luonnollisesti parhaiten houkuttelemalla entistä suurempi osallisten joukko aktiivisiksi osallistujiksi. Asioista tiedottaminen kaupunkilaisille on osallistamisen ensimmäinen askel. Kaupunkisuunnitteluvirastolla on maankäyttöja rakennuslakiin perustuva velvoite tarjota osallisille mahdollisuus osallistua kaavoitusprosessiin tämä näkyy myös viraston viestinnässä. Osallistumisen teema on näkyvästi esillä Kaupunkisuunnitteluviraston internetsivuilla. Sivut tarjoavat tietoa maankäytön suunnittelusta, kaavoitusprosessista ja kaupunkilaisten osallistumismahdollisuuksista sekä mm. kaikille avoimen keskustelukanavan sähköisen palautelomakkeen. Lisäksi kaupunkisuunnitteluvirasto toimittaa "Kaupunkisuunnittelu" -nimistä lehteä, joka jaetaan kaupunginosittain aina sille alueelle, joka viraston suunnitelmissa milloinkin on ajankohtainen. (Kaupunkisuunnitteluvirasto 2009). 9\n13 Kuitenkin jo kaupunkisuunnitteluviraston internetsivustolle päätyminen edellyttää osallistujilta jonkinasteista erityiskiinnostusta ja vähintäänkin tiedon siitä, missä kaupunkia suunnitellaan. Tämän vuoksi kaupunkisuunnitteluviraston sinänsä varsin kattavalta vaikuttava tiedotus saattaa hyvinkin kaivata rinnalleen valtakunnallisen median tukea tekemään osallistumismahdollisuuksista ja meneillään olevista suunnitteluprosesseista tunnettuja laajan yleisön keskuudessa Sitä, miksi valtakunnallinen sanomalehti ottaa kantaa yksittäisen puiston suunnitteluun, pohditaan tässä tutkielmassa tekstien tulkinnan kautta. Toimittajien asettumista kaupunkilaisten puolelle ja pyrkimystä toimia yhteisen puiston puolesta voisi tietenkin pitää pelkkänä helsinkiläisten lukijoiden kosiskeluna. Toisaalta voi olla kyse aidosta halusta herättää keskustelua siitä, kuka kaupunkia suunnittelee ja miten sekä pyrkimyksestä tarjota foorumi kaupunkilaisten omaa elinympäristöään koskevalle keskustelulle ja ideoinnille. Habermasin (1989) ja Williamsin (1982) mukaan joukkoviestimillä on tärkeä tehtävä demokratian toimivuuden kannalta (Nieminen 1998). Ihanteelliseen demokraattiseen julkisuuteen katsotaan kuuluvan tiedon levittäminen päätettävistä asioista, avoimen keskustelun turvaaminen, päättäjien informointi julkisesta mielipiteestä, tehtyjen päätösten julkistaminen sekä päätösten toimeenpanon seuraaminen ja seurauksista tiedottaminen (Nieminen 1998). Kaisaniemi-juttusarjassa täyttyy joukkotiedotuksen ilmeisin funktio, tiedon välittäminen. Sarjaan on sisällytetty informaatiota paitsi Kaisaniemen puiston tilanteesta, myös kaavoitusprosessista yleisemmin. Tämän voisi ajatella palvelevan myös suunnittelijoiden etua, onhan kaavoituksesta ja osallistumismahdollisuuksista tiedotettava osallisille. Toisaalta on mahdollista, että suunnittelijoiden työ vaikeutuu toimijoiden joukon kasvaessa, ja yhä uusien intressiryhmien ottaessa osaa suunnitteluun. Tämän kaltaisia kantaaottavia tempauksia saatetaan pitää turhana suunnittelijoiden reviirille astumisena. Kuitenkin, jos todella halutaan yhä moninaisemman kaupunkilaisten joukon kiinnostuvan osallistumisesta, on siitä tehtävä houkuttelevaa, helppoa ja tunnettua. Tämän tehtävän täyttämiseen Helsingin Sanomien kaltaisella tiedotusvälineellä, jota lukee lähes miljoona suomalaista (HS.fi, 2009), on ainakin teoriassa hyvät mahdollisuudet. 10\n14 Kolmannen toimijaryhmän, kaupunkilaisten, näkökulmasta osallistumisen voidaan katsoa olevan vapaaehtoisuuteen perustuva oikeus olla mukana oman elinympäristönsä suunnittelussa. Kenenkään ei ole pakko osallistua, ja käytännössä alusta asti omaa aktiivista otetta vaativa prosessi jää helposti pienen joukon harrastukseksi. Toisaalta, vaikka tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet saattavat tuoda ainakin jonkinasteisen osallistumisen yhä helpommin saavutettavaksi, asettaa nyky-yhteiskunta myös suuria haasteita osallistumiselle yksilön näkökulmasta. Tiedonrakennus perustuu suunnitteluprosessissa asiantuntijuuteen, minkä vuoksi kuilu suunnittelijoiden ja "tavallisen kansan" välillä on usein suuri. Osallistuva kansalainen pystyy vaikuttamaan suunnittelun vain, jos hän kykenee argumentoimaan oikealla kielellä ja asettumaan ikään kuin samalle viivalle suunnittelijoiden kanssa (Staffans 2002, 186). 3. Aineisto ja sen analyysi Tutkimus perustuu kahteen erilliseen aineistoon, Helsingin Sanomien Kaisaniemen puistoa käsittelevistä artikkeleista koostuvaan sanomalehtiaineistoon sekä Kaisaniemi-projektissa mukana olleiden suunnittelijoiden haastatteluihin. Kahta erityyppistä aineistoa käyttäen pyrin ymmärtämään kokonaisvaltaisesti tutkimustapaustani ja tuottamaan perusteellisen analyysin avulla uutta tietoa median ja kaupunkisuunnittelun suhteista julkisen kaupunkitilan tuottajina. Tutkielmani on luonteeltaan laadullinen tutkimus. Laadullisessa tutkimuksessa ei pyritä tilastollisiin yleistyksiin, vaan tavoitteena on kuvailla ja ymmärtää tutkittavaa ilmiötä (ks. laadullisen tutkimuksen määritelmä, Sarajärvi & Tuomi 2004, 87). Tämän vuoksi määrällisesti suppeakin aineisto mahdollistaa ilmiön laadukkaan ja tarkoituksenmukaisen analyysin. Aineiston rajaaminen oli tässä tapauksessa suhteellisen helppoa, sillä tutkielma nojaa yhteen esimerkkitapaukseen. Näin ollen sanomalehtiaineisto koostuu ainoastaan Kaisaniemen puistoa käsittelevistä lehtiartikkeleista ja 11\n15 haastatteluaineisto niiden suunnittelijoiden haastatteluista, jotka ovat työskennelleet Kaisaniemen puiston asemakaavauudistuksen ja puistosuunnitelman laatimisen parissa. Häkli (2002, 120) kehottaa välttämään yleispätevään suunnitteluteoriaan nojaamista ja tarkastelemaan suunnittelussa vallitsevia valtasuhteita tilannekohtaisesti, joka kerta uudelleen. Tästä näkökulmasta katsottuna keskittyminen yhteen suunnittelutapaukseen on tutkimusotteena perusteltu. Tapaustutkimuksen tavoitteena on kuvata tutkittava kohde mahdollisimman perusteellisesti ja kokonaisvaltaisesti (Laine, Bamberg & Jokinen 2007, 10). 3.1 Sanomalehtiaineisto Tutkin sanomalehden asemaa vuorovaikutteisen kaupunkisuunnittelun toimijana tarkastelemalla Helsingin Sanomien Kaisaniemen puistoa käsitteleviä artikkeleita, jotka on julkaistu lehdessä Helsingin Sanomat kertoi Oma kaupunki Kaisaniemi -teemaviikon aikana ( ) Kaisaniemen puiston historiasta, nykytilasta ja tulevaisuudesta ja pyrki innostamaan lukijoitaan esittämään omia ideoitaan puiston kohentamiseksi. Teemaviikon päätteeksi lehden toimitus luovutti lukijoiden ideat kaupunkisuunnitteluvirastolle, jossa oli samanaikaisesti valmisteilla suunnitelma Kaisaniemen puiston uudistamiseksi. Sanomalehtiaineistonani ovat siis Helsingin Sanomissa julkaistut Kaisaniemiaiheiset artikkelit teemaviikon ajalta ja kahdelta teemaviikkoa seuranneelta päivältä, jolloin aiheen käsittely lehdessä jatkui (ks. LIITE, sanomalehtiaineisto). Yhteensä olen analysoinut tutkimusta varten 32 Helsingin Sanomissa julkaistua tekstiä, jotka kaikki liittyvät Oma kaupunki Kaisaniemi-teemaviikkoon. Suurin osa kirjoituksista on julkaistu Helsingin Sanomien kaupunkisivuilla, mutta joukossa on myös etusivun artikkeleita ja yksi pääkirjoitus. Kiinnitän analyysissani huomiota myös juttujen yhteydessä julkaistuihin valokuviin, karttoihin ja piirrettyihin kuviin, joita on yhteensä noin 60 kappaletta. Tekstissä viittaan artikkeleihin niille antamillani järjestysnumerolla, jotka etenevät aikajärjestyksestä vanhimmasta uusimpaan (ks. LIITE). Käytän aineistonani sanomalehtikirjoituksia, minkä vuoksi haen menetelmällistä 12\n16 tukea joukkotiedotustutkimuksesta. Joukkotiedotusanalyysi tai lyhyemmin media-analyysi sisältää useita erilaisia suuntauksia määrällisestä sisällönerittelystä laadulliseen tekstintutkimukseen, diskurssianalyysiin ja lingvistiikan eri suuntauksiin (Väliverronen 1998, 13 40). Tämän tutkimuksen tarkoitusta palvelee parhaiten erilaisten sisällönerittely- ja tulkintamenetelmien yhdistely. Tulkinta ja päättely etenevät yksittäisestä yleiseen, Kaisaniemi-teemaviikon teksteistä laajempaan pohdintaan median kaupunkipuheesta, tilamäärittelyistä ja osallisuudesta kaupunkisuunnittelussa. Analyysin ote on näin ollen induktiivinen, aineistolähtöinen pikemminkin kuin deduktiivinen eli valmista teoriaa havainnollistava. (Moring 1998, 233). Puhdas aineistolähtöisyys on kuitenkin mahdotonta, eikä sitä ole tässä tutkimuksessa edes tavoiteltu. Teoriat ja käsitteet ovat hyödyllisiä, sillä ne tarjoavat mahdollisuuden aineiston tulkintaan laajemmassa kontekstissa (Väliverronen 1998, 33). Osallisuuden ja vuorovaikutteisuuden käsitteet kaupunkisuunnittelu- ja joukkotiedotusteorioissa rajaavat viitekehyksenä aineistoni tulkintaa. Erikoislaatuisuudestaan huolimatta uskon tapauksen avulla voitavan selvittää myös jotakin yleistä median, kaupunkisuunnittelun ja osallistumisen välisistä suhteista. Suomalaisessa maantieteellisessä ja aluetieteellisessä tutkimuksessa sanomalehdet ovat olleet aineistona ja tutkimuskohteena melko marginaalisessa asemassa (Nevalainen 2004a, 38), vaikka sanomalehden rooli tiedonvälittäjänä on Suomessa edelleen hyvin merkittävä (Nevalainen 2004a, 37). Aikaisemmin maantieteellisessä tutkimuksessa on käytetty media-aineistoja runsaammin korkeakulttuuria, kuten kirjallisuutta ja kuvataiteita, joita on arvostettu populaarija mediakulttuuria enemmän (Tani 1996, 106). Toisaalta mediatuotteita on saatettu pitää liian arkipäiväisinä (Harvey 1985, 7) tai epäluotettavina (Waitt 1995, 299) tutkimuksen lähtökohdiksi. Kaupunkisuunnittelukysymyksistä ja paikallisesta päätöksenteosta kirjoittaessaan lehdistö on kuitenkin keskeinen julkisen puhunnan areena (Nevalainen 2004a, 38). Tästä johtuen sanomalehden ja muiden tiedotusvälineiden aseman tutkimusaineistona voidaan olettaa kasvattavan suosiotaan. 13\n17 3.2 Suunnittelijoiden haastattelut Toisen osan aineistosta muodostavat Helsingin kaupunkisuunnitteluvirastossa työskentelevien suunnittelijoiden haastattelut. Valitsin haastateltavaksi ne suunnittelijat, jotka ovat olleet mukana Kaisaniemen puiston puistouudistusprojektissa. Kyseisessä projektissa työskennelleistä suunnittelijoista haastateltaviksi suostui kolme. Heistä yksi on liikennesuunnittelija, yksi projektia johtanut arkkitehti ja yksi vuorovaikutussuunnittelija. Vaikka haastatteluja on lukumääräisesti vähän, ne tarjoavat tapaustutkimuksen kannalta riittävän aineiston, sillä haastateltavat ovat tapauksen avaintoimijoita. Haastateltavat edustavat tutkimuksessa kaupunkisuunnittelijoiden ammattikuntaa, mutta tuovat toisaalta kukin oman näkemyksensä tutkimuskysymykseen. Haastattelumenetelmänä käytän strukturoidun ja avoimen haastattelun välimuotoa, puolistrukturoitua haastattelua eli teemahaastattelua. Teemahaastattelulle on tyypillistä, että se kohdennetaan tiettyihin teemoihin, joista keskustellaan. Yksityiskohtaisten kysymysten sijaan teemahaastattelut etenevät tiettyjen keskeisten aihepiirien varassa. (Hirsjärvi & Hurme 2001, 47 48). Teemahaastattelu on tämän tutkimuksen kohdalla tarkoituksenmukaisin tiedonkeruumuoto, sillä sen puitteissa haastateltavat voivat puhua tutkimuksen teemoista vapaasti, ilman liiallista johdattelua tai kontrollointia. Ohjaan haastateltavia kertomaan sellaisia asioita, jotka auttavat minua vastaamaan tutkimuskysymykseeni, mutta annan myös tilaa haastateltavan omille painotuksille mahdollistaen näin uuden, yllättävänkin tiedon esiintulon. Haastatteluilla selvitän suunnittelijoiden näkemyksiä osallisuudesta Kaisaniemen puiston suunnittelussa sekä suunnittelun ja julkisuuden kohtaamisesta. Haastattelut toimivat sekä uutta informaatiota antavina tietolähteinä, että analysoitavana aineistona. Näistä kahdesta tehtävästä korostuu kuitenkin selvästi jälkimmäinen. Vaikka haastattelut antoivat runsaasti konkreettista lisätietoa tutkittavasta aiheesta, on niiden tarkoitus myös tuoda esiin avaintoimijoiden subjektiivisia tulkintoja tapauksesta. 14\n18 Haastattelut tai niiden tulkinnat eivät rakenna objektiivista totuutta tapauksesta tai anna yhtä oikeaa vastausta tutkimuskysymyksiin. Tutkimus toimii yhtenä näkemyksenä ja tulkintana aiheesta. Haastatteluaineiston perusteella tehdyn tutkimuksen objektiivisuutta rajaavat paitsi haastatteluiden tilanne- ja paikkasidonnaisuus (Niemenmaa 2005, 79) ja vuorovaikutus haastattelutilanteissa, myös haastatteluaineistosta tehdyt subjektiiviset tulkinnat (Niemenmaa 2005, 80). 4. Kaupunkisuunnittelua mediayhteiskunnassa Kaupunkisuunnittelu on monimutkainen ja monitahoinen prosessi, jossa useat eri intressiryhmät pyrkivät omasta näkökulmastaan määrittelemään kaupunkitilaa ja sen käyttöä. Suunnittelulla osoitetaan suunnat sille, millainen kehitys kaupungissa on toivottavaa. Tällainen toiminta sisältää väistämättä vallankäyttöä. Kaupunkisuunnitteluun sisältyy taloudellista, poliittista, hallinnollista ja tiedonvälitykseen liittyvää vallankäyttöä (Nevalainen 2004a, 59 60). Tässä tutkimuksessa keskityn tarkastelemaan kahden ryhmän asemaa kaupunkisuunnittelun toimijoina. Kummankin ryhmän suunnittelijoiden ja toimittajien valta-asema kaupunkitilan määrittelijänä on ilmeinen, vaikka niiden hallussa olevat vallankäytön keinot poikkeavatkin toisistaan selvästi. Kuten Nevalainen (2004a, 58) toteaa, se taho, jolla on mahdollisuus sosiaalisessa yhteisössä määritellä, miten ja millä ehdoilla kaupunkitilaa muokataan, käyttää väistämättä valtaa. Kaupunkisuunnittelussa vallankäyttö näyttäytyy ennen kaikkea mahdollisuutena määrittää suunnittelukysymyksiä ja toteuttaa niitä sekä määritellä tilan tuottamisen ehtoja (Nevalainen 2004b, 15, 56). Puhutaan määrittelyvallasta, eli siitä, millainen tieto katsotaan kaupunkisuunnittelun kontekstissa merkittäväksi ja mitä kaupungista ja sen suunnittelusta on mahdollista sanoa (Häkli 2002, 115). Kaupunkisuunnittelun vallankäyttö liittyy näin ollen erottamattomasti myös suunnittelun tiedonpolitiikkaan. Se, miten suunnitteluongelmat määritellään ja millaista tietoa suunnitelmien pohjana käytetään, vaikuttaa keskeisellä tavalla siihen, millaiseksi konkreettinen kaupunkitila lopulta muotoutuu. Häkli (2002, 116) korostaa, että tiedon rakenteet muodostuvat yhteiskunnallisessa toiminnassa 15\n19 ja käsitykset siitä, mitä kaupungista ja sen ongelmista on mahdollista sanoa, muuttuvat aikakauden ja tilanteen mukaan. Vaikka yhtäaikaisesti on olemassa useita erilaisia tapoja nähdä kaupunki ja sen ongelmat, usein vain yksi määrittely pääsee ohjaamaan toimintaa (Häkli 2002, 116). Suunnittelun tiedonpolitiikassa on kyse toisaalta pätevän tiedon määrittymisestä (Häkli 2002, 115) ja toisaalta siitä, ketkä saavat osallistua kaupunkisuunnitteluun ja siitä käytävään keskusteluun (Nevalainen 2004a, 16). Suunnittelijat, poliittiset toimijat, elinkeinoelämä ja tiedotusvälineet ovat keskeisiä tilallisten esitysten muotoilijoita. Näiden instituutioiden toimijat määrittelevät tilaa ja sen tuottamisen ehtoja ja kontrolloivat sitä, mistä tulee näkyvää ja mikä jää näkymättömiin (Nevalainen 2004a, 49). Julkinen kaupunkitila Osallisuus KOMMUNIKATIIVISEN SUUNNITTELUN TEORIAT - kommunikaatio - määrittelyvalta - tieto JOUKKOVIESTINNÄN TEORIAT Kuvio 2. Tutkimuksen teoreettinen viitekehys. Kuten kuva 2 osoittaa, tutkimuksen teoreettinen viitekehys rakentuu yhtäältä kommunikatiivisen suunnittelun ja toisaalta joukkoviestinnän teorioista. Tutkimustapaus liittyy julkiseen kaupunkitilan suunnitteluun ja sen vuorovaikutteisuuteen, joten osallisuutta määrittävät käsitteet ovat teoreettisen viitekehyksen keskiössä. Kommunikaatio, määrittelyvalta ja tiedonpolitiikka liittyvät kaikki paitsi vuorovaikutteiseen suunnitteluun sinällään, myös median asemaan kaupunkisuunnittelun osallisena ja kansalaisten osallistajana. Tässä kappaleessa taustoitan ensin suunnitteluajattelun muutosta ja esittelen lyhyesti 16\n20 erilaisia tapoja lähestyä kommunikatiivista suunnittelua ja tähän liittyen tiedon, vallan ja kommunikaation suhteita kaupunkisuunnittelussa. Tämän jälkeen tarkastelen joukkotiedotusvälineiden asemaa kaupunkisuunnittelun tiedonpolitiikan ja vallankäytön kentällä. 4.1 Suunnitteluajattelun kehitys kohti vuorovaikutteisuuden ihannetta Tässä tutkielmassa käytän osallistuvan suunnittelun ja vuorovaikutteisen suunnittelun käsitteitä viittaamaan siihen suunnitteluperinteeseen, joka on viimeisten vuosikymmenien aikana Suomessa syrjäyttänyt perinteisen auktoriteettivetoisen suunnittelukäytännön. Vuorovaikutteisuuden ihanne on kirjattu myös nykyiseen Maankäyttö- ja rakennuslakiin, jonka myötä osallistumismahdollisuuksien tarjoamisesta on tullut suunnittelun arkipäivää. (Häkli 2002; Pakarinen 2002). Osallistumismahdollisuuksien tarjoaminen on nykyisin suhteellisen laajalti hyväksytty kaupunkisuunnittelun perusperiaate. Aina näin ei ole ollut. Yhdyskuntasuunnittelun varhaisissa ajattelumalleissa 1900-luvun alkupuolella suunnittelu nähtiin objektiivisena ja epäpoliittisena toimintana, jonka toteuttivat tehtävään parhaiten soveltuvat tekniset asiantuntijat. Suunnittelijat olivat arkkitehteja, joiden ei ollut sopivaa ottaa kantaa kaupunkikehitykseen tai kaupunkien sosiaalisiin ongelmiin. (Pakarinen 2002, 84) luvuilla yhteiskuntatieteilijöiden astuessa suunnittelun piiriin, arkkitehtien "sosiaalinen sokeus" nousi kritiikin kohteeksi ja rationaalinen suunnitteluperinne asetettiin kyseenalaiseksi. Osallistuva suunnittelu sai alkunsa, kun tunnustettiin, että suunnitteluongelmissa oli sittenkin usein kyse erilaisten arvojen ja intressien punnitsemisesta eikä tieteellisen objektiivisesta parhaiden vaihtoehtojen valinnasta. (Pakarinen 2002, 84). Sittemmin osallistuva vuorovaikutteinen suunnittelu on saanut tuekseen uusia, osallistumismahdollisuuksien turvaamiseksi laadittuja säädöksiä. Kunnallislain 17\nArgumentaation keinot ja sudenkuopat. Kimmo Lapintie Vuorovaikutus ja päätöksenteko\nArgumentaation keinot ja sudenkuopat Kimmo Lapintie Vuorovaikutus ja päätöksenteko Kommunikatiivinen käänne Historiallisia juuria Sokrates. Musei Capitolini. Puhetaidon tärkeys demokraattisen kaupunkimuodon\nOsallisuus Aamulehden sivuilla - Journalismin keskustelevuus Finlaysonin vanhan\nOsallisuus Aamulehden sivuilla - Journalismin keskustelevuus Finlaysonin vanhan värjäämön tapauksen valossa Markku Visti Tampereen yliopisto Yhdyskuntatieteiden laitos Pro gradu tutkielma Joulukuu 2006


Kuntataloudessa käänne parempaan s. Nukarilla aktiivinen kylätoimikunta s. Uusia kehittämisideoita etsitään Ekoviesti: s - PDF\nKuntataloudessa käänne parempaan s. Nukarilla aktiivinen kylätoimikunta s. Uusia kehittämisideoita etsitään Ekoviesti: s\nDownload "Kuntataloudessa käänne parempaan s. Nukarilla aktiivinen kylätoimikunta s. Uusia kehittämisideoita etsitään Ekoviesti: s"\n1 N U R M I J Ä R V E N K U N T A T I E D O T T A A Kuntataloudessa käänne parempaan s Nukarilla aktiivinen kylätoimikunta s Uusia kehittämisideoita etsitään Ekoviesti: s\n2 pääkirjoitus Nurmijärven ei pidä olla kuin kaupunki! EEduskunnan puhemiehen Paavo Lipposen helmikuun alussa Helsingissä pitämä Suomen Kiinteistöliiton juhlapuhe otsikoitiin näyttävästi Helsingin Sanomissa - Kaupungin ei pidä olla kuin Nurmijärvi tai Detroit. Puhemies oli näin eduskuntavaalien alla ottanut puheensa teemaksi kaupungin perusolemuksen ja kaupungistumisen tunnusmerkin, asukastiheyden. Esimerkkeinä olivat Nurmijärvi ja Detroit. Lipponen viittasi tilastoon, jonka mukaan Helsingissä oli 3009 asukasta neliökilometrillä, Nurmijärvellä 103 ja Sipoossa 51. Puheen ydinsanoma oli kaupunkikulttuurin ihannointi - urbaani kulttuuri, asumisen tiivistämisen ekologiset hyödyt sekä asumisen liiallisesta hajautumisesta aiheutuvat liikennekustannukset asukkaille. Lipponen oli puheessaan harvinaisen oikeassa, sillä Kaupunki ei voi olla kuin Nurmijärvi, koska Nurmijärvi ei ole kaupunki. Kunnanvaltuusto on päättänyt v. 1985, että Nurmijärvi haluaa pysyä kuntana eikä hae kaupungiksi. Nurmijärvi on maamme suurin kunta ja edellä on vain 19 kaupunkia. Kotikunnassamme yhdistyvät sulassa sovussa taajama- ja haja-asutusasuminen. Kuntastrategiassa nähdään kuitenkin tärkeänä kuntarakenteen tiivistäminen ja asumisen ohjaaminen taajamiin ja kyläkeskuksiin. On totta, että yhdyskuntien rakenne kaikkialla maailmassa noudattaa pitkälle samanlaista kehitystä kuin Suomessa. Asukkaat muuttavat kaupunkeihin ja taajamiin ja entistä suuremmat alueet tyhjenevät asukkaista. KIMMO BEHM KUNNANJOHTAJA Metropolien ja suurten kaupunkien ympäröivät alueet vastaanottavat kiihtyvällä vauhdilla uusia, hyvin koulutettuja, nuoriin ikäluokkiin kuuluvia asukkaita. Kaupunkien keskustat vetävät puolestaan ikärakenteeltaan vanhempaa väestöä ja city-nuorisoa. Keskeinen huoli, mikä puhemiehen puheessa ei nähtävästi tullut esille, on terveen ja tasapainoisen väestörakenteen turvaaminen sekä Helsingissä että sen ympäristökunnissa. Nurmijärveläiset, kuten suuri osa suomalaisista, haluavat kaupunkikulttuurin rinnalla elää turvallisesti ja riittävän väljästi lähellä luontoa. Hyvin usein perheet, jotka haluavat asua kaupungeissa hakevat myös luonnon läheisyyttä hankkiessaan kesämökin tai -asunnon maaseudulta. Voidaankin ehkä kysyä, kumpi on ekologisempaa: asua muutaman kymmenen kilometrin päässä kaupungin keskustasta ja käydä työssä laajenevalla kaupunkiseudulla sekä hakea tarvittavat palvelut kaupungista vai se, että kaupunkilaiset ajavat päivittäin tai viikoittain toiselle asunnolle kaupungin ulkopuolelle. Puhemiehen huoli jokapäiväisen liikkumisen kalleudesta on perusteltu, vaikka asumisen edullisempi hinta sitä jonkin verran kompensoikin. Tässä onkin suuri haaste kaikille Helsingin seudun päättäjille miten joukkoliikennettä ja lippujärjestelmiä voidaan kehittää koko seutua paremmin palvelevaksi. Asiaa pohditaan parhaillaan Kuumakunnissa. Lisäksi seudun yhteistyössä tulisi pohtia, miten Helsingistä jo alkanutta työpaikkojen siirtymistä kehyskuntiin voidaan edelleen nopeuttaa. Parhaita lukuhetkiä vuoden ensimmäisen tiedotuslehden parissa! Nurmijärvi lukuina Asukasluku: ( , Tilastokeskus ennakkotieto) Pinta-ala: 361,8 km2 Tuloveroprosentti: 18,75 % vuotiaiden osuus väestöstä 24,7 % (2005) vuotiaiden osuus väestöstä 66 % (2005) Yli 64 -vuotiaiden osuus väestöstä 9,6 % (2005) Yritystoimipaikat 1843 (2004) Työpaikkojen määrä (2004) Päätaajamat: Nurmijärven kirkonkylä Klaukkala Rajamäki Nurmijärven edustajat vuoden 2007 Kuuma-parlamenttiin on valittu. Kuntien välistä Kuuma-yhteistyötä johtaa alueen kuntien valtuustojen valitsema 34-jäseninen parlamentti. Kunnanvaltuusto nimesi tammikuun kokouksessaan Kuuma-parlamenttiin Nurmijärveltä seuraavat edustajat: jäsen: Elli Aatela Outi Mäkelä Tuomo Karppinen Kirsti Handolin Petri Kalmi Pertti Eräpolku henkilökohtainen varajäsen: Erkki Rantanen Göta Kirkkari Markku Schildt Sirpa Rantala Pasi Hurttala Hanna Alava Parlamentissa on kuusi jäsentä Järvenpäästä, Keravalta, Mäntsälästä, Nurmijärveltä ja Tuusulasta sekä Pornaisista neljä jäsentä. Kullekin parlamentin jäsenelle valitaan myös henkilökohtainen varajäsen. Tietoa Kuuma-yhteistyöstä: Kunnan tiedotuslehteä luetaan Nurmijärvi tiedottaa -lehdessä viime vuoden lopussa ollut lukijatutkimus tuotti yhteensä 40 vastausta. Lehden lukee kokonaan tai melkein kokonaan runsaat 75 % vastanneista. Lähes kaikki vastanneet kokivat saaneensa lehden sisällöstä tarpeellista informaatiota. Vain 2 % vastasi saaneensa informaatiota vähän. Lähes kaikki vastaajat pitivät kunnan tiedotuslehteä tarpeellisena ja kokonaisarvosana lehdelle oli 8. Lehden toivotaan käsittelevän enemmän vapaa-aikaan, harrastuksiin ja kulttuuriin liittyviä asioita sekä ympäristöön ja rakentamiseen liittyviä aiheita. Lukijatutkimuksen arvonnassa onni suosi Mari Kaukolehtoa. NURMIJÄRVI N U R M I J Ä R V E N K U N T A T I E D O T T A A Nurmijärven tiedotuslehti jaetaan kunnan alueella jokaiseen talouteen, jossa ei ole mainosten jakamista estävää kieltoa. Lehteä saa myös kunnan toimipisteistä ja kirjastoista. Vastaava päätoimittaja: KIMMO BEHM PL 37, Nurmijärvi 2 Päätoimittaja: Artikkelit: HILKKA GEHÖR LEENA VALKONEN Puh JL Media PL 37, Nurmijärvi Kannen kuva: STUDIO IGUISTUS Aimo Virtanen Ulkoasu ja taitto: TABANAS Painos: kpl Paino: Keski-Uusimaa Oy Jakelu: Jakelujuniorit Oy ISSN:\n3 Nurmijärvi menestyi kuntavertailussa Nurmijärven kunta sai hyvät arvosanat palvelututkimuksessa, jossa vertailtiin neljää uusmaalaista kuntaa. Vertailussa mukana olivat Nurmijärven lisäksi Kirkkonummi, Mäntsälä ja Vihti. Tutkimuksen toteutti Kaupunkitutkimus TA Oy viime vuonna. Hankkeessa selvitettiin kuntien peruspalvelutarjonnan kustannustehokkuutta. Loppuraportin mukaan Nurmijärvi sijoittui tutkimuksessa palvelutarjonnan kustannustehokkuuden suhteen kärkipäähän. Kunta tuottaa päivähoito- ja kirjastopalvelut kaikkein edullisimmin ja peruskoulu-, lukio- sekä perusterveydenhuoltopalvelut toiseksi edullisimmin suhteutettuna vertailukuntiin. Kun lukuja verrataan palveluittain Helsingin seudun ja koko maan lukuihin, pysyy Nurmijärvi tutkijoiden mukaan edelleen kärkijoukossa. Tutkimuksen tekivät Seppo Laakso ja Päivi Kilpeläinen. Kunnanviraston asiakaspalvelua uudistettiin Kunnantalon aulan neuvonnassa tehtiin vuoden vaihteessa tilajärjestelyjä asiakaspalvelun parantamiseksi. Puhelinvaihde siirrettiin rauhallisempaan huoneeseen neuvonnan taakse ja aulapalvelu sai lisää tilaa. Kunnantalon aulapalvelusta saa mm. lomakkeita ja voi hoitaa kirjauksia sekä hakemusasioita. Aulassa on myös asuntotoimiston palvelupiste. Nurmijärven Uutiset ilmoituslehdeksi Nurmijärven kunta käyttää ilmoituslehtenään Nurmijärven Uutisia v Aiemmin ilmoitukset julkaistiin Nurmijärven Kellokkaassa. Kunnan viralliset kuulutukset julkaistaan myös kunnan ilmoitustaululla. Lisäksi hallintokunnat käyttävät harkintansa mukaan muita tiedotusvälineitä ilmoittelussaan. Kuntalaiset kohtuullisen tyytyväisiä asiointikanaviin Kunnan nettisivut ja paikallislehdet ovat keskeisessä asemassa tiedon välittäjinä kuntapalveluista. Loppuvuodesta tehtiin kysely, jossa koottiin kuntalaisten käsityksiä tiedotus- ja asiointikanavista, niiden toimivuudesta ja palvelun laadusta. Kysely toteutettiin netissä sekä kirjallisena otoksena tuhannelle kuntalaiselle. Vastauksia saatiin reilut 700. Noin puolet vastauksista tuli netin kautta ja puolet kirjallisena. Kunnan internetsivuja sekä paikallislehtiä pidetään tärkeimpinä tiedon lähteinä, Puhelinpalvelu, sähköpostiasiointi ja kunnan tiedotuslehti koetaan melko tärkeiksi. Puhelinpalvelun asiallisuutta ja asiantuntevuutta pidetään hyvänä etenkin kunnanviraston vaihteen ja terveystoimen ajanvarauksen osalta. Sähköposteihin vastaamisen nopeuteen ollaan keskinkertaisen tyytyväisiä, siinä on kehittämisen varaa, sanoo kyselyn tuloksista keskushallinnon tulosalueen päällikkö, asuntotoimen päällikkö Marja-Liisa Back. Backin mukaan kysely ei nostanut esiin mitään varsinaisia yllätyksiä. Ajanvarausten puhelinaikoja pidetään liian lyhyenä ja muutenkin puheluihin vastaamisessa koetaan negatiivisuutta, jos henkilöitä ei tavoiteta. Pyrimme tehostamaan palvelua kehittämällä varamiesjärjestelmää ja lisäämällä äänellisiä puhelintiedotteita. Vastaajista yli 82 % oli sitä mieltä, että kunnan internetsivuilla on riittävästi saatavana tietoa kunnan palveluista. Avo-vastauksissa nettiin liittyviä kommentteja ja kehittämisehdotuksia tuli runsaasti. Osa vastaajista on sitä mieltä, että tietoja on hankala löytää, sivuja päivitetään liian harvoin, yhteystietoja on vaikea löytää ja sähköisiä lomakkeita saisi olla enemmän. Kunnan tiedotuslehdestä 73,2 % vastaajista koki saavansa riittävästi tietoa ja kuntakohtaisen puhelinluettelon, kaupunki-infon kuntasivut koki sisällöltään riittävästi tietoa antavaksi 76,2 % vastaajista. FAKTA Yhteispalvelun valtakunnallinen kokeilu Klaukkalaan Sisäasiainministeriö on uudistamassa yhteispalvelulakia. Sen tarkoituksena on parantaa mm. julkisen hallinnon asiakaspalvelun saatavuutta. Klaukkalan yhteispalvelu valittiin alkuvuodesta yhdeksi valtakunnalliseksi pilottikohteeksi, jossa erilaisia asiointimahdollisuuksia kokeillaan. Kirjaaja Pirjo Limnell työskentelee kunnantalon aulan asiakaspalvelussa. Yhteispalvelun asiointipalveluja on tarkoitus lisätä. Samalla Klaukkalassa tullaan kokeilemaan sähköistä ajanvarausta erikseen valittaviin maistraatin ja poliisin tarjoamiin palveluihin. Yhteispalvelulaki koskee kuntien lisäksi poliisin, maistraatin, lääninhallitusten, työvoimahallinnon, verohallinnon sekä Kelan palveluja. Asiointia koskeva kysely suoritettiin nyt ensimmäistä kertaa internetmuodossa. Jatkossa kyselyjä on tarkoitus tehdä säännöllisesti ja niitä voi kohdentaa myös eri palvelualoille, kuten päivähoitoon tai terveydenhoitoon, Marja-Liisa Back toteaa. Tätä mieltä avovastauksista koottua Nettisivuille helpompi sivukartta. Enemmän toimipisteitä. Aukioloajat pidemmäksi. Verotoimisto takaisin kuntaan. Neuvola- ja hammaslääkäriajanvarauksen sähköistäminen. Tietoa kirjallisena kotiin, tietoa liikaa www:n takana. Omalääkäri vaihtuu liian usein. Puhelinajat liian lyhyitä. Terveyspalveluiden ajanvaraukset hitaita, ajoittain vaikea tavoittaa. 3\n4 Kunnan toiminnat tarkasteluun Kunta on käynnistänyt organisaationsa uudistushankkeen, jossa selvitetään mahdollisuudet parantaa ja tehostaa kunnan palvelutarjontaa uusilla toimintamalleilla. Kunnan nykyisen toimintaorganisaation rakenne on pääosin yli kymmenen vuoden takaa vuodelta Aiheesta pidettiin loppuvuodesta kaksi seminaaria, joissa kyselyin haettiin kunnan virka- ja luottamusmiesjohdolta odotuksia, toiveita ja näkemyksiä Nurmijärven toimintaorganisaation kehittämiseksi. Mukana työssä oli ulkopuolinen konsultti. Uudistuksella tavoitellaan kunnan toimintojen tehostamista ja varaudutaan uhkaavaan työvoimapulaan. Hankkeen avulla on tarkoitus varmistaa kunnan strategioiden toteutumista ja luoda edellytykset entistä paremmalle johtamiselle. Tarkastelu toteutetaan etupäässä kuntaorganisaation oman henkilöstön voimin. Kunnanjohtaja Kimmo Behmin mukaan organisaation tarkastelu on tarpeen, sillä kunnan väkiluku on kasvanut vuodesta 1995 noin hengellä ja henkilöstön määrä hengellä. On katsottava, toimimmeko kaikissa kohdin parhaalla mahdollisella tavalla. Tarkastelun pohjalta asioissa tehdään ehdotukset kesäkuuhun mennessä. Toimintaorganisaation tarkastelua varten kunnanhallitus on nimennyt ohjausryhmän, jossa puheenjohtajana toimii Pasi Hurttala. Ryhmän jäseniä ovat Pertti Eräpolku, Timo Meros, Mika Seppälä, Hannu Toikkanen, Markku Valimaa, Outi Mäkelä, Kirsti Handolin, Sinikka Helminen ja Kimmo Behm. 4 Kuvassa vasemmalta kunnanhallituksen puheenjohtaja Outi Mäkelä, kunnanvaltuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja Elli Aatela ja uusi puheenjohtaja Petri Kalmi. Kunnanhallitus vuosina Nurmijärven valtuusto on vahvistanut kunnanhallituksen kokoonpanon. Hallituksen puheenjohtajana jatkaa Outi Mäkelä (KOK). Ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittiin Päivi Meros (SDP) ja toiseksi varapuheenjohtajaksi Kirsti Handolin (KESK). Mäkelän henkilökohtaisena varajäsenenä toimii Kaisa Suominen, Meroksen Reija Jäntti ja Handolinin Virpi Korhonen. Kunnanhallituksen muut jäsenet ja varajäsenet: Pertti Eräpolku (KD) / Seppo Pellinen (KESK) Pasi Hurttala (KESK) / Jukka Pihko (KESK) Martti Kainulainen (KOK) / Tuomo Karppinen (KOK) Tanja Luostarinen (SDP) / Sanna Rytkönen (SDP) Sirpa Rantala (KESK) / Hilkka Suono (KESK) Erkki Rantanen (SDP) / Olli Helminen (SDP) Hannu Toikkanen (VAS) / Marja Innanen (VIHR) Markku Valimaa (KOK) / Hannu Suomikallio (KOK) Nurmijärven valtuustossa on 51 valtuutettua. Oikealla toiseksi varapuheenjohtajaksi valittu Göta Kirkkari. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii v Petri Kalmi (KESK), ensimmäisenä varapuheenjohtajana Elli Aatela (SDP) ja toisena varapuheenjohtajana Göta Kirkkari (KOK). Kunnanhallituksen jäsenmäärät puolueittain: jäsen varajäsen KESK 3 4 KOK 3 3 SDP 3 3 VIHR - 1 KD 1 - VAS\n5 Kuntataloudessa käänne parempaan Kunnanjohtaja Kimmo Behm Kunnanjohtaja Kimmo Behmillä on hyviä uutisia. Kuntatalous on kääntynyt edellisestä vuodesta parempaan ja viime tilinpäätöksen enteillään päättyvän reilusti ylijäämäiseksi. Velkaa ei viime vuonna tarvinnut juurikaan ottaa lisää ja isot, noin 28 miljoonan euron investoinnit pystyttiin hoitamaan kokonaan tulorahoituksella. Verotulojen kehitys oli ennakoitua parempaa ja kunnan menot pysyivät talousarviossa. Väestönkasvu oli myös aiempaa maltillisempaa. Asukasmäärä nousi noin 610 hengellä, mikä merkitsee 1,6 % väestönkasvua. Tilastokeskuksen arvion mukaan väkiluku kipusi uudelle tuhatluvulle ja oli vuoden vaihteessa asukasta, kuvailee kunnanjohtaja menneen vuoden kehitystä. Yksi suurimmista ilonaiheista oli päätös tyhjillään seisoneen Kiljavan sairaalan käyttöönotosta. Sairaalan hallinnointia varten on perustettu yhtiö ja siitä tulee kuntoutukseen erikoistunut yksikkö. Palvelut hankitaan yksityisiltä palvelutuottajilta kilpailutuksen kautta. Sairaalan työntekijämääräksi arvioidaan työntekijää, mikä on myönteistä kunnan työpaikkakehityksen kannalta. Suurempikin työntekijämäärä on myöhemmässä vaiheessa mahdollista. Yritykset lisänneet työpaikkoja. Yritystonttien kysyntä oli vilkasta ja tonttien myyntipäätöksiä tehtiin viime vuonna 11 eli melkein kaksinkertainen määrä vuoteen 2005 verrattuna. Tänä vuonna yritystontteja tulee lisää myyntiin mm. Ilvesvuoren alueelle. Nurmijärveläiset yritykset ovat lisänneet työpaikkoja ja työttömyysaste on pudonnut noin neljän prosentin pintaan. Työllisyystilanteen parantuessa ja työpaikkojen lisääntyessä myös kunnan verotulot ovat kasvaneet, toteaa Behm tyytyväisenä. Myös elinkeinopoliittisen ohjelman päivittäminen haastaa kuntaorganisaation kehittämään elinkeinoelämää edelleen. Iso työ kunnassa oli viime vuonna palvelustrategian laatiminen. Tätä varten kartoitettiin kunnan palvelujen nykyinen tuottamistapa, tarkasteltiin tarpeiden muutosta mm. väestöennusteen avulla ja hahmotettiin erilaisia palvelujen tuottamisvaihtoehtoja. Vuoteen 2016 ulottuva strategia toimii pohjana palvelujen suunnittelulle. Suuria toiminnallisia muutoksia ei kuitenkaan ole tulossa. Kuntayhteistyönä tuotettavia palveluja selvitetään ja niiden määrä mahdollisesti kasvaa. Koulurakentaminen pääosassa. Kunnan rakennusinvestoinnit ovat tänä vuonna viimevuotista pienemmät. Kunnan ja sen liikelaitosten investoinnit ovat yhteensä vajaat 19 miljoonaa euroa. Vuoteen 2009 ulottuvalla suunnitelmakaudella investointien yhteisarvo kohoaa kuitenkin noin 57 Nurmijärven verot v Tulovero 18,75 % Yleinen kiinteistövero 0, 65 % Vakituisen asuinrakennuksen kiinteistövero 0,25 % Muun asuinrakennuksen kiinteistövero 0,75 % Korotettu kiinteistövero rakentamattomalle rakennuspaikalle 1,65 % Nurmijärven yhteiskoulun peruskorjaus ja laajennus on 7,4 miljoonan euron hanke. miljoonaan euroon. Suunnitelmakaudella aloitetaan vähintään viiden päiväkodin ja kymmenen koulun rakentaminen, peruskorjaus tai laajennus. Lisäksi nuorisotiloja rakennetaan Klaukkalan Mäntysalon - Haikalan alueille sekä Rajamäelle. Kunnallistekniikkaa rakennetaan etenkin Klaukkalan uusilla asuinalueilla, Rajamäen taajamassa sekä Ilvesvuoren yritysalueella. Kerrostalorakentaminen on vilkastunut Nurmijärvellä ja uusia kohteita on rakenteilla Kirkonkylässä ja Klaukkalassa. Klaukkalaan kerrostalorakentamista on tulossa noin k-m2 ja Perloksen alueelle Kirkonkylässä on alueen liikerakentaminen mukaanlukien suunniteltu rakentamista noin k-m2. FAKTA Suurimmat talonrakennushankkeet 2007 Nurmijärven yhteiskoulun peruskorjaus ja laajennus Ylitilantien päiväkoti, Klaukkala Länsikaaren päiväkoti, Rajamäki Lepsämän koulun laajennus tai Lintumetsän koulun rakentaminen (päätös tehdään keväällä 2007) Rajamäen kirjaston peruskorjaus 5\n6 Kivi-juhlat ei sammaloidu Markkinointia, taloushallintoa, harjoitusten aikataulujen järjestämistä, yhteydenpitoa jäsenistön kanssa ja vaikka mitä muuta, luettelee Katri Hintsanen kysyttäessä mitä Kivi-juhlien toiminnanjohtajan työhön kuuluu. Vielä ei koko työnkuva ole edes selvinnyt, sillä Hintsanen on toiminut tehtävässä vasta vuoden alusta lähtien. Ensimmäiset työpäivät ovat kuluneet valtion virastotaloon sijoitetun toimiston perustamisessa ja uusiin ihmisiin tutustuessa. Kivi-juhlat on vuodesta 1953 alkaen järjestänyt talkoo- ja harrastajavoimin teatterinäytäntöjä Taaborinvuorella Aleksis Kiven synnyinmaisemissa. Katri Hintsanen on Kivi-juhlien historian ensimmäinen toiminnanjohtaja, joka on otettu tehtävään yhdistyksen ulkopuolelta. Aikaisemmat vetäjät ovat olleet jollakin tavalla mukana toiminnassa ennen vetovastuuseen ryhtymistä. Yhdistyksen toiminnanjohtajan vaihtuessa vaihtui myös osa johtokunnan jäsenistä. Vastuunkantajien osittainen vaihtuminen ei ole tuomassa mitään radikaaleja uudistuksia Kivi-juhlille. Jatkamme vanhoja hyväksi havaittuja Katri Hintsanen käytäntöjä, Katri Hintsanen lupaa. Jotain tulee silti muuttumaankin. Kivijuhlien lipunmyynti on päätetty ulkoistaa Lippupalvelulle. Aikaisemmin liput myytiin Kivijuhlien toimistosta, mikä oli iso ja aikaa vievä urakka. Nyt toiminnanjohtaja pystyy keskittymään enemmän itse Kivi-juhlien organisoimiseen, Katri Hintsanen toteaa. Uusimaa on Etelä-Karjalasta kotoisin olevalle Hintsaselle tuttua seutua, sillä hän opiskeli ensimmäiseen ammattiinsa lähihoitajaksi Tuusulassa. Valmistumisen jälkeen hän toimi jonkin aikaa yrittäjänä pitämällä yksityistä ryhmäperhepäiväkotia lapsille. Vapaa-aika kului musiikki- ja teatteriharrastuksen parissa. Näyttelijä ja laulaja. Kulttuuri veti lopulta pidemmän korren ja Katri Hintsanen lähti opiskelemaan kulttuurituottajaksi. Sitä tietä hän päätyi hakemaan Kivi-juhlilla avautunutta paikkaa. Uusi toiminnanjohtaja on harrastanut näyttelemistä Imatran teatterissa, mutta Kivi-juhlien näyttämöllä häntä ei tulla näkemään. Keskityn luomaan mukana oleville ihmisille mahdollisuuksia osallistua eri tavoilla näytelmien tekemiseen. Se on roolini Kivi-juhlilla, Hintsanen sanoo. Oman taiteellisen ilmaisun tarpeensa hän purkaa laulukeikoilla, joita tekee bändinsä kanssa häissä ja muissa perhejuhlissa. Kivi-juhlat, Valtion virastotalo, Keskustie 2, (09) , Teksti: Mia Fagerström Katri Hintsanen on Kivi-juhlien uusi toiminnanjohtaja. Halpa helmikuu kirjastoissa Nurmijärven kirjastoissa vietetään halpaa helmikuuta. Klaukkalan kirjastossa ja pääkirjastossa myydään Nurmijärveen ja Aleksis Kiveen liittyvää kirjallisuutta ja postikortteja alennettuun hintaan. Lisäksi myynnissä on kirjaston kokoelmista poistettua aineistoa. Kirjastokauppojen hinnat ovat aina edullisia, mutta halvan helmikuun aikana tuotteita voi ostaa vielä tavallistakin huokeammalla. Uusien kirjojen kohdalla hintahaarukka liikkuu helmikuun aikana 0,50 eurosta 30 euroon. Postikortit irtoavat 10 sentin kappalehintaan. Poistokirjoja saa eurolla peräti 15 kappaletta. Yksittäin ostettuna poistokirjojen kappalehinta on 10 senttiä. Myynnissä olevat tuotteet löytyvät kunnan verkkosivuilta kirjaston kohdalta osoitteesta ut/kirjasto/fi_fi/myynnissa_kirj astoissa/ FAKTA Nummisuutarit palaavat Taaborille 6 Aleksis Kiven Topiaksen huonekunnan on jälleen aika astua näyttämölle, nyt uudessa Kai Lehtisen ohjaamassa versiossa. Lehtinen tunnetaan sekä näyttelijänä että ohjaajana, parhaiten ehkä elokuvaroolistaan Raidina. Nummisuutareiden ensi-ilta on Taaborinvuoren museoalueella Esityksiä on kesäheinäkuussa yhteensä seitsemän. Elokuussa Taaborilla jatkuvat Kullervon esitykset. Kullervo on Aleksis Kiven esikoisteos ja ensimmäinen suomenkielinen tragedia. Näytelmän on ohjannut ja sovittanut Timo Bergholm. Kullervoa esitetään Esitysajat:\n7 Nyt voit arvioida netissä Nurmijärven hyviä ja huonoja puolia Nurmijärven kunnan internetsivujen kautta tai osoitteessa: voit osallistua kyselyyn, jonka avulla kartoitetaan asukkaiden kokemuksia omasta asuinympäristöstä. Kysely on auki helmikuun 2007 loppuun, joten sinulla on vielä mahdollisuus osallistua ja kertoa oma mielipiteesi. Jokaisen asukkaan mielipide on tärkeä ja arvokas! Tutkimus on osa Teknillisen korkeakoulun OPUS-hanketta - Oppiva kaupunkisuunnittelu ja asumisen arki. Tutkijoina toimivat FT Marketta Kyttä ja FM Maarit Kahila. Tutkimuksesta saatu tieto avaa uusia mahdollisuuksia tutkia asukkaiden kokemusten ja fyysisen ympäristön välisiä yhteyksiä. Tämän lisäksi tietoa tullaan hyödyntämään kunnan yhdyskuntasuunnittelun ja päätöksenteon apuvälineenä. Lisätietoja tutkimuksesta antaa: Marketta Kyttä, Maarit Kahila, Lapsi- ja nuorisopoliittinen sekä päihdepoliittinen ohjelma päivitettiin Kunnanvaltuusto on hyväksynyt kaksi pääasiassa lapsiin ja nuoriin koskevaa, aiemmilta vuosilta päivitettyä ohjelmaa. Lapsi- ja nuorisopoliittisessa ohjelmassa kuvataan lasten ja nuorten hyvinvoinnin tilaa ja siihen vaikuttavia tekijöitä Nurmijärvellä. Toimenpiteisiin on koottu keskeisimmät kehittämiskohteet. Lasten ja nuorten hyvinvointi on kunnassa selonteon mukaan kohtuullisen hyvä. Päihdeohjelman pääpaino on ehkäisevässä toiminnassa ja kohderyhmänä ovat lapset ja nuoret. Tutkimukset osoittavat nuorten päihteiden käytön lisääntyneen. Käyttö aloitetaan nykyisin myös aiempaa nuorempana. Päivitetyt ohjelmat tullaan julkaisemaan kunnan internetsivuilla kohdassa Tietoa kunnasta. Kuuman uudistetulla yhteisosastolla matkamessuilla olivat mukana myös nurmijärveläiset Hannu ja Tarja Rantala. Nurmijärveä esiteltiin matkamessuilla Helsingin messukeskuksessa tammikuussa pidetyt matkamessut vetivät ennätysyleisön, lähes vierasta. Nurmijärvi oli mukana messuilla Kuuma-kuntien yhteisosastolla. Yhteisosastolla oli erilaista ohjelmaa ja mm. nurmijärveläinen yrittäjäpariskunta Tarja ja Hannu Rantala Tarinakorusta pitivät työnäytöksiä. He perustivat korupajan ja myymälän Nurmijärvelle vanhaan maalaistaloon runsaat viisi vuotta sitten. Rantaloiden kokemukset matkamessuista on myönteisiä. Olemme mukana nyt neljättä kertaa ja päätimme mukaantulosta työnäytökseen aika lailla viimetingassa. Jouluseosonki on juuri takana ja uusia korujakin pitäisi ehtiä tehdä. Täällä saa kuitenkin aina uusia kontakteja ja jälleenmyyjiä, verkosto leviää ja korukauppakin käy mukavasti, Hannu Rantala hymyää. Tarja Rantala havaitsi, että messuosaston yhtenä seinämänä olevasta Kuuma-kuntien kartasta on ollut paljon hyötyä. Monet ulkomaiset asiakkaat kysyvät, missä se Nurmijärvi on. Kartalta asia on helppo selvittää, kun alue on suhteutettu myös koko Suomen karttaan. Hannu ja Tarja Rantala ovat todenneet messumatkoillaan työnäytösten pysäyttävän hyvin yleisöä. Hetki katsellaan vieressä ja sitten tullaan juttelemaan. Kysytään niin koruista, asuinpaikasta kuin Kari Lehtovirta jakoi messuilla uunituoreita kesäesitteitä. muistakin yleisistä asioista. Korummekin kertovat Nurmijärven perinteestä. Esimerkiksi kunnan nimikkokasvilla kivikkoalvejuurella on oma korunsa samoin Aleksis Kiven kaikilla seitsemällä veljeksellä. Kuuma-kuntien matkailukoordinaattori Janne Niini oli tyytyväinen messutapahtumaan. Kuntien yhteisosasto kiinnosti yleisöä ja työnäytökset pysäyttivät väkeä keskustelemaan. Jo suunnitteluvaiheessa halusimme osastolle myös toimintaa. Vierailijat kysyivät mm. talvisista vapaa-ajan-viettomahdollisuuksista ja luonnollisesti Kuumaalueen kulttuuriannista. 7\n8 Nukarilla on hyvä tekemisen meininki, toteavat kylätoimikunnan aktiivit. Edessä vasemmalta Liisa Ollikainen, Heli Vuolle ja Tarja Lausvaara, takana vasemmalta Seija Sariola, Anu Tuominen ja Sonja Pikkarainen. Nukarilla aktiivinen kylätoimikunta Nukarin kylä on tunnettu koskestaan ja kauniista luonnonmaisemastaan. Kylä sijaitsee kunnan länsilaidalla Helsingistä Hyvinkäälle johtavan maantien läheisyydessä. Kyläyhteisön väki pitää tiiviisti yhtä. Asioiden hoitoa vauhdittavat elokuussa avatut nettisivut 8 Nukarin koululla käy vilkas puheensorina. Paikalla ovat Liisa Ollikainen, joka on ollut nukarilainen 23 vuotta, Sonja Pikkaraisella on seitsemäs asuinvuosi meneillään, Heli Vuolle on asunut 10 vuotta, Anu Tuominen 3,5 vuotta ja Seija Sariola runsaat kolme vuotta. Kylätoimikunnan puheenjohtaja Tarja Lausvaara on asunut Nukarilla jo 19 vuotta. Aluksi pohditaan Nukarin kylän kokemia menetyksiä Täällä oli aiemmin kaksi kauppaa, pankki, posti, julkinen liikenne ja neuvola. Vähitellen palveluja on supistettu. Olemme pitäneet koulun ja päiväkodin puolia, samoin olisimme halunneet säilyttää neuvolan. Valtuusto teki päätöksen neuvolan lakkauttamisesta loppuvuodesta, vaikka vetoomukseen neuvolan säilyttämisen puolesta kertyi yli 400 nimeä, Liisa Ollikainen harmittelee toisten myötäillessä puhetta. Nukarilla on lähes 500 taloutta ja yli 1300 asukasta, joten palvelujen tarvitsijoita kyllä on. Kauppaan mennään tavallisesti Tuusulan Jokelaan tai Hyvinkäälle. Nurmijärven kirkonkylään on matkaa runsaat 10 kilometriä. Kylätie on kiemurainen ja vailla kevyen liikenteen väylää. Läheltäpiti-tilanteita on turhan paljon autoilijoiden ja jalankulkijoiden välillä. Kevyen liikenteen väylän rakentamista on pitkään toivottu ja esitetty kunnan suuntaan, toistaiseksi tuloksetta, naiset jatkavat. Vesiasiat käsittelyssä. Vain osalla nukarilaisista on kunnallinen vesihuolto eikä kylällä ole viemäröintiä. Kylätoimikunta on pyrkinyt edistämään vesihuollon laajentamista ja viemäriverkoston rakentamista neuvotteluin kunnan kanssa. Jätevesisäädösten uudistus on tuonut uusia vaatimuksia kiinteistöjen jätevesihuoltoon ja niiden täyttäminen on vaativaa. Olemme kylätoimikunnassa järjestäneet aiheesta useita keskustelutilaisuuksia. Viime vuonna selvitimme viemäriverkoston rakentamisen mahdollisuutta ja kyläläisten kiinnostusta perustaa yhteinen jätevesiosuuskunta. Jättimme asiasta ehdotuksen kuntaan viime marraskuussa, Tarja Lausvaara kertoo. Pidämme aluettamme kunnossa järjestämällä mm. siivoustalkoita. Viimevuotinen rautaromun keräys osoittautui menestykselliseksi, lava tyhjennettiin viikon aikana kaksi kertaa. Kunnan edustajia on kutsuttu paikalle kuulemaan mm. liikenneongelmistamme. Nukarin kylätoimikunta on perustettu jo yli 20 vuotta sitten, lokakuussa Tämä on vapaamuotoista toimintaa ja toimikuntaan voi liittyä kuka tahansa. Juhlissamme, tapahtumissamme ja kyläilloissamme on aina runsaasti väkeä paikalla. Toimitamme kerran vuodessa myös lehden, Nukarin Sanomat. Olemme käynnistäneet perinnekeruun ja oma kyläkirja on tekeillä. Lisäksi teimme nettisivut, joiden kautta pystymme nopeasti ja helposti välittämään tietoa ja kertomaan muillekin Nukarista. NKT huolehtii koululaisista. Kylätoimikunnan yhteistyökumppanina toimii Nukarin koululaisten tuki ry eli NKT. Yhdistys perustettiin syksyllä 2001 edistämään oppilaiden hyvinvointia ja lasten kasvamista. Anu Tuominen on NKT:n puheenjohtaja. Pidämme yhteyttä kotien ja koulun välillä, järjestämme iltapäiväkerhotoimintaa, tapahtumia ja retkiä ja organisoimme pelivuoroja koululla lasten liikunnan edistämiseksi. Kylätoimikunnan kanssa järjestetään yhteisiä juhlia. Esimerkiksi koulun joulujuhlaan ovat kaikki kyläläiset tervetulleita. Kevään hiihtotapahtuma ja marrasmeiningit ovat jo vakiintunutta toimintaa. Luonnon kauneus valttina. Keskustelu on kääntynyt Nukarin parhaisiin puoliin. Tämä on hyvä paikka asua, on mukavia ihmisiä ja lapsiystävällinen ympäristö, Sonja Pikkarainen toteaa. Nukarin luonnon kauneutta ei voita mikään, lisää Liisa Ollikainen. Seija Sariola tuntee itsensä superonnelliseksi, kun hankki vanhempiensa rakentaman talon itselleen Nukarilta. Helsinkiin on helppo kulkea ja täällä saa olla maaseudun rauhassa. Heli Vuolle pystytti kotinsa mummilleen aikanaan rakennettuun taloon. Sukulaisia on lähellä ja lapsuudesta monta hyvää muistoa. Juurilleen oli hyvä palata. Työmatka Helsinkiin ei tunnu pahalta. Helsingin kantakaupungissa asunut Anu Tuominen tuli miehensä kanssa sattumoisin katsomaan vanhaa, edullisen hintaiselta tuntuvaa tönöä. Mies ihastui ja Anukin lämpeni muutolle. Ympäristö on ihana lapsille ja koirille. Kavereidenkin sydän on jäänyt Nukarille. Malesiasta tullut ystävämme oli aivan innoissaan. Vantaanjokea reunustava Nukarin viidakko kasvillisuudellaan vetää kyllä vertoja Borneon viidakolle. Lue lisää Nukarista:\n9 Kuvat: Heli Vuolle Nukarin valtteja on idyllinen jokimaisema ja luonto. FAKTA Nukari Nukarinkoskella on oivat kalastusmahdollisuudet. Koskella saa kalastaa vapavälineillä, uistimella tai perholla. Onkiminen ja pilkkiminen on koskialueella kielletty. Nukarinkoskelta voi lähteä melomaan Vantaanjoelle. Hyvinkäälle matkaa kertyy n. 16 km ja Myllykoskelle n. 11 km. Lisätietoja melontareiteistä on Nurmijärven kirjastosta saatavassa Virkisty Vantaanjoella opaskartassa. Nukarinkosken ympärillä kulkee ulkoilupolku. Joen itärantaa pitkin pääsee alajuoksulla sijaitsevalle Harrikosken sillalle ja Hattarantien kautta Nukarin tammen padolle. Ulkoilupolun varressa on laavu ja tulentekopaikkoja. Lumisina talvina Nukarin alueella on hiihtolatuja. Aleksis Kiven jalanjäljillä -oppaassa esitellään reittejä paikoille, jotka liittyvät Aleksis Kiven elämään ja tuotantoon Nurmijärvellä. Yksi reiteistä kulkee Nukarille. Opasta saa ostaa Nurmijärven kirjastosta. 9\nKunnanjohtaja Kimmo Behm. Rajamäen kyläilta Katsaus ajankohtaisiin asioihin. Rajamäen yläaste, Kuntola 16.5.2011\nKunnanjohtaja Kimmo Behm Rajamäen kyläilta Katsaus ajankohtaisiin asioihin Rajamäen yläaste, Kuntola 16.5.2011 Katsaus ajankohtaisiin asioihin Väkiluku kasvaa hallitusti, 40 000 ylittyi tammikuussa Kunnan


Toistuvan laskutusprofiilin luominen – Tukisivusto\nJos olet sopinut asiakkaasi kanssa, että tarjoat hänelle samoja tuotteita tai palveluita säännöllisesti, voit luoda hänelle toistuvan laskutusprofiilin. Tällä tavoin Zervant luo laskut automaattisesti määrittelemäsi toistuvuuden mukaan. Laskut, jotka luodaan toistuvalla laskutusprofiililla näkyvät Laskut-välilehdellä ja voit muokata niitä normaalisti. Huom! Toistuvat laskut saat premium-tilaukseen kuuluvilla paketeillamme (Pro-paketista alkaen).\nToistuvien laskujen luominen\n1. On olemassa kolme eri tapaa, joilla voit luoda toistuvan laskutusprofiilin:\nLaskut-välilehti -> Uusi lasku -valikko -> Uusi toistuvan laskun profiili.\nLaskut-välilehti -> Laskut-valikon alta löytyy Toistuvat -> Uusi toistuvan laskun profiili.\nKun olet luomassa uutta laskua, voit rastittaa ruudun Toistuva lasku oikealta.\n2. Rastittamalla ruudun saat editorin yläreunaan toistuvan laskun asetukset. Voit määritellä ensimmäisen laskun päiväyksen (joka korvaa laskun päiväyksen, tätä ei ole mahdollista asettaa menneisyyteen) ja laskujen toistuvuuden:\nKuukausittain (aina samana päivänä kuin ensimmäinen lasku)\nKuukausittain (kuun lopussa - tämä muuttaa myös ensimmäisen laskun päiväyksen)\nPuolivuosittain (eli joka 6 kuukausi)\n3. Valitse lähetyksen Kesto - voit valita tietyn määrän lähetyksiä tai toistaiseksi.\n4. Valitse Lähetys - vaihtoehtoina on Luo ja lähetä sähköpostitse tai Luo ja sulje. Jos valitset luo ja sulje, profiili luo ensimmäisen laskun, mutta ei lähetä mitään automaattisesti. Sinun tulee siten aktivoida profiili erikseen myöhemmin.\nLue ja sulje -vaihtoehto mahdollistaa laskun lähettämisen postitse tai verkkolaskuna! Kun olet luonut profiilin, valitse lasku normaalisti laskulistalta (Huom! otsikon Laskut alla) ja klikkaa Lisää -> Lähetä postitse/ Lähetä verkkolaskuna.\n5. Valitse, haluatko ilmoituksen joka kerta, kun lasku on luotu/ lähetetty rastittamalla sille tarkoitettu ruutu.\n6. Klikkaa kohtaa Muokkaa viestiä avataksesi laskujen lähetysikkunan. Siinä voit valita laskun saajat ja viestin. Valitettavasti tässä ikkunassa ei voi vielä lisätä liitteitä. Huomioi, että sähköpostin aihe on täytetty automaattisesti, eikä tätä ole mahdollista muokata.\n7. Klikkaa Esikatselu nähdäksesi ensimmäisen laskun ja juuri määrittelemäsi asetukset. Valitse Tallenna luonnos, jos haluat, että toistuvan laskun profiili ei ole vielä aktiivinen. Vahvistamalla profiilin asetat sen aktiiviseksi ja ensimmäinen lasku lähtee antamanasi päivänä. Jos ensimmäisen laskun päiväys on tänään, lasku luodaan ja profiili aktivoituu heti.\nToistuvien laskujen profiilien seuraaminen\nLuomasi profiilit löytyvät välilehdeltä Laskut -> Laskut-valikon alta nimellä Toistuvat. Löydät kaikki tarpeelliset tiedot profiilista kuten Asiakkaan, Luontipäivän, Toistuvuuden, luotujen laskujen määrän (Luotu) ja Tilan (Aktiivinen, Pysäytetty, Valmis).\nAktiivinen profiili lähettää laskuja.\nPysäytetty tarkoittaa, että profiili ei tällä hetkellä lähetä laskuja.\nValmis tarkoittaa, että profiilin kaikki laskut on jo luotu ja lähetetty. Huom! Jos olet vahingossa merkinnyt profiilin tilaan Valmis, vaikka laskuja olisi vielä lähetettävänä, näitä laskuja ei voi enää aktivoida. Voit kuitenkin kopioida profiilista luodun laskun (joka löytyy Laskut-otsikon alta) uudeksi ja sillä tavoin manuaalisesti lähettää mahdolliset profiiliin jääneet laskut.\nToistuvat alla voit muuttaa profiilien tilaa, nähdä profiilin tapahtumat, seuraavan laskun luontipäivän ja muokata profiilia muuttaaksesi sen tulevia laskuja. Voit myös poistaa profiilin kokonaan klikkaamalla Poista.\nVinkkejä toistuviin laskuihin:\nJos olet asettanut toistuvat laskut lähtemään joka kuun 31. päivä ja kuukaudessa on vähemmän päiviä, lasku luodaan/lähetetään edellisenä päivänä.\nJos asetat laskut toistumaan Kuukausittain (viimeinen päivä), ensimmäinen lasku lähetetään automaattisesti nykyisen kuun viimeisenä päivänä.\nSähköpostissa näkyvät tiedot ovat samat jokaisen laskun kohdalla. Ainoastaan laskun numero muuttuu sähköpostin aiheessa.\nJos toistuvan laskun lähetyksessä tulee jokin ongelma, tästä tulee ilmoitus laskun Tapahtumat alle.\nJos poistat toistuvan laskun profiilin, se ei löydy Poistetut alta, eikä sitä saa takaisin.\nToistuvat profiilit ei tue maksuaikatauluja.\nLaskun tilan seuraaminen\nLaskujen tilan käsitteleminen\nVoinko muokata laskua tai poistaa sen?


Race with the wind: Reissujen vuosi 2017\nNoniin, se olis sitten vuosikatsauksen aika. Vuosi 2018 on alkanu kiireisesti. Oli muuttohommaa ja koulukin taas pyörähti käyntiin. Nyt on hetki aikaa paneutuu edelliseen vuoteen. Aloitetaan kauden aloituksesta. Kausi pyörähti käyntiin Gotlannissa maaliskuun lopulla. Jo sitä ennen olis ollu mahiksia käydä koluamassa esim Helsingin rantoja, mut mä kelasin et panttaan kalastushimojani ja päästän ne valloilleen vasta ekalla isommalla reissulla. Tää reissu Gotlantiin oli jo kolmas. Sama posse kun kahdella edellisellä reissulla, Hanna, Viljami ja Juuso. Geelle on aina mukava mennä. En tiiä mikä siinä paikassa kiehtoo. Siellä on vaan hyvä olla. Tällä reissulla mulla oli vielä jotenkin ihan uudenlainen se hyvä olo. Nautin koko sydämmestäni siellä vietetystä viikosta. Fiilis oli jotenkin tosi rento. Olisin voinu vaikka jäädä sinne. Kalojakin tuli. Ei ihan niin hullua tykitystä kun edellisella reissulla, mutta ihan riittävästi kuitenkin. Ainakin itse olin kovin tyytyväinen reissuun kokonaisuutena. Ihana Gotlanti, nähdään taas.\nVuoden toisella reissulla lähdettiin uudestaan Ruotsiin. Railakkaan laivamatkan ja väsähtäneen automatkan jälkeen löydettiin ittemme toistamiseen Mörrumilta. Yheksän hengen lössi, primetime, muutenkin paljon porukkaa joella. Joki ihan kuiva... :D Sillälailla. Kalastuksellisesti reissu oli aika perseestä, mut muuten oli kyllä hauskaa. Mörrum on vielä kokonaan kokematta normaaleissa olosuhteissa. Myös edellisen vuoden reissulla vesi oli vähissä, mut ei kyl lähellekkään sitä luokkaa mitä nyt. Nätti paikkahan se Mörrumi kuitenkin on, ei siitä mihkään pääse.\nKevät & alku kesä meni ihan kotimaassa. Kävin itekseni VKK:lla jahtaamassa toutaimia ja Juuson kanssa käytiin Lohenrenkaalla kelluskelemassa. Käytiin myös kääntymässä Tainionvirralla lirkkimässä taimenia.\nKesän odotetuin reissu starttasi heinäkuun alussa. Sitä ennen olin paiskinu hulluna töitä. Oli aika siisti fiilis heittää hanskat tiskiin sillä fiiliksellä, et koko kesänä ei tarvii enää tehdä kauheesti töitä. Mä olin sumplinu asiani niin, et kovasti oli haaveissa pitää paras kalastuskesä koskaan. Lähettiin heinäkuun tokalla viikolla Juuson lohilomalle Norjaan. Voisin väittää, et se oli paras Norjan reissu mitä ollaan koskaan tehty. Kaikissa on omat siistit juttunsa ja muistonsa, mut nyt tuli kyllä kärkisija. vähän niinku keväisellä Gotlannin reissulla, fiilis oli vaan jotenkin todella hyvä kaikinpuolin. Mulle reissun ekat päivät oli aika kovia. Heti ekana iltana eka kala, toisena toinen ja sillon meni enkatkin rikki, 95cm. Olisko kohta metri rikki? Myös Juuso rikkoi enkat lohiloman aikana, 108cm. Nyt kun näitä kuvia kattoo ja fiilistelee muistoja, tulee ihan hirvee reissukuume. Lohi, tuo paras kala...\nHeinäkuun lopulla lähdettiin Juuson kans uudestaan Norjaa kohti. Ekalle reissulle oli sellanen suunnitelma, et oltais kierretty enemmänkin Norjaa ja käyty useemmassa paikassa, mut olosuhteiden ollessa vähän niin ja näin, päätettiin skippaa muut suunnitelmat ja pysytellä vaan yhdessä paikassa. Suunnitelmat Finnmarkista jäi sen verran kaihertaa mieltä, et pienen suostuttelun jälkeen sain Juuson pään käännettyy ja sitten oltiinkin taas Corollassa matkaamassa Suomen halki pohjoiseen. Viikko suunnilleen viikko kerettiin himassa viettää ennen tätä reissua. Ihan parasta. Edellisestä Finnmarkin reissusta oli vierähtäny muutama vuosi. Oli aika kivaa palata sinne, missä mä oon ekan lohireissuni tehny. Noh, jokihan oli ihan kuollut, mutta muuten oli kivaa. Reissu oli aika pikainen, vain viikon. Samaan syssyyn käytiin kalastaa myös mertsaria. Se oli tän reissun pelastus. Ihan törkeen hauskaa!\nElokuun alussa mentiin taas. Tällä kertaa muikkeliporukalla. Taisin olla kolme päivää reissujen jälkeen himassa. Sen verran, et just kerkeks purkaa vanhat kamat ja pakara rinkan kuosiin. Lähettiin Hannan, Veeran ja Nooran kanssa käsivarren erämaahan harjusjahtiin. En ollu hetkeen päässy kunnolla erämaahan. Edellisestä rinkkareissusta oli kulunu useempi vuosi ja sekin ihan perus vaellus, ilman kalakamoja. Nyt olikin sit rompetta niin paljon messissä, et rinkka painoi vähän reilun 30kg. Sitä vähän kuumottelin et miten jaksan, mut hyvinhän se meni. Kyllä siitä on vaan hyötyä et nostelee rautaa salilla ja pitää ittestään huolta. Viikon verran vietettiin leirielämää. Hyvä reissu jälleen.\nSyksyllä tuli hengattua lähinnä Kymillä. Mulla alkoi koulu ja kalastuspäivät oli aika kortilla. Onneks oli monta hyvää reissua alla. Operaatio Kymiläinen ei edennyt taaskaan, yritys jatkuu siis edelleen. Kun virallinen kausi Kymillä loppui, jatkoin siellä hengaamista kuitenkin. Olin esimerkiks työharkassa Kymi Fishingillä muutaman päivän.\nLoppuvuosi oli hiljaisempaa. Vaikka kesän reissut edelleen lämmitti mieltä, alkoi taas olla fiilis et jotain puuttuu. Vain muutamat mertsarireissut tuli heitettyy. Koulu vei syksyllä ison osan ajasta ja mielestä, et ei siihen vaan mahtunu enää mitään "ylimääräistä". Vaikka koulussa on ollu ihan kivaa, kyllä mä jo vähän odotan että se loppuu. Pääsee taas harrastaa omia juttuja enemmän ja muutenkin aikatauluttaa elämää uusiks. Tollanen perus toimistorytmi ei vaan sovi mulle. Liian sitovaa ja ahdistavaa. :D Ei oo enää onneks ihan tolkuttomasti jäljellä.\nVaikka loppuvuosi ei ollutkaan ihan parhaimmasta päästä, oli tää vuosi kokonaisuudessaan hyvä. En oo koskaan aikasemmin päässy tekee noin montaa pidempää reissua vuoteen. Reissua tuli tasaiseen tahtiin heti maaliskuulta alkaen. Kesästä kaavailin parasta kalastuskesää koskaan ja sitä se kyllä oli. Reissuja on vaikeeta laittaa mihinkään paremmuusjärkkään, eikä se oo tarkoituskaan koska kaikissa on aina jokin oma juttunsa. Tältä kesältä kuitenkin päällimmäisenä mielessä on eka Norjan reissu. Se oli kyllä niin siisti reissu. Vaikka meillä onkin nykyisin parisuhde muuttunut joksikin muuksi, toivon että hyviä reissuja tullaan edelleen tekemään yhdessä. :)\nTälle vuodelle ei oo vielä lyöty paljoo reissuja lukkoon. Yksi on varma, Gotlanti kutsuu jälleen. Ja onhan sitä varmasti pakko taas kesällä Norjaan lähtee. Muuten suunnitelmat on vielä auki. Kattellaan mitä vuosi tuo tullessaan. Nyt kuitenkin ekana koulu päätökseen. Alle puoli vuotta kesään, jeeee!\nTunnisteet: kesä, kevät, reissut, syksy, talvi\nedyeazul 6. huhtikuuta 2018 klo 22.39


Valkoinen joulu | Romaanit | E-kirja | Kokeile maksuttomasti!\nPete Suhonen - Valkoinen joulu maksuttomasti\nHehkuviininlämpöinen jouluromaani, jossa Firman haalarit vaihtuvat tontun työasuksi.\nJanne on postinkantaja, joka öisin rakastaa työtään ja aamuisin etäältä mutterikahvilan kaunista Siljaa. Silja kiltteyttään sietää baareissa luuhaavaa poikaystäväänsä ja haaveilee Hankeniin pänttäävästä Sebastianista. Sebastian toivoo, ettei koskaan olisi pelannut avomerellä käsipalloa kokkelilastilla, mutta koska tehtyä ei saa tekemättömäksi, toivelistalla on myös pikainen kuolema Konrad-isoisälle.\nKonrad on karaistunut sotasankari ja miljonääri, joka haluaa elää ikuisesti. Keinolla millä hyvänsä. Kaikkialla häärii salaperäinen Hän, muustakin kuin omasta luomiskyvystään päihtynyt kirjailija. Hän yrittää solmia lankoja yhteen, vaikka itselläkin on täysi työ pysyä kasassa. Koska on joulu, kaikki saavat mitä ansaitsevat. Niin kiltit kuin tuhmat.\nPete Suhosen esikoisromaani Hitlerin kylkiluu (2012) antoi satiirikon kädestä äärioikeistolle. Hänen toinen teoksensa Valkoinen joulu sekä herättää henkiin että uudistaa jouluromaanin perinteen - siinä on juuri sen verran lämpöä ja potkua kuin hyvässä glögilasillisessa kuuluukin.\nTietoa kirjasta Valkoinen joulu\nValkoinen joulu on häkellyttävä ja iloinen romaanit, joka ei ehdottomasti jätä lukijaansa vaisuksi. Kirjan kirjoitti Pete Suhonen. Teoksen pituus on 147. Älä silti jää yksin e-kirjaan, testaa myös kirjan äänikirja versiota, minkä nautit 0:00:00 tunnissa. Äänikirja voi olla toimiva konsti kuunnella kirjaa kun olet julkisessa ja se saa myöskin lenkistä ainutlaatuisemman. Äänikirjan lukijana on tuntematon. Tämän kirjan julkaisi WSOY 2013-10-15. Aloita nyt äänikirjoihin ja digitaalisiin kirjoihin totutteleminen ja pääset nauttimaan kirjoista kokonaan tuoreella keinolla. Se toimii sulavasti, mikäli vain omistat puhelimen. Mikäli tahdot mennä' oikeasti äänikirjojen todellisuuteen, niin sinun pitää suorittaa kiinteä kuukausimaksu 10 - 20€ niin käytössäsi on iso valikoima e-kirjoja. Kun et ole varma onko tämän kaltainen palvelu sopiva sinulle, niin voit testata valitsemaasi ohjelmaa ilmaiseksi 2 viikon ajan.


Viestit - plazma\nPulmakulma ja Tekninen näpertely. / Vs: C64 virtalähde\n« : Elokuu 02, 2019, 15:13 »\nAika lailla jokaisella IC:llä on oma keraaminen kondensaattori. Mitta kondensaattorin pinneistä niin löytyy sopivasti +5V ja GND. +5V löytyy hyvin monesta paikasta kun alkaa katsomaan skemaa mutta toi on helppo tapa ilman IC pinnien tarkistamista.\n« : Joulukuu 14, 2017, 19:39 »\nLainaus käyttäjältä: junnu78 - Joulukuu 14, 2017, 17:53\nTommosen kävin pelastamassa ser jätteeseen menolta.\nKyseessä ei ole se ensimmäinen versio, vaan se toinen vaaleampi 1541c levyasema.\nJotain vikaa kuulemma. Pakkaus sisälsi kaikki ohjekirjat ym.Myös johdot.\nTarvii jossain vaiheessa tutkia, mitä on hajonnut, tai mitä asema syönnyt. 😁\nHarvemmin noi korjauskelvottomia on.\n« : Joulukuu 13, 2017, 17:19 »\nLainaus käyttäjältä: junnu78 - Joulukuu 13, 2017, 16:52\nThingiversestä löytyy kuvat competition prolle, voi 3d tulostaa.\nArcade ohjain vaan ebaystä ja matalat napit. Saa halvalla kestävän ohjaimen ja semmosen, johon saa varaosia 😁\nMinulla on useampi Competition Pro ja Prof. Competition. Tykkään enemmän The Arcade muotoilusta. Ja osaan mallintaa CADillä\n« : Joulukuu 13, 2017, 10:00 »\nMielestäni paras on The Arcade. Niitä on useampi vakiokäytössä. TAC-2 oli aikoinaan lemppari mutta kaikki ostamani ovat olleet korjausta vaikka. Pitäis melkein mallintaa The Arcade tyylinen kotelo ardade napille ja ohjaimelle ja 3D-tulostaa muutama.\nPulmakulma ja Tekninen näpertely. / Vs: Kasettiasema ja nauhoitusongelma\n« : Joulukuu 13, 2017, 09:56 »\nOnko kasetin kirjoitussuojat katkaistu?\nOsto, myynti, vaihto ja lahjoitetaan / Vs: M: Lerpuille suojataskuja, 7 x 25kpl\n« : Syyskuu 23, 2017, 17:47 »\n« : Heinäkuu 14, 2016, 23:53 »\nVihdoin sain DTV:n. Kunto oli kuin uusi ilman mitään käytön jälkiä:\nOstin pois kuleksimasta lerppuaseman ja virtalähteen sopivaan 15€ hintaan. Kauppa piti tehä nopeasti tai ois menny roskiin. Myyjä oli tosin juuri heittänyt C64 C-mallin roskiin kun siitä puuttui pari näppäintä\n« : Maaliskuu 17, 2016, 10:45 »\nIlmainen Sony Trinitron monitori. Sopii hyvin C-mallin kaveriksi kun leipälaatikolle löytyy 1702.\n« : Maaliskuu 03, 2016, 18:17 »\nLaitteista saa toki ihan eri hinnan kun myy testattuna ja putsattuna versus "toimi 10v sitten kun laitoin kaappiin".\nItse olen myynyt kaikki koneet diagnostiikkamodulilla testattuna ja virtalähde testikuormitettuna.\nJos on aikaa odottaa niin voi tehä tosi halpojakin löytöjä.\n« : Helmikuu 26, 2016, 10:10 »\nÄlä ainakaan huuto.netistä katso osta heti hintoja\nLeipälaatikkomallit menee 30-50€. C mallit 20-40€. Oheissälä voi nostaa hintaa.\nJos on hyväkuntoinen ja testattu, alkuperäiset laatikot ym. niin leipälaatikko voi nousta yli 100€.\nJos vähän seuraa ilmoituksia ja kirpputoreja niin voi tehdä muutaman euron löytöjä. Facebookin ryhmissä tulee vastaan myös annetaan ilmoituksia.\nPulmakulma ja Tekninen näpertely. / Vs: C64 kuva sekaisin.\n« : Joulukuu 28, 2015, 14:56 »\nMikä näyttö kyseessä? Onko samalla näytöllä aikaisemmin toiminut?\nPulmakulma ja Tekninen näpertely. / Vs: C64 ei kuvaa/rikki\n« : Joulukuu 28, 2015, 14:54 »\nKomposiittivideo (keltainen RCA) toimii kaikissa televisioissa. S-video oli hieman epästandardi ja ei toimi kaikissa.\nLED-valo palaa kunhan tulee jonkulainen jännite virtalähteestä. Se on huono indikaattori toimivuudesta.