Henkilökohtaista: Elämää, arkea, kampaamonostalgiaa, tyttöjä ja lettejä + aivan ihana Didon joulubiisi | LÖYTÖ\nHenkilökohtaista: Elämää, arkea, kampaamonostalgiaa, tyttöjä ja lettejä + aivan ihana Didon joulubiisi\nHerätys tapahtui tänään 7.30. Jo 8.15 ensimmäinen tyttö istui kampaajan tuolissa. Ystävien ja FB-vihjeiden avulla löysin lähestulkoon naapurista PARTURI -KAMPAAMO EEVA-LIISA SALON. Etsin kohtuuhintaista kampaajaa lasten hiusten leikkaukseen. Kun heitä on 4 niin mennään sinne, missä on edullista. Minulla oli tunne, kun ajoimme kampaajalle, että osoite kuullosti tutulta. Kyllä! Tuttu paikka! Äitini vei meitä lapsina juurikin samoiseen parturi-kampaamoon. Jostain syystä olin unohtanut tai ajatellut liikkeen olevan jo poissa. Upea nostalginen kampaaja-aamu. Tyttöjen hiukset lyhenivät hiukan ja he saivat upeat letit. Menemme toistekin! Päivä on kulunut nopeasti. Minulla ei ollut käytössäni autoa, koska mies tarvitsi sen. Onneksi äitini saapui apuun, koska menoja oli moneen suuntaan. Lasten koulun joulujuhla vietettiin Vaasan keskustan kirkossa. Iloisia lapsia, hyvä pappi, viulun soittoa ja kaunista lastenlaulua. Tämän äidin, kuten varmaan monen muunkin, silmäkulmassa on näissä tilanteissa kyynel, joka kerta. Iloa ja rakkautta, sitä se on! Mukavaa Torstai-iltaa!\n/Kuvat ovat EKOJOHANNAN INSTAGRAMLINSSIN LÄPI TÄNÄÄN OTETUT, KLIK! Kuvissa Herra Hoo koristelee piparitaulua Kirkkopuistikon "Raamiliikkeessä." Kuljimme sen ohitse koulun juhlan jälkeen. Puolituttuni vilkutti ikkunasta ja kutsui meidät sisään. He ovat ostaneet liikkeen miehensä kanssa ja suunnitelmissa on pieni tila taiteelle ja kulttuurille. Mielenkiintoista nähdä mitä he keksivät! Kirkossa mukana oli isäni. Sain melko kivan kuvan paapasta ja Juditista matkalla kirkkoon. Hyvä päivä!/\n//Löytö vaikuttaa tällä hetkellä lifestyle-blogilta, mutta ei haittaa! Itseasiassa joulun aika on juuri sopivaa "lifestyleirroitteluun" ja henkilökohtaisten tarinoiden jakamiseen. Tähän loppuun vielä aivan upea Didon joulubiisi CHRISTMAS DAY, KLIK! Kuuntele, se on iki-ihana!! Olen tehnyt oman jouluisen Spotyfy-soittolistan. Laitan sen pian blogin oikean puoleiseen palkkiin.//


Automaattipelit - Casino Helsinki & Tampere Automaattipelit - Casino Helsinki & Tampere\nMeiltä löydät samat automaattipelit kuin maailman suurimmilta kasinoiltakin mukaan lukien viimeisimmät uutuusteemat. Tarjontamme päivittyy jatkuvasti.\nAutomaattipelit - Satoja kansainvälisiä automaattipelejä\nAutomaattivalikoimassamme on Amaticin, Aristocratin, IGT:n, Konamin, Novomaticin ja Scientific Gamesin peliautomaatteja. Casino Tampereen Ukonkiven alueelta löydät elektronisten pöytäpelien Touch Bet -terminaalialueen, jossa voit pelata joko automaatti- tai live-pöydän rulettia. Peliautomaatit hyväksyvät maksuna setelit ja tiketit, jotka voi vaihtaa rahaksi kassalla tai rahanvaihtoautomaatissa.\nAutomaattipeleistämme löytyy useita erilaisia progressiivisesti kasvavia Jackpot -automaatteja ja automaattiryhmiä. Näissä peleissä voitettava Jackpot nousee reaaliajassa, kunnes Jackpot voitetaan.\nAutomaattipeleissä tunnistaudut vastuullisen pelaamisen Casino ID -kortilla, jolla asetat itsellesi sopivat vuorokausi- ja kuukausikohtaiset tappio- ja aikarajat. Henkilökuntamme vastaa aina mielellään pelejä koskeviin kysymyksiin ja opastaa vastuulliseen pelaamiseen.


Suomesta Kiinaan ja Kiinasta Suomeen – eläintenhoitajat opettelevat nyt pandan tavoille | Yle Uutiset | yle.fi\nSuomesta Kiinaan ja Kiinasta Suomeen – eläintenhoitajat opettelevat nyt pandan tavoille\nPandojen tuloon valmistaudutaan kouluttamalla Ähtärin eläinpuiston henkilökuntaa ja eläinlääkäri Kiinassa. Pandojen mukana Suomessa ovat totutteluvaiheessa niiden omat kiinalaiset hoitajat.\n8.4.2017 klo 14.28\nBi Feng Xia Panda Base / Ähtäri Zoo\nIsopandojen odotetaan saapuvan Suomeen joulukuun alussa.\nÄhtärin eläinpuiston henkilökunnalle kuukaudet ennen h-hetkeä ovat - jos mahdollista - vielä kiireisemmät kuin pandaprojektissa tähän asti kuluneet pari vuotta.\n– Ei voi sanoa, että tämä on odottelua, vaan on valtavan paljon sopimisia, tekemisiä ja menemisiä, sanoo eläinpuiston intendentti Mauno Seppäkoski.\nHyvinvointia ja hyvinvointiosaamista\nJo tähän mennessä eläinpuiston työntekijät ovat perehtyneet muun muassa pandan elämään ja lisääntymiseen sekä valon ja vuodenaikojen vaihteluun pandan näkökulmasta.\n– Nyt työ tuntuu kiihtyvän ja kohdistuvan konkreettisesti pandan hyvinvointiin ja sen osaamiseen, Seppäkoski sanoo. Tulemisia ja menemisiä on Suomesta Kiinaan ja Kiinasta Suomeen.\nKonkreettista valmistautumista on Ähtäri Zoon aluelle nouseva Pandatalo. Sen suunnittelussa ovat kiinalaiset asiantuntijat vahvasti mukana. Talon sisä- ja ulkotilat suunnitellaan vastaamaan mahdollisimman tarkasti isopandan luonnollista ympäristöä ja elinolosuhteita.\n– Sisätilojen pitää olla valon, kosteuden ja viihtyvyyden kannalta sellaiset, että ne viihtyvät siellä. Monista asioista on pitänyt päästä selville, ennen kuin rakennusta on alettu suunnitella, Seppäkoski sanoo.\nHavainnekuva Ähtäri Zoon PandatalostaÄhtäri Zoo\nHenkilökunta kouluttautuu Kiinassa ja Suomessa\nYksi merkittävä osa pandojen tulevaisuutta Ähtärissä on osaava henkilökunta. Sekä eläinpuiston eläinlääkäri että hoitohenkillökunta ovat jo perehtyneet pandaan ja koulutusta on luvassa lisää. Myös Kiinassa.\n– Se voi kestää viikoista useampaan kuukauteen, ja tänne tulee pandojen mukana myös henkilökuntaa Kiinasta auttamaan meitä alkuun, Seppäkoski sanoo.\nOdotuksissa on, että myös kiinalainen eläinlääkäri tulee aluksi pandojen mukana Suomeen.\nKiinalaisten apu totutteluvaiheessa kestänee muutamasta viikosta muutamaan kuukauteen. Sen jälkeen Kiinaan ja muihin eläintarhoihin, joissa on pandoja ja pandaosaamista, ollaan kiinteästi yhteydessä. Erityisesti silloin, jos sattuu jotain odottamatonta.\n– Nykyaikana tieto kulkee hyvin nopeasti. Meillä on Euroopassa pandatarhoja ja useita kollegoita, joiden kanssa vaihdetaan tietoa. Mutta tokihan me Kiinaan otetaan aina ensin yhteyttä, Seppäkoski sanoo.\nMauno Seppäkoski muistuttaa, että vaikka isopanda on Suomessa eksoottinen eläin, sekin on itse asiassa karhu. Tosin ainutlaatuisella bambu-ruokavaliolla.\n– Muut karhut, mitä me tunnemme ja mitä me olemme hoitaneet, nukkuvat talviunta – panda ei. Mutta suurin poikkeus on ravinto, Seppäkoski sanoo.\nÄhtärin eläinpuiston alueella rakennetaan uutta Pandataloa.Antti Kettumäki/Yle\nSuomeen muuttavia pandoja odottaa karanteeni sekä Kiinassa että Suomessa.\n– Karanteeniaikana niihin eivät pääse kosketuksiin muut kuin hoitajat, Seppäkoski sanoo.\nEläimille tehdään säädetyt tutkimukset sekä lähettäjä- että vastaanottajamaassa. Karanteeniaikana eläimiä seurataan tarkasti.\n– Sen aikana saadaan tarttuvat taudit esiin, jos sellaisia on.\nKun aikanaan saadaan sopiva pandapari, toivottavasti saadaan sellainen, joka ystävystyy ja rakastuu meillä täällä.\nKaranteeni kestänee kuukausia ja vasta sen jälkeen yleisö pääsee näkemään nuoren pandapariskunnan.\n– Kun aikanaan saadaan sopiva pandapari, toivottavasti saadaan sellainen, joka ystävystyy ja rakastuu meillä täällä. Ja sitä myöten on sitten pikku-pandojen syntyminen mahdollista, Seppäkoski sanoo.\nUskotko todella siihen, että pandat lisääntyvät Ähtärissä?\n– Uskon. Kyllä siitä on lähdetty ja uskotaan näin.


Aivosumutorvi on muuttanut!\nLöydät meidät uudesta osoitteesta: www.aivosumutorvi.fi\nLähettänyt Essi klo 10.07 Ei kommentteja:\nHelmikuu lähenee loppuaan, samoin kuin monet tammikuussa aloitetut dieetit. Tavallaan on hyvä, että tyhmistä dieeteistä luovutaan. Samalla on kuitenkin ollut taas surullista seurata, miten ihmiset vaativat itseltään tosi kurinalaista syömistä, ja sitten soimaavat itseään, kun epäonnistuvat kohtuuttomissa tavoitteissaan ja lopulta luovuttavat.\nJos dieettiä ei pysty noudattamaan paria kuukautta pidempään, dieetti on yksinkertaisesti liian tiukka. Kukaan meistä ei pysty, eikä kenenkään oikeasti tarvitsisi, syödä koko ajan vain terveellisesti (mitä pelkkä terveellinen syöminen edes on?). Jos dieetti kieltää kaiken "herkuttelun", on ymmärrettävää, että alkaa tehdä mieli herkkuja. Kun sitten dieetistä poikkeaa ja herkuttelee, tuntee itsensä epäonnistuneeksi ja huonoksi. Monta peräkkäistä epäonnistumista saa helposti luovuttamaan ja lopettamaan kaiken yrittämisen. Kunnes koittaa taas tammikuu.\nEntä jos syömisissään noudattaisikin ehdottomuuden sijaan monen ravitsemusasiantuntijankin suosittelemaa 80/20-periaatetta? Ideana siis on, että syömisen ei tarvitse olla 100-prosenttisesti terveellistä, vaan riittää, että 80 % valinnoista on järkeviä. Loput 20 % voi sitten valita muilla perusteilla omia mielitekojakin kuunnellen.\nVäitämmekin, että noudattamalla tiukkaa dieettiä, josta väistämättäkin "repsahtelee", ruokavalio saattaa lopulta olla hyvin samankaltainen kuin mitä se olisi, jos noudattaisi sallivampaa ruokavaliota, johon "sattumat" kuuluvat. Tällöin suurin ero onkin siinä, miten herkutteluun ja ruokavalion sattumiin suhtautuu: ovatko herkkuhetket epäonnistumisia vai hetkiä, joista on lupa nauttia osana normaalia ruokavaliota? Elämäkin on kivempaa, jos voi ajatella onnistuneensa ruokavalinnoissaan sen sijaan, että soimaisi itseään epäonnistumisista.\nJos painonhallintapuheessa siirryttäisiin tällaiseen joustavaan ja sallivaan ajatusmalliin, päästäisiin eroon myös Aiviksen inhokkisanoista: repsahduksista, sortumisista ja ruotuun palaamisista. Näitä sanoja ei enää yksinkertaisesti tarvittaisi, sillä sattumat eivät pilaa terveellistä ruokavaliota.\nLähettänyt Essi ja Henna klo 15.53 Ei kommentteja:\nTunnisteet: 80/20, dieetti, elämäntapamuutos, herkuttelu, laihdutuspuhe, painonhallinta, pikadieetti, ravitsemus, repsahdus, ruokavalio, ruotuunpalaaminen, sortuminen, syöminen, terveellisyys\nRavitsemussuositukset perustuvat laajaan tutkimusnäyttöön terveyttä edistävästä ruokavaliosta. Luulisi siis, että nämä asiantuntijoiden laatimat suositukset olisivat vahvoilla, jos terveellinen syöminen kiinnostaa, ja miettii itselleen sopivaa ruokavaliota. Näin ei kuitenkaan ole. Jostain syystä on paljon suositumpaa hurahtaa vaihtoehtoisiin dieetteihin, joiden vetovoimaa on järjellä vaikea ymmärtää.\nOma bisnes terveyden edistämisen edellä\nMiksi itseoppineet ravitsemusgurut eivät hyödynnä tutkimustietoa, vaan kauppaavat yleensä jotain ihan päinvastaista? Pronutritionist-blogin Reijo Laatikainen avaa asiaa hyvin uudessa kirjassaan. Hän kirjoittaa, että hyvinvoinnista ja ravintovalmennuksesta on tullut iso bisnes. Jotta itseoppineet gurut voisivat kilpailla ravitsemustieteen ammattilaisia vastaan hyvinvointisektorilla, heidän täytyy tarjota jotakin muuta kuin tutkittuun tietoon perustuvaa ravitsemusneuvontaa. On aika selvää, että tällöin ei mennä ihmisten terveys ja hyvinvointi edellä, vaan tärkeintä on oma bisnes.\nMitä sitten tarjotaan? Kun ravitsemussuositusten mukaan perusruokavalio riittää, niin ruvetaankin kauppaamaan mitä ihmeellisempiä ravintolisiä. Tai kun ravitsemussuositusten mukaan kovat rasvat kannattaa vaihtaa pehmeisiin, niin vannotaankin juuri kovien rasvojen nimeen. Tai kun ravitsemussuosituksissa mainitaan täysjyvävilja- ja maitotuotteet, niin aletaankin mustamaalaamaan niitä. Tai kun ravitsemussuosituksissa punaisen lihan syöntiä suositellaan rajoittamaan, niin ruvetaankin vähättelemään lihansyönnin haittoja.\nTutkimusnäytön tulkitseminen täysin päinvastaiseksi tuntuu järjenvastaiselta, mutta valitettavasti sekin myy. Aina löytyy niitäkin ihmisiä, joita ravitsemus kiinnostaa, mutta jotka eivät arvosta asiantuntijoita, tutkimuksia tai viranomaistahoja yhtään.\nOma olo kertoo enemmän kuin tuhat tutkimusta?\nVaihtoehtoisissa dieeteissä vedotaan tutkimusnäytön sijaan omaan hyvään oloon. Valitettavasti oma tämän hetkinen olo ei aina kerro sitä, onko joku ruokavalio pidemmän päälle hyvä vai ei. Se, että parikymppinen hyvinvointibloggaaja pysyy terveenä ruokavaliolla kun ruokavaliolla, ei ole mikään ihme. Harva dieetti on sellainen, että se sairastuttaisi heti. Toisaalta sellaisiakin tarinoita jo löytyy. Osa rajoittavistakin dieeteistä voisi olla ihan järkeviä oikein toteutettuina, mutta gurujen ylpeys tai osaaminen ei anna periksi myöntää dieettiensä ongelmakohtia.\nRavitsemussuositukset sen sijaan perustuvat tutkimuksiin, joissa eri ruokavalioiden pitkäaikaisia terveyshyötyjä ja -haittoja on seurattu. Tällainen tieto ei vaihtoehtodieettien keksijää paljoa hetkauta, vaan joku voi esimerkiksi päättää alkaa promoamaan dieettiä, jossa syödään vain banaaneja. Ihmiset lähtevät tähänkin mukaan, vaikka kukaan ei olisi ikinä noudattanut kyseistä dieettiä paria päivää kauempaa.\nTuntuu ihan nurinkuriselta, että asiantuntijoiden laatimat, terveyttä edistävät ja tutkimusnäyttöön perustuvat ravitsemussuositukset eivät vaan millään kelpaa. Asiantuntijat raatavat niska limassa tehden tutkimuksia ja kahlaten läpi tutkimusnäyttöä, jotta saataisiin tietoa terveellisestä ruokavaliosta. Sen jälkeen kaikki tämä vielä tarjoillaan ilmaiseksi ja helposti ymmärrettävässä muodossa, jotta kaikilla olisi mahdollista toteuttaa terveellistä ruokavaliota.\nSen sijaan rahantekomielessä tehdyt dieetit, joissa vähät välitetään tutkimusnäytöstä ja luotetaan vain omaan oloon ja hyvään fiilikseen, tuntuvat porskuttavan. Kun itseoppineet gurut tekevät ravitsemussuosituksista oman vaihtoehtoisen dieettinsä kääntämällä ruokapyramidin ylösalaisin ja vaihtamalla "vähennä"-kehoitusten tilalle "lisää" ja toisinpäin, niin johan ihmiset innostuvat. Tähän vielä hintalappu päälle, niin dieetti kuin dieetti viedään käsistä kerta toisensa jälkeen.\nToivottavasti joskus vielä ymmärrettäisiin, että on ehkä vähän hölmön hommaa kokeilla kaikkea muuta, kun saatavilla olisi aivan ilmaiseksi tutkitusti terveyttä edistävät ravitsemussuositukset.\nLähettänyt Essi klo 16.06 Ei kommentteja:\nTunnisteet: dieetti, dieettibisnes, ravitsemus, ravitsemusneuvonta, ravitsemussuositukset, ruokavalio, terveellisyys, terveys, tutkimus, tutkimusnäyttö\nLähettänyt Essi ja Henna klo 15.11 Ei kommentteja:\nOpiskeluaikoina meillä oli ravitsemustieteen ainejärjestössä haalarimerkki, jossa ETK (elintarviketieteiden kandidaatti) oli väännetty ElintarvikeTeollisuuden Kätyriksi. Tämä tuntui silloin vielä hauskalta vitsiltä, mutta nykyään ei enää naurata, kun on huomannut, ettei termi ole kaikille pelkästään vitsi. Meitä ravitsemustieteilijöitä on syytetty esimerkiksi siitä, että pilaamme ravitsemussuosituksilla ihmisten terveyden ja olemme lahjottavissa. Näitä syytöksiä esittävät ihmiset, jotka vastustavat yleisesti kaikkea "virallista". Heidän mielestään yliopistosta ei saa puolueetonta tietoa, ja tutkijat ja professorit ovat ihan pihalla alansa asioista. Näitä väitteitä esittävät ihmiset, jotka eivät yleensä ole itse tehneet päivääkään tutkimustyötä tai edes opiskelleet alaa. Usein nämä itseoppineet ravintogurut haluavat näillä syytöksillään kohottaa omaa asemaansa. Toisin kuin virallinen taho, he tietävät miten asiat oikeasti ovat ja tekevät täysin pyyteettömästi työtään ihmisten hyväksi. Luonnollisesti heillä ei myöskään ole pelissä minkäänlaisia taloudellisia intressejä.\nVoimme luvata, että rikastumaan ei näillä tutkimushommilla pääse. Maisterin palkka on huomattavasti suomalaista mediaanipalkkaa matalampi. Vastikään kirjoitettiin myös tohtorikoulutettavien palkoista ja työolosuhteista. Herättääkö kateutta? Kuten jutussakin tuotiin ilmi, ongelma ei ole pelkkä palkka, vaan myös työsuhteiden määräaikaisuus. Jos tiedät jo marraskuussa, mistä tammikuun palkka tulee, olet hyvässä asemassa. Itse olemme onnellisessa tilanteessa, koska tiedämme, että rahoitusta on mitä todennäköisimmin tulossa, mutta näyttää siltä, että tänäkin vuonna tammikuussa alkava työsopimus allekirjoitetaan joulukuussa. Ja ymmärrämme olevamme etuoikeutettuja saadessamme tehdä töitä työsopimuksella - suuri joukko tutkijoita edistää uraansa henkilökohtaisella apurahalla, joka on työsuhdetta huonompi diili.\nEntä ne elintarviketeollisuuden rahat sitten? On ilman muuta selvää, että yrityksillä on omat intressinsä myös tutkimusmaailmassa. Tavan tallaajilla tuntuu kuitenkin olevan vääristynyt kuva siitä, miten suuri vaikutusvalta yrityksillä on esimerkiksi tutkimusasetelmiin ja -tuloksiin sekä niiden julkaisuun tieteellisissä lehdissä. Kaiken kaikkiaan olisi aika kestämätön tilanne, jos elintarviketeollisuus ei saisi millään lailla osallistua ravitsemustutkimukseen - joskus tutkimustarkoituksiin tarvitaan elintarvikkeita, joita ei vielä ole kaupan, eikä meillä ole osaamista tai tiloja uusien, mahdollisesti ominaisuuksiltaan normaaleista poikkeavien elintarvikkeiden valmistamiseen. Jos elintarvikeyritys osallistuu tutkimuksen rahoittamiseen, pelisäännöt tehdään yleensä selväksi jo alusta asti, eikä yrityksellä ole esimerkiksi mahdollisuutta estää tulosten julkaisemista, vaikke ne olisivat sille epäsuotuisia (aiheesta laajemmin Pauli Ohukaisen blogissa).\nLähettänyt Essi ja Henna klo 14.34 Ei kommentteja:\nTunnisteet: apuraha, elintarviketeollisuus, elintarviketiede, huuhaa, moraali, palkka, raha, rahoitus, ravitsemustiede, säätiöt, tutkimustyö, yliopisto\nRuokapäiväkirja on hyvä renki, mutta huono isäntä (osa 2)\nTässä ruokapäiväkirjatekstissä pohdimme erityisesti ruokapäiväkirjan tallentamiseen ja tulosten tulkintaan liittyviä ongelmia. Virhelähteitä liittyy myös ruokapäiväkirjan täyttämiseen, ja niitä olemme pohtineet aiemmassa tekstissä.\nUsein törmää erilaisiin nettivalmennuksiin, joissa luvataan antaa palautetta asiakkaan ruokavaliosta. Moni valmentaja tuntuu ajattelevan, että kunhan osaa käyttää jotain tallennusohjelmaa, on pätevä antamaan palautetta. Tupataan ajattelemaan, että kun ravintoaineiden saantilaskelma tulostuu tallennusohjelmasta, on palaute asiakkaalle käytännössä valmis. Helppoa ja kustannustehokasta! Mutta onko ruokapäiväkirjan tallentaminen ja siitä palautteen antaminen niin helppoa ja yksinkertaista kuin kuvitellaan?\nErilaisia tallennusohjelmia on lukuisia. Osa on maksullisia ja tällöin usein monipuolisempia ominaisuuksiltaan. Netissä on myös ilmaisohjelmia, jotka ovat helppoja ja yksinkertaisia käyttää, mutta ominaisuuksiltaan rajallisempia. Maksulliset ja tutkimuskäytössä olevat ohjelmat voivat erota ilmaisversioista esimerkiksi siinä, että niissä pystyy muokkaamaan reseptejä sekä luomaan uusia reseptejä ja elintarvikkeita. Yksinkertaisemmista ohjelmista löytyvät vain yleisimmät elintarvikkeet ja perusreseptit ilman muokkausmahdollisuutta. Jos saman ruokapäiväkirjan tallentaa kahdella eri ohjelmalla, jotka ovat ominaisuuksiltaan erilaisia ja käyttävät eri elintarviketietokantoja, saadaan kaksi vähän erilaista tulosta.\nJos tallennusohjelma ei mahdollista omien reseptien tai tuotteiden luomista, on tallentajan tyydyttävä valitsemaan olemassa olevasta valikoimasta paras mahdollinen vaihtoehto. Eli jos valikoimasta ei löydy asiakkaan käyttämään jogurttia, joudutaan tekemään kompromisseja. Mutta mitä silloin priorisoidaan? Tallennanko niin, että rasvat, sokeri, energia vai D-vitamiini menee kohdilleen, jos kaikkea ei saa täsmäämään? Kun kompromisseja joutuu tekemään paljon, on selvää, ettei tallennettu ruokapäiväkirja vastaa täysin asiakkaan syömisiä. Ja on varmaan sanomattakin selvää, että jos saman ruokapäiväkirjan tallentaa kaksi eri tallentajaa, voivat kummankin valinnat, ja siten myös saadut tulokset, olla vähän erilaisia.\nMonipuolisempi tallennusohjelmakaan ei välttämättä ole oikotie onneen. Reseptien ja uusien tuotteiden luominen vaatii ravitsemusosaamista ja elintarviketuntemusta. Kuvitellaanpa tilanne, että asiakas on syönyt kahvilassa kakkua, ja kirjannut siitä tunnistamansa ainesosat. Ainesosien määriä tai suhteita hän ei tietenkään pysty kertomaan. Mitä tässä tilanteessa tallennan? Otanko keskiarvo kakkureseptin vai lähdenkö tekemään puutteellisilla tiedoilla uutta reseptiä keksien itse ainesosien suhteet? Ei kovin tarkkaa hommaa kummassakaan tapauksessa. Tai jos asiakas on syönyt uutta proteiinirahkaa, riittääkö, että etsin tuotteen käsiini ja tallennan pakkauksesta ravintoarvot? Valitettavasti täydellinen lista tuotteen kaikista ravintoaineista ei löydy pakkauksesta. Usein esimerkiksi rasvoista ilmoitetaan vain rasvojen kokonaismäärä ja tyydyttyneet rasvahapot, vaikka tuote sisältäisi myös tyydyttymättömiä rasvahappoja. Vitamiineista saatetaan ilmoittaa vain tärkeimmät, vaikka tuote sisältäisi luonnostaan muitakin vitamiineja.\nRaakakakku, jossa asiakkaan mukaan pähkinää, suklaata ja kookosta. Huomaatko mitä jäi mainitsematta?\nPuutetta ja liikasaantia?\nJos ruokapäiväkirjaa on pidetty vain yhden tai kahden päivän ajan, täytyy se huomioida palautteenannossa. Monia ravintoaineita, kuten esimerkiksi D-vitamiinia, ei saada välttämättä tasaisesti joka päivä. D-vitamiinin saanti on suurempaa niinä päivinä kun syödään kalaa ja saanti tasoittuu, jos lasketaankin keskiarvo pidemmältä ajalta. Jos kirjanpitopäivät eivät ole sattuneet olemaan niitä päiviä jolloin kalaa syödään, saattaa laskelmissa näkyä matalat D-vitamiinin ja EPA:n saannit. Tässä kohtaa voi olla suuri houkutus suositella asiakkaalle kalan tai erilaisten ravintolisien lisäämistä ruokavalioon, vaikka samaa ohjetta ei tarvitsisi antaa, jos ruokapäiväkirjaa olisi pidetty viikon ajalta. Jos kirjanpitopäivälle sattuu karkkipäivä tai juhlat, voi lisätyn sokerin saanti näyttää reilusti suositeltua suuremmalta. Tässäkin pitäisi kuitenkin huomioida, että saanti tuskin on samanlaista joka päivä, vaan tasaantuu pidemmällä aikavälillä.\nSaantiarvot kunnossa - kaikki kunnossa?\nJos tulosteessa ravintoaineiden saannit vastaavat suosituksia, voidaanko olla tyytyväisiä ja pyytää asiakasta vain jatkamaan samaan malliin? Kannattaa muistaa, että pelkät saantiarvot eivät vielä kerro ruokavaliosta koko totuutta. Proteiinin saanti voi olla tavoitteissa, mutta ovatko proteiinin lähteet suositusten mukaisia? Samaa täytyy tarkastella hiilihydraattien osalta. Ja jos kalium ja magnesium saadaan keskioluesta, ei tilanne ole ihan yhtä hyvä kuin jos kyseiset kivennäisaineet tulisivat kasviksista.\nTarkkoja arvoja vai karkeampaa palautetta?\nKuinka tarkkaa palautetta kannattaa antaa ruokapäiväkirjasta, jota vääristävät useat sekä täyttäjästä että tallentajasta johtuvat virhelähteet? Vaikka kuinka tekisi mieli antaa tarkkoja saantiarvoja, saattaisi olla järkevämpää pysytellä palautteessa karkeammalla tasolla. Ruokapäiväkirjasta pystyy antamaan hyvinkin paljon palautetta ilman yhtäkään tallennusohjelmaa. Entä jos silmäilisinkin päiväkirjan läpi ja katsoisin miltä ateriarytmi ja ateriakoot näyttävät? Löytyykö kasviksia joka aterialta ja millaisia rasvoja asiakas käyttää? Näyttääkö siltä, että ruokavaliossa on riittävästi kalsiumin ja raudan lähteitä? Onko viljatuotteet pääasiassa täysjyväviljaa? Vaikuttaako syöminen joustavalta ja rennolta? Tällainen palaute voi kuulostaa tylsältä, mutta saattaa olla asiakkaalle paljon hyödyllisempi kuin muka-tarkat saantiarvot.\nRuokapäiväkirja kuulostaa menetelmänä yksinkertaiselta, mutta tässäkin tapauksessa totuus on tarua ihmeellisempää. Erilaisista virhelähteistä johtuen lopputulos ei välttämättä anna luotettavaa kuvaa yksittäisen henkilön ruokavalion laadusta tai ravintoaineiden saannista, vaikka prosessista saadaankin ulos tarkkoja lukuarvoja. On myös tärkeää pitää mielessä, että ravintoaineiden saannin tulkitseminen (oli kyseessä sitten makrot tai mikrot) ei aina ole suoraviivaista. Ravintoaineiden saanti voi olla suositusten mukaista, vaikka ravintoaineet tulisivat ei-suositelluista lähteistä.\nVoihan pettymys, eihän se onni tullutkaan ruokapäiväkirjaa pitämällä. Mutta jos ruokapäiväkirja on näin kertakaikkisen virhealtis menetelmä, miksi sitä silti käytetään tutkimuksissa? Tutkimuksissa selvitetään yleensä suurehkon väestöjoukon ruoankäyttöä. Näin ollen monet yksilötason virheet tasoittuvat (yksi yliraportoi, toinen aliraportoi). Tutkimukset eivät pyri selvittämään yksilötason ravinnonsaantia, vaan tavoitteena on saada kuva väestön keskimääräisestä ravinnonsaannista. Tulosten luotettavuutta lisää se, että käytössä on yleensä ajan tasalla oleva, kattava ja luotettava elintarviketietokanta. Lisäksi koulutetut ravitsemustieteilijät käyvät yleensä päiväkirjat läpi, tarkentavat mahdollisia puutteellisia kirjauksia tutkittavilta ja tallentavat päiväkirjat. Käytössä ovat myös yhteiset tallennussäännöt ja -ohjeet, joilla pyritään minimoimaan tallentajasta johtuva vaihtelu. Ravitsemustieteilijät ovat itse asiassa hyvinkin tietoisia menetelmiin liittyvistä virhelähteistä ja pyrkivät ottamaan ne mahdollisimman hyvin huomioon tutkimuksen tulosten tulkinnassa ja johtopäätöksiä tehdessä.\nAivis ei suosittele ruokapäiväkirjan pitämistä varauksettomasti. Huonosti toteutettuna siitä ei ole hyötyä kenellekään. Jos kuitenkin haluat pitää ruokapäiväkirjaa, ota huomioon tässä ja aiemmassa tekstissämme mainitut virhelähteet ja pyydä ammattitaitoista ravitsemustieteilijää tai -terapeuttia tallentamaan se ja tulkitsemaan tulokset kanssasi.\nLähettänyt Essi klo 22.31 Ei kommentteja:\nTunnisteet: aivodiet, elintarvikkeet, fineli, ravintoaineet, ravitsemusohjaus, ravitsemustiede, ravitsemustieteen tutkimusmenetelmät, ruokapäiväkirja, ruokavalio, syöminen


Arkeologisesti tutkittuja hylkyjä – Itämeri.fi\nArkeologisesti tutkittuja hylkyjä Suomessa\nArkeologisia kenttätutkimuksia tehdään vuosittain useilla hylkykohteilla. Tässä näkökulmatekstissä esitellään kymmenen kiinnostavaa, eri vuosikymmenten aikana tutkittua hylkykohdetta Suomessa. Kaikki hylyt ovat tarjonneet uutta tietoa elämästä merellä vuosisatojen ajalta.\nKirjoittajat työskentelivät projektitutkijoina Museovirastossa\nRuotsinsalmen toinen meritaistelu oli kiivaimmillaan. Ruotsin laivasto ampui täyslaidallisen kohti venäläisten saaristofregatti Sviatoj Nikolaita päin, joka kallistui voimakkaasti ja alkoi upota. Viereiseltä alukselta nähtiin, kuinka tämä suuri kolmimastoinen alus upposi: vesi sulkeutui sen päällä ja Nikolai miehistöineen hävisi syvyyksiin jälkeä jättämättä. Vajaassa minuutissa tapahtui tämä uppoaminen. Nikolai vei mukanaan syvyyksiin 400 miestä.\nAikalaiskuvaus Nikolain uppoamisesta (Johnsson, Grönroos, Karttunen 2010:318)\nMeriarkeologisen tutkimuksen tienraivaajia\nVenäläinen fregatti Sviatoj Nikolai (St.Nikolai) on maamme tunnetuimpia ja ensimmäinen arkeologisesti tutkittu hylky. Kuten kuvaus yllä kertoo, alus upposi Ruotsinsalmen meritaistelussa vuonna 1790. Hylky löytyi noin 17 metrin syvyydestä Kotkan satamaan johtavan laivaväylän parannustöissä vuonna 1948, ja löytö herätti valtavaa kiinnostusta. 42- metrisen aluksen keula oli koristeltu keulakuvalla ja kansi varustettu 38 raskaalla tykillä. Hieno hylky yritettiin jopa nostaa kokonaisena pintaan 1950-luvulla. Yritys kuitenkin epäonnistui. Hylkyä purettiin ja esineistöä nostettiin ylös. 1960-luvulta lähtien toiminta muuttui suunnitelmallisemmaksi ja myös hylky alettiin nähdä arvokkaana tutkimuskohteena. Samalla saatiin paljon uutta tietoa meriarkeologisen tutkimuksen menetelmistä.\nHylystä nostettua esineistöä ja muuta tutkimusaineistoa on esillä Kotkassa Suomen merimuseossa sekä Kymenlaakson museossa. 1950-luvulla nostettuja hylyn isoja rakenneosia on nähtävillä Varissaaressa. Vapaa virkistyssukellus hylylle ei ole mahdollista.\nSt. Nikolain hylyn kaivauksissa löydetty matkaikoni.\nMyös Borstö 1- hylky (kutsuttiin aikaisemmin virheellisesti St. Mikaeliksi) on ollut yksi suomalaisen meriarkeologian tienraivaajista, jonka tutkimuksien aikana meriarkeologisia tutkimusmetodeja on kokeiltu ja kehitetty. Alus ajoi karille Paraisten karikkoisilla vesillä. Koko miehistö sekä arvokas lasti painuivat pohjaan. Lähes ehjänä säilynyt 25- metrinen hylky löytyi 1950-luvulla, minkä jälkeen kohteella on järjestetty useita kenttätutkimuksia 1960-1990-luvuilla.\nKuvassa nihti, jonka takana Borstö 1- hylyn etummaisin masto.\nHylyltä on löydetty poikkeuksellisen paljon arvoesineitä, kultaisia ja hopeisia nuuskarasioita sekä timantein ja rubiinein koristeltuja esineitä. Lisäksi lastina oli runsaasti Meissenin posliiniastioita ja –esineitä, tekstiilejä, väriaineita, puutavaraa, elintarvikkeita, alkoholijuomia ja tupakkaa. Hylyltä löydettiin myös paljon miehistön käyttöesineistöä ja ainakin kolmen vainajan luut. Valitettavasti hylky sai löytöjensä vuoksi nopeasti aarrelaivan maineen, mikä johti luvattomiin sukelluksiin hylylle. Nämä sukellukset aiheuttivat vahinkoa hylylle ja arkeologiselle kokonaisuudelle.\nVuoteen 1997 mennessä hylyltä oli nostettu yhteensä yli 500 esinettä tai esineen osaa. Hylyn tarinaan voi tutustua Kotkassa Suomen merimuseossa. Vapaa virkistyssukellus hylylle ei ole mahdollista.\nVanhimpia Suomesta löydettyjä hylkyjä\nVirolahdelta, Lapurin saaren pohjoispuolelta, löytyi vuonna 1975 noin 14 metriä pitkä hylky. Alus on ollut yksipurjeinen, avonainen, kevytrakenteinen ja matalakylkinen. Sillä on liikuttu myös soutaen. Hylky on ajoitettu 1200-1300-luvuille.\nLapurin hylkylöydön perusteella on rakennettu replikoita (kopioita). Yhteen niistä, Helgaan, voi tutustua Liedon Vanhalinnassa. Viikinkivene Sotka puolestaan on nähtävillä Joensuun tilan venesatamassa Sipoossa ja kolmas on nimeltään Hemlösa Rus.\nLapurin hylyn jäänteitä ennen kaivauksia vuonna 1992.\nToinen 1200-1300-luvuille ajoittuva hylky on löydetty Egelskärin saaren pohjoisrannalta, Paraisten ulkosaaristosta. Millainen alus on ollut, mistä se on lähtöisin tai miksi se haaksirikkoutui, ei kuitenkaan pystytä varmuudella sanomaan.\nEgelskärin hylyltä on nostettu satoja esineitä ja ne ovat hylyn rakenneosien kanssa näytteillä Suomen merimuseossa Kotkassa. Lastina olleet lukuisat keramiikka-astiat ovat lähtöisin Pohjois-Saksasta, Ala-Saksin alueelta ja kivihioimet todennäköisimmin Norjasta. Lisäksi lastiin kuului pronssipatoja, kirkonkello sekä mahdollisesti kalkkikiveä. Ne tuovat uutta tietoa keskiajan kaupasta ja esinekulttuurista Itämeren alueella. Esineiden lisäksi aluksella on todennäköisesti ollut myös muuta kauppatavaraa, kuten viljaa tai suolaa.\nEgelskärin hylyltä löytynyt kirkonkello.\nVuonna 1966 löytyi Kemiönsaaren kunnassa, Metskärin saaren luota, yksi Suomen vanhimmista tunnetuista hylyistä. Löytöä seuranneina vuosikymmeninä hylyltä on nostettu useita esineitä ja niiden kappaleita. Pintaan nostettujen esineiden ja hylyn rakenteen perusteella alus on ajoitettu 1500-luvun lopulle. Alus oli tyypiltään yksimastoinen, puolikannellinen kauppalaiva, joka pystyi toimimaan tarvittaessa eri tehtävissä erilaisissa vesistöissä muutaman hengen miehistöllä. Alkuperämaasta ei ole varmuutta, mutta sen rakenne viittaa hollantilaiseen alkuperään ja esineistö Saksaan, Hollantiin ja Ruotsiin.\nHylystä nostettiin mm. ehjiä keraamisia astioita, pronssisen padan suuosa, laivakeittiön uunin liesilaattoja, puisia esineitä ja laivanosia. Keramiikasta suurin osa on miehistölle kuuluneita ruoanvalmistusastioita. Hylyn tarinaan voi tutustua Suomen merimuseossa Kotkassa.\nSukeltajat Metskärin hylyn perärangan tuntumassa.\nKalastajien tekemiä hylkylöytöjä\nRaaseporin saaristossa Hässelholmenin lähellä kalastaneen paikallisen miehen verkot jäivät kiinni pinnan alle vuonna 1977. Kalastaja ilmoitti asiasta ja paikalle tulleet sukeltajat löysivät paikalta vanhan, Esselholmin hylyksi myöhemmin ristityn aluksen jäänteet. Hylky lepää jyrkässä rinteessä 11-17 metrin syvyydessä. Aluksen rakennusmateriaali on tammea.\nHylkyä tutkittiin kaivauksin heti seuraavana vuonna. Tutkimusten tavoitteena oli selvittää aluksen tyyppi ja ajoitus. Löytöinä nostettiin kolmisenkymmentä saviastiaa; ruukkuja, kolmijalkapatoja ja paistinpannuja. Hylystä löydettiin lisäksi rautapata ja osia pronssipadasta. Saviastiat ovat olleet ainakin osittain aluksen lastia, koska niitä löytyi niin paljon. Hylyltä löydetyt esineet on ajoitettu 1500-luvun lopulle. Keramiikka on hollantilaista ja pohjois-saksalaista alkuperää. Aluksen lähtö- tai määränpääsatamaa ei ole kuitenkaan pystytty selvittämään. Hylyn tarinaan voi tutustua Suomen merimuseossa.\nHarry Alopaeuksen tekemä pienoismalli Esselhomin hylystä perustuen 1970-luvulla tehtyihin kenttätöihin. Pienoismalli on Suomen merimuseon kokoelmissa.\nOuluun purjehtinut hollantilainen Sophia Maria haaksirikkoutui Hailuodon lähelle vuonna 1859. Yli 100 vuotta myöhemmin paikallisen kalastajan trooli tarttui sattumalta kiinni alle 20 metrin syvyyteen uponneeseen puiseen hylkyyn. Hylky paljastui koffi-tyyppiseksi Sophia Mariaksi, kun oululainen historianopiskelija löysi Oulun maakunta-arkistosta vanhan meriselityksen haaksirikosta, jossa annetut tiedot vastasivat hylystä arkeologisesti saatuja tietoja.\nAlus oli tulossa Englannin Hullista Hailuotoon hakemaan lastia Bergbomin kauppahuoneelta. Lähellä Hailuotoa alukselta yritettiin saada luotsia laivaan, mutta tämä ei onnistunut. Hailuodon vesillä se jäi kiinni Pallosenkarilla, sai vuodon, ja upposi täydessä lastissa 19.7.1859. Kuusihenkinen miehistö selvisi haaksirikosta.\nVuosien varrella pintaan nostettiin yli 700 esinettä tai esineen kappaletta, pääosin miehistön käyttöesineistöä, astioita, pulloja, tupakkapiippuja ja työkaluja. Esineet ovat hollantilaista, englantilaista ja saksalaista alkuperää. Hylyn tarinaan voi tutustua Pohjois-Pohjanmaan museossa.\nSophia Marian hylystä tehty pienoismalli Pohjois-Pohjanmaan museon näyttelyssä.\nMeriarkeologisten kurssien tutkimushylky\nHangossa, Tvärminnen itäpuolella sijaitsevan Joskärin saaren mukaan nimetty hylky on ollut merenkulkijoiden tiedossa jo 1800-luvulta lähtien. Lähes 30 metrisen, 1600-1700-luvuille ajoittuvan hylyn voi hyvällä säällä nähdä pinnaltakin, sillä se sijaitsee vain parin metrin syvyydessä.\nHangon kesäyliopisto otti Joskärin tutkimuskohteeksi vuonna 1998. Siitä lähtien eri opiskelija- ja sukeltajaryhmät, kuten meriarkeologit, meribiologit ja tutkimussukeltajaoppilaat, ovat käyttäneet hylkyä koulutuskohteena vuosittain. Matala syvyys ja sijainti Tvärminnen tutkimusaseman lähellä on tehnyt siitä helposti saavutettavan. Arkeologisia kaivauksia onkin tehty jo 12 vuonna.\nHylky on vahvarakenteisen hollantilaistyyppisen purjealuksen pohjaosa, jonka puumateriaali on peräisin Karjalan alueelta. Löydetyt esineet ovat pääosin arkipäiväistä käyttöesineistöä ja miehistön henkilökohtaisia tavaroita. Ne viittaavat Pohjois-Eurooppaan, Hollantiin, Englantiin ja Saksaan. Hylyltä on löydetty paljon esineitä ja orgaanista ainesta, kuten siemeniä, puuesineitä, luita ja nahkaisia kengänosia.\nJoskärinkin puurakenteesta suuri osa on jo haaksirikon jälkeen purettu ja käytetty, luultavasti polttopuuksi, rakentamiseen tai huutokaupattu eteenpäin. Alukseen on jäänyt esineistöä vahingossa tai tarkoituksella. Syitä siihen, miksi alus on uponnut tai mistä alus on ollut tulossa ei ole saatu selville.\nJoskär 1 hylyn kaivausalueelta löytynyttä köyttä.\nRyöstösaalis ja aarrelaiva\nHangossa, Mulan-nimisen saaren pohjoispuolella sukeltamassa olleet harrastajat huomasivat kaksi kirkonkelloa vanhan, pahoin hajonneen hylyn jäänteiden keskellä 1980-luvun lopussa. Hylyltä on löydetty pistoolin osia, ruutisäiliö, lyijykuulia ja rintahaarniskan osa. Näiden lisäksi löytyi ratsumiehen varusteita, kuten satulan osia, valjaisiin ja asusteisiin kuuluneita metalliosia sekä hihnoja. Aluksesta löydetyt luut kertovat sen mukana uponneen ainakin osan aluksen miehistöä.\nTutkimukset alkoivat Novgorodilaisen Derevjanitskin luostarille kuuluneiden kirkonkellojen nostamisella tammikuussa 1988. Oletetaan, että kellot olivat osa ruotsalaisten sotilaiden luostarista ryöstämää saalista. Dendrokronologisten näytteiden ja löydettyjen esineiden perusteella alus ajoitettiin 1600-luvun alkuun. Löytöihin kuului satoja esineitä, kuten keramiikkaa, puuesineitä, henkilökohtaisia tavaroita ja rahoja. Kaivauksissa nostetut löydöt ovat Suomen merimuseossa, jossa hylyn tarinaan voi tutustua.\nMulanin hylyltä nostetut kellot ja niiden nostajat vuonna 1988.\nYksi Suomen tunnetuimmista hylyistä on hollantilainen kauppalaiva Vrouw Maria. Alus oli matkalla Amsterdamista Pietariin, kun se haaksirikkoutui myrskyssä Paraisten saaristossa Namnlösa-luodon lähellä syksyllä 1771. Aluksen miehistö pelastui, mutta suurin osa Pietarin hoviin matkalla olleesta arvokkaasta lastista painui meren pohjaan. Alus makaa pohjassa kölillään ja se on säilynyt hämmästyttävän hyvin. 26 metriä pitkän ja 7 metriä leveän laivan kaksi mastoa ovat edelleen pystyssä. Puuosissa on nähtävissä lehvä-aiheisia koristekaiverruksia. Hylky paikannettiin viistokaikuluotaimella vuonna 1999, noin 40 metrin syvyydestä.\nArkistojen kätköistä löytynyt huutokauppa-asiakirja ja Vrouw Marian kapteenin tekemä meriselitys haaksirikosta johdattivat etsijät hylyn jäljille pari sataa vuotta uppoamisen jälkeen. Vrouw Maria sai aarrelaivan maineen Katariina Suuren taideaarteiden takia, jotka kuuluivat aluksen lastiin.\nTutkimuksissa on nostettu esineitä sekä otettu näytteitä pakkauslaatikoista ja tynnyreistä. Hoviin matkalla olleen arvoesineistön lisäksi lasti koostui pääasiallisesti ajalle tyypillisestä kauppatavarasta, kuten elintarvikkeista, kankaista ja väriaineista. Kahvipavut, viinirypäleiden siemenet ja väriaineet, kuten indigo ja krappi, ovat säilyneet hämmästyttävän hyvin Itämeren kylmissä vesissä.\nTutkimusaineistosta tuotettiin esimerkiksi virtuaalisimulaatio vuonna 2012, joka on katsottavissa Youtubessa. Hyvin säilynyt hylky tarjoaa lukemattoman määrän erilaisia tutkimuspolkuja laivanrakennuksesta siirtomaakauppaan tai hylkyjen säilymiseen. Vapaa virkistyssukellus hylylle ei ole mahdollista. Hylyn tarinaan voi tutustua Suomen merimuseossa.\nSukeltajat Vrouw Maria- hylyn keulassa.


EUICC: Sisäultimaten seurajoukkueiden EM-kisat käynnissä − Näin seuraat kisojen kulkua | Ultimate.fi\nKoti Uutiset EUICC: Sisäultimaten seurajoukkueiden EM-kisat käynnissä − Näin seuraat kisojen kulkua\nEUICC: Sisäultimaten seurajoukkueiden EM-kisat käynnissä − Näin seuraat kisojen kulkua\nSisäultimaten seurajoukkueiden EM-kisat käynnistyivät tänään Herningissä, Tanskassa. Suomella on vahva edustus kisoissa, sillä peräti viisi joukkuetta ottaa mittaa muista Euroopan joukkueista. Avoimessa sarjassa suomalaisia edustavat hallitseva suomenmestari Otso Espoosta ja viime talven hopeamitalisti Turku Terror. Mixed-sarjassa Suomi onnistui saamaan myös kaksi edustuspaikkaa, joista vastaa Lempäälän Kisa (LeKi) ja jyväskyläläinen Sleepwalkers. Naisten sarjassa puolestaan Helsinki Ultimate edustaa Suomea.\nAvoimessa sarjassa on kokonaisuutena 16 joukkuetta samoin kuin mixed-sarjassa. Joukkueet on jaettu neljään neljän joukkueen alkulohkoon. Alkulohkojen pelien jälkeen muodostuu neljä uutta lohkoa, ylemmät ja alemmat jatkolohkot. Kahteen ylempään lohkoon menevät alkulohkojen ykköset ja kakkoset ja alempiin lohkoihin puolestaan alkulohkojen kolmannet ja neljännet.\nJatkolohkoissa joukkueet aloittavat tyhjästä eli eli alkulohkojen ottelut eivät merkitse enää. Ylempien lohkojen pelien perusteella kaksi parasta pääsevät suoraan kvartseihin. Näihin vastustaja tulee prekvartseista, joissa ylemmän lohkon kolmanneksi ja neljänneksi sijoittuneet pelaavat alempien lohkojen ensimmäisiksi ja toisiksi sijoittuneita vastaan. Kvartseista voittajat etevät semifinaaleihin ja häviäjät siirtyvät taistelemaan sijoista 5-8. Prekvartsien häviäjät siirtyvät kamppailemaan sijoista 9-16 alemmissa lohkoissa 3. ja 4. sijoittuneiden kanssa.\nNaisten sarjassa on 12 joukkuetta poisjääntien takia ja pelisysteemi on hieman eri. Alkusarja pelataan kahtena kuuden joukkueen lohkona. Näiden perusteella muodostuu kaksi uutta lohkoa, ylempi ja alempi lohko. Ylempään lohkoon menevät kummankin alkulohkon kolme parasta ja alempaan lohkojen sijoille 4-6 sijoittuneet.\nAlkulohkon tulokset säilyvät mukana jatkolohkojen järjestystä ratkottaessa. Semifinaaleihin menevät suoraan ylemmästä lohkosta neljä parasta, joista voittajat etevät finaaliin ja häviäjät pronssiotteluun. Sijoista 5-8 kamppailevat ylemmän lohkon viidenneksi ja kuudenneksi sijoittuneet ja alemman lohkon ensimmäinen ja toinen. Sijoista 9-12 taistelevat keskenään alemmassa lohkossa sijoille 3-6 sijoittuneet.\nMiten seurata ja mitä odottaa kisoilta?\nKisojen aikatauluja ja tuloksia voi kokonaisuutena seurata täältä. Facebookin puolella päivityksiä kisoistä löytyy ainakin täältä.\nPelejä voi jännittää perjantaista alkaen myös Fanseatilta. Kuukausitilauksen lisäksi katseluoikeuden voi ostaa yksittäisiin peleihin. Lista kuvattavista peleistä löytyy täältä. Poimintana mainittakoon suomalaisittain perjantaina kello 15 (Tanskan aikaa) alkava Helsinki Ultimaten peli KFUM Örebroota vastaan. Muut kuvattavat pelit riippuvat alkusarjojen sijoituksista.\nTurnauksen ennakkotunnelmia ja spekulaatiota joukkueista voi lukea Ultiwordin artikkelista täältä.\nMyös seurojen omista kanavaista voi mahdollisesti seurata kisatunnelmia ja päivityksiä:\nSuora linkki alkusarjan otteluihin: https://euf.ultimatecentral.com/e/euicc2020/schedule/team/otso/division/Men/stage/133539/game_type/all\nSuora linkki alkusarjan otteluihin: https://euf.ultimatecentral.com/e/euicc2020/schedule/team/turku-terror-1/division/Men/stage/133539/game_type/all\nSuora linkki alkusarjan otteluihin: https://euf.ultimatecentral.com/e/euicc2020/schedule/team/leki/division/Mixed/stage/133538/game_type/all\nFB: Päivitetään myöhemmin\nIG: Päivitetään myöhemmin\nSuora linkki alkusarjan otteluihin: https://euf.ultimatecentral.com/e/euicc2020/schedule/team/sleepwalkers/division/Mixed/stage/133538/game_type/all\nSuora linkki alkusarjan otteluihin: https://euf.ultimatecentral.com/e/euicc2020/schedule/team/helsinki-ultimate-women/division/Women/stage/133547/game_type/all\nLiitto toivottaa menestystä kaikille suomalaisille joukkueille!


Viisumi hinnat työharjoitteluihin Yhdysvaltoissa - The North-West Passage\nHinta työharjoittelupaikan löytämiseksi sinulle on $995, joka sisältää kaikki kulut sekä kattaa tuen hakupäivästä siihen saakka kun saavut Yhdysvaltoihin. Sinulta ei veloiteta mitään ennen kuin olet hyväksynyt ja saanut työharjoittelupaikan.\nKäymme yhdessä läpi ansioluettelosi sekä toiveesi ja tavoitteesi. Tämän jälkeen kontaktoimme sinut potentiaalisiin yrityksiin ja järjestämme online työhaastattelun. Samalla tarjoamme kaiken tarvittavan tuen sinulle, jotta onnistut työharjoittelupaikan varmistamisessa. Hallinnoimme myös kaikki paperiset työt, jotka liittyvät viisumin hakuprosessiin, joka takaa sinulle mutkattoman saapumisen Yhdysvaltoihin.\nEnnen kuin aloitamme hakuprosessin virallisesti, tarkistamme ja käymme yhdessä läpi ansioluettelosi varmistaaksemme, että meillä on yhteinen käsitys siitä, mitä odottaa työharjoittelusta Yhdysvalloissa. Emme hyväksy hakemusta, ellemme ole vakuuttuneita, että voimme löytää sinulle hyvän työharjoittelupaikan.\nEdellä mainitut kustannukset kattavat työharjoittelupaikan löytämisen kustannukset. Tämän lisäksi sinun täytyy myös saada tarvittava J-1 viisumi, jotta pääset suorittamaan työharjoittelua Yhdysvaltoihin. Lisätietoja J-1 työharjoitteluviisumista täältä.\nSuosittelemme, että työharjoittelupaikan hakuun varataan vähintään 3-4 kuukautta. Tämä antaa meille tarpeeksi aikaa etsiä juuri sinulle sopivan työharjoittelupaikka. Sinun tarvitsee myös varata aikaa J-1 viisumin hakemiseen sekä matkustus- ja asumisjärjestelyihin.\nONKO TYÖHARJOITTELU PALKATON?\nUseimmat työharjoittelupaikat Yhdysvalloissa ovat palkattomia, koska sen katsotaan olevan työhön perehdyttävä kokemus. Työharjoittelupaikka päättää lopulta itse onko paikka palkaton vai palkallinen. Yksittäisissä tapauksissa työharjoittelupaikka suostuu kattamaan hallinnolliset kulut liittyen työharjoittelupaikan- ja viisuminhakuprosessiin tai vaihtoehtoisesti he lupaavat auttaa majoitus- ja / tai elinkustannuksissa.\nPyrimme aina saamaan parhaan sopimuksen työharjoittelupaikan kanssa, mutta palkallista työharjoittelupaikkaa emme voi valitettavasti taata. Siksi suosittelemme, että varaudut palkattomaan työharjoitteluun ja kaikki muu on bonusta. Mahdollisuus saada palkallinen työharjoittelu riippuu myös siitä, miltä alalta haet paikkaa.\nToiveesi ja pyynnöt ovat meille tärkeitä, ja siksi etsimme sinulle vain työharjoittelupaikkoja jotka täyttävät toiveesi. Suosittelemme kuitenkin olemaan avoimia, koska tämä lisää vaihtoehtoja. Toimistomme sijaitsee kaliforniassa, joten tämä on luonnollisesti vahvin alue meille, mutta löydämme myös työharjoittelupaikkoja kaikkialla Yhdysvalloissa.


Viimeinen vuosi – Laura Pörsti | Esseekirja, Venla Rossin kolumni | Image\nVenla Rossin kolumni: Laura Pörstin esseekirja todistaa, että vaatteissa ei ole mitään pinnallista\nViimeinen vuosi on kertovinaan vaatteista mutta käsittelee sitten elämää, kuolemaa ja hiljaisuutta näiden molempien ääreillä.\nKutsu hautajaisiin saapui kesän helteisimmällä viikolla. Kaivoin kaapista esiin kaikki mustat mekkoni, mutta tilanne vaikutti huolestuttavalta. Mekot olivat joko paksua villaa tai liian pieniä. Koronakiloista vitsailu ei enää naurattanut, enemmän itketti. Ensimmäinen reaktioni oli hypätä autoon, ajaa lähimpään kauppakeskukseen ja napata mukaan halpakaupan tangolta ensimmäinen tummasävyinen kolttu.\nEn kuitenkaan tehnyt niin, sillä olin edellisenä päivänä lukenut loppuun toimittaja Laura Pörstin vaikuttavan esseeteoksen Viimeinen vuosi. Se kertoo vaatteista. Tai jos ihan suoraan sanotaan, niin se on kertovinaan vaatteista. Se lähtee liikkeelle niistä ja kertoo sitten elämisestä, kuolemisesta ja vaivaannuttavasta hiljaisuudesta näiden molempien äärellä. Siitä kaikesta, mitä vaatteet oikeasti meille merkitsevät – tai voisivat merkitä, jos emme suhtautuisi niihin keskimäärin yhtä tuhoisan välinpitämättömästi kuin mikä oma ensireaktioni mustien leninkien äärellä oli.\nKirja alkaa, kun Pörsti muuttaa joksikin aikaa asumaan liikuntakyvyttömän ja 94-vuotiaan isoäitinsä luokse Pohjois-Karjalaan. Yhteiselo ei kuitenkaan suju toivotulla tavalla. Pörsti ja mummo eivät osaa olla toisilleen läsnä tavalla, joka tyydyttäisi kumpaakaan. Isoäiti horisee horoskoopeista ja sedän marjapensaista, lapsenlapsi haluaisi kuulla suuria totuuksia elämästä. Mutta kun isoäiti pyytää Pörstiä muuttamaan kokonaan luokseen tai kysyy, koska tämä aikoo tehdä lapsia, Pörsti loukkaantuu.\n"Hiihtohaalari ei ole mikä tahansa urheiluvaate, vaan vallankumouksellinen asu, jossa maalaistyttö näyttäytyi housuissa ensimmäisen kerran."\nOlemisen, elämisen ja puhumisen tavat ovat liian kaukana toisistaan. Isoäidin luona asuminen alkaa tuntua vaikealta.\nRatkaisu löytyy mummon vaatekaapista, jota Pörsti alkaa järjestää. Kyse ei ole mistään tavallisesta konmarituksesta. Vaatteista aukeaa aivan uusi näköala isoäitiin ja hänen elämäänsä. Eri sukupolvien naiset käyvät vaatteita läpi yhdessä ja löytävät niiden avulla uuden tavan puhua. Selviää, että hiihtohaalari ei ole mikä tahansa urheiluvaate, vaan vallankumouksellinen asu, jossa maalaistyttö näyttäytyi housuissa ensimmäisen kerran. Isoäidin silkkinen, itse tehty aamutakki taas oli aikansa luksusta ja kertoi siitä, että hän haaveili joskus erilaisesta elämästä.\nMyös Pörstillä itsellään on haaveensa. Tarina vaatteista ja isoäidin elämästä laajenee myös kertomukseksi hänen lapsettomuushoidoistaan. Rehelliseen ja lakoniseen tyyliin kirjoitettu teksti liikuttaa, vaikka itse huomaan vauvahaaveita enemmän nyyhkiväni enemmän niissä kohdissa, joissa puhutaan, miten vaikeaa oman suvun kanssa oleminen usein on.\n"Minä en osaa ommella itselleni mekkoa hautajaisiin, mutta osaan kirjoittaa avunpyynnön Instagram-stooriin."\nVaatetuotannon eettisyydestä on havahduttu viime vuosina puhumaan yhä enemmän. Myös Pörsti käsittelee teemaa teoksessaan. Suurempi ansio kirjassa on kuitenkin se, että pukeutumiseen suhtaudutaan kirjassa muillakin tavoilla vakavasti. Se ei nimittäin ole millään lailla pinnallinen asia. On kyse siitä, millaisiksi me itsemme tunnemme vaatteissamme, mihin rooliin asetumme ja millaisina toivomme tulevamme nähdyiksi.\nPörsti tuo hienosti esiin myös vaatteiden ruumiillisuuden: miten ne hinkkaavat, silittävät, painavat ja hierovat ihoamme, joka päivä.\nPörstin isoäiti on ylpeä vaatteista, jotka hän on tehnyt itse ja jotka ovat säilyttäneet ryhtinsä vuosikymmeniä. Siksi hiihtoasu ja aamutakki säilytetään, vaikka hän ei tule niihin enää koskaan pukeutumaan.\nMinä en osaa ommella itselleni mekkoa hautajaisiin, mutta osaan kirjoittaa avunpyynnön Instagram-stooriin. Saan nopeasti monia ystävällisiä tarjouksia erilaisista mekoista. Kun pukeudun tuttavalta saatuun lainamekkoon, se tuntuu ihanalta. En voi olla asusta ylpeä sillä lailla kuin vaatteensa itse tehnyt ihminen on. Silti vaate muistuttaa minua siitä, miten olen toiminut: että pyysin apua tuntemiltani ihmisiltä enkä sännännyt kauppaan. Koko surullisen ja tukahduttavan kuuman päivän kannan mukanani apua tarjonneiden ihmisten hyväntahtoisuutta.\nSe on sekä Pörstin että hänen nyttemmin jo kuolleen isoäitinsä ansiota.\nLaura Pörsti: Viimeinen vuosi. Muistiinpanoja muutamista vaatekaapeista. Gummerus.\nVenla Rossi on helsinkiläinen toimittaja, joka soittaa omalle isoäidilleen liian harvoin.\nVenla Rossin kolumni: Elina Backmanin dekkari jää kevyeksi kesäviihteeksi, vaikka tekijällä olisi tilaisuus pohtia true crimen ongelmia\nKun arki muuttuu oudoksi – kirjailija Pauliina Susi kirjoittaa siitä, mikä häntä itseään pelottaa\nInkerinsuomalaisten taakka: ”Vaikeneminen oli Neuvostoliiton vainon Suomeen ulottunutta perintöä”


Seinäjoen Bikeshow: Jawa tulee taas! | Uutiset | Motouutiset\nEtusivu Uutiset Seinäjoen Bikeshow: Jawa tulee taas!\nSunnuntai 15.3.2015 11:13\nSeinäjoen Bikeshowssa oli oma osasto myös Jawatallilla. Kaikkihan muistavat Jawan, sen punaisen 250-kuutioisen peltihärpäkkeen, jossa oli kaksitahtimoottori, ja jolla puoli Suomea kulki 50- ja 60-luvuilla. Väärin. Nyky-Jawalla ei ole muuta tekemistä vanhojen kanssa kuin nimi. Moderni 660 cm3 moottori ja uudenaikainen tekniikka, siinä se. Eikä ulkonäössäkään ole mitään muuta yhtäläisyyttä vanhaan kuin Jawan kunniakas logo.\nKouvolassa Myllykoskella toimivan Jawatallin omistaja Arto Heino kertoo kiintymyksen Jawoihin olevan varsin perinnöllistä.\n– Isäni ajoi nuoruudessaan Jawalla, ja kun hän sitten myöhemmin hankki vanhan 250 cm3 Jawan ja kunnosti sen, innostuin minäkin hankkimaan sellaisen. Eikä siinä vielä kaikki, myöhemmin hommasin vaimollenikin samanlaisen, ja siitä tuli vähän sellainen kisa, kun hänellä oli parempi, Heino kertoo.\nVähitellen yksi asia johti toiseen, ja kun 2013 syksyllä silloinen Jawan maahantuoja oli lopettamassa toimintaansa, ja kysyi Heinolta kiinnostaisiko tätä aloittaa, Heino toteaa lyhyen pohdinnan jälkeen vastanneensa kyllä.\nHeino päätti aloittaa uusien Jawojen maahantuonnin sivutoimisesti, samalla tavalla hän edelleen hoitaa asiaa.\n– Jawa on selvästi marginaalinen merkki Suomessa vanhoista perinteistä huolimatta. Historiallisiin Jawoihin teimme sikäli pesäeron, että tuomme vain uusia pyöriä, emmekä myöskään myy varaosia vanhoihin Jawoihin.\nMiksi ostaa Jawa\n– On hauska huomata, että nuorilla motoristeilla ei ole samanlaisia ennakkoluuloja Jawaa kohtaan kun vanhoilla. Silloin joskus aikoinaan kaksitahtisten Jawojen sähköpuoli oli vähän ongelmallinen. Nyt tekniikka on moottoreissa huippumodernia, Heino vakuuttaa.\nVäite on helppo uskoa, sillä uusien Jawojen moottorina on Minarellin yksisylinterinen 660 cm3 nelitahtimoottori, jollainen pyörii myös Yamahan Tenere 660 XT:ssä. Moottorissa on tehoa 36 kW / 49 hv 6250 rpm. Vääntöä siitä lähtee 60,5 Nm 5250 rpm.\nToistaiseksi Heino on tuonut maahan kolme Jawaa, joista yhden itselleen ja kaksi asiakkaille.\n– Jos haluaa hyvän, toimivan pyörän kilpailukykyisellä hinnalla, niin kannattaa pohtia myös Jawaa vaihtoehtona. Moderni pyörä, joka kuluttaa satasella noin 4-4,5 litraa ja on helppo käsitellä keveytensä vuoksi, niin mikä ettei?\nJawatalli tuo maahan kolmea eri versiota Jawasta: Jawa 660 Californiaa, Sportardia sekä Sportard Adeniumia. Kaikissa on sama moottori, ja pyörien painot vaihtelevat 193 ja 205 kg:n välillä. California on vähän custom-tyyppinen, Sportard asvaltille tarkoitettu ja Adeniumilla ajaa sorallakin.\n– Syksyllä Jawalta on tulossa kokonaan uusi omaa valmistetta oleva kaksisylinterinen 1000 cm3 rivimoottori, ja sitä myötä myös uusi pyörä, Heino kertoo.


fri. t. Duren Guanako\nVirallinen nimi: Duren Guanako Omistaja: Zarda, Violet\nLempinimi: Nallu Hoitaja: Ei oteta\nRotu, sukupuoli: friisiläinen, tamma Kasvattaja: Yersinio, Virtuaalitalli Duren\nSäkäkorkeus: 151cm Painotus: Koulu\nVäri, merkit: musta, ei merkkejä Koulutustaso: Int I - 90cm\nSyntynyt: 01.10.09, 11v (ikääntyy epäsäännöllisesti) PP-MVA\nVH06-040-8676 - Virtuaalihevonen - HOITOKIRJA\nNallu ei ole nimensä mukainen suloinen pikku teddy-nallukka, jota voi kiskoa tassusta mukanaan kaikkialle. Nallu on tosin kovin huomaavainen, siis kaikkea muuta kuin ihmistä kohtaan. Se ei halua jättää tarhan nurmikkoparkaa ihan yksin, saati tallata pesuhuoneen lattiaraasua. Nallulta on turha odottaa iloisia hörähdyksiä, kun hoitaja astuu talliin. Kyllähän tamma hoitajastaan välittää, mutta se ei koe tarpeelliseksi hörisemistä, syliin tunkemista tai muuta mielestään imelää nuoleskelua. Nallu alkaa helposti pomottamaan hoitajaansa, joten hoitajan on oltava tarpeeksi kyvykäs tekemään arvojärjestys molemmille selväksi.\nHoidettaessa Nallu seisoo paikallaan yleensä luimien, mutta silti kiltisti. Mahan alta se ei mielellään anna harjata ja saattaakin silloin esitellä hampaitaan, kuitenkin näykkimättä. Mahaa lukuunottamatta harjaus on helppo homma. Kaviot neiti nostaa vastahakoisesti. Se ei riuhdo jalkaa alas, mutta ei varmasti kannattele sitä omasta tahdostaan. Hoitajan on siis jaksettava pitää jalkaa ylhäällä itse koko toimenpiteen ajan. Varustaminen ei kuulu Nallun suosikkeihin, mutta se antaa silti laittaa satulan selkään. Ainakin siihen asti, kunnes vyötä pitäisi kiristää. Silloin jo mahan harjauksesta tuttu hampaiden näyttely kuuluu asiaan, mutta vieläkään neiti ei mitään suurempaa hankaluutta aiheuta. Suitset eivät tuota ongelmia, mutta suutaan Nallu ei automaattisen itsestään avaa. Pesuhuoneeseen Nallun joutuu lähestulkoon kantamaan, tai ainakin kiskomaan riimunnarusta pitkään ja päättäväisen voimakkaasti. Nallu ei astu pesuhuoneeseen vapaaehtoisesti, mutta kun sen sinne saa, pesu on jo melko ongelmatonta. Välillä saattaa jalka nousta potkaisuvalmiuteen, mutta siihen se sitten jääkin. Nallu ei siis uhittelustaan huolimatta ala potkia. Taluttaminen tarhaan tai kentälle sujuu ongelmitta, mutta tarhasta pois päin mentäessä taluttajalta vaaditaan jo melkoista habaa. Tarhassa jo pelkkään Nallun kiinni saamiseen vaaditaan oveluutta, se ei nimittäin kovin helposti anna kiinni. Eikä se kauraämpärikään kovasti houkuttele, ei nyt enää kun neiti on jo niin monta kertaa antanut kauran takia itsensä kiinni ja saanutkin kauran sijaan pelkän taputuksen kaulalle. Huijaaminen ei Nalluun tehoa.\nRatsuna Nallu on yllättävän kiva. Hoitamisen aikaisen tuittuilun perusteella voisi luulla, että Nallu on yhteistyöhaluton ja laiska. Asia on kuitenkin päin vastoin. Osaavan ratsastajan kanssa Nallu on reipas ja nauttii työskentelystä. Nallun kanssa ei kuitenkaan tarvitse mikään huippuratsastaja olla, mutta ihan aloittelijoiden kanssa tamma ei toimi. Nallun kanssa on muistettava kärsivällisyys, jos jokin asia ei onnistu heti, ei siitä pidä hermostua, vaan yrittää rauhassa uudelleen. Nallu on etevä kouluratsu ja se pitää ratsuna työskentelystä. Tammalla on varmat ja tasaiset askeleet. Esteillä Nallu alkaa herkästi nostelemaan päätään, martingaalin käyttö on siis varsin suositeltavaa. Neidillä on kuitenkin kelvollinen hyppytyyli ja se ylittää rohkeasti minkä tahansa näköisen, sopivan korkuisen esteen. Nallu on maastovarma ja tykkää kovasti rentouttavista maastolenkeistä. Niin, maastolenkit ovat Nallulle mieluisimpia rauhallisina köpöttelykertoina. Kyllähän se osaa nelistää maastossa lujaakin, mutta se nauttii enemmän jos saa kulkea hiljalleen ja imeä itseensä luonnon tarjoamaa rauhoittumisen tunnetta.\nKuljetus ei ole Nallulle kaikkein mieluisin juttu. Se täytyy sulloa traileriin lähestulkoon väkisin, mutta kun sen on saanut koppiin sisälle, kuljetus sujuu ongelmitta. Ulos trailerista Nallu tulee kylläkin melkoisella vauhdilla ja ryminällä. Kisapaikalla Nallu on rauhallinen. Se ei koe tarvetta jännittämiselle. Suorituskin sujuu useimmiten hyvin.\nI: Tjeerd fan Ljippe\nVH-56979 I.I: Thiede fan Ljippe\nmusta, evm I.I.I: Andros v.d. Galdenwaard W\nI.I.E: Cilla W\nI.E: Gisla v.d. Antrestadt\nmusta, evm I.E.I: Gillis v.d. Antrestadt\nI.E.E: Maike v.d. Antestadt\nE: Dur Aanmanen\nVH-41026 E.I: Afwezig\nmusta, 158cm, evm E.I.I: Jaguar\nmusta, 153cm, evm\nmusta, 158cm, evm E.E.I: Rijkdom\nIsä Tjeerd fan Ljippe on komea friisiläisorii, jolta löytyy säkäkorkeutta 158cm. Ori on painottunut kouluratsastukseen, mutta se ei ole kisannut tai haalinut sen suurempaa menestystä. Herralla on muutama jälkeläinen, joista osa on puhtaita friisiläisiä ja osa friisiläistaustaisia rotuja. Orin sukulaisista tiedetään vain nimet ja se, että ne olivat kaikki hienoja rotunsa edustajia.\nEmä Dur Aanmanen on 150cm korkea kouluun painottunut friisiläistamma. Koulutustasoltaan Dur pärjää Vaativa B-tasoisissa koulukisoissa ja esteet ylittyvät 80cm korkeudelta. Tamma on luonteeltaan mukava ja helppohoitoinen, sen myös mukava ja reipas ratsu. Dur on YLA2-palkittu.\nEmänisä Afwezig oli aikanaan yksi kotimaansa, Saksan, upeimmista ja arvostetuimmista friisiläisistä. Ori kisasi koulua vaativalla tasolla ja harvoin ori jäi voittamatta, vielä harvemmin sijoittumatta. Herranjestas niitä liikkeitä, joita tämä ori esitti katsojilleen, parempia ei oltu pitkään aikaan nähty! Ainut miinus orissa oli, että sillä oli luonnetta vähän liikaakin, jonka vuoksi se soveltui käsiteltäväksi ja ratsastettavaksi ainoastaan kokeneille aikuisille ja nuorille, vieraita ihmisiä ei orin lähelle voinut päästä. Ori menehtyi 24 vuoden iässä vanhuuteen, rauhallisesti omassa karsinassaan. Tätä tulisielua jäivät monet kaipaamaan.\nEmänisänisä Jaguar oli mahdottoman pieni pikku veijari ja maailman kultaisin luonteeltaan. Herra oli 10 vuoden ikäiseksi asti ori, jonka jälkeen se ruunattiin, koska jalostus-ja kisaura ei oikein tuntunut ottavan tuulta alleen. Tätä ennen pikkiriikkinen ori ehti siittää ainoastaan yhden tamman, josta syntyi Dur Aanmanen isä. Jotenkin kummallista, mutta heti ruunauksen jälkeen orilla kokeiltiin valjakkoajoa, josta Jaguarin ura ja kuuluisuus lähti käyntiin. Moneen kertaan on jälkikäteen harmiteltu, että ori ruunattiin niin varhain. Jaguar lopetettiin 22 vuoden iässä jalkavaivoihin, jotka johtuivat parin vuoden takaisesta onnettomuudesta.\nEmänisänemä Spaander oli mahdottoman iso ja kömpelön oloinen friisiläistamma. Itse asiassa todella moni Durin suvun tamma on ollut varsin kookas ja orit melko pieniä. Spaander ei ollut mitenkään kuuluisa tai arvostettu jalostushevonen. Se eli pienellä Saksalaisella tilalla tehden valjakko-ja maatilahevosen hommia koko ikänsä. Koska kellekään muulle ei Jaguar-ori kelvannut, astutettiin tämä naapurin lempeä työläistamma ja tulos oli mitä upein kuten Afwezigin esittelystä voi päätellä! Tamma oli luonteeltaan esimerkillisin ja kultaisin hevonen omistajiensa mukaan. Kookas tamma nukkui pois jopa 31 vuoden iässä, Afwezig jäi tamman ainoaksi jälkeläiseksi yhden pienen tammavarsan lisäksi, joka jäi jatkamaan emänsä hommia tilalle.\nEmänemä Rijk on kuin ilmetty tyttärensä Aanmanen, näissä kahdessa on paljon samaa niin ulkonäössä kuin käytöksessäkin. Kummatkin ovat luonteeltaan tasaisia ja lempeitä. Siinä yksi syy miksi juuri Rijk on astutettu Aanmanenin riehakkaalla isäorilla, jolla varsinkin tasaiset tammat sopivat kuin nenä päähän. Rijk oli sekin hieno kouluratsu ja kisasi muutaman vuoden ennen harrasteratsuksi siirtymistä vaativallakin tasolla. Tamma jätti taakseen viisi upeaa jälkeläistä, jotka kaikki kisaavat nyt koulua vaativalla tasolla ja ovat kaikki hyväluonteisia.\nEmänemänisä Rijkdom oli varsinainen tähti ja ihme. Se kisasi niinkin kauan kuin koko ikänsä kouluratsastuksen parissa ja siirtyi 12 vuoden iässä myös esteradoille taitojaan esittelemään. Tästä orista on oikeasti syntynyt muutama hieno este-friisiläinenkin, mutta enemmän tämänkin varsat ovat kouluratsastukseen kallistuneet loppujen lopuksi epäonnistuneen esteuran päätteeksi. Ori ei ollut luonteeltaan sieltä helpoimmasta päästä ja erään tarhatappelun jälkeen ori jouduttiinkin lopettamaan. Onneksi kuitenkin vasta kunnioitettavassa 26 vuoden iässä.\nEmänemänemä Eigen oli mukava pikkutallilla koko ikänsä asunut ja vain yhden varsan varsonut kookas tamma. Eigen toimi lähes koko ikänsä kokeneiden ratsastajien kouluratsastustunneilla, joilla sen taidot kehittyivät lähes äärimmilleen. Muutaman kerran tamma pääsi starttaamaan kouluratsastusluokissakin ja tuloksena oli aina voitto reippaasti yli muiden. Tamma ei sen vuoksi kyennyt kisaamaan aktiivisesti ja niittämään menestystä, koska se oli helposti stressaantuvaa sorttia ja sen vuoksi kaipasi rauhallista ja tasapainoista ympäristöä jatkuvasti. Pikkuinen ratsastuskoulu ja pienet seurakisat sopivat tamman tarpeisiin mainiosti. Aina suuren stressipläjäyksen jälkeen Eigen kun tuntui aina sairastuvan muutamaksi viikoksi.\n04.04.2010 o. Mr. Antonio Z4 Mortice Aalef Z4\n20.12.2010 t. Sneachta Z4 Tito van Zeld\nKRJ :: 30.04.2011 :: kutsu :: Int II :: 1/50\nKRJ :: 11.03.2011 :: kutsu :: Int II :: 1/19\nKRJ :: 02.01.2011 :: kutsu :: Int II :: 2/82\nKRJ :: 10.10.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 2/60\nKRJ :: 22.11.2009 :: kutsu :: Vaativa B :: 2/50\nKRJ :: 25.11.2009 :: kutsu :: Vaativa B :: 2/50\nKRJ :: 27.11.2009 :: kutsu :: Vaativa B :: 2/50\nKRJ :: 28.11.2009 :: kutsu :: Vaativa B :: 2/50\nKRJ :: 03.10.2010 :: kutsu :: Int I :: 2/40\nKRJ :: 05.11.2010 :: kutsu :: Int I :: 2/34\nKRJ :: 09.03.2011 :: kutsu :: Int I :: 2/24\nKRJ :: 08.09.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 2/23\nKRJ :: 08.03.2011 :: kutsu :: Int II :: 2/19\nKRJ :: 07.09.2010 :: kutsu :: Int II :: 3/78\nKRJ :: 06.09.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 3/60\nKRJ :: 31.12.2010 :: kutsu :: Int II :: 3/50\nKRJ :: 24.04.2011 :: kutsu :: Vaativa A :: 3/50\nKRJ :: 20.04.2011 :: kutsu :: Vaativa A :: 3/50\nKRJ :: 30.08.2010 :: kutsu :: Prix St Georges :: 3/44\nKRJ :: 10.03.2011 :: kutsu :: Int II :: 3/19\nKRJ :: 12.03.2011 :: kutsu :: Int II :: 3/19\nKRJ :: 16.12.2010 :: kutsu :: Int I :: 4/96\nKRJ :: 30.08.2010 :: kutsu :: Int I :: 4/80\nKRJ :: 09.10.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 4/60\nKRJ :: 10.09.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 4/50\nKRJ :: 25.04.2011 :: kutsu :: Vaativa A :: 4/50\nKRJ :: 03.01.2011 :: kutsu :: Int I :: 4/21\nKRJ :: 13.03.2011 :: kutsu :: Int II :: 4/19\nKRJ :: 28.08.2010 :: kutsu :: Int I :: 5/81\nKRJ :: 14.12.2010 :: kutsu :: Helppo A :: 5/60\nKRJ :: 20.11.2009 :: kutsu :: Vaativa B :: 5/50\nKRJ :: 25.04.2011 :: kutsu :: Vaativa B :: 5/50\nKRJ :: 29.04.2011 :: kutsu :: Int II :: 5/50\nKRJ :: 09.10.2010 :: kutsu :: Int I :: 5/30\nKRJ :: 27.11.2009 :: kutsu :: Vaativa B :: 6/50\nKRJ :: 23.11.2009 :: kutsu :: Vaativa B :: 6/50\nKRJ :: 21.11.2009 :: kutsu :: Vaativa B :: 6/50\nKRJ :: 24.04.2011 :: kutsu :: Int I :: 6/47\nKRJ :: 17.04.2011 :: kutsu :: Vaativa A :: 6/40\nKRJ :: 16.12.2010 :: kutsu :: Helppo A :: 7/60\nKRJ :: 18.12.2010 :: kutsu :: Int I :: 7/50\nKRJ :: 26.11.2009 :: kutsu :: Vaativa B :: 7/50\nKRJ :: 29.08.2010 :: kutsu :: Int II :: 9/100\nVVJ :: 07.09.2010 :: kutsu :: Vaativa yhdistetty pareille :: 5/27\nVVJ :: 08.09.2010 :: kutsu :: Vaativa yhdistetty pareille :: 4/27\nVVJ :: 14.09.2010 :: kutsu :: Vaativa yhdistetty pareille :: 1/27\nVVJ :: 09.12.2010 :: kutsu :: Noviisi yhdistetty pareille :: 5/30\nKoulu :: 15.05.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 1/50\nKoulu :: 06.05.2010 :: kutsu :: Int I :: 1/47\nKoulu :: 18.05.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 1/42\nKoulu :: 25.04.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 1/38\nKoulu :: 30.05.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 1/37\nKoulu :: 25.04.2010 :: kutsu :: Helppo A :: 1/35\nKoulu :: 19.06.2010 :: kutsu :: Int II :: 1/25\nKoulu :: 29.12.2009 :: kutsu :: Vaativa A :: 1/20\nKoulu :: 21.04.2010 :: kutsu :: Helppo A :: 2/35\nKoulu :: 13.12.2009 :: kutsu :: Helppo C :: 2/34\nKoulu :: 04.01.2010 :: kutsu :: Int I :: 2/26\nKoulu :: 15.02.2010 :: kutsu :: Int II :: 2/26\nKoulu :: 27.02.2010 :: kutsu :: Int II :: 2/23\nKoulu :: 21.04.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 2/23\nKoulu :: 20.01.2010 :: kutsu :: Int II :: 2/16\nKoulu :: 09.05.2010 :: kutsu :: Int II :: 3/38\nKoulu :: 19.05.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 3/36\nKoulu :: 05.05.2010 :: kutsu :: Int I :: 3/24\nKoulu :: 22.04.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 3/23\nKoulu :: 01.01.2010 :: kutsu :: Int I :: 3/22\nKoulu :: 17.02.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 3/18\nKoulu :: 18.05.2010 :: kutsu :: Int I :: 3/10\nKoulu :: 21.03.2010 :: kutsu :: Int I :: 3/10\nKoulu :: 23.05.2010 :: kutsu :: Int I :: 3/10\nKoulu :: 05.03.2010 :: kutsu :: Helppo C :: 4/72\nKoulu :: 01.06.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 4/60\nKoulu :: 01.01.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 4/36\nKoulu :: 27.12.2009 :: kutsu :: Helppo A :: 4/33\nKoulu :: 24.04.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 4/23\nKoulu :: 23.03.2010 :: kutsu :: Int I :: 4/20\nKoulu :: 23.03.2010 :: kutsu :: Int II :: 4/19\nKoulu :: 23.05.2010 :: kutsu :: Int II :: 4/18\nKoulu :: 05.05.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 5/68\nKoulu :: 02.01.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 5/37\nKoulu :: 11.04.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 5/36\nKoulu :: 22.04.2010 :: kutsu :: Helppo A :: 5/35\nKoulu :: 19.04.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 5/32\nKoulu :: 31.03.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 5/31\nKoulu :: 16.02.2010 :: kutsu :: Int II :: 5/26\nKoulu :: 30.05.2010 :: kutsu :: Kür Vaativa A :: 5/26\nKoulu :: 27.12.2009 :: kutsu :: Vaativa A :: 5/25\nKoulu :: 08.05.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 6/68\nKoulu :: 09.05.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 6/66\nKoulu :: 19.05.2010 :: kutsu :: Vaativa B :: 6/42\nEste :: 17.03.2010 :: kutsu - 60cm - 1/85\nEste :: 19.02.2010 :: kutsu - 40-60cm - 1/23\nEste :: 22.01.2010 :: kutsu :: 60cm :: 1/9\nEste :: 27.05.2010 :: kutsu :: 90cm :: 2/47\nEste :: 23.05.2010 :: kutsu :: 90cm :: 3/26\nEste :: 10.04.2010 :: kutsu :: 90cm :: 3/24\nEste :: 18.01.2010 :: kutsu :: 60cm :: 3/10\nEste :: 22.05.2010 :: kutsu :: 80cm :: 4/29\nMaastoeste :: 31.05.2010 :: kutsu :: 70cm :: 1/30\nMaastoeste :: 15.04.2010 :: kutsu :: 60cm :: 1/11\nMaastoeste :: 21.02.2010 :: kutsu :: 80cm :: 2/9\nMaastoeste :: 31.05.2010 :: kutsu :: 90cm :: 4/23\nKenttä :: 13.06.2010 :: kutsu :: Harrasteluokka :: 1/14\nKenttä :: 05.06.2010 :: kutsu :: Harrasteluokka :: 4/52\nValjakko :: 09.05.2010 :: kutsu :: Noviisi yhdistetty :: 1/21\nValjakko :: 04.05.2010 :: kutsu :: Vaativa yhdistetty :: 2/19\nValjakko :: 01.03.2010 :: kutsu :: Vaativa yhdistetty :: 5/29\nVILLI-CUP :: 25.07.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 1/57\nVILLI-CUP :: 25.07.2010 :: kutsu :: Int I :: 2/41\nVILLI-CUP :: 25.05.2010 :: kutsu :: Vaativa A :: 3/46\nPKK näyttelytulokset (4x KP)\nPKK :: 21.03.2010 :: kutsu :: PKK-luokka liikekuvasta (tuomari: Anne) :: KP\nPKK :: 02.04.2010 :: kutsu :: PKK-luokka hevostammoille (tuomari: Akeya) :: KP\nPKK :: 22.04.2010 :: kutsu :: PKK-luokka hevostammolle (tuomari: Kati) :: KP\nPKK :: 10.08.2010 :: kutsu :: PKK-luokka hevonen yksin (tuomari: Anne) :: KP\nPP-MVA -arvonimi myönnetty!\nKouluvalmennus 19.2.2010 - Ratsastaja: Violet, Valmentaja: Yersinio\nNallu valloitti maneesissa suloisella olemuksellaan, mutta ei tervehtinyt kasvattajaansa erityisen ystävälliseen sävyyn. Korvat luimussa tamma osoitti mieltään niin minulle kuin emälleenkin joka tarhasta koitti sitä tervehtiä. Kuitenkin, ratsukon työskentely näytti sujuvalta ja Nallu on oppinut paljon siitä, kuin itse sitä viimeksi olen nähnyt. Violet ja Nallu ravailivat jo, kun pääsin viimein heidän työskentelyään hiomaan. Ravissa teimme voltteja ja ja ympyröitä ja lopulta otin ratsukon suurelle keskiympyrälle. Siinä pyysin ratsukkoa tekemään voltin aina pitkän sivun keskellä ja jatkamaan siitä ympyrän kaarelle avotaivutusta. Oikeaan suuntaan avotaivutuksen sujuivat hyvin, mutta vasemmalle Nallu oli hieman vahvempi suustaan ja pohkeestaan. Sulkutaivutuksetkin sujuvat ratsukolta kuin vettä vain. Ravin jälkeen siirryimme laukkatyöskentelyyn jossa aluksi haimme Nallun hyvälle tuntumalle ja kokosimme sitä. Teimme suunnanmuutoksia lävistäjälle laukanvaihdon kera, missä Nallu hieman innostui ja ja Violetilla oli täysi työ pitää neiti ojennuksessa. Viides laukanvaihto meni jo rauhallisemmin ja ratsukko sai jatkaa koko uraa ja tehdä laukanvaihdot pitkällä sivulla, eli kaksi laukanvaihtoa ja kaarteeseen myötälaukassa. Tässä tehtävässä Nallun hermot pysyivät paremmin kasassa, mutta tamma alkoi osoittaa jo hieman väsymyksen merkkejä ja päätimme Violetin kanssa lopettaa tähän kun Nallu tuntuu vielä hyvältä ja rennolta ratsastaa. Loppuravit ja käynnit ratsukko sai suorittaa itsenäisesti.\nLoppukommentit: ”Nallu on todella osaava ja näyttävän näköinen ratsu ja yhteistyönne sujuu niin hyvin, että ajattelin jo tunnin aikana, että pystytte lukemaan toistenne ajatukset. Nallu kaipaa ehkä hieman enemmän työskentelyä, missä sen täytyy myös itse enemmän keskittyä tehtävään, eikä vain liikkumiseen eteenpäin.”\nHoitajien piirtämiä kuvia Nallusta:


Kuukauden kysymys: Mitä Euroopan interventioaloite merkitsee Suomen kannalta, ylijohtaja Janne Kuusela? - Eurooppatiedotus\nEtusivu› Ajankohtaista›Kuukauden kysymys›Kuukauden kysymys: Mitä Euroopan interventioaloite merkitsee Suomen kannalta, ylijohtaja Janne Kuusela?\nJanne Kuusela. Kuva: puolustusministeriö\nRanskan tekemä niin sanottu Euroopan interventioaloite pyrkii vahvistamaan eurooppalaisten maiden puolustusyhteistyöverkostoa ja Euroopan toimintakykyä. Taustalla on Euroopan epävakaa turvallisuusympäristö ja tarve Euroopan kansalaisten suojeluun. Turvallisuushaasteet liittyvät niin terrorismiin, mahdolliseen sotilaallisen voiman käyttöön kuin luonnononnettomuuksiinkin.\nAloitteen tavoitteena on ennen kaikkea kehittää siihen osallistuvien maiden ”strategista toimintakulttuuria” parantamalla kykyä ennakoida ja valmistautua mahdollisiin kriiseihin.\nAloite keskittyy yhteistyön kehittämiseen neljällä pääsektorilla: 1) strateginen ennakointi ja tiedustelutiedon vaihto, 2) skenaariotarkastelut ja suunnittelu, 3) tuki operaatioille sekä 4) kokemusten jakaminen ja doktriinityö.\nAloitteessa ei ole kyse uuden nopean toiminnan joukon tai esikunnan perustamisesta, vaan eurooppalaisen toimintakyvyn parantamisesta yhteistyötä tiivistämällä. Osallistuminen aloitteeseen ei myöskään luo velvoitetta osallistua mahdollisiin operaatioihin. Niihin osallistumisesta päätettäisiin aina kansallisesti ja kansallisten päätöksentekomenettelyjen mukaisesti.\nAloite tähtää ennen kaikkea osallistuvien maiden toimintaedellytysten vahvistamiseen parantamalla tilannetietoisuutta ja päätöksentekovalmiutta uusista operaatiosta päätettäessä. Sen tavoitteena on edesauttaa osallistuvien maiden kykyjä toteuttaa sotilasoperaatioita EU:n, Naton, YK:n tai tilannekohtaisesti koottavien maakoalitioiden puitteissa. Aloite myös pyrkii tukemaan EU:n pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) tavoitteita ja projekteja parhaalla mahdollisella tavalla.\nViime vuosina on tehty muitakin puolustusaloitteita, mutta ne eroavat luonteeltaan Ranskan aloitteesta. EU:n, Naton ja eräiden maiden puolustusaloitteet keskittyvät operaatioyhteistyöhön (Iso-Britannian johtama JEF-aloite) tai pitkäjänteiseen suorituskykyjen kehittämiseen (Saksan johtama kehysvaltioaloite).\nKesäkuussa 2018 Ranska, Alankomaat, Belgia, Espanja, Iso-Britannia, Portugali, Saksa, Tanska ja Viro allekirjoittivat EII-aloitetta koskevan aiejulistuksen (Letter of Intent). Useimmat näistä maista ovat Suomelle tärkeitä kumppaneita puolustusyhteistyössä.\nAloitteeseen liittymisen arvioidaan tuovan mukanaan uusia mahdollisuuksia. Aloitteella kehitetään eurooppalaista puolustusyhteistyötä ja eurooppalaisia suorituskykyjä. On Suomen etujen mukaista olla mukana sekä ulko- että turvallisuuspoliittisista näkökohdista sotilaallisesti vahvimman EU- ja PRY-maan puolustuspoliittisessa kärkihankkeessa. Myös yhteistyösuhteiden kehittäminen muiden keskeisten eurooppalaisten valtioiden kanssa puoltaa aloitteeseen liittymistä.\nYlijohtaja, Puolustuspoliittinen osasto, Puolustusministeriö


Miksi tietotyöläisen muisti pätkii? – Hämeen Sanomat\nMiksi tietotyöläisen muisti pätkii?\nTyöikäisten kokemat muistin ja keskittymiskyvyn vaikeudet ovat varsin yleisiä. Suomessa tehtyjen kyselytutkimusten perusteella niitä kokee noin joka viides työikäinen. Tuoreen tutkimuksen mukaan määrä on vieläkin suurempi.\nMuistiongelmien taustalla on monia tekijöitä, joista valtaosa on ohimeneviä tai hoidettavissa olevia. Tällaisia ovat muun muassa alavireisyys, työuupumus sekä erilaiset unihäiriöt. Lisäksi alkoholin liikakäyttö voi aiheuttaa kognitiivisia oireita, joko suoraan tai heikentyneen yöunen kautta.\nTänä vuonna valmistuneessa Työsuojelurahaston rahoittamassa Työikäisten muisti -tutkimushankkeessa pystyttiin ensimmäistä kertaa osoittamaan, että myös työn kognitiivinen eli tiedollinen kuormittavuus on yhteydessä työntekijöiden kokemiin tiedonkäsittelyn vaikeuksiin.\nMiten yleisiä koetut muistiongelmat olivat, tutkimusta luotsannut Työterveyslaitoksen johtava psykologi Teemu Paajanen?\n– Reilun 400 työntekijän aineistossa jopa reilu kolmannes vastaajista koki muistin tai keskittymiskyvyn vaikeuksia. Pääosalla koetut tiedonkäsittelyn vaikeudet aiheuttivat kuitenkin vain lievää haittaa. 2–3 prosenttia koki ne selvästi haittaavina.\n– Vuonna 2012 julkaistun Työ ja terveys Suomessa -tutkimuksen tietojen perusteella voidaan arvioida, että yli 400 000 suomalaista työntekijää kokee muistin tai keskittymisen vaikeuksia.\nMistä muistiongelmat johtuvat?\n– Usein unohdukset johtuvat yksinkertaisesti siitä, että tietoa tulee liikaa tai liian nopeasti emmekä ehdi prosessoida sitä kunnolla. Yksi esimerkki inhimillisen tiedonkäsittelyn piirteistä on se, että tarkkaavuutemme suuntautuu automaattisesti tunnistettavaan puheeseen ja näkökentän reunoissa tapahtuvaan liikkeeseen.\n– Esimerkiksi huonosti suunnitellussa monitilatoimistossa ajattelutyö keskeytyy toistuvasti, koska ihmisaivot on lajityypillisesti koodattu suuntautumaan puheeseen ja liikkeeseen.\n– Tuhansia vuosia sitten nämä asiat liittyivät suoraan ravinnon hankintaan ja hengissä selviämiseen, joten niillä oli erityinen merkitys. Nykyään ärsykkeitä tulee moninkertaisesti enemmän lähes kaikkialla, ja vähemmän tärkeät olisi kyettävä sulkemaan pois.\nMiten haitallista kognitiivinen kuormitus on?\n– Pitkään jatkuessaan kognitiivinen ja psyykkinen kuormitus aiheuttaa elimistössä kroonisia stressireaktioita, jotka ovat pitkään jatkuessaan terveydelle haitallisia.\n– Työhön liittyviä kognitiivisia vaatimuksia ei tule nähdä ainoastaan huonona asiana, sillä lähtökohtaisesti aivojen aktiivinen käyttö tekee niille hyvää. Erilaiset töiden ja työympäristöjen kognitiiviset vaatimukset tulisi kuitenkin tunnistaa aiempaa paremmin ja pyrkiä suhteuttamaan ne ihmisen normaaleihin tiedonkäsittelyn rajoituksiin.\nOvatko työikäisten kokemat muistiongelmat yleistyneet?\n– Näistä oireista kärsivien määrää ei ole helppoa arvioida yksiselitteisesti, koska myös se, miten asiaa kysytään, vaikuttaa tuloksiin.\n– Muistipoliklinikoilla ja työterveyshuolloissa työskentelevien kollegojen kanssa käytyjen keskustelujen perusteella muistiselvittelyihin tulevien työntekijöiden määrä on kuitenkin todennäköisesti lisääntynyt. Taustalla voi olla monia syitä, kuten työelämän vaatimusten lisääntyminen ja toisaalta myös se, että muistista ja muistisairauksistakin puhutaan nykyään enemmän.\nMilloin oireista on syytä huolestua?\n– Ensinnäkin on hyvä ymmärtää, että kaikille ihmisille sattuu joskus unohduksia tai tarkkaavaisuuden erheitä, eikä tällaisista yksittäisistä lipsahduksista kannata sinällään liikaa huolestua.\n– Tiedonkäsittelyn vaikeudet voivat olla muutakin kuin muistivaikeuksia. Esimerkiksi vaikeudet näönvaraisessa hahmottamisessa, puheen tuotossa tai ymmärtämisessä tai yleisesti toimintojen nopeudessa tai suunnittelussa edellyttävät lähes poikkeuksetta tarkempia tutkimuksia.\n– Muistin ja tiedonkäsittelyn oireita selvitetään ensin työterveyshuollossa tai perusterveydenhuollossa, jolloin haastattelun ja erilaisten oirekyselyjen avulla käydään läpi oireiden laatua ja vaikeusastetta sekä tyypillisimpiä mahdollisia syitä.\n– Tiedonkäsittelyn oireiden arvioinnin lisäksi tulisi aina jo perusselvityksissä tarkistaa, löytyykö mielialasta, unesta, päihteiden käytöstä, työkuormituksesta tai muun elämän kuormitustekijöistä selitystä oireille.\nMiten oireita tutkitaan ja hoidetaan?\n– Tiedonkäsittelyn toimintoja, niissä mahdollisesti näkyviä häiriöitä ja vaikutuksia työkykyyn arvioidaan neuropsykologin tai psykologin tekemällä tutkimuksella. Mikäli työikäisen tiedonkäsittelyn heikentymän taustalla epäillään aivoperäistä syytä, ovat neurologiset ja aivojen kuvantamistutkimukset keskeisiä.\n– Tiedonkäsittelyn oireita hoidetaan lähtökohtaisesti vaikuttamalla niiden taustasyihin eli tilanteesta riippuen esimerkiksi hoitamalla masennusta tai unettomuutta tai vähentämällä työkuormaa.\n– Kognitiivisiin oireisiin kannattaa aina kiinnittää hieman huomiota. Vaikka valtaosa lievemmistä oireista ei edellytäkään terveydenhuollon selvityksiä, nekin toimivat yleensä hyvänä indikaattorina sille, että esimerkiksi työn vaatimuksiin tai uneen ja palautumiseen tulisi kiinnittää enemmän huomiota.\nKenellä on kohonnut riski kärsiä muistiongelmista työikäisenä?\n– Työikäisten muistioireet ovat yleisempiä muun muassa masennuksesta, ahdistuneisuudesta, unettomuudesta ja päiväväsymyksestä kärsivien joukossa. Muista terveydellisestä tekijöistä tiedetään, että keski-iässä muun muassa kohonnut verenpaine ja kolesteroli sekä ylipaino ja liikkumattomuus ovat yhteydessä myöhemmällä iällä esiintyvään tiedonkäsittelyn heikentymiseen.\n– Neurologiset sairaudet kuten aivoverenkiertohäiriöt ja etenevät muistisairaudet ovat harvinaisempia työikäisillä, mutta erityisesti yli 55-vuotiaiden kohdalla myös niiden mahdollisuus kognitiivisten oireiden taustalla on tärkeä pitää mielessä.\n– Varhain alkavien muistisairauksien aiheuttamien kognitiivisten ensioireiden erotteleminen esimerkiksi masennuksesta tai työuupumuksesta aiheutuneista oireista voi kuitenkin joskus olla hyvin haastavaa ja edellyttää käytännössä erityistutkimuksia ja seurantaa.\n– Yleisesti ei ehkä kannata ajatella, että muistiongelmat itsessään ovat sairausriski. Pikemminkin oireet kertovat jonkun asian häiritsevän tiedonkäsittelyä.\nOvatko muistiongelmat työturvallisuusriski?\n– Joissain vaativissa turvallisuuskriittisissä ammateissa ihmisen tiedonkäsittelyn vaatimukset voivat olla hyvin korkeat ja pienemmätkin lipsahdukset voivat aiheuttaa riskitilanteita.\n– Tällöin on erityisen tärkeä, että työvälineet ja ohjelmistot, prosessit ja työvuorojärjestelyt suunnitellaan tukemaan ihmisen tiedonkäsittelyä ja vireyttä.\nPannukakku pelastaa illan ja kirkastaa aamun\nElenan kuohkean rapeat pikkublinit ovat täydellinen alusta herkullisille täytteille


Pekiti-Tirsia Kali systeemi\nPekiti-Tirsia harjoittelun viisi perus asekategoriota:\nAseettomat tekniikat - Pangamut, Dumog, Dumpag (Pystystä sekä maasta)\nPekiti-Tirsiassa kaikki on "rakennettu" teräaseiden ympärille (Knife Culture). Rottinkinen harjoituksissa yleisesti käytetty keppi on vain miekkaa kuvastava harjoitusväline. Systeemissä lähes kaikki liikkeet ovat hyökkäyksiä tai vastahyökkäyksiä samaan aikaan. Torjuntoja(Blocks) ei ole. Ainoastaan vastahyökkäyksiä puolustautumismielessä.\nPekiti-Tirsia harjoittelu aloitetaan rottinkisin harjoituskepein, sekä veitsitekniikat tehdään puisin, kumi- tai alumiini harjoitusveitsin, mutta myöhemmin taitojen kehityttyä on kaikki pystyttävä turvallisesti soveltamaan terävin veitsin / miekoin.\nPekiti-Tirsia Kali asetekniikka harjoittelulla opit käyttämään eri mallisia ja kokoisia teräaseita(edged), lyömäaseita(impact), sekä joustavia(flexible weapons) ja kaikkea siltä väliltä mitä vain satut käteesi saamaan. Näin ollen samalla opit myös helpommin puolustautumaan niitä vastaan aseettomanakin, kun tunnet niiden vahvat ja heikot puolet. Nykypäivänä lisäksi opetetaan myös toimimaan ampuma-aseita vastaan!\n3 etäisyyttä: lyhyt(Corto), keskipitkä(Medio), pitkä(Largo).\n3 tasoa: jokaisen tekniikan yhteydessä opetetaan vastatekniikoita ja vastatekniikan vastatekniikoita.\n3 vastustajaa: opetetaan valmistautumaan vähintään kolmen vastustajan kohtaamiseen, jolloin ei tuhlata liikaa aikaa yhteen vastustajaan.\nOpi, ymmärrä ja analysoi, tai suurmestari Gajen sanoin: "Ensin opit, sitten ymmärrät, ja sitten ymmärrät MIKSI ymmärrät". Eli jokainen tekniikka pitää ensin oppia, sitten hallita ja lopulta tuntea niiden anatomia, vahvat ja heikot puolet, vastatekniikat ja vastatekniikan vastatekniikat.


Etelänruttojuuri (Petasites hybridus) | Luonto-Liiton Kevätseuranta\nEtelänruttojuuri (Petasites hybridus)\nEtelänruttojuurella on huomiota herättävät kookkaat kukintoversot, jotka nousevat maasta ennen lehtien kehittymistä. Kukintoverson varressa on sinipunaisia suomulehtiä ja mykeröistä koostuvassa terttumaisessa kukinnossa on sinipunaisia ja punertavia sävyjä. Kukinta ajoittuu huhti-kesäkuulle.\nVihreät lehdet kasvavat kesän edetessä. Ne ovat muodoltaan munuaismaisia ja kooltaan jopa metrin levyisiä muistuttaen olemukseltaan raparperin lehtiä. Etelänruttojuuri kuuluu leskenlehden tavoin asterikasveihin.\nEtelänruttojuuri ei kuulu Suomen alkuperäiseen kasvilajistoon. Sitä on kasvatettu koristekasvina puutarhoissa, joista sitä on levinnyt luontoon. Pohjoisessa lajia on havaittu Rovaniemen korkeudella saakka.\nEtelänruttojuuri luokitellaan Suomessa vakiintuneeksi vieraslajiksi. Suurikokoinen laji syrjäyttää kasvupaikoillaan alkuperäisia kasvilajeja. Suomessa etelänruttojuuret ovat pääosin hedekasveja, joten siemeniä ei muodostu. Kasvi leviää uusille kasvupaikoille juurakon paloja sisältävien maa-ainesten mukana. Kasvustoja voi löytää joutomaiden lisäksi ojanvarsilta, rannoilta ja pientareilta.\nPuutarhoissa etelänruttojuuren kasvattaminen on sallittua, mutta juurakon paloja sisältävää multaa ei saa kipata puutarhan ulkopuolelle. Joutomailla ja muualla luonnossa etelänruttojuurta voi torjua kaivamalla, peittämällä ja niittämällä. Torjuntaa joutuu todennäköisesti tekemään useana vuonna ennen kuin kasvuston saa hävitettyä kokonaan.\nVaikka moni joutomaa on kiehtovan monimuotoinen sellaisenaan, vieraslajien poisto on usein perusteltua. Tämä koskee erityisesti haitallisia vieraslajeja kuten komealupiinia, kurtturuusua tai jättiputkia.\nSuomessa esiintyy vieraslajina myös japaninruttojuurta (Petasites japonicus subsp. giganteus), jonka kukintovarressa on kellanvihreät suomulehdet ja kellertävät kukat. Alkuperäisenä maassamme esiintyvällä pohjanruttojuurella (Petasites frigidus) on punertavat kukat, mutta kasvi on etelänruttojuurta hennompi. Pohjanruttojuuri esiintyy yleisenä Pohjois-Suomen soilla sekä jokien ja purojen varsilla.


176 Halkojen teon teesejä\nSunnuntai 18.10.2009 klo 19:11 - yrjöpoeka\nOlen siirtänyt tekemiäni halkoja viikonlopun ajan taloni seinustalle. Puita peräkärryyn lastatessa on ollut aikaa ajatella, mitä kaikkea halontekoon liittyy.\nEnsiksi pari kesää sitten, kaadoin ja aisasin metriset halot pinoihin metsään kuivumaan, laitoin kasojen päälle suojat sadetta vastaan. Se oli ensimmäinen kasaus, toinen kasaus oli sitten mönkijän peräkärrylle. Kolmas kasaus tuli maantien varteen pinoon, neljäs kasaus peräkärrylle. Viides kasaus talon seinustalle ja kuudes sitten kun sahaan halot määrämittaan ja siirrän varastoon. Yksinkertainen halon teko on loppujen lopuksi moninkertaista kasailua paikasta toiseen, ennekuin ne ovat päätarkoituksessaan, palamassa uunissa. Lopuksi tuhkat on poistettava uunista ja sitten vasta halkojen kierto päättyy.\nOn tietenkin helpompiakin tapoja lämmittää talonsa, mutta halkojen kasailu pitää ainakin minut hyvässä kunnossa!\nMielipide kirjoitukseni Ylä-Kainuu paikallislehteen on poikinut useita kommentteja viikonlopun aikana. Kehitysvammaisten vanhemmat tuntevat itsensä voimattomiksi järjestelmää vastaan ja arkuutta nousta vastustamaan päätöksiä, jotka koetaan mielivaltaisiksi. Suomessa tuntuu olevan sellainen kulttuuri, jossa lasten vanhemmat ja erityisesti kehitysvammaisten lasten vanhemmat, on lannistettu ottamaan vastaan kaiken järjestelmän tuottamat päätökset. Ilman mutinoita, korkeintaan saunan takana pidetään kättä nyrkissä.\nHuomenna on tiedossa reissu kuntakeskukseen ja PerusS politiikan tulevaisuuden rakentamista erityisesti Ylä-Kainuun alueelle. Asiasta kerron tuonnempana lisää ja toivottavasti asia saadaan liikkeelle.\nTänään oli todella pitkä työpäivä ja vaimoni väsähti halkojen kasailusta täysin. Poikani Jyrki oli tänään elementissään, uudella pokasahalla tuli klapeja iso kasa. Huomenna on tiedossa lisää pokasahan sihinää, niin varmalta kuului poikani sanonta. Yhdessä oloa ja halkojen siirtelyä, sillä se viikko käynnistyy.\nAvainsanat: halonteko, mielipide, kehitysvammainen, pokasaha\nSunnuntai 11.10.2009 klo 9:50 - yrjöpoeka\nRanne on vaivannut jonkin verran ja nyt se eilen otti todella ihteensä. Sain tutultani mönkijän käyttööni, jotta saan tekemäni halot pois metsästä. Päivällä tuntui välillä siltä, että pitäisi ajoissa lopettaa kun niin jomotti rannetta. Suomalainen mies ei hevillä usko, vaan ajelin iltamyöhäiseen ja pitkä pino puita ilmestyi tienvarteen. Lopetettuani työnteon käsi pääsi rasituksesta pois ja vähän ajan kuluttua kädellä ei voinut tehdä yhtään mitään. Kaiken lisäksi kyseessä oli tekevä käteni, eli oikea käsi.\nHyvä puoli asiassa oli illan mittaan se, että vaimoni halusi hoivata mies reppanaansa. Illalla ei voinut edes tietokoneen hiirtä liikuttaa, kylmägeeli pussi rauhoitti hieman. Ajatteli lähteä heti aamusta jatkamaan hommia, mutta käsi ei ole palautunut vielä. Harmillista erityisesti siksi, kun ilmat ovat todella suosiolliset. Pakkasta oli aamusella -9 ja aivan tyyntä, todella upea rapsakka työ ilma.\nTilanne ei kuitenkaan haittaa, puolilta päivin pitää olla menossa Kajaanin suuntaan kokoukseen. Perussuomalaisten piiritoimikunnan kokous on Kontiomäellä ja siellä valmistellaan tulevaa piirikokousta.\nPoikani Jyrki on kaiken ikänsä ollut todella intohimoinen halon tekijä ja erityisesti puitten teko pokasahan avulla on ykkösasia. Illalla toin tullessani puukuorman talon nurkalle ja poika nukkui levottomasti, kun oli kiire sahatöihin. Ulkoa kuuluu työn ääniä juuri nyt, poika sahaa puita ja vaimoni kuljettaa halkoja varastoon. Minä itse yritän tehokkaalla kymmensormi järjestelmällä kirjoitella, siinä yksi toimii ja yhdeksän lepää. Ajelemme vaimon kanssa tänään yhdessä Kajaaniin ja vaimoni menee käymään Ilonan luona. Ilona oli eilen sanonut vaimolleni puhelimessa, että onpa hyvä, kun ukki ja mummo tulevat häntä paijaamaan.\nAvainsanat: jännetuppi, mönkijä, reppana, perussuomalainen, pokasaha, ilona


Kirjoittaja Aihe: Olisiko minusta Kuopion kaupunginvaltuustoon? (Luettu 22787 kertaa)\n« Vastaus #30 : 21.10.2012, 01:45:13 »\nMustan kuulan pudotan pussiin. Ainoastaan Hommaforum referenssinä, kevyeksi punnittu, omana mielipiteenäni. Kuopiolaiset tietysti tekevät ratkaisunsa omalla vastuullaan.\nJyggelle terkkuja, valtakunnanoikeuden kokoontumista odotellessa...\n« Vastaus #31 : 21.10.2012, 02:14:02 »\nKun äänestän Ilkkaa..\n« Vastaus #32 : 21.10.2012, 05:22:18 »\nLainaus käyttäjältä: Tasapainorealisti - 21.10.2012, 00:53:06\nLainaus käyttäjältä: John - 30.09.2012, 20:30:40\nNo varmaan olisit kokoomuslaiseksi ihan hyvä. Ongelmasi on kuitenkin nimenomaan puolueesi. Maahanmuuttokriitikon tai kansallismielisen kun on hyvin vaikea äänestää tämän päivän kokoomusta.\nItse voisin äänestää, mikäli IP olisi profiloitunut rydmanläis-, heikkisläis-, lepomäkiläiseksi kokoomuslaiseksi. Se on kuitenkin kaiken järjen mukaan tulevaisuuden (2020->) Kokoomus.\nMiksi vitussa äänestäisit kokoomuslaista? Rydman kannattaa globaalia vastuuta ja Heikkinen muslimiuimavuoroja. Itse äänestäisin vain joko persuja tai Muutosta.\nVittuako jotain hyysäreitä äänestää. Täysin turha puolue puoluekureineen.\n« Vastaus #33 : 21.10.2012, 06:10:53 »\nLainaus käyttäjältä: Junes Lokka - 21.10.2012, 05:22:18\nItse näen asiat pitkällä tähtäimellä, mulle on tärkeintä, että suurten puolueiden sisällä on oikeata ideologiaa, enkä näe puoluetta itsessään oikeana tai vääränä sen suhteen ketä äänestää. Itse miellän kaltaisesi äänekkäät lähinnä poliittisen harmonian rikkojiksi ja hajottajiksi, joista esimerkkejä löytyy roppakaupalla historiastamme. Mielummin äänestän rakentajaa, kuin rikkojaa. Ne valitsee Muutoksen, jotka haluaa farmiliigaa, ja joita ei kolmeen suureen puolueeseen yleensä edes ehdokkaaksi huolita.\n« Viimeksi muokattu: 21.10.2012, 06:16:22 kirjoittanut Tasapainorealisti »\n« Vastaus #34 : 21.10.2012, 06:15:50 »\nLainaus käyttäjältä: Tasapainorealisti - 21.10.2012, 06:10:53\nItse näen asiat pitkällä tähtäimellä, mulle on tärkeintä, että suurten puolueiden sisällä on oikeata ideologiaa, enkä näe puoluetta itsessään oikeana tai vääränä sen suhteen ketä äänestää. Itse miellän kaltaisesi äänekkäät lähinnä poliittisen harmonian rikkojiksi ja jarruiksi, joista esimerkkejä löytyy roppakaupalla historiastamme. Mielummin äänestän rakentajaa, kuin rikkojaa.\nMihin rakentaminen tarvitsee globaalia vastuuta tai muslimiuimavuoroja? Lässyn lässyn, sanon minä.\n« Vastaus #35 : 21.10.2012, 06:19:25 »\nLainaus käyttäjältä: Junes Lokka - 21.10.2012, 06:15:50\nDemokraattinen prosessi on tullut siihen johtopäätöseen, että globaalia vastuuta ja muslimiuimavuoroja tarvitaan. Niin kauan kuin 80% maamme poliittisesta kentästä sitoutuu edellä mainittuihin tavoitteisiin, niin kauan niitä myös tarvitaan.\n« Viimeksi muokattu: 21.10.2012, 06:21:04 kirjoittanut Tasapainorealisti »\n« Vastaus #36 : 21.10.2012, 06:22:58 »\nTasis on suvis, ja aina vastaan nuivuutta, ja kritiikittä 'suvaitsevaisuuden' puolesta. Uskoo taikaseinän ikuiseen lujuuteen, ja rakentaa sille pohjalle. Melko turha sitkeälle hupitrollailijalle persujen tai muiden äänestämistä ehdotella. Sylttytehdas =>\n« Vastaus #37 : 21.10.2012, 06:27:05 »\nLainaus käyttäjältä: Uuno Nuivanen - 21.10.2012, 06:22:58\nMun pointti on lähinnä se, että mieluummin meidän hommalaisten tavoitteiden kannalta 5% Kokoomuslaisista ja 5% Keskustalaisista nuivia, kuin lisää erinäisiä 0,11% Muutospuolueita, kuten nykykommunisteilla konsanaan.\n« Viimeksi muokattu: 21.10.2012, 06:28:42 kirjoittanut Tasapainorealisti »\n« Vastaus #38 : 21.10.2012, 06:28:28 »\nLainaus käyttäjältä: Tasapainorealisti - 21.10.2012, 06:19:25\nJoopa joo. Jos oululaisilta kysyttäisiin, niin tuskin kukaan haluaisi kustantaa mitään muslimiuimavuoroja. Miten muuten todennetaan, että uimassa käy muslimi? Onko sisäänkäynnillä tarpeeksi pätevä työntekijä arvioimaan, onko uija oikea muslimi eikä vääräuskoinen koira? Globaalista vastuusta on toki ryhmäpäätös, mutta tämä koskee vain helsinkiläisiä valtuutettuja.\n« Vastaus #39 : 21.10.2012, 06:56:30 »\nTrollikyytiin ei kannattaisi lähteä, ne jaksavat kyllä viedä. Muistanko muuten väärin Junes, että olet kertonut, ettet ole ollut vuosiin töissä, etkä aio koskaan mennäkään, koska yhteiskunta jotenkin jyräsi sinut? Ja siksi elätämme sinut mielellämme, koska olet valkoihoinen kotimainen pummi. Jos muistan väärin, oikaise äkkiä.\nMuuten kuka vaan saa äänestää ketä haluaa.\n« Vastaus #40 : 21.10.2012, 07:00:58 »\nLainaus käyttäjältä: Uuno Nuivanen - 21.10.2012, 06:56:30\nMuistanko muuten väärin Junes, että olet kertonut, ettet ole ollut vuosiin töissä, etkä aio koskaan mennäkään, koska yhteiskunta jotenkin jyräsi sinut? Ja siksi elätämme sinut mielellämme, koska olet valkoihoinen kotimainen pummi. Jos muistan väärin, oikaise äkkiä.\nMuistat väärin. En ole koskaan moista väittänyt. Kyseessä on toinen hommalainen, nimimerkillä kirjoittava henkilö. En juuri nyt muista nimimerkkiä.\n« Vastaus #41 : 21.10.2012, 07:11:37 »\nLainaus käyttäjältä: Junes Lokka - 21.10.2012, 07:00:58\nEn minäkään, ja pyydän anteeksi sekaannusta. Joku se oli, en saa päähäni nimim myöskään. Varo noita suojeltuja ammattitrolleja silti!\n« Vastaus #42 : 21.10.2012, 08:39:57 »\nEipä yksi rivitavis kokkareiden ryhmässä mihinkään pysty vaikka haluaisi koska ryhmäkuri.\nHiukan pitäisi Partasenkin miettiä noita juttujaan, vaikkakaan en sano etteikö saattaisi olla hyvä ehdokas tai sitten ei.\n« Vastaus #43 : 21.10.2012, 09:34:23 »\nLaitoin "kyllä, kai"\nKokoomuksen äänestelijärakennetta tuntien läpi menevät ne joilla on mahtiasema jossain ja näin laaja suhdeverkosto maasutusraha/pisnes - puolelta, julkkikset esim. äentiset urheilijat ja missit sekä hyvin suurella mainosbudjetilla liikkeellä olevat jotka sitten vakuuttavat näillä jakorinkien ulkopuolella olevan köyhemmän vaalikarjan: hyväuskoiset eläkeläiset, hoitsut, opet ja puotipuksut.\nMahtaakohan Ilkalla olla yksikään näistä hoidossa? Jos ei niin rannalle jäit vaikka asiasi varmaan kok-joukossa parasta a-ryhmää onkin.. Mutta äänestihän sukulaiset sentään ja ehkä muijakin jos ei sitten jotain vihreää naista\n« Vastaus #44 : 21.10.2012, 13:21:56 »\nLainaus käyttäjältä: mikkoR - 21.10.2012, 08:39:57\nTässä välissä on hyvä huomauttaa, että ainakaan Kuopion Kokoomuksessa ei ole ryhmäkuria. Tiedän tämän, koska osallistun säännöllisesti kunnallistoimikuntaan, joka kokoontuu aina viikko ennen valtuuston kokousta. Kunnallistoimikunnassa käydään läpi tuleva esityslista ja keskusteluun mukaan pääsevät valtuutettujen, lautakuntien puheenjohtajien ja lautakuntien jäsenten lisäksi myös yhdistysten edustajat. Siellä pääsevät kommentoimaan ja osallistumaan keskusteluun myös he joilla ei kunnallista luottamustehtävää ole, samalla myös saa käsityksen päätöksenteosta ja asioiden taustoista. Erittäin toimiva järjestelyhän se on ollutkin.\n« Vastaus #45 : 21.10.2012, 13:44:53 »\nKuvassa mm. PeeÄssä, perussuomalaisten oma kauppa.\n« Vastaus #46 : 21.10.2012, 15:34:27 »\nLainaus käyttäjältä: Ilkka Partanen - 21.10.2012, 13:21:56\nTässä välissä on hyvä huomauttaa, että ainakaan Kuopion Kokoomuksessa ei ole ryhmäkuria.\nEi tarvitse kuin lukea Kuopion Perussuomalaisten kaupunginvaltuutetun Erkki Palisalon tekstejä, niin kyllä Kuopion Kokoomuksessa ryhmäkuri jyllää.\n« Vastaus #47 : 21.10.2012, 15:49:32 »\nLainaus käyttäjältä: Riukulehto - 21.10.2012, 15:34:27\nKohta täällä on Suvi Lindénin ja Anni Sinnemäen bannereita... Miksei Danin banneri pyöri täällä, onhan hänkin hommalainen?\n« Vastaus #48 : 21.10.2012, 15:52:16 »\nLainaus käyttäjältä: Junes Lokka - 21.10.2012, 15:49:32\nEhkä meidän pitäisi tehdä hänelle sellainen, toveruuden nimissä. Yes we Dan!\n« Vastaus #49 : 21.10.2012, 16:01:28 »\nRyhmäkurista vielä. Kuopion Kokoomuskin kuuluu Pohjois-Savon Kokoomukseen. Kokoomuslainen Jyrki Haapala kiteyttää toiminnan hyvin:\nPohjois-Savon piirin toimintatapaa kuvaa moni muukin "hyllytys" viime vuosien aikana. Jos et hengitä piirin johdon hengitysten mukaan, sinua ei enää tarvita.\n« Vastaus #50 : 21.10.2012, 17:17:40 »\nLainaus käyttäjältä: pekkasuomalainen - 21.10.2012, 13:44:53\n« Vastaus #51 : 21.10.2012, 17:18:29 »\nKerrassaan ihana kuva!\nLainaus käyttäjältä: Ilkka Partanen - 29.08.2012, 01:06:59\nLainaus käyttäjältä: Lasse - 29.08.2012, 00:22:30\nAiemmin pidit Kataista lahinna Jessen toisena tulemisena.\nedit: Partasen Jyrki-Hagiografia:\nOlen tätä mieltä edelleenkin. Jos sinulla on osoittaa kirjoituksestani jokin selkeä asiavirhe, niin ole hyvä ja kerro.\nLainaus käyttäjältä: Ilkka Partanen - 30.08.2012, 16:17:46\nOlen Kataisen kanssa monistakin asioista samaa mieltä ja olen hyvin onnellinen että meillä on hänen kaltaisensa puheenjohtaja sekä pääministeri näinkin vaikeina aikoina. Suomen herraonnessa ei aina ole ollut kehumista, mutta paistaa päivä risukasaankin ja onneksi vielä näinkin hankalien ratkaisujen äärellä.\n« Vastaus #52 : 21.10.2012, 17:48:24 »\nSe on hienoa että Perussuomalainen tietää tämänkin asian paremmin kuin sellainen henkilö joka on päätöksentekoa ollut seuraamassa ja osallistunut keskusteluunkin linjauksista. Hän ei takuulla esitäkään mitään omia oletuksiaan, vaan käsittelee neutraalisti näitä kysymyksiä...\n« Vastaus #53 : 21.10.2012, 17:51:16 »\nLainaus käyttäjältä: Lasse - 21.10.2012, 17:18:29\nSaahan näitä tänne postata, mutten oikein ymmärrä mitä sillä halutaan saavuttaa. Teistä se ilmeisesti on yleisesti vaan väärin olla sitä mieltä kuin olen, vaikka omat näkemykseni olen esittänyt ja perustellut moneen kertaan. Omat käsityksenne ovat selkeän asenteellisia ja perusteluina on sellainen vankka tuntuma että huonosti käy, vaikkei vielä ole käynytkään. Suhtautumisenne on täysin tunnepohjaista ja logiikkaa vailla, mutta niinhän se monilla kiivailla mielillä etenkin nimimerkin takana usein on.\n« Vastaus #54 : 21.10.2012, 17:56:54 »\nLainaus käyttäjältä: Axel Cardan - 21.10.2012, 16:01:11\nMitä ihmettä hän voi tehdä jakkupukukalkkunoiden munat surkastuttavassa moraalisäteilyssä?\nParasta Hommaa: Nauruhermoa kutkuttavia kyynisiä ja ah niin tosia laukaisuja.\nEdit: siis Akselin kommentti edustaa näitä, en viitannut Partasen tekemisiin.\n« Viimeksi muokattu: 21.10.2012, 18:16:14 kirjoittanut Uuno Nuivanen »\n« Vastaus #55 : 21.10.2012, 18:05:04 »\nLainaus käyttäjältä: Ilkka Partanen - 21.10.2012, 17:51:16\nPieni vinkki: tuollainen keskustelupalstan opponentit niputtava teitittely kuulostaa tosi typerältä.\nIhmettelen myös väitettäsi, ettei Kuopion kokoomuksessa ole ryhmäkuria. Miten ihmeessä mikään valtuuston puolue kykenee toimimaan järkevästi ilman ryhmäpäätöksiä? Joku merkityshän puoluesidonnaisuudellakin pitää olla.\n« Vastaus #56 : 21.10.2012, 18:13:38 »\nLainaus käyttäjältä: Uuno Nuivanen - 21.10.2012, 17:56:54\nKerrotaanpa sellainen juttu mitä ei nähtävästi ole tultu ajatelleeksi:\nKokoomuksessa jäsenistöstä ja etenkin kannattajista (joista suurimmalla osalla ei ole muodollista jäsenyyttä) voi aika helposti arvella olevan järkilinjoilla niin maahanmuutto- kuin muissakin kysymyksissä suuren osan. Kyse on lähinnä siitä että kuka ottaa sen epäkiitollisen roolin jonka kautta voi antaa hiljaisen tukensa. Kuten siinä globaalin vastuun strategia-kirjoituksessa Halla-aholta huomattiin, niin ongelma ei ole se, etteivätkö toimijat tajuaisi mikä on järkevää ja mikä ei.\nKuopiossa ei ole näitä Homman kannalta oleellisia keskusteluja käyty, vaan linja on pragmaattinen kaikissa puolueissa, mutta käsittääkseni noissa Helsingin päädyn ja Turun keskusteluissa on monikulttuurin saralla niin että aggressiiviset, syyllistävät ja veronmaksajien piikkiin kukkia omaan hattuunsa keräilevät, äänekkäät utopistit pääsevät esittämään ainoan mielipiteen, joka jää sitten vallitsevaksi. Kukaan ei uskalla selkeästi haastaa heitä. Tyypillisin pelko on poliittisen uran pysähtyminen siitä johtuen jos "hankalaksi" heittäytyy. Minua ei tosin voi horjuttaa sellaisilla seurauksilla, koska edelleenkään en pidä tavoitteena päästä ammattipoliitikoksi hinnalla millä hyvänsä (etenkään pettäen omat arvoni ja vetämällä lokaan sitä aatetta joka minulle todella paljon merkitsee), niinpä pystyn olemaan eri mieltä aivan helposti ja tarvittaessa tuomaan äänestykseen oman vaihtoehtoni. Suljettu lippuäänestys, niin silloin voi sitä tukea vailla pelkoa. Sikäli kun väittelyyn päädyttäisiin, niin tunnen periaateohjelman ja ymmärrän sen tulkinnat, joten niihin nojaaminen sujuu helposti. Periaateohjelmallahan näitä monikulttuuriprojekteja ei vielä ole perusteltu, joskin argumentti Kokoomuksen arvoon nimeltä "suvaitsevaisuus" on siinä ongelmallinen koska toimenpide kuitenkin mitätöi yksilön, lisäksi se suosimisellaan ei toteuta mahdollisuuksien tasa-arvoakaan. Suvaitsevaisuus arvona on sitä valistusajan suvaitsevaisuutta, että jokaisella on oikeus näkemykseensä ja sen sanomiseen, olipa se näkemys millainen tahansa.\n« Vastaus #57 : 21.10.2012, 18:17:39 »\nLainaus käyttäjältä: Siili - 21.10.2012, 18:05:04\nOho, tajusin juuri että sitaatista jäi pois se toinen sankari joka tuon kuvan alunperin linkitti.\n« Vastaus #58 : 21.10.2012, 18:21:44 »\nLainaus käyttäjältä: Riukulehto - 21.10.2012, 16:01:28\nHaapalan toimintaa kommentoinkin tuolla toisessa ketjussa: http://hommaforum.org/index.php/topic,75563.msg1122068.html#msg1122068\n« Vastaus #59 : 21.10.2012, 18:36:21 »