Kukkia & Haaveita: Ketkä voittavat kiipeilykisan?\nLämmin sää on vienyt minua yhä useammin mökkirannalle. Toki "työleirin" tuntuakin on ollut ilmassa, sillä rähjäinen viime vuonna hankittu tontti, Puuhamaaksi ristitty, vetää puoleensa; on rakennusten purkua ja kasvuston siistimistä. Myös ranta on umpeen kasvanutta kaislikkoa. Lisäksi keväällä pilkotut puut oli saatava puuliiteriin, kun olivat jo rutikuivia. Töiden lomassa on uitu ja nautittu lasten seurasta. Onneksi Puuhamaan naapurissa on varsinainen mökkipaikka, jossa voi nauttia kesäpäivistä!\nSamaan aikaan kotipuutarhassa jatkuvat jo viime postauksessa mainitut kukkailottelut! Viikko näissä helteissä suorastaan räjähdyttää kukkanuput toisensa jälkeen auki! Päätypiha ja sen istutukset ovat olleet keskeneräisiä vuosikausia. Kun vihdoin päätin alkaa rakentaa sinnekin kukkapenkkejä, tuli haasteeksi kuuma nurkkaus, jossa maa olikin pääosin hiekkaa ja vanhat kurtturuusut reunustivat pihan laitoja. Muu osa päädystä jäi suuren kuusen varjoon. Istuttelin ikään kuin kokeeksi erilaisia kasveja, kylvin siemenestä, ja hankin pensasruusuja, joiden uskoin viihtyvän ainakin lämmössä. Nyt ovat poissa sekä kurtturuusut että kuusi ja multaa on lisätty runsaasti hiekkaista maata kuohkeuttamaan. Muutama kesä meni kituutellessa ja nyt on kukkaa ja nurkkaus kuin tilkkutäkki!\nSormustinkukathan ne tälläkin pihalla pitävät karkeloitaan. Mutta mukana on myös vahvasti iloruusu, maariankellot ja ruskoliljat, joita en kyllä muista tähän istuttaneeni. Onkohan tullut virheostos liljapussissa tai sitten ovat kulkeutuneet toisten kasvien mukana ja vaivihkaa lisääntyneet. Muutenhan tämä istutusalue on kovin hempeän hillitty väritykseltään. Maariankelloja olen kylvänyt siemenestä ja nyt neljäntenä kesänä ovat päässeet loistoonsa.\nKukkapenkki on talon kadun puolimmaisessa nurkassa ja on vaikkea saada kuvattua sitä ilman, ettei ota kuviin mukaan naapuritaloja, postilaatikoita tai autoja. Joukossa on muitakin ruusuja kuin iloruusu; jo kukkinut Tove Jansson, kirjoapteekkarinruusu `Rosa Mundi´ , äitienpäiväruusuja ja muutama nimetön. Tämä voisi olla jatkossa pelkkä ruusutarha, jos istutetut tuosta nyt hyvin kasvavat.\nTässä istutuksessa ovat myös keväällä asennetut uudet kärhötuet. Johan pysyy Arabella pystyssä! Samoin loistokärhö `Mrs Cholmondeley´ on kiivennyt aivan tukensa huipulle!\nArabellasta otetuilla kuvilla on viikon verran väliä! Taisi tulla virhemitta kärhötuelle :)\nKärhöt tosiaan venyvät pituutta ihan silmissä! Kärhökaarissa on molemmilla sivuilla 1-2 kärhöä, jotka kurkottelevat ylöspäin ja toisiaan kohti. Ketkähän voittavat kisan ja taputtavat ensimmäiseksi toistensa kärhönpäitä? Multi Bluella on vielä matkaa ja tavoite voi jäädä saavuttamatta, sillä sen toisella puolen on Mantsurian kärhö, joka vaikuttaa enemmänkin pensaalta.\n´Viva Polonia´ kärhön rinnalla painelee jo korkeuksissa Hagley Hybrid, kukatkin katselevat vain yläilmoja! Vastapäätä on tulossa joku Ernest ( Markaham) tai Ville (de Lyon), treffit Hagleylla on kuitenkin!\n` Viva Polonia´\nPitkä ei ole enää matka kohtaamiseen Prinsessa Dianalla ja Niobellakaan; voittokin on mahdollinen!\nLyhtykärhö Princess Diana\nKaikki pihan n. 20 kärhöä ovat selvinneet talvesta! Useimmat vasta aloittelevat kukintaansa, ja osa leikkii kuurupiiloa. Piilopaikat selviävät, kun kukinnot aukeavat - siitä siis myöhemmin! Nyt jatketaan vielä tovi kukkakarkeloita: Vuosi sitten keväällä pihan vakiovieras jänis ehti syödä uuden puistoruusu `Ferdyn´ kaikki versot, joten yhtään kukkaa ei avautunut. Nyt olin kaukaa viisas, ja suojelin uuden ruusuni ja kuinka se palkitseekin minut kauniisti!\nRunkoruusu on myös täydessä kukassa!\nSamoihin karkeloihin ehti vielä vanha kunnon Flammentanz, joskin hieman viime kesän kukkarunsaudesta rauhoittuneena!\nLoppuun vielä karkeloihin tuoksunsa antanut pikkujasmike!\nMukavaa viikkoa, helteistä huolimatta jaksaa, jaksaa!\nLähettänyt Sirkku klo 9.47\nvaalean vihreää 6. heinäkuuta 2021 klo 10.13\nOn paljon hyvässä kasvussa olevia kärhöjä. Upeita. Tiedän tuon vaikeuden kuvia ottaessa, jos taustalla on vaikka naapureiden autoja tai taloja. Kummasti joutuu kikkailemaan kuvakulmien kanssa.\nPuuhamaanne kuulostaa työllistävän vielä useamman vuoden. Ei kuulosta vielä ihan vesiliukumäeltä ja pomppulinnalta vaan ihan työmaalta.\nSirkku 7. heinäkuuta 2021 klo 8.43\nKärhöt tuntuvat nyt viihtyvän, vielä ei helle paina niitä alaspäin - päinvastoin! Onneksi tuolla työmaalla ei ole määritelty tunteja eikä vuosiakaan, niin tehdään kun ehditään / jaksetaan. Hankittiin se oikeastaan omaa mökkirauhaa turvaamaan, mutta mieli tekee sitä vähän siistiä :)\nSaila 6. heinäkuuta 2021 klo 11.22\nAh, mitä ihania näkymiä etenkin kaariporttien kanssa! Hurmaava tuo kukkaniitty. Maariankello on niin kaunis, kerran kylvin siemenseoksen sitä, mutta mitään ei itänyt. Viime kesänä täällä kukki punakukkainen ostotaimi, toivon, että se tuottaisi siementaimia.\nTuntuu kyllä siltä, että teillä on puuhamaa ihan joka tontilla ja niitä riittää!\nSirkku 7. heinäkuuta 2021 klo 8.46\nMinäkin luulin, että ensimmäiset Maariankellojen siemenkylvöt pettivät pahan kerran, mutta viime vuonna ilmestyi muutama ja nyt olikin jo iso joukko kukkimassa. Toivottavasti jatkavat kasvuaan tuolla paikalla. Olemme vissiin sellainen pari, ettei oikein osata olla paikoillaan, vaikka kotona viihdytäänkin :)\nKruunuvuokko 6. heinäkuuta 2021 klo 12.28\nTodella ihanaa ja runsasta kukintaa jälleen kerran. 'Mrs. Cholmondeley' on upea. Pitääkin laittaa se ihan" korvantaa" muistiin.\nAhleruutesi on ihailtavaa näillä helteillä.\nSirkku 7. heinäkuuta 2021 klo 8.47\nCholmondeleyn kukat ovat kookkaimmasta päästä, mitä olen kärhöjä nänyt. Enpä tiedä ahkeruuden ihailusta, järjettömyyttä ennemminkin :D\nNavettapiika 6. heinäkuuta 2021 klo 15.40\nIhanaa mökkitunnelmaa ensimmääses kuvas. Ja sitte kärhöt! Hyvin on lähteny vauhtihin ja kukkiviaki jo monta. Nua kärhökaaret o hianon näköösiä. Hm...pitääskö munki laittaa kaariihin kärhöjä, ny o muuta. Onko tua 'Viva Polonia' vaaliempi ku 'Julia Correvon' tai 'Södertelje'?\nSirkku 7. heinäkuuta 2021 klo 8.54\nNyt tuntuvat kärhökaaret täyttyvän kivasti! Nyt en ole varma tuosta värin sävystä, kun ei minulla ole kumpaakaan mainitsemistasi kärhöstä. Sanoisin, että lilan punainen on Viva Polonian väri, varmasti ainakin Juliaa vaaleampi.\nBetween 6. heinäkuuta 2021 klo 15.52\nAloituksen mökkikuvassa on eksoottinen tunnelma. Pihlajanlehdet tuovat jonkun välimerellisen kasvin mieleen, en vain nyt tule mieleen.\nLilja-ruusu-maariankello-sormustinkukkapenkki on kaikessa värikkyydessään oikea ilopilleri, joka varmasti nostaa hymyn myös ohikulkijoiden huulille.\nOi, miten monta upeaa kärhöä sinulla on osallistumassa korkeuskilpailuihin. Onneksi noista ei tarvitse kauneinta valita, vaan voi ihailla kaikkia tasapuolisesti. Nioben syvä väri osuu kyllä suoraan sieluun, eikä Viva Poloniakaan sen rinnalla himmene.\nToivottavasti muistat myös levätä puuhamaa-projektiesi keskellä.\nSirkku 7. heinäkuuta 2021 klo 9.00\nKuva on otettu jo juhannusyön aikoihin, siinä vaan on juuri se rauhallinen tunnelma, jota aina ajoittain mieli hakee ja tarvitsee. Jotakin tuo tien laidassa oleva istutus voi jopa kauhistuttaa, mutta minustakin kesään saa mahtua värien ilottelua (no, ehkä nuo ruskoliljat saavat kyytiä...)! Kärhöillä tosiaan on menossa vain kasvukisat, ei aseteta niitä kauneuden mukaan järjestykseen, kun kaikissa on sitä ihanaa herkkyyttä ja kauneutta. Kiitos, lepopäivistä pidetään kiinni <3\nPäivi - Kottikärryn kääntöpiiri 6. heinäkuuta 2021 klo 20.36\nTsemppiä Puuhamaassa, voin kuvitella, että töitä riittää. Pääsette onneksi välillä huilaamaan. Ihana kuva mökiltä.\nSinä sait tosi hyvin kuvattua Arabellan sävyn, samoin muutkin kärhöt ovat niin luontevasti oman oloisiaan kuvissasi.\nNiin kauniita näkymiä! Ihan onnellisena näitä katselee.\nSirkku 7. heinäkuuta 2021 klo 9.04\nKiitos, välillä siellä iskee uskon puute, kun edellinen omistaja on kätkenyt metsämaahan mitää uskomattomia romuja ja jättänyt rakennukset vuosikausiksi hoitamatta. Tarkoitus on siivota kaikki pois. Onneksi järveen pääsee vaikka kuinka monta kertaa viilentämään oloaan :) Valokuvaamisessa on valtavasti haastetta ja aurinkoiset päivät tekevät kovia varjoja ja liikaa valoa, joten kiva, jos kuvat näyttävät hyvältä katsojan silmään :)\nMaatuska 7. heinäkuuta 2021 klo 13.27\nMahtavaa kukintaa ja korkeuskilpailua :) Upeasti kärhösi kukkivatkin.\nFlammentanz ei jätä ketään kylmäksi.\nSirkku 7. heinäkuuta 2021 klo 13.51\nTänään on jo eri näköistä, kun kukinta senkun yltyy! Flammentanz on tosiaan aina ihana!\nMinna / Hiidenkiven puutarhassa 8. heinäkuuta 2021 klo 9.35\nOnpa jännittävä kärhökilpailu sinulla! Monta upeaa kaunotarta treffeille matkalla :) 'Arabellan' tukeminen on aina yhtä haasteellista. Sen vuoksi kasvatankin sitä maanpeitekasvina. Puuhamaassa taitaa riittää puuhaa vielä monelle kesälle. Mukavaa loppuviikkoa!\nSirkku 8. heinäkuuta 2021 klo 14.09\nIhan itsekin innostuin seurailemaan, kenellä riittää kovin kasvuspurtti! Minulla ei ole oikein paikkaa, mihin Arabellan laittaisin maata pitkin kasvamaan, jos sen keksin, voisi olla kivakin kasvattaa sitä vapaana eikä häkkiin vangittuna! Juu, riittää, myös seuraavalle sukupolvelle :D\nCheri 8. heinäkuuta 2021 klo 16.42\nIhanaa kukkailoittelua tosiaan. Upeita kärhöjä. Kiva, että hankitte puuhamaan, saatte ajan kulumaan 😂\nJotkut eivät pärjää yhdenkään puutarhan kanssa.\nSirkku 12. heinäkuuta 2021 klo 16.40\nMeillä taitaa tosiaan olla ylimääräistä aikaa, kun vielä piti yksi ajanviete hankkia :D\nNila 9. heinäkuuta 2021 klo 10.34\nIhania kärhöjä kaikki tuo Diana oli todella suloinen prinsessa. Minulla on nyt kolme kärhöä ja kaikki istuttamatta. Ostin ne nyt alesta. Lajeja on monia ja valinnan vaikeus nyt onkin. Katselen mielläni muiden blogien valintoja ja yhdistelmiä. Kuinka korkeita on tukesi.\nSirkku 12. heinäkuuta 2021 klo 16.42\nDiana nukkui muutaman vuoden prinsessan unta, ennenkuin taas aloitti kasvun ja kukinnan. Kärhötuet ja -kaaret ovat sellaisia parimetrisiä, osalle selvästi liian matalia.\npioni 10. heinäkuuta 2021 klo 11.45\nUpean kokoisia nuo sinun kärhösi, ja mikä kukkarunsaus niissäkin!\nSirkku 12. heinäkuuta 2021 klo 16.43\nKoko ajan kukinta senkun kiihtyy!\nPirjo 11. heinäkuuta 2021 klo 15.06\nJa kaunista kukkaloistoa😊\nSirkku 12. heinäkuuta 2021 klo 16.45\nJärvimaisemista otetut kuvat saattavat joskus onnistua, toisaalta auringonlaskukuvat ovat välillä haasteellisia, kun linssi on suoraan aurinkoon. En ole kovin taitava noissa luontokuvissa.


Hotellit lähellä kohdetta Amrumerin ranta | Hotels.com\nHotellit lähellä Amrumerin ranta – Wittdün\nHotellit lähellä kohdetta Amrumerin ranta\nEtsi hotelleja lähellä kohdetta Amrumerin ranta\nNäytä kartalla hotellit, jotka ovat lähellä kohdetta Amrumerin ranta\nEtsitkö hotellia lähellä kohdetta Amrumerin ranta?\nKun haluat yöpyä lähellä nähtävyyttä Amrumerin ranta kohteessa Wittdün, Hotels.com tarjoaa monia käteviä hakutoimintoja, joiden avulla löydät helposti soveltuvan majoituksen alueelta.\nVoit käyttää karttapohjaista hotellihakuamme tällä sivulla olevan kartan kautta (tai vakiohaun tulosten kautta). Koska kaikkien hotellien sijainti nähtävyyden Amrumerin ranta ympärillä näytetään kartalla selvästi, voit tarkentaa hakuasi kohteessa Wittdün tai Saksa esimerkiksi lähistön muiden nähtävyyksien, kaupunginosien ja julkisen liikenteen palveluiden perusteella. Jos olet matkassa omalla autolla, muista hakea pysäköintiä tarjoavia hotelleja.\nKun haet parhaita hotellitarjouksia nähtävyyden Amrumerin ranta lähistöltä, voit suodattaa tuloksia myös hinnan ja keskimääräisen vuorokausihinnan perusteella. Jos tiedät, millaista hotellia haet, voit suodattaa tuloksia myös tähtiluokituksen ja muiden maasta Suomi tulevien asiakkaiden arvosteluiden perusteella.\nJos olet tutustumassa nähtävyyteen Amrumerin ranta perheesi tai muun ryhmän kanssa, muista tutustua huonevaihtoehtoihin ja hotellien tarjoamiin palveluihin, jotta löydät varmasti tarpeitasi vastaavan hotellin. Tällä hetkellä kohteen Wittdün suosituin hotelli on Upstalsboom Wellness Resort Südstrand. Sinne on tehty jo 32 varausta edellisen tunnin aikana.


Sir David Attenborough liittyi Instagramiin 94-vuotiaana – Stara\nViihdeuutiset 24.9.2020, 22:40 · Tim Isokivi\nSir David Attenborough tunnetaan nykyään parhaiten rakastettuna luontodokumenttien, kuten Planeettamme maa, juontajana. Nyt brittiläinen tähti on liittynyt Instagramiin 94-vuotiaana.\nDavid Attenborough ei ole liittynyt Instagramiin pelkästään huvin ja selfieiden jakelemisen vuoksi. Televisiolegenda ja hänen sometiiminsä haluavat nimittäin lisätä Instagramissa ihmisten tietoisuutta ilmastonmuutosta kohtaan. Mies on lyhyen ajan sisällä onnistunut saamaan jo yli 600 000 seuraajaa.\n– David Attenborough on viettänyt elämänsä matkustaen, tutkien planeettamme villejä kolkkia ja dokumentoimalla elävää maailmaa kaikessa monimuotoisuudessaan ja ihmeellisyydessään. Hän on myös nähnyt, miten sitä on vahingoitettu. Maailman pelastamisesta viestittäminen luo omat haasteensa, sillä tiedämme mitä tehdä mutta tarvitsemme tahdon siihen. Siksi halusimme jakaa viestimme Instagramissa, Attenboroughin ensimmäisen videon kuvatekstissä kerrotaan.


A OSIO, ENNAKKOTEHTÄVÄ: KOHTISUORAKUVAUS Sivu 1(1) - PDF\nDownload "A OSIO, ENNAKKOTEHTÄVÄ: KOHTISUORAKUVAUS Sivu 1(1)"\n1 Taitaja - Ammattitaidon SM-kilpailut Taitaja-Mestare FM-tävling i yrkesskicklighet är i Uleåborg A OSIO, ENNAKKOTEHTÄVÄ: KOHTISUORAKUVAUS Sivu 1(1) 2D-tehtävä: Kestoaika: Annettu: Piirustus: Kappaleen kohtisuorakuvaus. Tee piirustus AutoCAD 2010-ohjelmalla. (Inventor ohjelman käyttäminen ei ole sallittua!) Aikaa on 2,5 tuntia piirtämiseen. Kolme 3D-kuvantoa eri suunnista nimellismittoineen yhdellä A3-arkilla. Luo riittävä määrä kuvatasoja eri asioille. Kappaleeseen piirretään piiloviivat kohtisuorakuvauksen periaatteita noudattaen. Tee mallista kolme 2D-kuvantoa (kohtisuoraa projektiota): Ylhäältä, edestä ja vasemmalta. Kappaleen katsantosuunnat on mainittu annetussa piirustuksessa. Kuvantoihin lisätään kappaleen valmistamiseen tarvittavat mitat. Käytä valmista lomakeblokkia nimeltään A4-lomake-2010.dwg, joka sisältää otsikkotaulun. Käytä sopivaa mittakaavaa saadaksesi kuvannot mitoituksineen selkeästi esille. Lisää otsikkotauluun seuraavat attribuuttitiedot: suunnittelija, päivämäärä, mittakaava ja piirustuksen nimi "Osio A: Kohtisuorakuvaus". Tulosta piirustus mustavalkoasetuksilla. Tulosta paperikokoon A4 lomakepohjan mukaan. Hyväksy valitsemasi tuloste omalla nimikirjoituksellasi ennen kuin luovutat tulosteen. Tallenna tiedosto annettujen ohjeiden mukaan. Arviointi: Subjektiivinen arviointi 10,00 % Projektio 1 25,00 % Projektio 2 25,00 % Projektio 3 25,00 % Mitoitus 10,00 % Lomake ja otsikkotaulu 5,00 % Yhteensä 100,00 %\n2 Taitaja - Ammattitaidon SM-kilpailut Taitaja-Mestare FM-tävling i yrkesskicklighet är i Uleåborg B OSIO, ENNAKKOTEHTÄVÄ: PIIRUSTUKSEN MUOKKAUS Sivu 1(1) 2D-tehtävä: Kestoaika: Annettu: Piirustus: Tallennus: A osion piirustuksen muokkaus. Tee piirustus AutoCAD 2010-ohjelmalla. (Inventor ohjelman käyttäminen ei ole sallittua!) Aikaa on 1,5 tuntia piirtämiseen. Tekemäsi A osion dwg tiedosto. Tallenna A tehtävän tiedosto nimellä B_omanimi.dwg jota muokkaat tässä tehtävässä. Tee leikkaus ja rikottu leikkaus kappaleesta haluamastasi kohdasta. Tee A3 layout, jossa käytät valmista lomakeblokkia nimeltään A3-lomake dwg. Lomake sisältää otsikkotaulun. Lisää layoutiin kaikki tekemäsi kuvannot seuraavissa mittakaavoissa: projektio ylhäältä mittakaavaan 2:1 projektio edestä mittakaavaan 1:2 projektio vasemmalta mittakaavaan 1:2 projektio rikottu leikkaus mittakaavaan 4:1 projektio leikkaus mittakaavaan 1:1 Mitoita projektiot leikkaus ja rikottu leikkaus. Lisää otsikkotauluun seuraavat attribuuttitiedot: suunnittelija, päivämäärä, mittakaava ja piirustuksen nimi "Osio B: Piirustuksen muokkaus". Tulosta piirustus mustavalkoasetuksilla. Tulosta paperikokoon A3 lomakepohjan mukaan. Hyväksy valitsemasi tuloste omalla nimikirjoituksellasi ennen kuin luovutat tulosteen. Tallenna A tehtävän tiedosto nimellä B_omanimi.dwg muistitikulle. Arviointi: Subjektiivinen arviointi 10,00 % Leikkaus 10,00 % Rikottu leikkaus 10,00 % Layout 40,00 % Mitoitus 25,00 % Lomake ja otsikkotaulu 5,00 % Yhteensä 100,00 %\n3 Taitaja-Mestaree FM-tävling Sivu 1(5) 201 CAD-SUUNNITTELU FINAALI 3D-TEHTÄVÄ: GYROSKOOPPI 3D-tehtävä: Osa- ja kokoonpanomallinnus sekä työpiirustukset ja räjäytyspiirustus. kokoonpanon Kestoaika: Annettu: Tehtävä: Aikaaa on 3,5 tuntia mallinnukseen, osakohtaisen työpiirustuksen ja kokoonpanopiirustuksen sekä räjäytyspiirustuksen laatimiseen. Paperitulosteett kokoonpanosta ja osista. Gyroskoopin osia on valmiina osatiedostoina: gyroskoopinruuvi.ipt, säätöruuvi. ipt ja lukkorengas.ipt. Luo gyroskooppi_etunimi_sukunimi.ipj niminen projekti muistitikulle. Aseta projektin luonnin aikana: USE STYLE LIBRARY=NO. Mallinna gyroskoopin osat, luo kokoonpano, tee kokoonpanopiirustus ja työpiirustus jalustasta sekä räjäytyspiirustuss kokoonpanosta. Mallinna pyydetyt osat annettujen työpiirustusten perusteella. Täytä kaikkien osien iproperties kohtaan seuraavat tiedot: part number, description. Aloita osien juokseva numerointi 001, 002, Teee gyroskoopin jalustasta työpiirustus ja voidaan valmistaa mittojen avulla. mitoita se niin, että osa Luo gyroskoopin kokoo onpano. Tallenna kokoonpano nimellä gyroskooppi.iam.. Anna kokoonpanolle iproperties kohdassa part number: 100 ja description: gyroskooppi. Teee kokoonpanopiirustus, jossa on riittävää määrä kohtisuoria kuvantoja ja mitoita päämitat (korkeus, leveys ja pituus). Lisää kokoonpanon työpiirustukseen yksi 3D-kuvanto (isometrinen).\n4 Taitaja-Mestaree FM-tävling Sivu 2(5) Teee gyroskoopin kokoo onpanosta räjäytyskuva ja -piirustus. Tallenna räjäytyskuva ja -piirustus nimellä gyroskoopin räjäytys. Täytä otsikkotaulussa nimeksi Gyroskoopin räjäytys ja numeroksi 200. Piirustukset: Käytää työpiirustuksiin valmista piirustuspohjaa nimeltään: Taitaja2010.idw. Tee jalustasta, kokoonpanosta ja räjäytyskuvastaa piirustukset, joissa on tarvittava määrä: 2D-kuvantoja (projektioita), 3D-kuvantoja, leikkauksia sekä tarvittavat mitat. Kokoonpanopiirustukseen lisätään vain päämitat. Lisää osanumerointi ja osaluettelo kokoonpanopiirustukseen ja räjäytyspiirustukseen. Kokoonpanon työpiirustuksessa olevassa osaluettelossa sarakkeina ovat: osa kpl (määrä) osan nimi (nimitys, mater riaalit, mitat ) piirustusnumero (numero / viite) Lisäää otsikkotauluihin seuraavat tiedot: suunnittelija päivämäärä mittakaavaa piirustuksen nimi piirustuksen numero teksti Taitaja 2010 ( yritys-kohtaan) Tulosta seuraavat piirustukset mustavalkoasetuksilla: jalusta, kokoonpano ja räjäytyspiirustus. Tulostus paperikokoon A4/A 3 lomakepohjan mukaan. Hyväksy valitsemasi tuloste omallaa nimikirjoituksellasi ennen kuin luovutat tulosteen. Tallenna tiedosto annettujen ohjeiden mukaan. HUOM. Tämä ei ole varsinainen kilpailutehtävä. finaalissa. Se julkaistaan vasta\n5 Taitaja-Mestaree FM-tävling Sivu 3(5)\n6 Taitaja-Mestaree FM-tävling Sivu 4(5)\n7 Taitaja-Mestaree FM-tävling Sivu 5(5)\n3 Tee ohjelma, joka tulostaa kahden opiskelijan nimet ja osoitteet rinnakkain. 4 Tee ohjelma, joka kysyy käyttäjältä numeron ja tulostaa sen näytölle.\n1 Tee ohjelma, joka tulostaa nimesi näytölle. Olli Opiskelija 2 Tee ohjelma, joka tulostaa näytölle nimesi ja osoitteesi. Olli Opiskelija Torikatu 19 90100 Oulu 3 Tee ohjelma, joka tulostaa kahden opiskelijan\nEn osannut aiemmin. Lisähuomioita. ennestään\nTehtävät tehdään koneella ja palautetaan 31.1.2011 mennessä Moodleen tehtävänpalautustoiminnolla. Tarkastettuani tehtävät kommentoin sinulle Moodlessa. 1. KÄYTTÖJÄRJESTELMÄ JA LAITTEISTO a) Windows Yleistä\n2.5.2008 ArchiCAD 12 UO. - 1 ArchiCAD 12:n uudet ominaisuudet 1 Verhorakenne Uusi Verhorakenne-työkalu, mahdollistaa verhorakenteiden luomisen Pohjassa, Leikkauksissa ja 3D-ikkunassa. Verhorakenne esittelee\nH. Honkanen PADS PIIRILEVYSUUNNITTELUOHJELMISTO PADS Locic Piirikaavioeditori [ ent. PowerLogic] PADS Layout Piirilevysuunnittelu [ ent. PowerPCB ] PADS Router - Piirilevysuunnittelu + Automaattireititin


Mutta, missä on Manuela? - Ruotuväki\nMutta, missä on Manuela?\nKirjoittaja ei muista, koska olisi nähnyt huonon saksalaisen elokuvan.\nElokuvat ovat voimakkaita mielialamme muovaajia, mutta niin ovat myös kanssaihmisemme.\nOlin kovin tuskastunut palvelustehtävävien alla tässä taannoin. Jutut piti saattaa vauhdikkaasti valmiiksi, sillä seuraavasta viikosta oli tulossa katkonainen. Eduskuntatalon nappien painelu veisi muutaman päivän.\nTästä kiireestä huolimatta päätin hetkellisessä taukopaikassa iltavapailla suunnata elokuviin. Saksalaisen Leontine Sagan ohjaama Murrosiässä (Mädchen in Uniform) pyöri Orionissa. Tässä sangen hyvän äänen omaavassa elokuvassa vuodelta 1931 oli jotain karmivan tuttua.\nMonelle elokuviin menon syy on irtautua arjesta, ja niin se on minullekin. Viime aikoina elokuvat ovat osuneet aivan liian lähelle arkea. Oli se sitten neuvostoliittolaista sotaelokuvaa tai brittiläistä yläluokkaa Venetsiassa, samaistun kauheasti, ja alkaa ahdistaa. Tuskastuen katson elokuvien parisuhdedraamoja, rakastavaisten riidellessä ja vuoron perään hylätessä toisensa. Mikseivät he vaan ole toistensa kanssa, kun kerta kummatkin ovat vapaita ja voisivat nähdä vaikka joka päivä?\nMurrosiässä-elokuvassa ei aivan tällaista tilannetta ollut, vaikka tukahdutettujen tunteiden kanssa elettiin. Elokuvassa 14-vuotias Manuela-tyttö tuodaan sisäoppilaitokseen, jossa elää preussilainen kuri. Nuoren neidin elolle tulee vaikeuksia hänen suorastaan ihastuessa opettajaan.\nVälillä opettaja kohtelee häntä hyvin, lohduttaen ja kannustaen, mutta muiden paikalla ollessa opettajan on muututtava tahtomattaan etäiseksi ja kurinpidollisia toimia toteuttavaksi.\nNeitiä epävarmuus koettelee ja teatteriesityksen jälkeen hän kulauttaa turhan paljon punssia kurkkuunsa ja suutahtaa koulun johtajalle. Normaalielämässä pienestä ja inhimillisestä rikkeestä seuraa eristys muista ja uhka koulusta erottamisesta.\nHuonetoverit sympatisoivat, mutta kun suu pitäisi aukaista, syvä hiljaisuus kumisee käytävillä. Eikö kuulostakin jotenkin tutulta, pahasti eskaloituneelta pitkäksi venyneeltä iltavapaalta?\nIntissä hiprakasta ja kapteenille örisemisestä tulisi esitutkintaa ja ehkä kiinnioloviikonloppu. Rangaistus kärsittäisiin, ja sen kanssa pystyttäisiin hyvin elämään.\nTästä huolimatta itseäni on silti läpi palveluksen pelottanut, että jostain pienestä asiasta kärähtäisin. Kuvitelma on painajaismainen eikä todellisuuteen perustuva.\nTästä syystä Orionin illassa Murrosiässä-elokuva herätti pahoja mielenyhtymiä omiin inttipelkoihin, ja elokuvasta poistuessani ahdistus kalvasi pitkään. Dramaattisen loppukohtauksen "Missä on Manuela" -huudot kummittelevat vieläkin.\nElokuva sijoittui täysin naisvaltaiseen maailmaan, tyttöjen kouluun, 80 vuotta sitten, mutta silti se onnistui tunkeutumaan alitajuntaani ja osumaan omaan elämään.\nSateisessa Helsingissä Kamppiin kävelin raskain askelin. Suvannosta minut ylös nostettiin yllättäen jo Herttoniemen metroasemalla. Eläkeläinen, 70-kymppinen mies rupesi kyselemään niitä näitä.\nKeskustelu jatkui perusaiheitten aamujen kyselyn ja inttimuistojen kautta syvemmälle. Mies jatkuvasti totesi, kuinka häneltä alkaa olla kaikki jo ohi, mutta minulla olisi vielä koko elämä jäljellä.\nMinua ihmetytti kuinka mies oli niin innoissaan minun elämäni koukeroista. Kuinka hän pystyi niin aidosti sympatisoimaan tilannettani. Nuoruus, tyttöystävän ja opiskelupaikan omaaminen saivat hänet suorastaan tekemään aaltoja.\nSynkistelyni oudosti väistyi, kun mies omalla paatoksellisella innollaan käännytti minutkin. Minullahan on kaikki aivan allright.


SaaristoPaviljonki – Partanen & Lamusuo Oy\nLuonnossuunnitelma: 840 hum2, 920 kem2\nOsoite: Saaristokatu / Siikaranta, Kuopio\nTilaaja: KoKo Ky\nTaiteellinen konseptointi: Jaana Partanen\nPääsuunnittelija: Heikki Lamusuo\nPa-La-tiimi: Taru Paavilainen\nSaaristoPaviljongin omaperäinen arkkitehtuuri on luotu ilmentämään uutta, monipuolista palvelukonseptia; sen toiminnassa yhdistyvät vierasvenesatamapalvelut, kahvila ja ravintola, myymälä, uudenlainen pesupalvelukonsepti, polttoainemyynti sekä matkailu- ja vapaa-ajan-palvelut. Kaiken taustalla on ekologinen ajattelu.\nSaaristoPaviljonki toimii maamerkkinä Saaristokadun varressa. Rantabulevardi sekä laadukkaat laituri- ja viherrakenteet kutsuvat jaloittelemaan ja rentoutumaan veden äärelle. Itse rakennus sijoittuu venelaitureiden keskelle veden päälle keveänä paviljonkirakennuksena. Lasiseinäisestä ravintolasta aukeaa upea näkymä Kallaveden sineen ja terasseilla voi nauttia leppoisasta saaristolaiselämästä veden äärellä. Toisaalta Saaristokadun puolelta rakennus näyttäytyy dynaamisena, miltei futuristisena. Vaalea seinä kaartuu suojaavaksi katoksi, jonka kärki kurottuu kohti kaupunkia kuin lentokoneen siipi.\nSaaristopaviljonki, luonnossuunitelma, Kuopio, 2009. © Pa-La\nSaaristoPaviljonki on energiaomavarainen ja kestävän kehityksen mukainen rakennus, jossa hyödynnetään mm. järvestä saatavaa lämpöä, tuuli- ja aurinkoenergiaa sekä sadevettä.\nKATSO LISÄÄ KATEGORIASTA Matkailu ja vapaa-aika


Trump on suositumpi kuin Biden | USA vaalit 2024 | Betsson\nVaikka Donald Trump ei ole vahvistanut asettuvansa ehdolle vuoden 2024 presidentivaaleissa, on hän ottanut haltuunsa kerroinsuosin aseman. Trump ohitti Joe Bidenin presidenttikilvan kertoimissa ja on nyt suurin suosikki Yhdysvaltain 47:ksi presidentiksi. Kertoimet USA:n presidentin vaaleihin 2024.\nJoe Biden, Yhdysvaltain 46. presidentti, on ollut suosikkiehdokas seuraavalle presidenttikaudelle aina virkaan asumisestaan lähtien. Hänen kannoillaan, kakkossuosikkina, on viihtynyt Kamala Harris, jonka moni onkin nähnyt vahvana ehdokkaana vuoden 2024 vaaleissa. Nyt ykkösehdokkaan pallille on kuitenkin kiilannut Donald Trump.\nVaikka voisi olettaa, että Trumpin kannatus olisi noussut kohisten, on se itseasiassa pysynyt melko tasaisena. Toisaalta, kun Joe Bidenin kannatus on lähtenyt laskuun, on Trump mennyt kertoimissa nykyisen presidentin ohitse. Bidenin kannatusta ei varmasti lisää se, että hän on Sleepy Joe -lempinimensä mukaisesti nukahdellut muum muassa Glasgown ilmastokonferenssissa.\nVälivaaleihin, jossa rebublikaaneilla on mahdollisuus saada senaatti hallintaansa, on enää vuosi aikaa. Jos rebublikaanit voittavat välivaalit, tarkoittaa se Bidenin vaalilupausten läpiviennin vaikeutumista. Demokraattien tulisi siis saada kannatuksensa kasvuun, jotta Biden pääsisi toteuttamaan uudistuspakettejaan, jotka puolestaan voisivat tuoda hänelle lisää kannatusta.\nTällä hetkellä kerroin sille, että Donald Trumpista tulee USA:n presidentti vuonna 2024, on 4.00, kun Joe Bidenin uudelleen valinnalle kerroin on 5.00. Kamala Harrisin kerroin kilvassa on 6.00 ja hän on näin ollen kolmanneksi todennäköisin valinta presidentiksi.\nBetssonin kertoimet Yhdysvaltain presidentivaaleihin 2024\nJoe Biden 5.00\nKamala Harris 6.00\nNikki Haley 21.00\nDwayne Johnson 41.00\nAlexandria Ocasio-Cortez 51.00\nTucker Carlson 51.00\nKristi Noem 51.00\nMarco Rubio 51.00\nDan Crenshaw 51.00\nBernie Sanders 67.00\nJoe Kennedy III 67.00\nCharlie Baker 67.00\nBeto O’Rourke 67.00\nMichael Bloomberg 81.00\nNina Turner 81.00\nRick Scott 81.00\nOprah Winfrey 81.00\nMatt Gaetz 101.00\nKanye West 101.00\nMeghan Markle 151.00\nChris Christie 201.00\nJoe Rogan 201.00\nusa presidentinvaalityhdysvaltain presidentinvaalit


ENONTEKIÖN PÄIHDETYÖN KEHITTÄMISPROJEKTI "VÄÄRTIT" Arviointitutkimus - PDF\nENONTEKIÖN PÄIHDETYÖN KEHITTÄMISPROJEKTI "VÄÄRTIT" Arviointitutkimus\nDownload "ENONTEKIÖN PÄIHDETYÖN KEHITTÄMISPROJEKTI "VÄÄRTIT" 2000-2003. Arviointitutkimus"\n1 ENONTEKIÖN PÄIHDETYÖN KEHITTÄMISPROJEKTI "VÄÄRTIT" Arviointitutkimus Martta Laakso Opinnäytetyö, kevät 2004 Diakonia-ammattikorkeakoulu, Järvenpään yksikkö Diakoninen sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan koulutusohjelma Sosionomi (AMK)\n2 SISÄLLYS TIIVISTELMÄ ABSTRACT 1. JOHDANTO 6 2. TUTKIMUKSEN TEOREETTINEN TAUSTA Tutkimuskysymykset Tutkimusmenetelmä Tutkimuksen keskeiset käsitteet Väärti-projektin aihepiiriin liittyviä aiempia tutkimuksia VÄÄRTI-PROJEKTIN KUVAUS Päihdeongelman kohtaaminen haja-asutusalueella Tutkimuksen lähtökohdat Väärti-projektin syntymiseen johtanut kehitys Väärti-projektin yhteistyötahojen ilmaisemat päihdetyön tarpeet Yhteenveto Väärti-projektin tavoitteista Väärti-projektin toteutuminen Fyysiset toimintaolosuhteet Asiakaskuvaus Varsinainen toiminta Koulutus 23\n3 4. TUTKIMUSTULOKSET Asiakkaiden kokemuksia Väärti-projektista Väärti-projektin yhteistyötahojen näkemys projektin 28 tuloksista 5. POHDINTAA JA LOPPUPÄÄTELMÄT LÄHTEET LIITTEET Liite 1: Asiakaskysely päiväkeskuspalveluiden käytöstä Liite 2: Asiakaspalaute kysely Liite 3: Kartoituskysely yhteistyötahoille Liite 4: Palautekysely yhteistyötahoille Liite 5: Asiakaspalautteen 2001 taulukoita\n4 TIIVISTELMÄ Laakso, Martta. Enontekiön päihdetyön kehittämisprojekti "Väärtit". Arviointitutkimus, Järvenpää, kevät 2004, 38 s. 5 liitettä. Diakonia-ammattikorkeakoulu, Järvenpään yksikkö, Diakoninen sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan koulutusohjelma, Sosionomi (AMK). Enontekiöllä toimi vuosina päihdetyön kehittämisprojekti "Väärtit". Kyseinen projekti oli Rovaniemen Päiväkeskus ry:n hallinnoima ja sen rahoitti Rahaautomaattiyhdistys. Projektissa työskenteli yksi projektityöntekijä ja yksi työllisyysvaroin palkattu päiväkeskuksen hoitaja. Tämä opinnäytetyö arvioi Väärti-projektin onnistumista haja-asutusalueen päihdetyön ratkaisuna. Keskeisenä kysymyksenä oli, miten projektille asetetut tavoitteet saavutettiin ja miten päiväkeskustyön kristillinen tausta tuli esille työssä. Arvioinnissa käytettiin projektin kirjallista materiaalia, tehtyjä palautekyselyjä ja projektityöntekijän suusanallista kerrontaa työhön vaikuttaneista tekijöistä. Näistä saatua kuvaa täydennettiin haastattelemalla asiakkaita ja yhteistyötahojen edustajia. Työn laajuuden ja asiakaskunnan kuvaamiseksi koottiin palautekyselyistä jonkin veran numeerista tietoa. Muilta osin arviointi toteutettiin laadullisen tutkimuksen menetelmin luokitellen ja yhdistellen aineistoa, jolloin voitiin tehdä johtopäätöksiä myös työn sisällöstä. Projektin tuloksia arvioitaessa lähtökohtana oli, että sen työ alkoi melko tyhjästä. Enontekiöllä ei ollut aiemmin keskitettyä päihdetyötä. Väärti-projekti saavutti tavoitteensa vahvistaen päihdetyön verkostoa. Tätä edesauttoi suuresti se, että projektityöntekijän työpanosta käyttäen saatiin valmiiksi Enontekiön päihdestrategia. Väärtiprojektin järjestämät koulutustilaisuudet koettiin myös tarpeellisina ja antoisina. Sekä asiakkaiden että yhteistyötahojen edustajien haastattelut tukevat sitä näkemystä, että tavoite asiakkaiden elämänlaadun ja elämän hallinnan paranemisesta saavutettiin. Tuen tarjonta ja yhteydenpito päihdeongelmaisten läheisiin onnistui siinä määrin kuin se on mahdollista yhden työntekijän tekemänä. Työ ei kuitenkaan ole valmis. Projektille saatiin jatko-aikaa vuoteen 2005 asti. Projektin jatko-osa painottaa työnsä edellistä nuorempiin ikäluokkiin. Kokonaiskuva päihdetyöstä Väärti-projektin toteuttamassa muodossa on niin myönteinen, että sitä voi suositella kokeiltavaksi muissakin harvaan asutuissa kunnissa. Projektin hallinnointipisteen etäinen sijainti ei ole myöskään tuottanut sanottavia vaikeuksia sen jälkeen, kun päästiin sopimukseen työskentelyperiaatteista. Asiasanat: päihdetyö, päivätoiminta, elämänlaatu, syrjäytyminen, päihdeongelmaiset, haja-asutusalue, laadullinen tutkimus.\n5 ABSTRACT Laakso, Martta. A project for developing the work with intoxicant abusers in Enontekiö, named "Väärtit". Evaluation research. Järvenpää, Spring 2004, Language: Finnish, 38 pages 5 appendices. Diaconia Polytechnic, Järvenpää Unit, Degree Programme in Diaconal Social Welfare, Health Care and Education. A project for developing the work with intoxicant abusers "Väärtit" was carried out in Enontekiö during the years The association called Rovaniemi Day Centre carried out this project and Finland's Slot Machine Association gave financial assistance. This thesis evaluates how Väärti-project succeeded in work with intoxicant abusers in a sparsely populated area. The main question was how they succeeded in achieving the goals of the project and how the Christian background influenced the work. While I evaluate the results of the project I must know and remember that this work did not have a ready specific model. This kind of centralized work with intoxicant abusers we have not had in Enontekiö. The Väärti-project did achieve its goals and it has strengthened the network of the worker with intoxicant abusers. One benefit was that using the project worker's resources the strategy for work among intoxicant abusers was completed. The Väärti-project organized training that was useful and productive. All interviews confirm the opinion that the goal of client's quality of life and control of life could be achieved. Communication with families and friends of the intoxicant abusers and supporting them succeeded relatively well considering the circumstances. The work is not ready. The project got financial aid to continue until the yeas That new part of the project will work more with younger age groups. An overall view of the work with intoxicant abusers such as in the Väärti-project is so positive, that it can be recommended to be used in other rural districts that have sparsely populated areas. The management of the project being so far away was not a problem after working principles had been agreed on. Key words: intoxicant work, day activity, quality of life, marginalization, intoxicant abusers, sparsely populated, qualitative research. Stored at: Library of Järvenpää Unit.\n6 1. JOHDANTO Tämä opinnäytetyö on arviointitutkimus Enontekiön päihdetyön kehittämisprojektin toiminnasta ja se tehdään kyseisen projektin pyynnöstä. Projektin kutsumanimenä on käytetty Väärti-projektia, jota myös tässä työssä käytetään. Väärti-projekti kesti kolme vuotta ja se päättyi vuoden 2003 toukokuun lopussa. Se keskittyi ensisijaisesti korjaavaan päihdetyöhön. Tämä tutkimus selvittää, toteutuivatko Väärti-projektille asetetut tavoitteet. Tutkimustuloksia voidaan käyttää päihdetyön jatkuvuuden turvaamiseksi Enontekiöllä. Väärti-projektin tapaista päihdetyötä ei ole vielä muissa Lapin haja-asutusalueiden kunnissa. Sen tähden toiminnan ja tulosten kuvaus on pyritty tekemään siten, että se antaisi virikkeitä muidenkin harvaan asuttujen kuntien päihdetyötä toteuttaville toimijoille. Peruskysymykset näissä kunnissa ovat kuitenkin samat; muun muassa pitkät välimatkat, työttömyys ja muuttotappiot. Enontekiöllä toiminnan järjestäminen onnistui, kun se liitettiin Rovaniemen päiväkeskus ry:n toimintaan etäpisteenä. Järjestely oli kaataa koko hankkeen, koska noin 320 kilometrin etäisyyttä Enontekiöltä Rovaniemelle pidettiin toiminnan kannalta mahdottomana. Väärti-nimi sopii hyvin tälle projektille. Väärti tarkoittaa Lapissa hyvää ystävää, kestiystävää. Ystävyyteen liittyy vastavuoroisuus, antaminen ja saaminen. Tämä on ollut koko projektin toiminnan ydin: päiväkeskusten toiminnannasta on kaikille kävijöille tehnyt mieluista juuri se vuorovaikutus, joka hyvinkin erilaisten ihmisten kohdatessa rakentaa yhteistoimintaa. Jokaisella kävijällä on oma osansa tuotavanaan ja vastaavasti aina jotain saatavana yhteisestä kanssakäymisestä. Väärti-projektin toiminnan ja tulosten arvioinnissa on käytetty projektityön aikana kerääntynyttä kirjallista materiaalia, palautekyselyjä sekä haastatteluja. Projektityöntekijä Tuija Leppäjärven suullinen kertomus työn eri vaiheista ja siihen liittyvistä yhteyksistä on ollut myös tarpeellinen tietolähde. Aineistosta on koottu jonkin verran numeerista tietoa, jotta voidaan hahmottaa työn laajuutta ja erilaisten tarpeiden määrää. Pääosa aineistosta edellyttää laadullisen\n7 7 tutkimuksen analyysimenetelmää, erilaisista lähteistä saatujen tietojen yhdistelemistä ja johtopäätöksien tekoa niiden perusteella. 2. TUTKIMUKSEN TEOREETTINEN TAUSTA JA KESKEISET KÄSITTEET 2.1. Tutkimuskysymykset Päihdetyön aloittaminen Enontekiöllä Väärti-projektin avulla koettiin sillä tavalla kehittämisen arvoiseksi, että sen onnistumisesta tahdottiin saada myös palautetta. Jo projektisuunnitelmaan kirjattiin, että siitä teetettäisiin opinnäytetyö. Tämän opinnäytetyön keskeisenä tehtävänä on ollut arvioida ensisijaisesti Väärti-projektin tavoitteiden saavuttamista. Tutkimustyön kuluessa tuli tarve verrata Väätri-projektin työtä johonkin vastaavaan toimintaan. Vertailukohdan antavaa haja-asutusalueelle sijoittuvaa päiväkeskustoimintaa ei löytynyt Lapin alueelta. Niinpä toiminnan onnistumista tarkasteltiin myös siitä näkökulmasta, miten tämäntyyppinen työ tavoittaa haja-asutusalueella apua tarvitsevat. Koska Rovaniemen päiväkeskus ry sääntöjensä mukaisesti toteuttaa kristillisiä toimintaperiaatteita, selvitetään myös, miten ne ovat näkyneet toiminnassa Enontekiöllä Tutkimusmenetelmä Yksi osa tämän tutkimuksen aineistosta ovat olleet Väärti-projektin sekä asiakkaille että yhteistyötahoille tekemät kirjalliset lomakekyselyt, joita ei ollut vielä kokonaisuudessaan purettu. Tähän aineistoon tutustuessani selvisi, että saadakseni vastauksia tutkimuskysymyksiin, on hankittava lisää palautetta. Mietimme projektityöntekijä Tuija Leppäjärven kanssa parasta tapaa hankkia sitä asiakkailta. Sen kokemuksen perusteella, joka hänellä oli tekemistään lomakekyselyistä, emme pitäneet hyvänä laajempaa kirjallista kyselyä. Ongelmaksi olisi muodostunut vastausten saamisen epävarmuus ja niiden sisällön tulkinnallisuus. Tämän aiheuttaisi muun muassa joidenkin asiakkaiden heikko luku- ja kirjoitustaito. Ajattelimme heille olevan helpompaa ilmaista asiansa puhumalla, joten haastattelu olisi sopivin tiedonhankintatapa. Yhteistyötahojen edustajia päätin haastatella siksi, että siten oli mahdollista saada kaikki tarvittavat vastaukset yhdellä kerralla eikä mahdollisia lisäkyselyitä tarvittaisi.\n8 8 Osansa työn hahmottamiseen antavat ne useatkin keskustelut, joita kävimme Tuija Leppäjärven kanssa, hänen päiväkirjamuistiinpanonsa ja muu projektille toiminnastaan kerääntynyt materiaali. Päiväkirjat sisältävät myös salassa pidettäviä tietoja, joten Tuija Leppäjärvi keräsi niistä itse tarvittavat tiedot. Asiakkailta on saatu lomakkeilla kaksi kertaa palautetta, tammikuussa 2001 (vastanneita 17) ja joulukuussa 2002 (vastanneita yhteensä 37, joista Väärtilässä 24 ja Karesuvannossa 13). Palautteiden vertailu on mahdotonta, koska lomakkeissa on kysytty eri asioita. Kysymykset ovat liitteissä 1 ja 2. Asiakaspalautteista saadut tiedot eivät kuvaa projektin tavoitteiden toteutumista, joten asiakkaiden haastattelu täydensi palautetta. Päätin ottaa haastatteluun ne 16, jotka ovat huhtikuussa 2003 käyneet Väärtilässä vähintään kerran viikossa. Karesuvannon päiväkeskuksessa huhtikuussa 2003 jokaisena aukiolopäivänä käyneitä oli 5 ja päätin haastatella kaikkia. Näistä muodostui mahdollisuus yhteensä 21 haastatteluun. Haastattelut toteutuivat päiväkeskuksissa touko-kesäkuussa 2003 siten, että haastattelin yhteensä 7 naista ja 5 miestä. Väärtilässä kävijöiden määrä väheni haastatteluajankohtana merkittävästi, joka on vuodenaikaan nähden paikkakunnalle tyypillistä. Joku oli matkustanut sukulaisten luo, joku ulkotöissään, joltain oli loppunut lyhyt työjakso, eikä käyntiä Hetassa ollut. Karesuvannon tulos sitä vastoin jopa ylitti odotukset. Nauhoitin haastattelut. Koska jotkut kokivat vaikeaksi äänensä jäämisen nauhalle, sovimme, että kirjoitettuani keskustelun ylös, pyyhin nauhoituksen. Näin toimin kaikkien kohdalla. Muutama ei tahtonut ollenkaan nauhoitusta, jolloin tein keskustelusta muistiinpanot. Toteutin haastattelut puolistrukturoituna teemahaastatteluna, jossa itselläni oli valmiiksi ajatellut keskustelunaiheet. Pyrin käymään keskustelut kuitenkin mahdollisimman luonnollisella tavalla sopivasti aiheesta toiseen siirtyen. Haastattelutilannetta voisikin kuvata lähinnä kahdenkeskiseksi juttutuokioksi. Yksi haastattelu olisi onnistunut paremmin saamen tai ruotsin kielellä.\n9 9 Yhteistyötahoille osoitettu kartoituskysely lähetettiin elokuussa 2000 kaikkiaan 60 yhdistykselle ja toimijalle, vaikka varsinaisia yhteistyötahoja mainitaankin projektin suunnitelmassa vain neljä. Tarkoituksena oli saada laajempi kuva senhetkisestä tilanteesta ja tieto siitä, kuinka moni olisi valmis lisäämään toiminnassaan päihdetyön osuutta (Projektityöntekijän haastattelu). Vastanneita oli 22. Tammikuussa 2003 tehtyyn palautekyselyyn vastauksensa on antanut 21 päihdetyöverkoston toimijaa niistä 51:stä, joille se lähetettiin. Kyselylomakkeet ovat liitteinä 3 ja 4. Yhteistyötahojen edustajien haastattelun toteutin myös puolistrukturoituna teemahaastatteluna. Pyrin saamaan syvemmän ja laajemman kuvan projektin vaikutuksista päihdetyöhön Enontekiöllä. Haastattelut tehtiin touko-kesäkuussa 2003 ja yhtä lukuun ottamatta myös ne nauhoitettiin. Haastateltavia oli yhteensä neljä Tutkimuksen keskeiset käsitteet Väärti-projektin tavoitteista nousevat määriteltäviksi käsitteet elämänlaatu, elämänhallinta ja päihteiden ongelmakäyttö. Haastattelujen kautta pyrittiin selvittämään, miten kristilliset toimintaperiaatteet ovat näkyneet ja vaikuttaneet toiminnassa. Siksi on syytä tarkastella, mitä niiden taustalla olevalla kristillisellä elämänkatsomuksella tässä yhteydessä ymmärretään. Tutkimuksessa tuodaan esille Väärti-projekti eräänä ratkaisuna haja-asutusalueen päihdetyöhön. Niinpä lienee paikallaan kuvata, hajaasutusalueen piirteitä siltä osin, kuin ne mielestäni vaikuttavat päihdetyöhön. Elämänlaatua voidaan tarkastella henkiseltä ja aineelliselta kannalta. Aineellisesta, taloudellisesta elämänlaadusta puhutaan yleisemmin elintasona. Elintasoa voidaan mitata objektiivisesti. Tässä tutkimuksessa elämänlaadusta puhuttaessa tarkoitetaan henkisiä ulottuvuuksia. Elämän laatua ei silloin voida niinkään helposti mitata. Sen eri tekijöiden merkitys määräytyy yksilöstä käsin. (Juuti, 1996, 20.) Ulkopuolisen onkin vaikea määritellä, milloin jonkun ihmisen elämä on laadukasta ja mikä siitä tekee laadukasta. Haastatteluissani elämänlaatu korvautui ilmaisulla hyvä elämä. Vastaukseksi sain erilaisia luetteloitavia asioita, joiden kautta hyvää elämää on kuitenkin mahdollista kuvata.\n10 10 Elämänhallinnassa on kysymys siitä, miten ihminen hallitsee elämässä olevia monia erilaisia elementtejä. Näiden avulla hän voi ylläpitää kohtuullista elämänlaatua. (Niemelä, 1999, 125.) On esimerkiksi työ- ja perhe-elämä ja muut sosiaaliset suhteet, raha-asiat, asumiseen ja kodin hoitamiseen liittyvät asiat ja asioimiset viranomaisten luona. Nämä kaikki ovat asioita, joiden hoitamisessa alkoholiongelmaisilla ja syrjäytymässä olevilla on enemmän tai vähemmän vaikeuksia. Monissa muissakin elämän kriisikohdissa saattaa näiden arkipäivän asioiden hoitaminen käydä ylivoimaiseksi. Kyvyttömyys hoitaa näitä jokapäiväisiä asioita ei välttämättä johdu puutteellisista tiedoista tai taidoista. Merkitsevää on voimattomuuden tunne, sisäisen motivaation puute. Erehdykset ja väärät päätökset vaikeuttavat oman elämän hallintaa (Niemelä 199, ) Runsas päihteidenkäyttö olisi paljon helpompi määriteltävä kuin päihteiden ongelmakäyttö. Vaikeuden aiheuttaa se, että päihteidenkäyttäjä ei miellä itse ongelmia lainkaan samoin kuin esimerkiksi hänen lähiympäristönsä. Hän ajattelee, että hänellä itsellään ei ole ongelmia, toiset vain liioittelevat ja tekevät niitä. Ongelmia saattaa kuitenkin olla sekä työpaikalla että kotona. Asianomaisen itsensä sokeus ongelmilleen vaikeuttaa avun hakemista ja esimerkiksi hoitoon lähtemistä. Tässä työssä alkoholin ongelmakäytöksi ajatellaan sellainen käyttö, joka vaarantaa usealla eri tavalla oman elämän hallinnan, johtaa työpaikan menetykseen, rikkoo myönteiset sosiaaliset suhteet ja vaarantaa myös taloudellisen selviytymisen. Väärti-projektin hallinnoijana toimii Rovaniemen päiväkeskus ry. Sen säännöissä mainitaan, että työtä tehdään kristillisten toimintaperiaatteiden mukaisesti. Sama periaate löytyy Sininauhaliiton toiminnasta. Rovaniemen päiväkeskus on Sininauhaliiton jäsenjärjestö. Jo 1930-luvun lopussa muotoili silloinen matkasihteeri M. I. Kuusi Sininauhatyön ohjelmanjulistuksen. Siinä kristillisyys nähdään Kristuksen täydellisen anteeksiantamuksen julistamiseksi. Toiminnassa tulee myös näkyä sielunhoidollinen uskon ja rakkauden kosketus. (Koskenvesa, & Niemelä 1986, ) Jorma Niemelän väitöskirjan perusteella voidaan ajatella kristillisen päihdetyön olevan enemmän kuin vain sosiaalisen hädän poistamista. Siihen kuuluu äsken mainittu Kristuksen sovitus-\n11 11 työn julistaminen. Kristillisessä päihdetyössä yhtenä kysymyksenä on, miten toiminta suhteutuu kristilliseen julistukseen (Niemelä 1999, ) Tässä tutkimuksessa haja-asutusalue tarkoittaa harvaan asuttua seutua, joka sijaitsee etäällä kaupunkimaisista keskuksista. Tyypillistä on, kuten Enontekiölläkin, että monet peruspalvelut ja viralliset palvelut hoidetaan vähintään kahden kunnan aluetta palvelevan toimiston kautta tai kuntayhtymän toimesta. Tällaisia ovat muun muassa terveydenhoito sekä Kelan, poliisin ja verotoimiston palvelut. Kunnat ovat alueellisesti laajoja. Yhteisen, asiakaskäyntejä tekevän työntekijän työalueen ääripäät saattavat olla yli 200 kilometrin etäisyydellä toisistaan. Tutkimuksen aiheeseen liittyen mielenkiintoinen seikka on, että paikkakunnalla ei ehkä ole myöskään Alkoa. Tuotteita sen sijaan voi tilata matkahuollon kautta ja ne voi noutaa vaivatta omalla paikkakunnalla muiden asioiden yhteydessä. Harvaan asutussa kunnassa tapahtuu myös kunnan sisäistä keskittymistä. Kaupat, posti ja peruskoulun ala-asteet on sivukyliltä lopetettu ja kirkonkylän painoarvo näin ollen kasvaa. Koulujen sulkeuduttua sopivat tilat palveluiden järjestämiseksi sivukylille puuttuvat. Vapaa-aika- ja sivistystoiminnan järjestäminen niin lapsille kuin aikuisillekin vaikeutuu. Tämä prosessi lisää entisestään syrjäytymisen uhkaa. Haja-asutusalueelle on tyypillistä, että paikkakunnalta muutetaan enemmän pois kuin paikkakunnalle ja lapsia syntyy vähemmän kuin asukkaita kuolee. Lopputulos on negatiivinen. Paikkakunnalla edelleen asuvista työikäisistä huomattava osa on työttömänä ja näin kunnan verotulot ovat pienemmät kuin palveluiden tuottamiseen tarvittavat varat. Tilanne ei voi olla vaikuttamatta ihmisten mielialaan ja tulevaisuudenuskoon Väärti-projektin aihepiiriin liittyviä aiempia tutkimuksia Päiväkeskustoiminta päihdetyömuotona haja-asutusalueella on harvinaista. Siksi tutkimustietokin pitää etsiä laajemmasta päihdetyön aihepiiristä. Päihdehuoltoa ja kristillistä päihdehoitoa on kyllä tutkittu.\n12 12 Päiväkeskustoiminta päihdehuollon työmuotona on asiakasmyönteinen ja kannatettava tapa lähestyä ongelmaa, hallitsematonta juomista. Päiväkeskusten voimavarana eivät ole terapiat vaan asiakkaiden kohtaaminen heidän viitekehyksessään silloin, kun he ovat selvin päin. Päiväkeskuksessa muotoutuu asiakkaille kannustavia sosiaalisia verkostoja ja siellä oppii selviytymään elämästä toisenlaisin keinoin kuin silloin, jos huolet unohdetaan alkoholin avulla. (Kaukonen.1992, 20.) Kaukonen (1992, 53-54) viittasi tutkimuksessaan jo yli kymmenen vuotta sitten siihen, että päiväkeskustenkin tulee ottaa huomioon entistä enemmän nuoret. Näin siitä syystä, että asiakkaiksi on tulossa myös nuoria, joiden elämäntapa on toisenlainen kuin perinteisellä, varttuneemman iän asiakaskunnalla. Tämä aiheuttaa väistämättä sen, että toiminnan sisällössä ja järjestelyissä on kuunneltava myös tulevan sukupolven elämäntapaa. Virikkeet, koulutukseen kannustaminen ja yksinkertaiset elämisen perustaidot nousevat tärkeään asemaan päiväkeskusten toiminnassa. Päihdetyössä työntekijä kohtaa monesti pettymyksiä, koska asiakas sortuu uudelleen juomiskierteeseen. Herää kysymys, miten paljon tämä tulevaan mahdolliseen retkahdukseen varautuva ennakkoasenne vaikuttaa tavoitteiden asettamiseen. Hyvänä seurauksena siitä on, että asiakkaat pyritään saamaan mukaan jo suunnitelmien tekovaiheessa. Sitoutuminen hoidon tuloksien saavuttamiseksi on silloin varmempaa. (Suhonen & Murto. 2002, 96.) Vaikka päiväkeskuksissa asiointi on hoidollisesti väljempää, voi hyvin olettaa, että työntekijöiden ennakkoasenteet vaikuttavat toimintaan sielläkin. Tässä tutkimuksessa on kohtia, joissa ainakin omasta mielestäni olisi tarve selittää juomisen syitä ja juomatapoja perinteen ja elämäntapojen perusteella. Joissain kohdin onkin viittaus Apon (2001) tutkimukseen kansanomaisista juomatavoista ja niiden syntyhistoriasta, jotka hän on koonnut teokseen Viinan voima. Enontekiöllä vaikuttavat edelleen poronhoito- ja saamelaiskulttuurin muovaamat elintavat, jotka Apon tutkimuksessa jäävät vähemmälle huomiolle. Suomessa tehtyä tutkimusta saamelaisten alkoholinkäytöstä ei tietoni mukaan ole valmiina. Saamelaisalue on kulttuurisesti yhtenäinen, vaikka saamelaisia asuu neljän valtion alueella. Tästä syystä pidän mahdollisena tuoda esiin joitain norjalaisen Svein Larsenin\n13 13 esittämiä tutkimustuloksia. Hänen tutkimuksensa sijoittui keskelle saamelaisaluetta Norjan Karasjoelle. Saamelaisalueella tutkija kohtaa ongelmana sen, miten saamelaisuus määritellään. Vaihtoehtoina kriteereiksi ovat esimerkiksi asuinpaikka, kulttuuri, äidinkieli tai se, kokeeko henkilö itsensä saamelaiseksi. Larsen käytti saamelaisuuden kriteerinä sitä, onko saame henkilön jokapäiväinen käyttökieli (Larsen, 1993, 6). Larsen toteaa tutkimuksessaan, että saamelaiset ovat aliedustettuna julkisten hoitopalveluiden käyttäjänä muun muassa siksi, että perhe katsoo velvollisuudekseen hoitaa myös ongelmalliset jäsenensä keskuudessaan. Perheen apuna on koko suku. Saamelaisessa perheessä ehkä näkemys ongelmajuomisesta on toisenlainen kuin norjalaisessa. (Larsen. 1993, 13.) Saamelaisten keskuudessa juominen on kausiluontoisempaa kuin norjalaisten. Raittius on molemmilla tavoitteena, mutta saamelaiset eivät pitäneet todennäköisenä juomatapojensa muuttamista. (emt ) Tästä voisi päätellä, että jos juominen on kausiluontoista, se ei saamelaisten mielestä ole ongelma. Raittiutta edistävät lestadiolaisuuden sanelemat alkoholikielteiset normit (emt. 14). Suomen saamelaisalueella lestadiolaisuus ei ole merkittävä tekijä sikäli, että se aiheuttaisi eroa suomalaisten ja saamelaisten välillä. Jorma Niemelä tutkii väitöskirjassaan kristillistä päihdehuoltoa. Lähtöasetelma tutkimuksessa on se, että asiakkaat ovat samanlaisia kaikissa päihdehuollon ja -kuntoutuksen asiakasryhmissä, mukaan lukien kristillisiä arvoja toteuttavat laitokset. Kristillisyys tulee mukaan toiminnan sisällössä ja pienissä arkipäivän asioissa. Tarjolla on hengellistä ohjelmaa, keskusteluissa annetaan tilaa myös asiakkaan hengellisille kysymyksille, hoitoympäristö tukee hengellisten pohdintojen viriämistä ja niistä keskustelua vapaa-muotoisestikin. Merkittävä osa hoidossa on uskonnollisen kielen käytöllä. Hengellisyyden kautta asiakas voi luoda itselleen retkahduksentorjuntakaavan, joka auttaa välttämään juomakierteen. Kristillistä päihdehoitoa rajoittavana tekijänä on se, että asiakkaan tulee olla valmiiksi hengellisesti motivoitunut. Ilman motivaatiota hengellisyyden osuus hoidossa saattaa jopa huonontaa asiakkaan tilannetta. (Niemelä, 1999, )\n14 14 Kristillisten arvojen ja elämänasenteen esilläpito päihdehoidossa voidaan tulkita suositeltavaksi. Ensimmäinen vaihe tässä esilläpidossa on uskonnollisen kielen käyttö. Kristillisyyden määrittely voi perustua erilaisiin näkemyksiin ja teologisiin perusteluihin, mutta joka tapauksessa se tarjoaa turvallisen vaihtoehdon ongelmien selvittelylle. Kristillisessä viitekehyksessä asiakkaalla on mahdollisuus tutustua omaan uskonnolliseen identiteettiinsä. (emt, 279.) Apon (2001, 264) tutkimuksessa tarkasteltiin myös tapoja päästä eroon liiallisesta juomisesta. Tutkimiensa erilaisten raitistumistarinoiden perusteella hän päättelee, että uskonnollisuus antaa parhaat mahdollisuudet vastustaa viinan ylivaltaa. Uskonnollisen perheen alkoholikielteisyydestä johtuen niiden lapset säästyvät juomatapojen oppimiselta pitkään. Juoppoudesta parantumisessa uskoon tulo auttaa varmimmin. 3. VÄÄRTI-PROJEKTIN KUVAUS 3.1. Päihdeongelman kohtaaminen haja-asutusalueella Enontekiö on viime vuosina ollut muuttotappiokunta. Opiskelijat ja aikuisväestöstä pääasiassa sellaiset henkilöt, jotka saavat työtä muualta, ovat muuttaneet pois. Heidän mukanaan muuttaa tietenkin koko perhe. Työttömällä ja kouluttamattomalla ei ole kovin paljon mahdollisuuksia sijoittua työelämään muualla. Enontekiöllä töitä on tarjolla vain muutamille ja enimmäkseen kausiluontoisesti. Työttömiä työnhakijoita oli Enontekiöllä vuonna 2001 keskiarvoisesti 26 % ja 2002 vastaavasti 30 % työikäisestä väestöstä (Lapin TE-keskuksen tilastot). Suuri työttömyys selittää osittain sen, että kunnan alueella toimeentulotukea saaneita henkilöitä oli asukkaista vuoden 2001 tilaston mukaan 18.1 %, kun koko maassa heitä on 7.6 % (Sisäasiainministeriön tilasto). Vuonna 2002 toimeentulotukea saaneiden henkilöiden määrä ei kasvanut, mutta maksettujen tukien määrä kasvoi (Enontekiön sosiaalitoimen toimintakertomus 2002). Edellä olevat tiedot ovat viittaus siihen, että riski ongelmien lisääntymiselle oli ja on edelleen suuri. On olemassa pieni joukko alkoholisoituneita ja/tai muuten syrjäytyneitä lähinnä keski-iän ohittaneita miehiä, jotka tarvitsisivat elämäänsä kohennusta kyetäkseen edes jonkin verran työelämään. Samoin on viitteitä siitä, että on pieni\n15 15 joukko nuoria, jotka ovat jättäytyneet tai jääneet peruskoulun jälkeen koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle. Heidänkin elämässään on alkoholi mukana aiheuttaen monenlaisia ongelmia. Väärtilä, joksi päiväkeskus nimettiin, on palvellut monenlaisia kulkijoita. Se on kohtaamispaikka yksinasuville, kyydin odottelupaikka sivukylien asukkaille, joillekin tarpeellinen ruokailu- tai pyykinpesupaikka. Osa Väärti-projektin työtä ovat projektityöntekijän tekemät kotikäynnit, joita hän on tehnyt myös sivukylissä. Tällainen palvelukokonaisuus ei olisi mahdollista julkisten palveluiden piirissä, joissa monet työntekijät toimivat kahden kunnan alueella. Hyväksyvä ja liian ymmärtävä asenne alkoholinkäyttöön ovat pikemminkin enontekiöläisiä piirteitä kuin haja-asutuksesta johtuvia. Mikä tämän on aiheuttanut? Saamelaisten perinteinen elämänrytmi, oman suvun korostunut suojelu, luonnonolosuhteet kaamoksineen vai mikä? Näihin kysymyksiin ei tämä tutkimus kykene vastaamaan, mutta niiden olemassaolo on kuitenkin muistettava suunniteltaessa ja toteutettaessa päihdetyötä Enontekiöllä Tutkimuksen lähtökohdat Väärti-projektin syntymiseen johtanut kehitys Sosiaali- ja terveystoimi hoitavat päihdetyötä tehtäviinsä kuuluvana. Sosiaalitoimistossa päihteidenkäyttäjät näkyvät toimeentulotukiasiakkaiden joukossa. Heistä useimmat ovat työttömiä. Sosiaalitoimisto toteuttaa hoitoonohjausta, mutta hoitoon lähtijöitä on vuosittain vain kaksi tai vähemmän. Lastensuojeluasioissa on tullut taustalle joskus myös alkoholinkäyttöepäilyjä. Terveyskeskuksessa päihdetyötä tekevät lääkärit ja lasten-neuvola-kouluterveydenhoitaja vastaanotollaan. Korjaava päihdetyö on pääasiassa mielenterveystoimiston psykiatrian sairaanhoitajan vastuulla. Sama henkilö työskentelee sekä Enontekiöllä että Muoniossa. Päivystysaikana ensiapua antaa myös vanhainkodin henkilökunta. Seurakunnan diakoniatyössä runsas päihteiden käyttö tulee ilmi erityisesti kotikäyntityössä. Diakoniatyössä kohdataan enemmän päihdeongelmaisten läheisiä kuin heitä itseään. Keskusteluissa nousevat päällimmäiseksi henkiset ja taloudelliset ongelmat. Kouluissa on toteutettu eri toimijoiden\n16 16 kanssa yhteistyössä Uskalla sanoa EI kampanja lukuvuonna (Kartoituskysely yhteistyötahoille 8/2000.) Kunnassa toimivat sekä ehkäisevän että korjaavan päihdetyön ryhmät, joissa osallisina oli useita eri tahoja. Ryhmien toimintaa kuitenkin turhautti se, että jäsenet niissä olivat osittain samoja henkilöitä ja koettiin, että tehtävätkin menevät joiltain osin päällekkäin. Pienen paikkakunnan vähäisiä voimavaroja ei tuntunut olevan viisasta tuhlata tällä tavoin. Koska kuuluin tuolloin ehkäisevän päihdetyön ryhmään, muistan itsekin, miten yhteistä suunnitelmaa päihdetyön kehittämiseksi alettiin vähitellen hahmottelemaan jo 1990-luvun puolivälissä. Vuoden 1997 aikana aloitettiin EU-rahoitteinen Tillsammans Yhdessä projekti (TYP). Projektissa oli mukana Suomen ja Ruotsin raja-alueelta 11 kuntaa. TYPprojektin tarkoituksena oli valmistaa raja-alueen kunnille yhteinen ehdotus päihdestrategiaksi, jonka avulla kunnat valmistaisivat oman paikallisen päihdetyön strategiansa. Yhteistyön tarvetta perustellaan TYP-projektin strategiaehdotuksessa seuraavasti: Rajaseudulla alkoholin ja huumeiden käyttö on valtakuntien rajan ylittävä yhteinen ongelma. Ehkäisevä työ on sen sijaan sidoksissa kansallisiin ja kunnallisin lakeihin, määräyksiin ja projekteihin. Tornionlaaksossa naapurikuntien välistä yhteistyötä on tehty pitkään ja täällä kohtaavat suomalainen, ruotsalainen, tornionlaakson suomalainen ja saamelainen kulttuuri Alueen erityispiirteinä ovat mm. molempien maiden eteläisiä osia korkeampi työttömyys, suhteellisen korkea sairastavuus ja epävarmuus tulevaisuudesta. (Tillsammans-Yhdessä projekti 2000,3.) Enontekiöllä tehtiin päihdetyötä siten, että jokainen työala toteutti sitä omalla tahollaan. Siksi yhtenäinen linja usein puuttui, vaikka moniammatillista yhteistyötä tehtiinkin. Osittain toiminnoissa oli päällekkäisyyttä tai tiedostettuihin tarpeisiin ei kukaan rohjennut ryhtyä vastaamaan. Kaikkien tahojen yhteinen huojennus oli, että Väärtiprojektin työntekijä saatiin päihdestrategian kokoajaksi. Päihdestrategia valmistui joulukuussa 2001 ja se hyväksyttiin kunnanvaltuustossa heinäkuussa 2002 (Enontekiön kunnanvaltuuston ptk ). Kunnan päihdetyön uuteen organisointiin kuului myös Päihdetyön neuvottelukunnan nimeäminen syyskuussa 2002 (Enontekiön\n17 17 kunnanhallituksen ptk ). Samalla lakkasi ehkäisevän ja korjaavan päihdetyön ryhmien toiminta. Päihdestrategia on Enontekiön kunnan päihdetyömalli, joka ohjaa koko päihdetyön sektoria; käsittäen ehkäisevän päihdetyön, varhaispuuttumisen ja hoidon sekä kuntoutuksen Päihdestrategian päätavoite on edistää kuntalaisten hyvinvointia ja minimoida päihdehaittoja. Lapset ja nuoret edustavat tulevaisuutta, joten heidän kehittymisensä ja kasvamisensa tasapainoisiksi aikuisiksi nähdään erittäin tärkeänä ja ehkäisevään päihdetyöhön panostaminen on todella kannattavaa. (Enontekiön päihdestrategia, 2.) Päihteillä ymmärretään tässä yhteydessä riippuvuutta aiheuttavia ja päihtymystarkoituksessa käytettäviä tupakkaa, alkoholia, impattavia kaasuja, liimoja ja liuottimia, lääkkeitä, doping-aineita ja huumausaineita. Alkoholinkäytön rajauksessa suurkulutukseen on käytetty muun muassa Terveyden edistämisen keskuksen käyttämää määritelmää: Naisilla 16 annosta viikossa ja miehillä 24 annosta viikossa. Tämä määrittely antaa mielenkiintoisen vertailukohdan siihen, mitä haastatellut asiakkaat pitivät kohtuuden rajana. Aihetta käsitellään kohdassa 4.1. Päihdestrategia sisältää myös esityksen toteutuksesta ja seurannasta. Oleellisena siihen kuuluu päihdetyön neuvottelukunnan nimeäminen. Neuvottelukunnan toimenkuvaan kuuluu muun muassa vastata päihdestrategian etenemisestä, raportoida vuosittain kunnanvaltuustolle ja -hallitukselle toimintakertomuksen ja talousarvion yhteydessä, tehdä päihdetyötä ja päihteitä koskevia aloitteita ja toimia päihdeasioiden keskustelufoorumina. Koska monien kehittämishankkeiden esteenä saattaa olla ajatus, ettei yksi ihminen kuitenkaan saa paljoa aikaan, niin tahdon tuoda tässä yhteydessä esiin Väärtit-projektin käynnistymisen yhden ihmisen uutteruuden tuloksena. Alkuvuodesta 1999 Enontekiön seurakunnan diakonissaksi tullut Pirjo Kultima oli aiemmin ollut Enontekiöllä lähihoitajakoulutuksessa opettajana. Silloin kenttäjakson jälkeen opiskelijoiden raporteista ja yhteisistä keskusteluista nousi esiin erityisesti yksi asia: runsas päihteiden käyttö, joka vaikuttaa myös perheiden elämään. Lähihoitajakoulutus päättyi vuonna 1997 ja asia jäi sikseen. Tullessaan seurakuntatyöhön pari vuotta myöhemmin hän kohtasi tämän asian uudelleen. Koska diakoniatyön yksi tehtävä on vaikuttaa siihen\n18 18 hätään, jota ei muulla tavalla auteta, hän päätti selvittää, mitä asialle voitaisiin tehdä (Kultiman haastattelu). Huhtikuussa 1999 oli Pirjo Kultiman koolle kutsumansa neuvottelu, jossa oli mukana sosiaali- ja terveydenhuollon toimijoita. Siinä kartoitettiin tilannetta ja mietittiin mahdollisia toimenpiteitä. Päädyttiin järjestämään yleisötilaisuus, johon saatiin Sininauhaliitosta keskustelun alustaja. Tilaisuus oli ja sen seurauksena päätettiin hakea rahoitusta tälle työlle Raha-automaattiyhdistykseltä (RAY). Kun puhelimitse tiedusteltiin asiaa alustavasti RAY:stä, heitä epäilytti se, miten yhteistyö voi onnistua kolmensadan kilometrin etäisyydeltä. Tässä vaiheessa Rovaniemen Päiväkeskus ry oli lupautunut hoitamaan mahdollisen RAY:ltä saatavan rahoituksen virallisen puolen. Toiminta Enontekiöllä olisi sen yksi projekti, jonka käytännön asiat kuitenkin hoidetaan paikallisin voimin. Onnellinen sattuma oli, että hakemuksen teon aikaan juuri oli lehdessä kirjoitus siitä, miten etäisyydet vaikuttavat monien asioiden järjestelyihin pohjoisessa. Pirjo Kultima kertoo: Ja sitten mä soitin Helsinkiin RAYhyn ja sanoivat, että ei se ole mahdollista, että tämä on niin kaukana. Ei se ole luonnollinen yhteys. Mä sitten sanoin, että mikä on meillä todellisuus kaikessa muussakin. Sitten sattui just silloin ko mie lähetin sen hakemuksen, että lehdessä oli näistä etäisyyksistä, että kuinka täällä ollaan kaukana. Se oli tosi hyvä artikkeli, että me ollaan täällä niinku periferiassa ja joudutaan pitkiä välimatkoja ajaan ja laitoin sen lehtileikkeen sinne hakemuksen mukaan, että tajuttais, mistä on kyse. Kysymyshän oli siitä, että tällainen päihdetyön projekti tarjoaisi palveluita, joita sen asiakkaat eivät kykene hakemaan naapurikunnasta. Toimistoasiat kyllä hoituvat nykyään satojenkin kilometrien etäisyydeltä. Tästä eteenpäin asia etenikin vauhdikkaasti, sillä anomus piti jättää syyskuun loppuun mennessä. Hankkeen esilletulo ei saanut pelkästään myönteistä vastaanottoa kaikilla paikallisilla tahoilla, mutta RAY:n vastaus oli myönteinen. Talouden hoito tapahtui näin ollen Rovaniemen Päiväkeskus ry:n kautta. Alkuvuodesta 2000 etsittiin projektille työntekijä ja varsinainen toiminta käynnistyi\n19 Väärti-projektin yhteistyötahojen ilmaisemat päihdetyön tarpeet Elokuussa 2000 tehdyn kyselyn vastuksissa päällimmäiseksi nousivat ajatukset siitä, millaista päihdetyötä Enontekiöllä tarvitaan. Kysymysten vapaamuotoisuudesta johtuen vastauksia ei ole yksinkertaista jaotella projektin tavoitteiden mukaisesti. Olen tyypitellyt vastaukset tässä sisältönsä perusteella viiteen ryhmään: ennaltaehkäisevä työ, kasvatus ja asenteenmuokkaus, tukihenkilö- ja tukiryhmätoiminta, korjaava päihdetyö ja yhteistyö. Kymmenen vastaajan vastauksista saattoi poimia ajatuksia ennaltaehkäisevästä työstä. Perinteisen valistuksen lisäksi toivottiin, että nuorten vapaa-ajalle löytyisi sellaista tekemistä, joka heitä kiinnostaa. Tulisi olla mahdollisuus konkreettiseen tekemiseen ja elämän arvojen pohtimiseen, mutta myös pelkästään nuorten porukassa olemiseen. Koulunsa päättäneille nuorille tulisi tarjota vähintäänkin työpajatoimintaa, koska työpaikkoja ei kaikille omalta paikkakunnalta löydy. Työllisyyden parantaminen ehkäisisi kaikissa ikäryhmissä runsaaseen päihteiden käyttöön ajautumista. Seitsemässä vastauksessa pidettiin tärkeänä asennekasvatusta. Olisi välttämätöntä saada ihmiset huomaamaan oman juomatavan vaikutukset läheisiin ja ympäristöön. Enontekiöläisenä tapana voisi vastausten perusteella nähdä sen, miten suku takaa hyvin pitkälle sosiaalisen verkon. Juomisen lopettaminen ei näytä silloin edes tarpeelliselta. (Ylitalo 2000.; ks.myös Larsen 1993, 13) Juomista ylläpitävän sosiaalisen verkon hajottaminen lisäisi sitä asennetta, että juominen ei ole hyväksyttävää. Juomisen hyväksyntä erityisesti nuorten kohdalla on aiheuttanut myös jonkin verran alkoholin välittämistä alaikäisille. Välittämisen loppuminen olisi toivottava konkreettinen vaikutus. Nuorille suunnattua asennekasvatusta esimerkiksi Uskalla sanoa EI ohjelman avulla tulisi jatkaa kouluissa. Esitettiin myös, että olisi hyödyllistä asennemuokkausta ja ennaltaehkäisyä, että vanhemmat olisivat enemmän seuraamassa nuorten edesottamuksia vapaa-ajan toiminnoissa. Kolmessatoista vastauksessa pidettiin tärkeänä jonkin muotoista tukitoimintaa. Sekä AA:n, kriisiryhmien että muutoin muodostettujen tukiryhmien päämäärä on sama:\n20 20 auttaa selviämishaluista pysymään kuivilla. Koska monet ongelmat pysyvät piilossa enkä kauankin, kotipalvelun ja muun kotikäyntityön tehtävänä olisi entistä enemmän tuoda esiin päihteistä aiheutuvia ongelmia. Kotikäyntityön kautta myös päihdeongelmaisten läheiset saisivat helpommin apua. Korjaavasta päihdetyöstä esitettiin ajatuksia kuudessa vastauksessa. Ensinnäkin toivottiin tehokkaampaa hoitoonohjausta. Vastauksista ei käy ilmi, miten se tapahtuisi. Samaan ajatukseen liittyisi mielestäni toive avokatkaisuhoidon mahdollisuudesta. Tämä järjestely edellyttäisi työntekijän saamista sitä varten. Pidettiin myös tarpeellisena, että uusiin tapauksiin reagoitaisiin entistä vakavammin. Lisäksi tuli esiin tarve ottaa kohteeksi lapsiperheet, kun tähän asti on ajateltu lähinnä keski-ikäisten miesten tarvitsevan huoltoa. Päivätoiminnan saamista jo alkoholisoituneille pidettiin tarpeellisena. Tämän toiminnan tehtävänä olisi asiakkaiden palauttaminen normaaliin elämään. Se tapahtuisi konkreettisten asioiden kautta: arkirutiinien opettamista, asumiskäytäntöjen opettamista, työtoimintaa. Viisi vastaajaa otti esiin eri toimijoiden välisen yhteistyön. Yhteistyötä on ollut, mutta parannusta toivottiin seuraavissa seikoissa: pitäisi sopia yhteiset pelisäännöt, lisätä moniammatillista yhteistyötä ja lisätä yleisesti yhteistyön toimivuutta Yhteenveto Väärti-projektin tavoitteista Projektin ohjausryhmä laati työlle tavoitteet varsinaisen työn alkaessa. Tavoitteiden taustalla oli RAY:lle tehdyssä avustusanomuksessa selvitetyt päihdetyön tarpeet. Projektin yhtenä tavoitteena oli luoda kuntaan jatkuva ja verkostoitunut päihdetyö. Lisäksi asetettiin tavoitteeksi, että päihteiden ongelmakäyttäjien elämänlaatu kohoaa ja elämänhallinta paranee. Tätä pyritään edesauttamaan luomalla toimiva vuorovaikutussuhde ongelmakäyttäjiin. Tavoitteeksi mainitaan myös, että aikaansaataisiin kuntaan toimiva päihde-strategia ja että ongelmakäyttäjien läheiset alkaisivat tiedostaa, että heillä on mahdollisuus saada ongelmatilanteissa apua ja tukea projektityöntekijältä. (Projektisuunnitelma 2000.)


SUKUTAPAHTUMA TURUSSA 30\nSUKUTAPAHTUMA HUITTISISSA 29.8.2009\nOsallistuneet Hannulan talon pihalla\nVas. Outi Karrikka, Tarmo Tuominen, Ulla Tuominen, Jukka Karrikka, Auli Raunio, Hannu Aunoila, Leena Aunoila, Tuula Valpasvuo, Katri Mäkelä, Vesa Valpasvuo, Anna Jaatinen, Jussi Konttinen, Pirkko Valpasvuo-Jaatinen, Kari Kankaanranta, Vieno Mäkelä, Sirkka Kankaanranta, Pirkko Konttinen, Juhani Mäkinen, Reijo Vuontelo, Sirkka Mäkinen ja Tapani Konttinen.\nKuvasta puuttuvat Helvi ja Ilpo Karrikka, Seija Lahdenmaa sekä kuvan ottanut Taina Karrikka.\nKokouspaikkana oli Pirkko Valpasvuo-Jaatisen ja Anna Jaatisen koti Hannulan tila Huittisissa. Kokoontuminen ja ilmoittautuminen tapahtui klo 11.00 - 12.30 välisenä aikana Hannulan vanhassa navetassa, josta oli hauskalla tavalla tehty viihtyisä kokoustila, mikä oli myös me pidimme kokouksemme. Osallistujia oli kaikkiaan 25. Perinteiseen tapaan tilaisuus aloitettiin juomalla ensin kahvit.\nTilaisuuden emäntä Pirkko Valpasvuo-Jaatinen toivotti läsnä olleet tervetulleiksi ja kertoi Hannulan talon historiasta. Nykyiset rakennukset ovat vuodelta 1885. Alkuperäinen talo oli tuhoutunut tulipalossa. Palon aikaan Pirkon edesmenneen puolison Simo Jaatisen äiti oli ollut lapsi. Talon oli omistanut Erland Hannula, joka lapsettomana kuoltuaan testamenttasi talon Turun suomalaiselle yliopistolle. Erlandin sisar Anna avioitui Hannulan tilalle uuneja muuraamaan tulleen Johannes Jaatisen kanssa ja pariskunta osti tilan itselleen. Heidän lapsiaan olivat Anna-Liisa ja Pirkon mies Simo. Tilan jako tapahtui 1970-luvulla ja vuodesta 1989 Hannulan tila on ollut Anna, Pirkko ja Simo Jaatisen koti. Simo Jaatinen kuoli 1999.\nPuheenjohtajamme Jukka Karrikka toivotti omasta puolestaan kokousvieraat tervetulleiksi, kiitti tilaisuuden emäntää Pirkkoa järjestelyistä sekä selosti päivän ohjelmaa. Jukka alusti keskustelun sukuseuran viirin myynnistä, sillä muutamat sukuseuran jäsenet ovat ilmaisseet halunsa ostaa viirejä itselleen ja mahdollisesti lapsilleen. Otettiin kantaa puolesta ja vastaan. Vahvasti tuli esiin näkemys, että viiriä ei pidä myydä, vaan se on ansaittava. Vaihtoehtona esitettiin, että sukuseuralla voisi olla viirin lisäksi joku toinen tunnusmerkki, jota sitten myytäisiin. Tällainen voisi olla pienoisviiri, viiri seinätauluna, rintamerkki tai jopa sormus. Itse olen pohdiskellut asiaa kokouksen jälkeen ja oma mielipiteeni on, että nykyinen viiri riittää, eikä tarvita mitään em. tapaista lisärekvisiittaa. Kun viiri ansaitaan, tulee siihen asianmukainen laatta numeroineen, mutta sen lisäksi sitä voitaisiin mielestäni aivan hyvin myydä ilman laattaa sopivaan hintaan jäsenille .\nHistoriikkitoimikunnan sihteeri Tarmo Tuominen selosti historiikkitoimikunnan työtä. Sukuseura täyttää 2011 pyöreät 10 vuotta. Siihen mennessä on 2005 julkaistu historiikki tarkoitus päivittää ja täydentää. Uuteen versioon tulee myös sukuseuran historiikki. Ajatuksia vaihdettiin julkaisumuodosta eli tehdäänkö mappi vai kirja tai molemmat. Yleinen mielipide oli, että ainakin mappi tehdään ja kirjan kohtalo ratkaistaan myöhemmin.\nTapani Konttinen alusti keskustelun sukuseuran tulevaisuudesta. Keskusteluaiheen taustalla oli huoli jäsenmäärän alenevasta trendistä. Todettiin, että nuorta väkeä on vaikea saada mukaan ja keski-ikäiset työelämässä vielä mukana olevat eivät helposti löydä aikaa tämäntapaiseen toimintaan. Lisäksi on tavallista, että kiinnostus omia juuria kohtaan herää vasta vanhemmalla iällä. Keskustelun päätti Auli Raunio osuvalla toteamuksellaan, että me toiminnassa mukana olevat teemme arvokasta työtä tallettaessamme sukumme perintöä, eikä meidän kannata huolestua nuoremman polven vähäisestä kiinnostuksesta toimintaamme kohtaan.\nSeurasi palkitsemiset eli viirien jako ansioituneille sukuseuran jäsenille. Viiri no 1 oli jo luovutettu sen suunnittelijalle Ilppo Voutilaiselle. Nyt luovutettiin seuraavat viirit:\nKokouksen jälkeen oli vuorossa tutustuminen Hannulan taloon Pirkon opastuksella. Erityisesti salissa oli nähtävissä ja aistittavissa vanha satakuntalainen talonpoikaiskulttuuri.\nKiertoajelu Huittisissa tilausbussilla käynnistyi klo 14.30 Pirkon toimiessa turistioppaana. Tutustumiskohteitamme olivat Ripovuori, Pahkaparatiisi ja Huittisten kirkko. Erikoinen nähtävyys oli Pahkaparatiisi, jonne Mauno Suonpää on vuosikymmenien aikana kerännyt luonnon monimuotoisuuden ja erikoisuuksien mahtavan kokoelman. Isäntä itse esitteli meille kokoelmaansa. Kiertoajelun jälkeen majoituttiin ja levättiin hiukan.\nIllallinen oli katettu Hannulan tilan viihtyisään navettaan klo 18.00. Ruoka oli erinomaista. "Huittisten hullu mies" 2008 Eeva Kaplas hauskuutti meitä runoillaan. Seurusteltiin ja viihdyttiin. Loppuillasta soitteli Pirkko vanhoja levyjä, varttuneemman nuorison tanssimusiikkia. Oli mukava kuulla pitkästä aikaa Olavi Virtaa ja Henry Theeliä. Intouduttiin jopa tanssimaan. Aika kului ja yhtäkkiä huomasimme pikkutuntien olevan jo käsillä. Sitten vaan majapaikkaan ja postlojoks eli loikimaan, kuten Pohjois-Karjalassa sanotaan.\nSunnuntaina oli ohjelmassa vielä tutustuminen Pyhän Olavin uudelleen rakennettuun keskiaikaiseen kivikirkkoon Tyrväällä. Kirkko oli muutamia vuosia sitten tuhoutunut jonkun aivokuolleen tyypin sytyttämässä tulipalossa. Porukka oli harvennut ja Pirkon mukana olivat opastetulla kierroksella mukana vain Karrikat (Taina ja Jukka) ja Tuomiset. Minä suuntasin auton keulan jo aamupalan jälkeen Pohjanmaalle, mutta poikkesimme kuitenkin Tyrvään kirkolla, joka sattumalta oli jo aamupäivällä auki.\nOli jälleen mukava sukutapahtuma. Lämpimät kiitokset Pirkolle ja Annalle järjestelyistä ja erityisesti siitä, että saimme tulla pitämään kokoustamme heidän kotiinsa.


Miksi kotisi haisee ja kuinka korjaan sen - mielenkiintoista - 2020\nMiksi kotisi haisee ja kuinka korjaan sen\nPaistetusta kalasta likaiseen roskarasiaan useimmat kodin tuoksut ovat melko helppo eritellä. On kuitenkin salaperäisempiä tuoksuja, jotka viipyvät ja tuntuvat mahdottomilta eliminoida, riippumatta siitä kuinka monta Febreeze-pulloa vapautat. Jotta nämä hajut eivät tarttuisi kotiisi, sinun on ensin tunnistettava ne.\nSiellä on piilotettu muotti\nEhkä olet huomannut kodikossa mustan tai märän pahvin hajun. Tai ehkä, että olet kutsunut sitä "vanhan kodin hajuksi". Joko niin, yksi yleisimmistä viipyvien, mustien hajujen syistä, etenkin vanhemmissa kodeissa, on piilotettu home, yleensä seiniin.\nKuten luultavasti tiedät, jotkut muotit voivat olla myrkyllisiä. Ympäristönsuojeluviraston (EPA) mukaan suurin osa kotitalouksien alle 10 neliömetrin homemuodoista on riittävän turvallisia puhdistaa itse eikä tarvitse ammattilaista, mutta turvallisuuden vuoksi sinun tulee lukea erilaiset muotit osoitteessa EPA: n verkkosivuilla täällä.\nSitten ensimmäinen todellinen työjärjestys? Selvitä missä muotti voi piiloutua. Tässä on joitain yleisiä syyllisiä:\nHeikko ilmanvaihto keittiössä ja kylpyhuoneissa\nIkkunanpuitteet, joihin tiivistyminen kertyy\nPienissä, myrkyttömissä homeongelmissa, kuten ikkunalaudoille ja runkoille kertyvässä muotissa, puhdista muotti vain saippua- ja vesiliuoksella videon ohjeiden mukaisesti. Etikka tai laimennettu valkaisuaine ovat myös hyödyllisiä. Lisää se veteen, suihkuta sitten suoraan muottiin ja puhdista. Suurempien homevaikeuksien varalta kannattaa soittaa ammattilaiselle.\nEnnaltaehkäisy on keskeinen muotin suhteen, ja Missourin yliopiston laajennus tarjoaa joitain helppoja vinkkejä näiden ikävien juttujen pitämiseen loitolla:\nPidä kaapit, lipaston laatikot, kellarit - missä tahansa, missä home voi todennäköisesti kasvaa - niin puhtaana kuin mahdollista. Likaisten esineiden maaperä voi toimittaa tarpeeksi ruokaa homeen kasvaa, kun kosteus ja lämpötila ovat oikeat. Rasvaiset kalvot, kuten keittiön seinille muodostuvat, sisältävät myös paljon ravinteita hometta aiheuttaville muoteille.\nLevitä kerros kosteussuojamateriaalia maaperän yli indeksointitiloihin talon alla. Voit käyttää raskasta kattopaperia tai polyeteenimuovikalvoa. Hyvä ilmanvaihto on tärkeää. Jos mahdollista, älä sulje indeksointitilaa. Äärimmäisissä tapauksissa voidaan tarvita tuuletin tai puhallin kostean ilman siirtämiseksi rakennuksen alapuolelta.\nHuoneissa, joissa ei ole ilmastointia - erityisesti kellarissa - mekaaniset ilmankuivaimet ovat hyödyllisiä. Yksikköön voidaan kiinnittää kosteusastia kosteuden säätelemiseksi. Mekaaniset ilmankuivaimet voivat kuitenkin lisätä lämpöä huoneeseen.\nOle erityisen varovainen pesutupaissa, keittiöissä, kylpyhuoneissa ja kellareissa, joissa kosteus ja kosteus juostavat.\nMatto ja seinät ovat absorboineet haisun vuoden\nMatot ja maali voivat imeä ajan myötä pahoja hajuja: savua, lemmikin virtsaa, vuotanut maito. Roiskun aina tuoretta maalikerrosta seinille liikkuessani, ja se tyypillisesti pääsee eroon suurimmista viipyvistä hajuista. Jos vuokraat, et ehkä voi maalata saamatta talletustasi takaisin, joten kysy aina ensin vuokranantajalta. Puhdista ainakin seinät, katot ja jalkalistat syvällä, jotta pääset eroon mahdollisimman paljon haisusta. Kotioppaat tarjoaa pari erilaista ratkaisua itsepäisistä hajuista pääsemiseksi:\nValkoisen etikan ratkaisu : ... Aloita lisäämällä lämmitetty etikka suihkepullossa kovien tahrojen varalta. Laimenna käyttämällä yhden suhteen suhdetta lämpimällä vedellä vähemmän havaittavien tahrojen saamiseksi. Levitä lämmitetty etikka tai seos suoraan seiniin. Koska terva ja nikotiini kehittävät tahmean ja kovettuneen pinnan, etikan lämpö auttaa pehmentämään näitä aineita. Etikka poistaa sekä hajut että tahrat.\nAmmoniakkimenetelmä : Ammoniakki voi myös poistaa savukkeentervan ja nikotiinin seinistä veteen sekoitettuna. Yhdistä ruokalusikallinen ammoniakkia jokaisesta kupillisesta vettä tai noin 1/2 kupillista ammoniakkia gallonaan lämmintä vettä. Maalattujen seinien tapauksessa laske seos 1/4 kuppiin litraan vettä. Saadaksesi vahvemman liuoksen, lisää ammoniakki täyteen kuppiin. Levitä puhdistusaine suoraan seinälle ja anna sen seisoa noin viisi minuuttia ennen pyyhkiä se pois. Seuraa puhtaalla vedellä huuhtelemalla.\nTahroille olemme ehdottaneet myös valkaisuaineen ja veden seosta. Muista myös vaihtaa ilmansuodattimet kodissasi. Ne voivat olla myös haisun ansoja.\nMattojen vaihtaminen on tietysti paras ratkaisu niiden hajujen poistamiseen, jotka ne ovat ajan myötä imneet, mutta se ei ole realistinen useimmille meistä. Se on kallis projekti, ja jos olet vuokralainen, vuokranantajasi ei välttämättä noudata ehtoja. Hoitaa haisevat matot, ripottele niihin ruokasoodaa ja anna sen istua hetkeksi - ehkä jopa yön yli. Imuroi sitten matto ja ruokasooda huolellisesti sen kanssa. Jos siitä ei saada työtä, saatat tarvita syvemmän puhdistuksen. Vuokra matonpuhdistuskone tai höyrypesuri. Täytät tyypillisesti puhdistusliuoksella (tai valkoisella etikalla ja vedellä halvemman ratkaisun) ja ajat sitten mattoa ylös ja alas, kuten yllä olevasta videosta näet.\nAstianpesukoneesi on likainen\nAstianpesukoneesi tarvitsee yksinkertaisen puhdistuksen joka kuukausi tai niin, ja se on yhtä helppoa kuin käydä astianpesukone tyhjänä kupillisella etikkaa. Vaihtoehtoisesti voit ripottaa vähän ruokasoodaa astianpesukoneen pohjalle ja käyttää sitä. Yllä olevasta videosta näet, miten se tehdään.\nPerustietojen lisäksi jokainen astianpesukone tarvitsee kuitenkin satunnaista syväpuhdistusta, ja jos omasi tuoksuu vanhanaikaisena ruokana, on todennäköisesti korkea aika pestä. Keskity kahdelle alueelle: tiivisteille ja astianpesukoneelle.\nEtsi ansa (tai suodatin) astianpesukoneen ruiskun alla. Jos et ole puhdistanut sitä jonkin aikaa, saatat löytää romujälkeä ruokia ja muuta roskaa. Joskus tarjotin tulee ulos, joten voit vain huuhdella sen pesuallas. Jos ei, tarvitset pyyhepölyn, jotta voit poistaa roskien muodostumisen.\nPyyhi toiseksi kumitiiviste tiskikoneen oven ympärillä. Käytä etikkaa ja vesiliuosta päästäksesi eroon homeesta tai kertymistä alueen ympäristössä.\nKuollut eläin hajoaa jonnekin kotona\nEn ole koskaan (kolhi puuta) käsitellyt kuolleen kritiikin väitetysti pistävää, sairautta hajua seinilläni tai kattoissani, mutta mitä ymmärrän, sitä on vaikea jättää huomiotta.\nTodennäköisesti haju tuntuu voimakkaalta tietyltä alueelta, ja sen pitäisi pystyä auttamaan sinua tunnistamaan lähde, onko se ullakolla, kellarissa tai tietyllä seinällä. Villieläinten poistaminen osoittaa joitain yleisiä alueita:\nUllakko : Syyllisen löytäminen ullakolle voi olla hankalaa, koska se saattaa olla haudattu eristyksen alle. He selittävät, että kun eläin kuolee ullakolla, haju tunkeutuu koko taloon.\nSeinä : Jep, joskus eläimet elävät seinissänne tai putoavat niihin ja juuttuvat ja kuolevat. Asiantuntijat nuuskitsevat paikan, leikkaa reikä, poistavat ruhon ja kiinnittävät sen.\nSavupiippu : Se on harvinaista, mutta se voi tapahtua, varsinkin jos sinulla on metalli savupiippu, josta eläimet eivät voi kiivetä.\nTalon alla : Kaikenlaiset eläimet - pesukarhu, opossumi ja jopa kissat - asuvat usein korotetun talon alla ja kuolevat indeksointitilassa.\nHe lisäävät, että ihmiset luulevat usein kanaviensa kuolleen eläimen olevan, mutta se on oikeastaan hyvin harvinaista. Yleensä se on vain ilmavirta, joka sekoittaa hajua. Kuten olemme aiemmin huomauttaneet, jos aiot poistaa ruhon itse, joissain kaupungeissa on ohjeita, joita he haluavat sinun noudattavan, joten tarkista kaupungin sanitaatioosasto.\nSiivoamisesta puhumattakaan, ruhon poistaminen ei ehkä riitä. Puhdista alue huolellisesti päästäksesi eroon jäännöksistä tai hajuista. Tee oma tuholaistorjunta suosittelee seuraavaa:\nJos pystyt poistamaan eläinruhon, voit poistaa hajun nopeasti käyttämällä tuotteita, kuten Bac-A-Zap tai Odor Hunter, jotka käyttävät entsyymejä hajottamaan rikollisia hajuja kantavia molekyylejä. Nämä tuotteet olisi suihkutettava alueelle (tai mahdollisimman lähelle aluetta), jolta haju on peräisin, jotta se olisi tehokas. Voit käyttää myös Earth Care -hajujenpoistolaukkuja. Nämä pussit ripustetaan yksinkertaisesti haiseviin huoneisiin ja kun huoneilma kulkee pussin läpi, haju poistuu.\nJos ruho on saavuttamattomalla alueella, tuo pro. Soita paikalliselle tuholaistorjunta- tai villieläinten poistoyritykselle auttaaksesi sinua tunnistamaan sijainnin, poistamaan lähteen ja siivoamaan alueen. Jos sinulla on DIY-taidot, voit kuitenkin kokeilla sitä itse. Yllä olevassa videossa villieläinten hallinnan asiantuntija Shinya Coulter poistaa sheetrockin kaapin sisäpuolelta päästäkseen kuolleelle jyrsijälle (onneksi Coulter ei näytä sitä), sitten hän yksinkertaisesti kiinnittää reikän, jonka olemme osoittaneet sinulle kuinka tehdä täällä.\nSinulla on sähköongelmia\nPaistin kalaa muutama viikko sitten, ja haju viipyi niin kauan, ajattelin, että jotain on väärin. Osoittautuu, että kalat ovat vain jumissa, mutta tutkimuksessani sain tietää, että toimintahäiriöissä olevat sähköjohdot lähettävät usein haisevaa kalahajua.\nHuoltoyritys Boulden Brothers selittää:\nSähkösuojaus, johdot ja muut muoviosat lähettävät "kala" tai "virtsan" hajua, kun ne altistetaan korkealle kuumuudelle. Jos haista jotain hämärää, mene kotisi ympäri ja etsi pistorasioita ja muita sähkölaitteita, jotka näyttävät palanut tai sulavia. Varmista myös, että muovi ja kaikki muu, joka voi palaa, on kaukana kaikista lämmönlähteistä, valaisimet mukaan lukien.\nSähköongelmat voivat olla vaarallisia, joten jos epäilet kodin johdotuksen olevan viallinen tai sen sähkökomponentit ylikuumenevat, soita valtuutettuun sähköasentajaan. Monet ammattilaiset eivät tunne "hämärähaju" -ongelmaa, mutta kaikilla hyvillä tulisi olla infrapunakamera, joka auttaa tunnistamaan lämmönlähteet.\nViemärikaasu tunkeutuu kotiisi\nViemärillä ja mätöillä munilla on samanlainen mädämeen tuoksu, ja mätä munahaju saattaa viitata kaasuvuotoon, mikä on paljon vaarallisempaa. Jos haistat mätämunia ja epäilet, että siitä voi tulla kaasuvuoto, poistu alueelta, varmista, ettet kytke mitään valoja päälle tai käytä mitään syttyvää, ja soita sitten huoltoyhtiöllesi. Pacific Gas & Electric tarjoaa yksityiskohtaisemman kaasuturvallisuusoppaan täältä.\nMuuten, jos kodin yksi osa - tyypillisesti kylpyhuone - vain haisee jätevesiltä, se voi olla vain kuivunut P-loukku.\nP-loukut on suunniteltu tarttumaan veteen putkeen ja muodostamaan tiiviste, joka estää viemärikaasua vuotamasta pesualtaan tai kylpyammeen läpi. Jos et ole käyttänyt pesuallasasi hetkeksi aikaa, P-ansojen vesi haihtuu, poistaen esteen. Toisin sanoen viemärikaasu kulkee suoraan läpi, haiseen kylpyhuoneesi. Samoin kaasut voivat päästä pois, kun wc-astian vedenpinta laskee. Lääke? Huuhtele vain wc tai juo viemäriin tai kylpyyn hiukan putken tyhjentämiseksi.\nJoissakin tapauksissa voi kuitenkin olla vakavampi ongelma viemäri-, viemäri- tai tuuletusputkissa. Kuten Kotioppaat selittää, wc voi olla murtunut tai tuuletusputki voi tukkeutua. Näissä tapauksissa haluat todennäköisesti soittaa putkimiehelle, vaikka Kotioppaat tarjoavat vaiheet ongelman ratkaisemiseksi, jos olet itse valmistaja.\nVedenlämmitin tarvitsee huoltoa\nKun tarkistat P-ansojasi, kannattaa ehkä tarkistaa myös kuumavesilämmitin. Kuten Water Tech Online selittää, Paikoissa, joissa vedessä on paljon rikkiä, rikin vähentämiseen käytetty aine reagoi usein vedenlämmittimen anodisauvan kanssa.\nVakioanodin korvaaminen alumiini / sinkkianodilla, mikäli vedenpehmennystä ei käytetä, toimii usein tässä tilanteessa, koska anodin pienentynyt virta vähentää merkittävästi säiliössä syntyvän H2-kaasun määrää.\nKäynnistä kuuma vesi ja katso onko haju yleisempi. Jos niin, saatat tarvita uuden anoditangon, jonka asiantuntijat ehdottavat joka tapauksessa vaihtavan joka viides vuosi. Muista vain lukea vedenlämmittimen takuu, koska jotkut niistä vaativat erityyppisiä sauvoja, muuten takuu voi mitätöidä.\nVoit soittaa putkimies- tai laitekorjaamoon erikoistuneen tangon vaihtamiseksi tai antaa itsensä käydä. Yllä olevasta videosta näet, miten se tehdään. Jälleen on suuri ero pesuallasta tulevan heikon hajun ja kaasuvuodon voimakkaan hajun (johon saattaa liittyä viseä ääni) välillä, joten muista toteuttaa tarvittavat varotoimet, jos epäilet maakaasuvuotoa.\nKodin hajut voivat olla hienoisia ja hankalia. Joskus ne ovat heikot ja hiipivät kiinni ajan myötä, jolloin heidät on vaikea tunnistaa. Nämä yleiset kotitalousasiat ovat usein syyllisiä, joten ole varovainen heille ja olet matkalla haisemattomaan kotiin.\nCopyright 2020 Miksi kotisi haisee ja kuinka korjaan sen


Työkalupakki 2.0 – Innovatiivisia interventioita ja käytännölliset ketterät keinot ⋆ Suomen Psykologinen Instituutti\n×\t Yksilöohjaajan työkalupakki koulutus\t1 × 175,00 €\nVälisumma: 175,00 €\nSuomen Psykologinen Instituutti > Tuotteet > RÄÄTÄLÖIDYT TILAUSKOULUTUKSET > Työkalupakki 2.0 – Innovatiivisia interventioita ja käytännölliset ketterät keinot\nNäytä ostoskori “Yksilöohjaajan työkalupakki koulutus” on lisätty ostoskoriin.\nTyökalupakki 2.0 – Innovatiivisia interventioita ja käytännölliset ketterät keinot\n350,00 € +alv\nKaipaako työkalupakkisi tuuletusta? Haluatko innostua ja saada uusia ideoita ja välineitä ja työkaluja? Tästä koulutuksesta kukaan ei poistu tyhjin käsin – luvassa on toimiviksi todettujen ammatillisten ohjausinterventioiden ilotulitusta siihen malliin, että jokainen saa mukaansa reilusti käytännönläheistä kättä pidempää monenlaisiin ohjauksen ja terapeuttisen työskentelyn tueksi.\nKoulutuksen hinta 350 € – 2 päivän koulutus.\nAikaisen linnun hinta voimassa maaliskuun loppuun 250 €\npuh. 010 2310 333 GSM 045 2799 444\nTavoitteet: Koulutuspäivien tavoitteena on oppia ja ottaa käyttöön ammattieettisesti kestäviä, mm. sosiodynaamisen ohjauksen sekä kognitiiviseen teoriaan perustuvia käytännönläheisiä ohjauskeskustelun työvälineitä eri tilanteissa olevien asiakkaiden ohjaukselliseen ja kuntouttavaan auttamiseen.\nKohderyhmä: Koulutus soveltuu monipuolisesti sosiaali- ja terveysalan sekä kasvatus-, opetus- ja ohjausalan ammattilaisille, työnohjaajille, kolmannen sektorin ja seurakuntien työntekijöille sekä kaikille ihmissuhdetyötä tekeville.\nKäyttäytymisterapeuttisia sovelluksia monenlaiseen ohjaustyöhön\nTyörauhan menetelmät perusopetuksessa ja muissa ryhmissä\nMDFT Vantaan mallin mukaan\nNeurobiologian käytännön sovelluksia\nSysteeminen työskentely leikin avulla\nHatkassa olevan nuoren etsiminen ja löytäminen\nSosiodynaamisen ohjausinterventioiden vaikutusmetodiikka\nVälineitä asiakkaan ohjaustehtävän (tilauksen) kristallisoimiseksi\nInterventioita ja työvälineitä moneen käyttöön videovälitteisen vuorovaikutuksen tarpeisiin: digivälineet ja -sovellukset inteventioina\nKäytännönläheistä kättä pidempää kaikille: asiakaskeskeisen haastattelun ja ohjaustehtävän edistämisen työvälineitä\nKognitiivisia haastattelumenetelmiä ja kysymyspatteristoja\nUseita eri kouluttajia, mm.\nKouluttajapsykoterapeutti VET, työnohjaajakouluttaja Raul Soisalo\nPsykoterapiakouluttaja, työnohjaaja, psykiatri Tuuli Nikkarinen\nMDFT avainterapeutti Jenna Sundholm\nPerheterapeuttinen ja systeeminen perhetyö 10 op\n1500,00 € +alv


Chateaubriand - todellinen ranskalainen klassikko — KULINAARI\nEtusivu » Chateaubriand – todellinen ranskalainen klassikko\nkirjoittaja kulinaari 07/05/2013\nPerinteisesti pihvi tarjoillaan yrttien kanssa paahdettujen uusien pikku perunoiden, eli \_”chat potatoes\_” kera. Lisäksi tarjotaan Bearnaise- tai sinappikastiketta.\npala naudan sisäfileetä (n. 200 g per syöjä)oliiviöljyä\nKuumenna pannulla (mieluiten uuninkestävällä) kirkastettu voi ja ruskista fileen pinta kauttaaltaan hyvin. Lisää pannulle runsaasti oliiviöljyä. kunnon nokare voita, kevyesti murskatut valkosipulinkynnet ja timjaminoksat. Kypsennä uunissa n. 8-10 minuuttia tai kunnes liha saavuttaa halutun kypsyyden. 54-56 asteessa file on medium – – medium +. Suosittelen itse käyttämään lihalämpömittaria. Kääntele ja valele lihaa paistamisen aikana muutaman minuutin välein.\nTämä Chateaubriand tarjoiltiin Hollandaisekastikkeen ja uuden tuttavuuden – juutoperunan kera. Sen resepti sitten seuraavalla kerralla.


Myin asuntoni tappiolla – miksi vähennystäni varainsiirtoverosta ja välityspalkkiosta ei hyväksytty? - Taloustaito.fi\nIlmoitin verottajalle asunnon myynnistä ja asuntokaupan luovutustappiosta 27.12.2021. Asuimme tässä asunnossa 14 kuukautta.\nEmme tehneet asunkaupassa voittoa. Asunnon ostohinta oli 106 500 euroa ja myyntihinta oli 105 796 euroa. Varainsiirtoveroa maksoimme noin 2 000 euroa. Välityspalkkio asunnon myynnistä oli 2 812,50 euroa.\nPerusparannusmenot, 1 610 euroa, olen vähentänyt.\nOmistusaikana maksoimme yhtiölainaa 544,82 euroa. Yhteensä yhtiölainaa oli 7 671,63 euroa.\nMieheni on myös tehnyt omasta osuudesta samanlaisen ilmoituksen.\nOstimme uuden asunnon 1.7.2021.\nVerottaja soitti helmikuussa, ja me keskustelimme varainsiirtoverosta ja asunnon välityspalkkion vähentämisestä. Onko tosiaankin niin, että verottaja ei korvaa näitä kuluja vähennyksinä? Minulla oli ihan toisenlainen käsitys asiasta. Kumpi on oikeassa?\nSinä olet oikeassa. Voitte vähentää maksamanne varainsiirtoveron ja välityspalkkion. Ne kasvattavat henkilökohtaisten luovutustappioidenne määrää.\nVarainsiirtovero on asunnon hankintamenoa ja myynnin välityspalkkio on voiton hankkimisesta aiheutunut meno.\nHankintamenoa ovat muun muassa ostoon välittömästi liittyvät kustannukset, kuten esimerkiksi ostajan maksama varainsiirtovero tai leimavero, ostajan maksamat välitys-, tarkastus-, arviointi- ja asianajopalkkiot sekä kuljetus-, asennus-, puhdistus- yms. menot.\nVoiton hankkimisesta aiheutuneita myyntiin liittyviä menoja ovat esimerkiksi myyjän maksamat:\nmyyntiä varten tarvittavien asiakirjojen hankinnan kulut kuten isännöitsijäntodistus\nmyyntiajalta tai myyntiä varten suoritetun korjauksen ajalta tyhjillään olleen osakehuoneiston hoitovastikkeet siltä osin kuin niitä ei ole lisätty osakkeiden hankintamenoon.\nOmana vakituisena asuntona käytetyn asunnon luovutustappion voi vähentää silloin, kun oman asunnon luovutusvoitto ei ole verovapaa. Näin tapahtuu, jos henkilö on omistanut asunnon alle kaksi vuotta tai jos hän on käyttänyt asuntoa omana tai perheensä vakituisena asuntona omistusaikanaan yhtäjaksoisesti alle kaksi vuotta.\nLuovutustappio vähennetään ensisijaisesti luovutusvuonna saaduista luovutusvoitoista, sen jälkeen luovutusvuoden muista pääomatuloista.\nJos luovutustappiota ei voida vähentää luovutusvuonna, vahvistetaan siitä luovutustappio, joka vähennetään seuraavan viiden vuoden aikana luovutusvoitoista ja muista pääomatuloista.