KÄRSÄMÄEN KUNTAINFO 3/2014 maaliskuu - PDF\nDownload "KÄRSÄMÄEN KUNTAINFO 3/2014 maaliskuu"\n1 KÄRSÄMÄEN KUNTAINFO 3/2014 maaliskuu SISÄLLYSLUETTELO HALLINTOPALVELUT PPKY SELÄNNE OPETUSTOIMEN- JA VAPAA-AJAN PALVELUT JÄRJESTÖT JA YHDISTYKSET TEKNINEN TOIMISTO MAASEUTUTOIMISTO PUHELINLUETTELO TAPAHTUMAKALENTERI 28 Julkaisija: Kärsämäen kunta Vastaava toimittaja: kunnansihteeri,\n2 1. HALLINTOPALVELUT Keskuskatu 14, KÄRSÄMÄKI Puh , fax. (08) Viraston aukioloaika: ma - pe Kunnanviraston neuvonnassa toimii Kelan yhteispalvelupiste, joka on avoinna viraston aukioloaikoina. Palvelupisteestä saat Kelan lomakkeita ja neuvoja etuuksien hakemiseen sekä eri palvelukanavien käytön ohjausta. Muistathan ottaa henkilöllisyystodistuksen mukaan asioimaan tullessasi. Neuvonnassa toimii myös Työ- ja elinkeinotoimiston yhteispalvelupiste. Palvelupisteestä on yksi asiakaspääte, jolla voit asioida sivuilla. Muista varata aika etukäteen kunnan neuvonnasta! Palvelupisteeltä löydät myös työ- ja elinkeinohallinnon julkaisuja, esitteitä ja lomakkeita sekä pystyt palauttamaan lomakkeita ja tarvittaessa kopiomaan. Työvoimatoimiston sivuilla voit ilmoittautua työnhakijaksi, etsiä avoimet työpaikat ja työvoimakoulutukset sekä etsiä tietoa ammateista ja koulutuksista. Paikalliset TE-palvelut, Pohjois-Pohjanmaa -sivulta löydät ohjeet asioimiseen, ajankohtaisen tapahtumakalenterin, josta näet tulevia valmennuksia kuten Työhakuvalmennus ja Uravalmennus sekä erilaisia infotilaisuuksia ja kursseja esim. Tuunaa CV-nettiprofiilisi kuntoon! YRITYSPALVELUT Seudulliset yrityspalvelut tuottaa Nivala-Haapajärven seutu NIHAK ry, jonka palveluksessa on kaikkiaan n.10 asiantuntijaa. Palvelut ovat osa valtakunnallista YRITYS-SUOMI -palvelukonseptia, joka käsittää yhteistyötahoineen mm. tutkimukseen ja kehittämiseen, rahoitukseen, työvoimaan, verotukseen ja osaamiseen liittyvät julkiset palvelut. Kärsämäellä tehtävää hoitaa NIHAKin kehitysjohtaja Matti Puranen, jonka toimisto sijaitsee kunnantalolla. Asiakkaiden käytettävissä on myös NIHAKin muu henkilöstö osaamistarpeen mukaan. Kansainvälistymisessä auttaa vientiasiantuntija ja yrityshautomoasiakkaita palvelee hautomoasiamies. Palveluja tuotetaan niin aloittaville yrittäjille kuin pidempäänkin toimineille yrityksille. Kehittämistilanteessa olevien yritysten rahoitus-, tila-, kehittämisavustus- ja muut ratkaisut räätälöidään yhdessä verkoston asiantuntijoiden kanssa. YHTEYSTIEDOT: sähköposti GSM ; fax. (08) KÄRSÄMÄEN KIRJASTO Kirjaston aukioloajat Ma Ti Ke 9 16 To Pe 9-16 Kiirastorstaina kirjasto avoinna klo Pitkäperjantaina suljettu 2. pääsiäispäivänä ma suljettu P Seurakunnan vanhojen kirjojen näyttely esillä pe 4.4. saakka. 2 Toukokuussa Vapunpäivänä 1.5. suljettu Pe 2.5. suljettu (työntekijät pakkolomalla) Toukokuussa vaihdamme kirjastojärjestelmää. Tämän vuoksi kirjasto suljettu Voit varata lukemista tälle ajalle etukäteen. Saat pitemmän laina-ajan pääsiäisestä alkaen.\n3 KÄRSÄMÄEN ASUNNOT OY Kärsämäen asunnot Oy:n tehtävänä on turvata määrällisesti ja laadullisesti riittävä sekä monipuolinen vuokraasuntokanta kuntalaisille ja kuntaan muuttaville, yhteistyössä Kärsämäen kunnan kanssa. Kärsämäen Asunnot Oy omistaa 36 rivitaloa sekä 17 osakehuoneistoa. Huoneistot sijaitsevat pääosin Kärsämäen keskustassa. Vapaita asuntoja voi tiedustella p Asuntohakemuksen saa Kärsämäen kunnan nettisivujen kautta osoitteesta Katsaus vuoteen 2013 Suomen Kuntaliitto arvioi kuntien vuoden 2013 tilinpäätösten ennakkotietojen valossa kuntien yhteenlasketun tuloksen olevan noin 300 miljoonaa euroa positiivinen. Hyvään lopputulokseen on vaikuttanut toimintakulujen kasvun puolittuminen ja verotuksen kertaerien tuloutus. Kaikkien kuntien verotulot kasvoivat yhteensä 6,8 %. Viime vuonna kuntien valtionosuuksia leikattiin lisää yli 800 milj.euroa. Kuntaliiton arvion mukaan kuntien hyvä tulos kertoo toimintojen tehostamisesta, verotulojen kertaluonteisten erien yht. 400 milj.euroa tuloutuksesta sekä tulo- ja kiinteistöverojen korotuksista 170 milj.euroa. Analysoidessaan tilinpäätösvuotta kuntaliitto lisäksi toteaa, että vuosi 2012 oli kuntatalouden heikoin sitten vuoden Näin ollen tilanteen parantuminen suhteessa edellisvuoteen ei merkitse talouspaineiden katoamista, vaan tuo kuntatalouden väliaikaisesti suunnilleen keskimääräiselle tiukalle tasolle. Kunnan oma tulos antaa samansuuntaisia viitteitä kuin mitä kuntaliiton arvioinnissa on koko Suomen kuntakentästä. Suuri eroavaisuus kuitenkin löytyy ja se on euroa pienentynyt verotulokertymä. Toimintakate on euroa pienempi kuin edellisessä tilinpäätöksessä, mikä selittyy henkilöstömenojen alenemisella euroa. Palvelujen ostot olivat 1,6 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna Ostot yksistään peruspalvelukuntayhtymä Selänteeltä olivat 11,2 milj.euroa, ostopalvelujen kokonaismeno oli 14 milj.euroa. Tilinpäätös 2013 on vuosikatteeltaan 1,4 milj.euroa edellistään parempi. Vuosikatteen määrää 1,5 miljoonaa euroa syntyy muista rahoitustuotoista ja myönnetystä euron harkinnanvaraisesta valtionosuuden korotuksesta. Tulosta rasittaa satunnaisissa kuluissa poistettu 1,2 miljoonan euron määräinen luottotappiokirjaus, joka on syntynyt Incap Furniture Oy:n ja sen omistaman Kiinteistö Oy Jokilaaksojen kiinteistöt yrityssaneerauksessa. Luottotappiokirjaus vie tilikauden tuloksen miinukselle euroa. Siilinjärveläinen Lujabetoni Oy osti Incap Furniture Oy:n toimitilat Kiinteistö Oy Jokilaaksojen kiinteistöltä. Kauppa päätti Mänty-Botnia Oy:n nimellä 1980 luvun alusta toimintansa aloittaneen puutuotteita valmistaneen yrityksen elinkaaren. Valtuusto myi Lujabetoni Oy:lle teollisuusalueelta maa-alueita yht. 23 ha. Yhtiö käynnisti pian kaupanteon jälkeen tuotantotilojen muutostyöt. Lujabetoni Oy kiinteistökaupat, erittäin pitkän ja monivaiheisen yrityssaneerausajan viime metreillä, avasi kunnalle ja kuntalaisille uuden tulevaisuusikkunan. Uusi valtuusto linjasi syyskesällä valtuustokauden talousraaminsa edellyttäen talousarvioita ja talous- ja toimintasuunnitelmia, joiden tulos on +/-0. Valtuuston tavoitteena on saada kunnan talous pysyvästi tasapainoon. Talouden tasapainottamisen yhtenä keinona on sosiaali- ja terveystoimen järjestämisvastuun palauttaminen kunnalle peruspalvelukuntayhtymä Selänteeltä Ajankohdasta lukien yksityinen yritys tuottaa kunnan sote- palvelut. Toiminnan muutoksella vastataan sote- kustannusten kasvun hillitsemiseen ja kustannusten nousun karsintaan palveluja heikentämättä. Tulojen väheneminen vaatii menojen tarkastelua. Tulojen kasvuun pyritään vaikuttamaan kunnallis- ja kiinteistöverojen nostolla vuonna Kulunutta vuotta, kuten aiempiakin kuvaavat sanat tulevan muutoksen odottaminen. Tulevat uudet lainsäädännöt kuten uusi kuntalaki, uusi sosiaali- ja terveystoimen järjestämistä koskeva laki ja uusi valtionosuuslainsäädäntö tulevat muokkaamaan palvelujamme ja rahoitusta. Hallituksen menoriihessä on jo sovittu kuntien valtionosuuksien päätettyjen euron leikkauksen lisäksi 175 milj.euron lisäleikkaus vuodelle 2015, joten vuonna 2015 valtionosuudet 3\n4 vähenevät euroa. Tähän lukuun tulee lisättäväksi vuosina tehdyt OKM:n 169 milj.euron leikkaukset. Valtion tulevan budjetin menokehyksen leikkaus täsmentyy kevään aikana olevissa kehysriihissä. Ennakkoon leikkaustarpeeksi on ennakoitu 3-7 miljardia euroa. Kuntien valtionosuuksien leikkaus on 6,6 miljardia euroa. Lujabetoni Oy:n tulo on luonut myönteistä odotusta. Hyviä muutoksia työllisyydessä, kaupan sekä palvelualan yritysten palvelujen kysynnässä toivotaan tapahtuviksi hyvinkin pian. Piristystä odotetaan myös vuokra-asuntojen kysyntään. Kärsämäen taajama rakentuu vuosi vuodelta viihtyisämmäksi ja nykyaikaisemmaksi. Vuonna 2013 taajamaan avattiin uusi KPO:n S- Market- myymälä. Laaksojen Rauta osti vanhan myymälän tilat ja laajentaa yritystään, joka on perehtynyt mm. rakentamiseen ja sisustamiseen. Teollisuusalueella hirsirakennuksia valmistava Mes-Wood Oy kunnosti yritykselleen uudet tuotantotilat. Pikku hiljaa teollisuusalueen korttelissa T202 Incap Furniture Oy:n käytössä olleet rakennukset ja maa-alueet ovat saaneet uudet haltijat. Taajamassa Konttilan pihapiiri on saatu valmiiksi. Toivottavasti paikka löydetään, sillä se tarjoaa viihtyisän miljöön ystävien ja tuttujen tapaamispaikaksi ja soveltuu hyvin pienimuotoisille tilaisuuksille että myyjäisille. Kärsämäki tekee tulevaisuutta ja turvaa yrityksilleen ja asukkailleen viihtyisän ja turvallisen yrittämisen ja elämisen ympäristön. Yksi sellainen päätös on saavutettavuutta parantavan 100 megan valokuitu laajakaistahankeen toteuttaminen ja päätös myöntää kuntalaisille 200 euron avustus liittymän kustannuksista. Laajakaista on saanut rahoituspäätöksen ja rakentaminen käynnistyy keväällä. Suuren mielenkiinnon kohteena oleva sote-uudistus sai uuden käänteen sunnuntaina 23.3 hallituksen ja oppositiopuolueiden saavuttaessa yhteisen näkemyksen uudistuksen mallista. Tulevat lähiviikot ja kuukaudet selventävät uuden lain sisällön ja rakenteet. Riitta Hokkanen kunnanjohtaja Oheisessa kuvaajassa on esitetty kunnan menoja ja tuloja vuodelta Valtionosuudet koostuvat peruspalveluiden valtionosuuksista, valtionosuuden tasauksesta, Opetus- ja sivistystoimen valtionosuuksista sekä harkinnanvaraisesta valtionosuudesta, jonka suuruus vuonna 2013 oli euroa. 4\n5 Kiinteistöverotuksen muutokset vuodelle 2014 Verohallinnon tiedote, Lähes jokaisen kiinteistönomistajan maksettavaksi tulee tänä vuonna aiempaa suurempi kiinteistövero, sillä kiinteistöveron perusteita on kiristetty monella tavoin. Taustalla on hallituksen viime vuoden kehysriihipäätökset, joilla on haluttu vahvistaa kuntien kiinteistöveropohjaa. Tämän lisäksi monet kunnat ovat nostaneet kiinteistöveroprosentteja. Rakennusten verotusarvot ja ikäalennukset Rakennusten verotusarvojen perusteena käytettäviä yksikköarvoja on korotettu viime vuodesta 7,14 prosentilla. Yksikköarvot ovat Valtiovarainministeriön asetuksella säädettyjä erilaisia neliö- tai kuutiometriarvoja. Tällä tasokorotuksella on haluttu saattaa verotusarvoja lähemmäs rakennusten käypiä arvoja. Vuosittainen rakennusindeksin muutos on tänä vuonna 0.9%, jolla rakennusten arvoa on myös korotettu. Yhteensä rakennuksiin kohdistuvat korotukset ovat tänä vuonna noin 8%. Asuinrakennusten verotusarvojen laskennassa sovellettavaa ikäalennusten enimmäismäärää on pienennetty. Ikäalennus voi olla enintään 70 prosenttia, kun se aiemmin oli maksimissaan 80 prosenttia. Rakennusmaan verotusarvot Rakennusmaan verotusarvojen perusteena ovat ns. aluehinnat, jotka perustuvat kullakin kunnan alueella tehtyihin rakennusmaakauppoihin. Näitä aluehintoja on korotettu kahdella prosentilla aiempaan verrattuna. Tämän lisäksi verotusarvojen tavoitetasoksi on määritelty 75 prosenttia aluehinnasta aiemman 73,5 prosentin sijaan. Tavoitetason nostolla rakennusmaan arvoa on pyritty saamaan niin ikään lähemmäksi käypää arvoa. Varsinkin haja-asutusalueilla rakennusmaan verotusarvoja nostaa myös se, että verotusarvon vähimmäisarvoksi on nyt vahvistettu 0,75 euroa neliömetriltä. Veroprosentit Veron määrää voi nostaa myös se, että kunta on nostanut kiinteistöveroprosentteja. Kiinteistön sijaintikunta määrää veroprosentit maapohjalle ja rakennuksille niiden käyttötarkoituksen mukaan. Kaikkiaan 90 kuntaa nosti tälle vuodelle yleistä kiinteistöveroprosenttia, ja 87 kuntaa nosti vakituiseen asumiseen käytettävien rakennusten kiinteistöveroprosenttia. Lisätietoa Kiinteistöverotuksen palvelunumerosta tai KUNTALAISTEN ILTA Frosteruksen koululla Kärsämäki salissa, Frosteruksenkatu klo 18:30-20:00 Kahvitarjoilu ennen tilaisuutta alk. klo 18:00 AIHEINA SOTE LAAJAKAISTA 145 JUHLAVUOSI TERVETULOA JA TUO NAAPURISIKIN MUKANA! Kärsämäen kunnanhallitus 5\n6 VALOKUITU RAKENTAMINEN ALKAA PIAN! Vielä ehdit mukaan rakentamisaikaisella hinnalla. Tee laajakaistaliittymä sopimus nyt heti. Pyhänet Oy Merja Öykkönen PPKY SELÄNNE SELÄNTEEN PÄIVYSTYSTIEDOTE puh MA - PE KLO 8-16 OMISSA TERVEYSKESKUKSISSA MA - PE KLO Kärsämäkisten ja pyhäjärvisten päivystys Pyhäjärven tk:ssa Reisjärvisten ja haapajärvisten päivystys Haapajärven tk:ssa Huhtikuun viikonloppupäivystykset ovat kaikilla Selänteen kuntien päivystysasiakkailla: Lauantaisin Pyhäjärven terveyskeskuksessa klo 8-18 Sunnuntaisin Haapajärven terveyskeskuksessa klo 8-18 Huomio! Poikkeuspäivystykset pääsiäisen aikaan! PE klo 8-18 Haapajärven tk LA klo 8-18 Haapajärven tk SU klo 8-18 Pyhäjärven tk MA klo 8-18 Pyhäjärven tk Ilta- ja yöpäivystys HÄTÄTAPAUKSILLE OULASKANKAAN SAIRAALASSA puh IISALMEN SAIRAALASSA puh KESKI-POHJANMAAN KESKUSSAIRAALASSA puh SELÄNTEEN HAMMASHOIDON AJANVARAUS MA-TO 8-15 JA PE 8-13 puh HAMMASHOIDON VIIKONLOPUN SÄRKYPÄIVYSTYSTIEDUSTELUT puh SELÄNTEEN KIIREETÖN AJANVARAUS JA LAB.VASTAUKSET JA KYYTITOD. YMS. TIEDUSTELUT MA - PE 9-14 puh Ps. Päivystyksen ja kiireettömän ajanvarauksen puhelinpalvelussa takaisinsoittomahdollisuus. Entiset Selänteen matkapuhelimet (ei tekstiviestien eikä vastaajan viestien vastaanottoa) 6\n7 3. OPETUSTOIMEN- JA VAPAA-AJAN PALVELUT Kouluun ilmoittautuminen ja tutustuminen syksyä 2014 varten Syksyllä 2014 aloittavat esikouluikäiset (v synt.) lapset ovat jo ilmoittautuneet esikouluunsa mennessä. Syksyllä 2014 peruskoulun 1. luokalle tulevien (v synt.) lasten ei tarvitse ilmoittautua tulevaan kouluunsa, vaan tämä tapahtuu siten, että esikoululaiset siirtyvät automaattisesti nykyisen koulun sisällä esikoulusta 1. luokalle. Syksyllä 2014 aloittavat 7-luokkalaiset (kotikunta Kärsämäki) automaattisesti aloittavat Frosteruksen yläkoulussa. Maanantaina on tutustumispäivä syksyyn 2014 liittyen (tulevat esikoululaiset, tulevat ekaluokkalaiset ja tulevat 7-luokkalaiset) kaikissa Kärsämäen peruskouluissa samana päivänä. Tulevien 7. luokkalaisten tutustumispäivän kesto on klo Frosteruksen koululla. Oppilaat kulkevat normaalien koulukuljetusten mukana tutustumispäivänä. Tulevien esikoululaisten ja tulevien 1. luokkalaisten tutustumispäivä Frosteruksessa (E-ulko-ovi) on klo , Venetpalossa klo ja Saviselässä klo Vanhemmat ja huoltajat ovat tervetulleita tutustumaan kouluun lastensa kanssa. Frosteruksessa tulevien esikoulun oppilaiden ja 1-luokkalaisten huoltajille on auditoriossa klo tarjolla Wilma-koulutusta ja vapaata keskustelua rehtorin ja terveydenhoitajan kanssa. Wilma on web-pohjainen käyttöliittymä koulun ja kodin väliseen tiedonvälitykseen. Wilmassa huoltaja voi nähdä mm. oppilaansa (0-9.lk+lukio) tuntimerkinnät, poissaolot, lukujärjestyksen, arvosanat, koepäivät, lähettää viestejä opettajille, nähdä koulun tapahtumien päivämääriä ja ohjeita sekä lukea koulun tiedotteita. Lopuksi huoltajat menevät lastensa luokse luokkiin. Klo on tulevien esikoululaisten mahdollisuus huoltajineen tutustua Selänteen esikoululaisille järjestämään päivähoitoon Rekolassa. Oppilaat on jaettu koulupiireihin lähikouluperiaatteen mukaisesti. Kouluilta tai koulutoimistosta voi kysyä oppilaan koulua. Esikoulua järjestetään Frosteruksen, Saviselän ja Venetpalon kouluilla. Peruskoulun 1. luokan opetusta järjestetään Frosteruksen, Saviselän ja Venetpalon kouluilla. Lukuvuosi alkaa maanantaina Frosteruksen koulu 0-9 luokat Frosteruksenkatu 25, Kärsämäki Rehtori Tuomo Pesonen Puh Saviselän koulu 0-6 luokat Jylhänperäntie 20, Kärsämäki Koulunjohtaja Markus Tornberg Puh Venetpalon koulu 0-6 luokat Höykerintie 61, Kärsämäki Koulunjohtaja Juha Korkiakoski Puh Jokihelmen opistossa huhtikuussa HÄTÄENSIAPU Aika: ke klo Paikka: Haapavesi, Jokihelmen opisto, luokka, Lallunniementie 2 Opettaja: Tero Vanhatalo Kurssimaksu 15, lisäksi EA-kortti 10, jonka opettaja perii. Osallistuminen edellyttää, että EA I/II kurssin suorittamisesta on kulunut korkeintaan 3 vuotta. Ilmoittautuminen 2.4. mennessä p tai 7\n8 LIIKUNTA- JA NUORISOTOIMI TIEDOTTAA Ennakkoinfoa: Eikka testibussi kunnassa su 4.5. aikuisväelle ja ma 5.5. Frosteruksen koululla oppilaille. Tarkemmin ilmoituksista lähempänä ajankohtaa. Kärsämäen kunnan kesätyöpaikat 2014 Kunnan kesätyöpaikkojen hakuaika on meneillään ja päättyy perjantaihin Hakemukset palautetaan mennessä opinto-ohjaajalle. Muualla kuin peruskoulussa/lukiossa opiskelevat palauttavat hakemuslomakkeet Poppeliin sen aukioloaikoina. Hakemuslomakkeita saat yläasteelta, lukiolta, kunnantoimistosta, kirjastosta ja Poppelista. Ulkopaikkakunnilla opiskelevat voivat tilata hakulomakkeen /ilmoituksen myös sähköisenä versiona osoitteesta Tarkemmin ilmoituksissa. Retket Nivalan Uikkoon ti 8.4. ja Ilmoittautumiset Poppelissa olevaan listaa Poppelin aukioloaikoina viimeistään retkeä edeltävän viikon perjantaina, 8.4. retkelle 4.4. ja retkelle Mukaan ilmoittautumisjärjestyksessä. Tarkemmin ilmoituksissa. 8\n9 Uimakoulut uimahallilla uimataidottomille ja heikosti uiville. Mukaan pääsevät vuonna 2008 ja sitä ennen syntyneet lapset ja nuoret. Osanottomaksu 30 euroa. Ilmoittautuminen torstaina klo ja puh UKK-kävelytesti tulossa toukokuulle. Tarkemmin seuraavassa kuntainfossa. Etsivä nuorisotyö Kärsämäen kunta on mukana Jokilaaksojen Nuorten Tuki ry:n toteuttamassa etsivän nuorisotyön hankkeessa. Opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittaman toiminnan tarkoituksena on tavoittaa alle 29-vuotiaita nuoria, jotka ovat jäämässä koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle ja jotka tarvitsevat tukea saavuttaakseen julkisen sektorin palvelut. Toiminta Kärsämäellä on alkanut Yhteyshenkilönä Kärsämäen kunnan taholta toimii liikunta- ja nuorisosihteeri Riitta Manninen ja Jokilaaksojen Nuorten Tuki ry:stä Anne-Mari Teppo puh Lisätietoja toiminnasta Nuorisotila Poppelin avoimet ovet -toimintaillat ma-to klo ja pe klo Nuorisotilassa voi mm. harrastaa ja viettää aikaa, pelaamalla biljardia, ilmakiekkoa, jalkapallo-, video- ja erilaisia lautapelejä. Kuunnella musiikkia, katsella tv:tä, lukea lehtiä, lauleskella karaokea, viettää aikaa kavereiden seurassa. Muutoksista ilmoitetaan Poppelin ikkunassa. Huom! paljon uusia aktiviteetteja harrastamiseen, tule testaamaa vaikka nopeuspeliä, joka vaatii mm. keskittymiskykyä, tarkkaavaisuutta, näppäryyttä jne. (Tämän hetkiset ennätyspisteet ovat jo varsin korkeat). Aukioloaikoja on lisätty, joten hyödynnä niitä. Myös nuorten Setti -tiedotuspiste sijaitsee Nuorisotilassa ja on avoinna Poppelin aukioloaikoina. Settinetti toivoo tapahtumien järjestäjien ilmoittavan tapahtumistaan aktiivisesti maksuttomaan Settinetin tapahtumakalenteriin (tapahtuman nimi, päivämäärä ja yhteystiedot). Kuntokeskus avoinna Ma-Pe klo10-18, la sopimuksen mukaan, su suljettu. Kulkukortilla klo Lisätietoja: Uimahalli avoinna: vesijumppa ja sovituille ryhmille. (Yleinen vuoro lopetettu toistaiseksi, Vanhustenkoti yhdistys ry tiedote) Puh: uimahalli/talonmies. KKI-kortteja ja vihkoja eri puolilla kunnan liikuntapaikkoja kuntoilusuoristusten merkkausta varten. Kuntokortteja myös kunnantoimiston esitteiden jakopisteestä, Poppelista ja Konttilasta. 9\n10 Liikuntavinkkejä päivittäiseen liikuntaan Liikkumiskykyä voidaan säilyttää ja parantaa voima- ja tasapainoharjoittelulla sekä ulkoilulla. Harjoittelu vaatii myös kunnon ruokaa. Liha, kala, kananmunat ja pavut ovat lihasten rakennusaineita. Marjat ja kasvikset piristävät mieltä ja kehoa. Juothan päivässä 5-8 lasillista vettä, maitoa tai piimää. Esitteitä tilattavissa MUKAVAA PÄIVÄÄ! 10\n11 KULTTUURITOIMI 11\n15 4. JÄRJESTÖT JA YHDISTYKSET Kärsämäen 4H-yhdistys tiedottaa YÖKYÖPELIPELIT PERJANTAINA klo Frosteruksen koulun liikuntasalissa. Käynti H- ovesta. Illan aikana voit pelata erilaisia pelejä myös lautapelejä. Tule nauttimaan leppoisasta oleskelusta liikunnan ja yhdessäolon merkeissä. Ilta on päihteetön! Valvonta yhteistyöllä. (Huom, järjestäjät eivät ole vakuuttaneet osallistujia!) Tiedustelut / 4H-toimisto. Kärsämäen kunnan KESÄTYÖPAIKKOJEN 2014 haku käynnissä asti. Hakemukset voit jättää Frosteruksen koulun opinto-ohjaajalle. Muualla kuin peruskoulussa/lukiossa opiskelevat palauttavat hakulomakkeet nuorisotila Poppeliin sen aukioloaikoina. Hakulomakkeita yläasteelta, lukiosta ja Poppelista. Ulkopaikkakunnilla opiskelevat voivat tilata hakulomakkeen ja ilmoituksen myös 4H-toimistolta sähköisenä versiona 4H-KERHOT! MAANANTAISIN: Liikuntakerho 0-3 luokkalaisille Frosteruksen koulun liikuntasalissa klo TIISTAISIN: Saviselän kokkikerho kyläkoululla klo KESKIVIIKOISIN: Sydänmaan sekakerho Sykkeessä klo TORSTAISIN: Sekakerho alakoululaisille Konttilassa klo Kokkikerho alakoululaisille Konttilassa klo Saviselän liikuntakerho 6-9 vuotiaille kyläkoululla klo Saviselän liikuntakerho vuotiaille kyläkoululla klo PERJANTAISIN: Kirkonkylän sählykerho Frosteruksen koululla alakoululaisille klo TULOSSA: Nuorten iltakahvila, koko perheen luontoilta, Muurasjärven vaellus, mestaruus kilpailut, metallinkeräys Ajankohtaisia asioita, lisäinfoa, mahdolliset muutokset osoitteessa: 4Htoimisto/Hannele tai yhdistys löytyy myös facebookista karsamaen4h. Kärsämäen Sydänyhdistys ry. Valtakunnallista sydänviikkoa vietetään Viikko tuo esille terveitä elintapoja kannustavasti ja myönteisesti mediassa, paikallistapahtumissa jne. -Tue tärkeää sydäntyötä osallistumalla Euro sydämestä lipaskeräykseen. Yhdistyksen lipaskerääjiä on kauppojen edustoilla sydänviikolla. Ma klo on sydänkerho Konttilassa. Kahvitellaan, jutellaan, jumpataan ja suunnitellaan kesän retkeä yhdessä. Yhdistys haastaa kaikki kuntalaiset - naiset, miehet ja perheet- kävelylle PunainenPäivän nimissä. Kävelemään lähdetään pe klo 17 Konttilan pihasta. Punaisen tavoitteena on edistää naisten sydämen ja keuhkojen terveyttä, ennaltaehkäistä sairautta ja vähentää työstä poissaoloja. Kävelylle teidät haastavat yhteistyössä Sydänliitto, Hengitysliitto ja Diabetesliitto. MTK-Kärsämäki ry järjestää jäsenilleen keilausta Pyhäsalmen keilahallilla pe vuoro on klo Perjantait ja vuoro on klo Kyyti lähtee Neste Paanulinnasta puoli tuntia ennen vuoron alkua. Omavastuu 5 euroa / jäsen, alle 15-vuotiaat ilmaiseksi. Ilmoittaudu saman viikon tiistaihin mennessä Saara Kalliselle puh tai s-postiin 15\n16 KÄRSÄMÄEN KATAJAN TOIMINTAA 2014 Huolehdithan seuran jäsenmaksusi kuntoon, jäsenmaksulomakkeen löydät Kaikki nämä jaostojen vuorot ovat ilmaisia jäsenmaksun maksaneille katajan jäsenille. Lentopallojaosto/muut Vuorot/Katajan sali Lisätietoa ma klo ja ke klo C-tyttöjen harjoitukset (vuosina syntyneet) Vetäjinä Tiia Korhonen ja Emilia Heikura Lisätietoja p tai sähköposti: to klo Naisten lentopallon pelivuoro Lisätietoja Piia Vattu p ke klo pe klo Naisten salibandyn pelivuoro Lisätietoja Mariita Anttila p Pesäpallojaosto Vuorot Lisätietoa to klo Pesäpalloharjoitukset Lisätietoja: Mika Pinola 1-6 luokkalaisille p tai Pesäpalloharjoitukset 4-8 luokkalaisille Marika Kuosmanen p Jalkapallojaosto Vuorot Lisätietoa ti klo Jalkapalloharjoitukset 6 9 v. tytöt ja pojat ti klo Jalkapalloharjoitukset v. tytöt ja pojat Vetäjänä Ilpo Hautakangas Lisätietoja to klo Jalkapalloharjoitukset v. tytöt ja pojat Katajan kevätkokous klo urheilutalon kahviossa. 16 KÄRSÄMÄEN MA A- JA KOTITALOUSSEURA RY TIEDOTTAA Ompeluilta to alk. klo Konttilan tuvassa, emäntinä Sirkka ja Eila. Tervetuloa! Muistathan, että tarvittaessa meiltä löytyvät: Kahvi- ja ruokakalusto, kahvinkeitin (100 kuppia) sekä teltta 5 x 8m Tiedustelut Irene Flankkila p\n17 Lähiruokaa hankintoihin! Maaseudun Sivistysliiton Syökkö nää lähiruokaa? sekä ProAgria Oulu / Maa- ja kotitalousnaisten YmpäristöAgro II hankkeet järjestävät yhteistyössä: Keskustelua elintarvikehankinnoista Kärsämäellä huhtikuussa 2014 Kärsämäki 9.4. klo Frosteruksen koulu (Keskuskatu 14, Kärsämäki) LÄHIRUOKAA HANKINTOIHIN! -tilaisuudessa nostetaan keskustelun ja asiantuntijoiden avulla esiin ajatuksia ja kehittämisehdotuksia, joiden tavoitteena on tuoda alueen elintarvikehankinnat ja elintarvikeyrittäjyys lähemmäksi toisiaan. Lähiruoan käyttö osana elintarvikehankintoja kannattaa: Elintarvikehankintoihin käytetyt rahat jäävät omalle alueelle, joka puolestaan kehittää alueen elinvoimaisuutta. Lähiruoan käyttö tukee myös maaseutuyrittäjyyttä sekä tuottaa tyytyväisempiä loppukäyttäjiä kuntien tarjoamille palveluille. Kuntalaisten tyytyväisyys ja lähiruoan käyttö osana kunnan ruokapalveluita luo myös positiivista imagoa kuntarajojen ulkopuolelle. Maksuttomiin tilaisuuksiin ovat tervetulleita kaikki asiasta kiinnostuneet, mutta erityisesti tilaisuuden kohderyhmään kuuluvat alueen kuntapäättäjät ja hankinta-asiantuntijat, ruokapalvelupäälliköt sekä alueen elintarvikealan yrittäjät. Ilmoittautumiset tapahtumaan erikoisruokavalioineen kahvitarjoilujen vuoksi mennessä: tai hankesihteeri Elina Huurteelle: p Ohjelma 9.4. Kärsämäki Tervetulosanat projektikoordinaattori Jarkko Kääriäinen Maaseudun Sivistysliitto, Syökkö nää lähiruokaa? -hanke elintarvikeasiantuntija Maija Ojalehto Oulun Maa- ja kotitalousnaiset, YmpäristöAgro II hanke Vaalassa lähiruoka näkyy ruokalistoilla sekä kunnan strategiassa ruokapalvelupäällikkö Leena-Kaisa Pärkkä, Vaalan kunta Lisää lähiruokaa kuntalaisten lautasille Lähisoppaan ohjeet käytännöksi hankepäällikkö Sari Väänänen Lähiruokaa ammattikeittiöihin -hanke, Savon ammatti- ja aikuisopisto EkoCentria Muuttuva hankintadirektiivi ja ajatuksia iltapäivään Kahvi- ja verkostoitumistauko hankintatonttu Jussi Ekqvist, Aalto-yliopisto Ohjattua keskustelua paikallisista ongelmakohdista ja mahdollisuuksista: Mitä alueella on jo tehty ja mitä voitaisiin vielä tehdä? Yhteenveto keskusteluista ja ideoita tulevaisuuteen Kiitos ja hyvää kotimatkaa 17\n18 SUOMEN ELÄMÄNTARINAYHDISTYS TIEDOTTAA Vielä on mahdollista osallistua kirjoitusvalmennukseen Sydänmaan Sykkeessä. Kirjailija, luovan kirjoittamisen opettaja Taija Tuominen on ohjaajana Haapaveden opiston ja Suomen Elämäntarinayhdistyksen Sydänmaan Sykkeessä järjestämällä kirjoitusvalmennuksen jatkokurssilla. Jatkokurssi on tarkoitettu niille kirjoittajille, jotka ovat osallistuneet kirjoitusvalmennuksen peruskurssille tai joilla on muuten tuntumaa elämäkerralliseen kirjoittamiseen. Jatkokurssilla perehdytään erityisesti elämäkerrallisen kirjoittamisen rakenne-, muoto- ja tyyliseikkoihin. Kurssilla tehdään muistoihin liittyviä tuntiharjoituksia, tutkitaan teoriaa ja tutustutaan erilaisiin apuvälineisiin (mm. uudet oppaat, kirjoituskilpailut) ja kaunokirjallisiin virikkeisiin. Tärkeää on myös vuorovaikutus muiden kurssilaisten kanssa sekä heiltä saatava palaute. Kurssin aikataulu on seuraava: Perjantai ruokailu klo (3 tuntia) - teoriaa ja harjoituksia - sauna Lauantai aamiainen klo (9 tuntia) - teoriaa ja harjoituksia, välissä ruokailu ja kahvit Tutustuminen Pentti Haanpään museoon Piippolassa - savusauna Sunnuntai aamiainen klo (4 tuntia) - teoriaa ja harjoituksia klo 12 Ruokailu Kurssilla annetaan kurssilaisille etätehtävä, josta opettaja Taija Tuominen antaa kirjallisen palautteen. Kurssipaketin hinta muualta tuleville Sykkeessä majoittuville on 230 euroa ja se sisältää opetuksen lähijaksolla, henkilökohtaisen opastuksen etäjaksolla sekä majoituksen ja täysihoidon Sykkeessä. Hintaan sisältyvät myös lakanat ja pyyheliinat sekä saunominen perjantaina tavallisessa saunassa ja lauantaina savusaunassa. Suomen Elämäntarinayhdistyksen jäsenet ja Kärsämäen kunnassa asuvat saavat paketista %:n alennuksen. Hinnasta voidaan vähentää myös majoituksen osuus. Ilmoittautumiset ja lisätietoja: Elämäntarinayhdistyksen puheenjohtaja Helena Alhosaari, puh tai sähköposti 18\n19 Eläkeliiton Kärsämäen Yhdistys ry Toimintaamme huhtikuussa. Kerhot: ja kello Konttilassa. Kerhossa vierailijoita ja mukavaa kerholaisten esittämää, ohjelmaa, yhteislaulua, kahvia ja arvontaa. Peli-illat Rannan koululla tiistaisin kello Vesijumppa Koivupuistossa tiistaina kello Sunnuntain iltatanssit Katajalla kello Soittaa Taimo Löf. (R4) sekä kello Soittaa Tapani Nevala (R1) Retki Hirvikoskelle/Toholammille, Pelimannipäiville Päiväretki tehdään to Retken hinta 30 /henkilö, Sis. ruokailun, kahvit, kyydin ja ohjelmaa koko päiväksi. Ilmoittautumiset mennessä puh tai Retkelle voi myös ilmoittautua kerhossa. Tulevaa: Kesäretki suunnitelmissa Itä-Suomeen. Suuntana Savonlinna-Imatra-Lappeenranta, paljon nähtävää ja 3 tunnin Saimaan risteily ym. ym. Muista tapahtumista lisää myöhemmin kuntainfossa ja Pyhäjokiseudun muistilistalla! Tervetuloa mukaan retkille ja kaikkeen toimintaan! Kärsämäen Tules ja Reuma ry Yhdistyksemme tulevia tapahtumia. Kerhot ke 2.4. ja Konttilassa alk. klo Vesijumpat jatkuvat, ma on kevään viimeinen jumppa. Kuntosalilla jatkuu torstaisin ryhmämme ilman taukoja (klo 10.00) Pääsiäismyyjäiset ke K-marketilla, alkaen klo Myynnissä tuoreita voilla leivottuja leivonnaisia myös Gluteenittomia tuotteita. Arpoja myynnissä, joka arpa voittaa. Tervetuloa ostoksille! Kevään Tallinaan reissu Jos vielä mietit mukaan lähtöä, se onnistuu ilmoittautumalla mennessä. Hinta laivalla aamupala ennakkoon varattuna 10.50, sis. matkat, ensimmäinen yö laivalla 2h hyteissä, toinen Tallink Spa:ssa****2h huoneissa, kylpylän vapaa käyttö ja aamupala noutopöydästä. Matkan hinnan voi maksaa kerhossa (2.4.) tai Tules ja Reuma ry:n tilille mennessä FI ( laivan aamupalan kanssa). Huom! meidän reissuille ei ole jäsen pakkoa. ( tätä asiaa on kyselty niin paljon ) Syksyn ohjelmassa on Pärnuun Kylpylä loma Hotelli Viikingiin ajalla Hinta varmistuu lähiaikana. Varaa paikka hyvissä ajoin, soittele rohkeasti, samalla saat lisätietoja Hilkalta Tervetuloa meidän tapahtumiin ja reissuille! 19\n20 20 Vertaistukiryhmä muistisairaiden läheisille kokoontuu seuraavan kerran klo Kärsämäen seurakuntakeskuksen kokoushuoneessa. Virkistyspäivä Voimaa ilosta muistisairaiden läheisille sekä sairastuneille Haapavedellä, Korkatin kartanossa. Tied. ja ilm mennessä Muistiluotsi Keski-Pohjanmaa\nKÄRSÄMÄEN KUNTAINFO 2/2014 helmikuu SISÄLLYSLUETTELO 1.... HALLINTOPALVELUT 2 2.... PPKY SELÄNNE 4 3.... OPETUSTOIMEN- JA VAPAA-AJAN PALVELUT 4 4.... JÄRJESTÖT JA YHDISTYKSET 13 5.... TEKNINEN TOIMISTO


Hytönen: Ei mikään partiopoika\nEi mikään partiopoika\nlauantai 24.02.2007 klo 0:17\nMattiesko Hytönen tietää, että Peter Nymanilta ovat jääneet yliopistoluvut kesken, minkä takia on hienoa, että tämä kertoo kirjassaan, mitä on pelkällä lahjakkuudellaan saanut aikaan.\nSuomenruotsalainen herraspoika Peter Nyman onnistui vuosia kätkemään todelliset kasvonsa, mutta sitten hän meni kirjoittamaan kirjan suomenruotsalaisista. Minä en olisi ikinä arvannut, että Nyman on kerran matkustanut junalla Kokkolasta Karjaalle ja nauranut konduktöörille. Ilman sitä tietoa olisin kyllä halunnut elää.\nTähän mennessä Peter Nymanista on tiedetty, että hän on television lauantai-iltojen kiintiökravattikaula, joka on oppinut Rooman valtakunnan historian Asterixista. Nymanin kirjoittamasta Ankkalammikko-teoksesta käy selkeästi ilmi hänen opillinen taustansa, jota hän on soveltanut myös perhe-elämäänsä. Nyman on ylpeä kotonaan vallitsevasta asioiden tilasta, mutta minä korostan, että suomenruotsalaisten keskuudessa ei ole yleistä, että vasta kävelemään oppinut tytär palvelee isää hakemalla tälle kengät.\nNymanin perheen hierarkkiselle järjestelmälle kuvaavaa on myös se, että Nymanin alkujaan suomenkielinen vaimo ei voi osallistua yhteenkään suomenruotsalaiseen kalaasiin ilman, että hänen on pakko kehua, kuinka hän pitää akvaviitista. Peter Nymanille asia on niin tärkeä, että hän on liittänyt vaimonsa tunnustuksen kirjaansa, minkä johdosta minusta tuntuu kuin olisin keskellä etelähelsinkiläistä parisuhdematsia.\nNyman selostaa kirjassaan jumalaista kokemustaan, kun hän viime kesänä törmäsi Lappeenrannassa valmistettuun Finsk Akvavitiin. Uuden alkoholijuoman ja tv-prinssin kohtaaminen sai jälkimmäisen ”runolliseksi”. Sen hetken innoitus ilmeisesti näkyy Nymanin sanoittamassa värssyssä: ”Suomenkielisiä emme ole, riikinruotsalaisiksi emme tule, olkaamme siis suomenruotsalaisia.” Värssy on pantu jopa Ankkalammikon takakanteen, mutta se virhe menee jo kustantajan piikkiin.\nNyman on huolehtinut kiitettävästi siitä, että hänen johtamassaan Uutisvuodossa ei arvostella ihmisten ulkonäköä, mutta hänen kirjassaan arvostellaan. Nyman pilkkaa sata vuotta sitten eläneitä helsinkiläisiä työläisiä sen takia, että vanhassa ryhmäkuvassa nämä näyttävät jäävän pari päätä lyhyemmiksi kuin eturivissä seisova työnantaja, yli kaksi metriä pitkä Johan, joka oli Peter Nymanin esi-isä.\nMinä tiedän, että Nymanilta ovat jääneet yliopistoluvut kesken, minkä takia on hienoa, että hän kertoo kirjassaan, mitä hän on pelkällä lahjakkuudellaan saanut aikaan. Minun piti tavata Nymanin tekstiä useampaan kertaan, ennen kuin ymmärsin, että hän on todella rikastuttanut suomen kieltä keksimällä kaksi sanaa. Minun mielestäni Nyman ei kuitenkaan tarpeeksi painota sitä, että suomenkielinen henkilö saa turpaansa, jos hän käyttää sanoja ”Ylähurri” ja ”Alahurri” suomenruotsalaisten miehittämällä nakkikioskilla.\nMinusta tuntuu, että Nymanin keskenjääneet luvut kummittelevat taustalla myös silloin, kun hän neuvoo Ankkalammikossaan meitä suomenkielisiä, kuinka voimme tehdä vaikutuksen vanhemman polven suomenruotsalaisiin. Pitää kuulemma vaihtaa yhden t:n tilalle d ja sanoa ”Satakunda”. Minä olen sanonut ”Satakunda” jo kerran Stockmannin hississä. Mitään ei tapahtunut, mutta vähän tyhmältä tuntui.\nNyman nostaa Ankkalammikossaan ”fiksuksi tv-kasvoksi” kutsumansa Tuomas Enbusken ylitse muiden ajankohtaisten nimien, joita kirjassa ei oikeastaan muita olekaan. Nymanin puhelinmuistiossa Enbusken nimi on muodossa Thomas Enbuske, koska Enbuske osoitti jo teini-ikäisenä niin suurta viisautta, että päätti ryhtyä suomenruotsalaiseksi. Se toinen hyväkäs oli muuten M. A. Numminen.\nHelsinkiin muutettuaan Enbuske opetteli nuottia myöten pääkaupunkiseudulla käytetyn suomenruotsin ja pyöriskeli paikallisten ruotsinkielisten porukoissa. Minun on onniteltava tässä yhteydessä Nymania siitä, että hän esittää kirjassaan kysymyksen, jonka hän vannoo itse keksineensä. Ja minäkin olen varma siitä, että nykyisessä maailmantilanteessa ainoastaan Nymanin mieleen tulee kysyä, onko Tuomas Enbuske suomenruotsalainen?\nNyman itse ei pysty vastaamaan kysymykseensä, mutta minä pystyn. Tuomas Enbuske on silloin suomenruotsalainen, kun hänen puhelinmuistiossaan on erään tv-juontajan nimi muodossa Pekka Nyman, eikä se päivä koskaan koita.


Muusikko Timo Valtonen viettää joulun Saksassa – Uukuniemi.info\nMuusikko Timo Valtonen viettää joulun Saksassa\nUukuniemeltä kotoisin oleva Timo Valtosen esiintyy 10.3.2009 Tv 1:n dokumenttisarjassa Tosi tarina. Kuvaukset ajoittuivat Uukuniemellä heinäkuulle 2008 ja Saksassa kuvattiin viitenä päivänä juuri äskettäin. Dokumentin ohjaa Taru Mäkelä.\nTimo Valtonen viettää joulun Saksassa\nBerliinissä asuva muusikko Timo Valtonen viihtyy Euroopan suurkaupungissa.\n– Asun Berliinissä, koska tämä kaupunki lienee mielenkiintoisin, mikäli on kiinnostunut Euroopan kulttuureista ja sen eri ilmiöistä, Valtonen kertoo.\nViime kesänä kuvatun dokumentin kuvauksissa oli osuus, joka kuvattiin Uuukuniemellä Kummun koululla.Timo on seurannut syksyn koulukeskustelua koulun tulevaisuudesta. – Koulu pitäs säilyttää, koska ei siitä mitään säästöä ainakaan todella synny. Jokainen paikkakunta tarvitsee oman koulun ja oppilaat pieniä rauhallisia kouluympäristöjä monestakin syystä, kuten tiedämme. Timo kommentoi.\nTimo Valtosen juuret ovat Uukuniemellä. Nuorena mies kaipasi isompiin ympyröihin, joten hän päätti lähteä Keski-Eurooppaan Saksaan opiskelemaan kirkkomusiikkia. Saksassa Timo työskenteli opiskelun ohella Hampurin merimieskirkolla. Myöhemmin opiskeluun kuuluivat historia ja kasvatustiede. – Välissä tein myös saksan kielidiplomin.\nPian Timosta tuli Hampurin merimieskirkon kulttuurivastaava, jolle lankesi kirkkomusiikin lisäksi popahtavampien esitysten järjestely. – Ajattelin, mikseipä suomalainen tango sopisi Saksaan, Timo toteaa. – Kun saksalainen kuuntelee suomalaista tangoa ensimmäistä kertaa, ensireaktio on: onpas eksoottista.\n– Suomalainen tango menestyy, jos sen esittäjä osaa välittää jotain sellaista, joka koskettaa kuuntelijan sielua.\n– Tango puhuu tunteiden, rakkauden puolesta ja viestii yhteiskunnallisesta sanomasta, Timo pohtii.\nTimon mielestä yhteiskunta on nykyään niin teknistynyttä, että ihmiset haluavat kuunnella artistin julistavan tunteiden ja luonnon puolesta.\nSaksassa viitisentoista vuotta asunut Timo Valtonen esiintyy ympäri Eurooppaa Tangon taikaa -orkesterinsa kanssa. Valtosen yhtyeeseen kuuluu soittajia, joista yksi on soittanut hanuria muun muassa Berliinin filharmonikoissa ja toinen tehnyt yhteistyötä rock-muusikko Tom Waitsin kanssa Timo Valtonen & Tangon Taikaa on maamme rajojen ulkopuolella eniten esiintynyt suomalaisen tangon esittäjä mitä erilaisimman yleisön parissa aina punkkarista kruununprinssiin. Timoa on konsertoinut myös Uuden Musiikin Festivaaleilla Turussa, Firenzen muotimessuilla, Suomi-Saksa-seuran tilaisuuksissa ja Seinäjoen Tangomarkkinoilla tänä kesänä tangoseminaarissa yhdessä hanuristi Timo Saarimäen kanssa.Hänelle on myönnetty tänä vuonna Suomen kulttuurirahaston taiteilija-apuraha suomalaisen tangokulttuurin edistämiseen.\n– Suomalaisen ja argentiinalaisen tangon suurin ero on siinä, että argentiinalaisen tangon juuret ovat suurkaupungeissa, kun taas suomalaisella tangolla on juurensa maaseudulla.\nJoulun Timo aikoo viettää työn parissa. – Jos joulupäivinä jää aikaa ihan vaan rentoudun, Timo sanoo.\nToivotan uukuniemeläisille rauhallista ja kiireetöntä joulua t. Timo Valtonen\nSuomen suurlähetystön konsertti-ilmoitus Berliinissä:\nTimo Valtonen ja Tangon Taikaa konsertti 13.12 klo 19\nNürnberg, Bayern os.Jägerheim, Valznerweiherstr. 75, Nürnberg\nPoimintoja Timo Valtonen&Tangon taikaa kotisivulta:\nKukapa olisikaan sopivampi tangon markkinamies kuin Timo Valtonen, pitkä vaalea hyvin suomalaisen näköinen mies. Hänen tenoriäänensä soi sävykkäästi ja ilmaisuvoimaisesti / Valentin Butt lumosi harmonikansoitollaan / tangolähettiläs Timo Valtosen ja huikean taitavan saksalaisyhtyeen Tangon Taikaa-konsertti oli virkistävä kokemus ja pitkä askel tangon syvimmän olemuksen ytimeen / hieno ja mieliinpainuva konsertti – Koti-Karjala 30.1.\nsuomalaista tangoa tehdään Euroopassa salonkikelpoiseksi / huippuosaamista – Puruvesi 21.1./ 24.1.\ntangon taikaa ja suuria tunteita / tango ja tenori Timo Valtonen hurmasivat nurmekselaisia Hannikaisen salissa / tangoja tulkitsivat Sabine Worthmann, kontrabasso, Ali Husseini, rummut, sekä Olli Rautiainen, harmonikka. Kansainvälinen ryhmä rikkoi perinteisen suomalaisen tangon vähän jumputtavaakin rytmiä taidokkaasti improvisoiden ja tarjoten nautittavia tulkintoja vanhoista tutuista sävelmistä – Ylä-Karjala 14.2.\nkyse on siis kulttuuriviennistä, parhaimmillaan. – Parikkalan-Rautjärven Sanomat 7.2.\n– Mäntyharjulla konserttia seurasi kuvausryhmä – YLE on päättänyt kuvausten jälkeen erillisen dokumenttiohjelman tekemisestä television ykköskanavalle. Kuvaukset sijoittuvat varsinkin Saksaan.


Päivän asu: Auringonkukka ¶ NORPPALA\nKirjoittaja: phocahispida ¶ Kategoriat: Ajattelin tänään, Muu tyyli\t¶ 4 kommenttia\nKeravan kaupungilla on muutama pellonreuna, jolla kasvaa auringonkukkia. Kaupunkilaiset saavat poimia kukkia itselleen ja viime päivien aikana olenkin nähnyt monen kömpivän pellosta tienpientareelle syli täynnä kukkia.\nAjattelin kerrankin otattaa asukuvat muuallakin kuin kotipihalla tai matkan varrella jonnekin ja intiaaniasun kuvauspaikaksi auringonkukkapelto sopi mainiosti.\nAuringonkukkien historiassa intiaaneilla on nimittäin merkittävä sija. He alkoivat hyödyntää auringonkukkaa monin tavoin jo useita tuhansia vuosia sitten. Auringonkukkien osia syötiin ja niiden öljyä käytettiin leivän valmistuksessa.\nAuringonkukasta saatiin myös väriainetta tekstiileihin, ihomaalauksiin ja muihin koristuksiin. Siouxit pitivät auringonkukkia mukanaan myös silloin, kun he tanssivat Aurinkotanssia.\nTunika, laukku, hiuspanta ja leggingsit: H&M / Korvakorut: Gina Tricot\nKaulakorut: Fida Kerava / Rannekorut on saatu lahjaksi\n4 kommenttia artikkeliin “Päivän asu: Auringonkukka”\n17 elokuu 2013 klo 00:52 Amma (Ei varmistettu) sanoi:\nMeidän naapurikunnassa harrastetaan samaa auringonkukkapellottelua ja itsekin kävin sieltä eräänä männäsyksynä kimpullisen hakemassa.\n21 elokuu 2013 klo 00:56 phocahispida sanoi:\nVarmaan kolmen viikon ajan aina pellon ohittaessani siellä on ollut joku poimimassa ja edelleen noita mokomia riittää. Semi-luonnonkukat. <3\n17 elokuu 2013 klo 12:21 Emmi (Ei varmistettu) sanoi:\nOi että, aivan älyttömän ihana päivän asu! Voisin itsekkin pukeutua juuri noin 😀 Auringonkukkapeltoja en kyllä ole täällä Kuopiossa nähnyt, viljelypalstoilla on kylläkin auringonkukkarivejä.\n21 elokuu 2013 klo 00:52 phocahispida sanoi:\nJos minulla olisi viljelypalsta, mikä on muuten hyvin teoreettista, sillä vihaan puutarhanhoitoa, laittaisin sinne kesäkurpitsaa, herukoita, mansikoita, tyrniä, raparperia, pioneja ja … auringonkukkia. 🙂


Oklahomasta on n�k�j��n haettava jenkkiradioiden jyr�, joka tekee homman saman tyylin kautta kuin mit� kaikkien amerikkalaisten parjaamassa naapurimaassa tehd��n, ja vertaus naapuriin tulee tietenkin Nickelbackin kautta. Kyseess� on siis viinasta ja rakkaudesta laulettua aikuisempaan makuun suunnattua rokkia. Hassun t�st� hommasta tekee se, ett� n�iden puolipitk�tukkien tiimoilta on alettu k�ytt�� harhaanjohtavaa aikuisrock-termi�, vaikka kohderyhm� taitaa pikemminkin olla paikallisen high schoolin pullistelevat pelinrakentajat ja heid�n blonditypysens�.\nRyysyist� rikkauksiin t�ss�kin on taas kuljettu, sill� pankkilainalla rahoitettu unelma sai tuta vuonna 2005, kun yhtye kiinnitettiin demonsa pohjalta Universalille. Nyt t�m� debyytti on sitten myynyt jalometalleja ja soinut jokaisessa kolkassa, ainakin amerikkalaisten mielest�. Materiaali on muutamassa otteessa ihan kelvollista kuunneltavaa mutta jotenkin se alkaa kaikessa ajoittaisessa siirappisuudessaan t�kki� pahemman kerran. Syd�nt� riipiv�� puoliakustista rakkaudentunnustusta, jossa tytt�jen huulet ovat kuin enkelill�. Huh, kyll� t�llaiset sanoitukset pist�v�t miettim��n el�m�ns� arvoja uudemman kerran, onko kaikki sittenk��n ihan kuosissa.\nHinderiss� kaikkein groteskeinta on se, ett� lauletaan korulauseilla karkuun l�hteneist� tyt�ist�, ja samalla levyn kansikuvissa komeilevat punaiset gossardit ja kuvia b�ndin ryyppysessioista. Olisiko tuo syd�ns�rky kenties jollain muotoa itse aiheutettua? Yrit� sitten ottaa tosissasi Austin Winklerin laulamaa itkuvirtt� hiipuneesta rakkaudesta.\nLevylt� erottuu hyv�ss� mieless� avausraita Get Stoned. Se on hieman keskivertoa enemm�n potkua omaava raita, tosin sanoituksissa kun viljell��n n�it� We could be makin' love instead of misery -latteuksia, niin pohjaan karahdetaan. Toinen kohtuullinen raita on levyn p��tt�v� Shoulda, joka kuulostaa ajoittain ihan Bryan Adamsilta. T�ss� siis ympyr� sulkeutuu ja esirippu laskeutuu, pysyv�sti.


Kemppinen: Koivisto ja korkein oikeus\nTämä juttu kiertää arvovaltaisissakin lähteissä A.P. Pietilän kirjan ”Pankkikriisin peitellyt paperit” (2008) henkiin herättämänä.\nTämä lainaus on Erkki Tuomiojan verkkosivulta tuon kirjan esittelystä.\n”Koivisto ei ainoastaan ottanut julkisestikin jyrkästi kantaa pankkien puolesta niiden velallisia vastaan, vaan myös järjesti oikeushistoriallisesti ainutlaatuisen puhuttelun presidentinlinnassa eräille korkeimman oikeuden jäsenille ja muille oikeuslaitoksen johtaville tuomareille ja alan huippujuristeille. Tilaisuuden jälkeen KKO:n linja muuttui ja se asettui uusissa ratkaisuissaan yhtä poikkeusta lukuunottamatta pankkien puolelle velallisia vastaan.”\nTarinassa on yksi vika. Se ei pidä paikkaansa. Koiviston keskusteluissa ei sivuttu pankkikriisiä eikä takauksia.\nKuulin asiasta sen tapahtumisen aikaan ja nyt olen keskustellut siitä uudestaan muutaman paikalla olleen ja muutaman ei paikalla olleen korkeimman oikeuden jäsenen kanssa. Lisäksi olen puhunut siitä Mauno Koiviston kanssa.\nKoivisto oli ottanut julkisuudessa kantaa KKO:n ratkaisuun, jolla muistaakseni pankkikorkoa oli soviteltu eli muutettu. Hän oli tällaista menettelyä vastaan. Mutta se oli eri asia. Siitä ei puhuttu tapaamisen yhteydessä.\nItse ongelma on ollut sata vuotta kiihkeä keskustelun aihe. Englanniksi sen nimi on ”judicial activism”. Jos lainsäädäntö on heikkoa, voiko tuomioistuin lähteä pyrkimään omin neuvoin parempaan ja oikeudenmukaisempaan tulokseen?\nKysymys sopii ikuisuuskeskusteluun, koska siihen ei taatusti ole selvää vastausta.\nVaikka Suomen korkein oikeus on ollut perinteisesti hyvin kesy, meilläkin on tehty tätä, muun muassa aikoinaan grynderijutuissa. Periaatteessa tuomarit ja asiasta kirjoittaneet torjuvat ajatuksen. Jos laki on huono, tuomari ei mahda mitään.\nPankkikriisin selvittelyissä 1990-luvulla tuli vaikeita ongelmia, jotka johtuivat osittain pankkien tolkuttoman huonoista velkakirja- ja takauslomakkeista ja osittain 1800-luvun (ja 1700-luvun) lainsäädännöstä. Myös pankkien asiakkaita oli pidetty pahasti valon takana.\nKoivisto ei pitänyt mitään puhuttelua, vaan keskustelutilaisuuden. Jos asiassa olisi ollut puhuttelun makua, sinne ei olisi tullut ketään KKO:sta. Jos tasavallan presidentti olisi osoittanut halua keskustella korkeimman oikeuden ratkaistavista kysymyksistä, puhe olisi hyytynyt.\nTuomioistuinten presidentit ovat joskus yrittäneet sanoa jotain ratkaisuista, joissa eivät ole olleet itse mukana. Ainakin yhden kerran 1950-luvulla tämä aiheutti eräässä hovioikeudessa kriisin, jonka seurauksena presidentti erosi.\nKoiviston kanssa ei ylimalkaan puhuttu lainkäyttöasioista. Tiettävästi tuomioistuinten toimintaedellytyksistä oli puhetta. Tuomioistuinlaitoksemme oli ollut monia vuosikymmeniä retuperällä.\nRahaa ei annettu – mutta kyllä tuomareissakin oli vikaa.\nTuo väite pankkien myötäilystä esiintyy usein. Jostain kumman syystä kukaan ei koskaan esitä ainuttakaan esimerkkiä korkeimman oikeuden ratkaisusta, joka olisi tehty pankkia suosien.\nPankkeja on esiintynyt aika vähän osapuolina ylimmässä oikeusasteessa. Jos pankki voittaa juttunsa, se ei todista pankin suosimista, vaan ehkä sitä, että pankki on ollut lain mukaan oikeassa. Jos pankki voittaa juttunsa tulkinnanvaraisessa tilanteessa, silloin voi puhua suosimisesta. Jos pankki voittaa juttunsa ja mummo menettää mökkinsä, kysymyksessä on luultavasti vakuus eli siis kiinnitys.\nMutta minä kun en tiedä esimerkkiä suosimisesta, vaikka olen lukenut KKO:n päätökset vuodesta 1926 eiliseen.\nKukaan ei ole leimannut sopimattomaksi sitä, että KKO järjestää keskustelutilaisuuksia ajankohtaisista ongelmista yliopistoväen kanssa?\nItse olen nähnyt ongelman toisin päin – tuomioistuimiin on niin kovin vaikea vaikuttaa. Vaikka joku tulisi kertomaan esimerkiksi rangaistusten hajonnasta suljettujen ovien takana käsitellyissä jutuissa, tuomarit tukkivat korvansa ja hymähtävät pilkallisesti – varsinkin jos puhuja on yliopistolta tai oikeusministeriöstä. Elinkeinoelämästä tai pankeista en muista kenenkään koskaan käyneen puhumassa mitään.\nPosted by Jukka Kemppinen at tiistaina, toukokuuta 05, 2009\nAnonyymi tiistaina, 05 toukokuuta, 2009\nHeinonen kuitenkin ennen konklaavin kokousta oli tehnyt päätöksen, että pankit eivät voi yksipuolisesti nostaa lainanehtojen korkoja.\njuuri tuo riippumattomuus on kullan arvoista.\napropos... muistan jonkun jutun, josta aktin luettuani tuntui siltä, että pankki häviää... kunnes oikeuskirjallisuus ja aikaisempi käytäntö vakuuttivat minut esittelemään toisin. muun muassa kirjallisuus ja käytäntö edellisestä pankkikriisistä... 1920 luvulta.\nsittenhän lainsäädäntöä uudistettiin siihen suuntaan, että velallisille ja takaajille oli pidettävä tunnin luento. kriisin syy oli kylläkin, että vastuu ei 80 -luvulla ollut toteutunut miesmuistiin, koska hyvät ajat olivat vallinneet. luento oli pidettävä aiheesta, "jos koettavat huonot ajat".\nlainsäädännön muutosten tuoma luottoriskin lisääntyminen siirtyi lopulta hintoihin eli korkoon tai sitä katettiin pankkituella.\njollei pankkitoiminta ole kannattavaa, se loppuu, mikä ei ole yhteiskunnan edun mukaista kuten ei ole rahoitusjärjestelmän romahtaminenkaan. pankeilla on eräiden lähteiden mukaan katsottu vanhastaan olleen oikeus jopa yksipuoliseen lainaehtojen, kuten koron muuttamiseen.\nvakiosopimusten pienellä präntätyt ehdot olivat samanlaisia ja yleisesti tunnettuja kaikissa pankkiryhmissä. ydin oli, että maksat tai takaaja maksaa tai otetaan pantista pankin valitsemassa järjestyksessä.\nsuhdanneriski pitäisi kyllä jättää velallisia leveämmille hartioille. suhdanneriski, joka yllättää pankkiirit ei voine olla yksin velallisten kannettava.\nolisi oikeastaan mukava tutkia yhdenvertaisuutta sen suhteen, kenen lainat maksettiin pankkituella ja kenellä oli ratkaisuvalta.\nKoiviston tarinoista ei aikanaan ollut tietoa. Presidentti kun ei ole oikeuslähde... vaikka saattaakin matkaan monenmoista.\nJyrki Virolainen tiistaina, 05 toukokuuta, 2009\nEn kyllä luottaisi siihen, mitä Koiviston konklaavissa 6.5.1992 mukana olleet KKO:n tuomarit - oliko heitä pres. Olavi Heinosen lisäksi itse asiassa kovin montaa edes po. tilaisuudessa mukana - ovat jälkeenpäin tilaisuuden kulusta kertoneet. Sama koskee Mauno Koivistoa - hänhän on asiassa tavallaan "epäilyn" asemassa (puuttumisesta riippumattomien tuomioistuinten toimintaan) ja epäillyn kertomukseen on aina syytä suhtautua epäillen.\nOlisi hyvä, jos joku Koiviston konklaaviin osallistuneista kertoisi vihdoin, mitä tilaisuudessa oikeastaan puhuttiin - ehkä vanha ystävämme Markku Arponen voisi aloittaa?\nTilaisuudessa kommenttipuheenvuoron käyttäneen prof. Heikki Ylikankaan on kerrottu antaneen lausunnon, jonka mukaan Koivisto nimenomaan painosti tilaisuudessa KKO:ta (kirjassa Laman ja Rahan pelurit, 2007). Myös muilta tahoilta on kuulunut vastaavanlaisia luonnehdintoja. Joten uskon kyllä siihen, mitä Pietilän kirjassa on asiasta kerrottu.\nTilaisuudessa käytti tietojen mukaan valmistelun puheenvuoron pankkitarkastusviraston silloinen johtaja Jorma Aranko. Miksiköhän Aranko olisi kutsuttu tilaisuuteen, jos siinä ei olisi puhuttu ns. pankkikriisistä ja miksi Arangolle olisi muuten varattu tilaisuus valmistellun puheenvuoron esittämiseen?\nKKO:n jäsenet tai muutkaan tuomarit eivät varmaankaan Suomessa ole rahalla lahjottavissa. Kuitenkin jotkut tuomarit, esim. KKO:n jäsenet ovat olleet ja ovat edelleen mukana talouselämään vahvasti sidoksissa olevissa Hyvä Veli -verkostoissa, mm. välimiesoikeuksien jäsenyyksien myötä. Se on tuomioistuinten riippumattomuuskuvan kannalta erittäin ongelmallista, kuten olen mm. pamfletissani Korkein oikeus kriisissä (1997) selostanut.\nArhi Kuittinen Finnsanity tiistaina, 05 toukokuuta, 2009\nVai että tämä varjoeduskunta ei päättänyt juntata asioita toiveitteensa tulkin, Koiviston, linjauksien mukaan? Pelkkä salaisen rento kahvitushetki ilman vallankäyttöä ja valtion käytännön toimien linjausta?\nEntinen pankinjohtaja Koivisto vaati paikallaolijoita ja siis jopa virkamiehiä vaikenemaan koko kokoonkutsumisesta ja varsinkin omasta presidentillisestä agendastaan pankkisysteemin vapauttamiseksi vastuusta.\nVallankäytöksi oli valittu salainen ja siten varsin vastustamaton vallankäyttö ideologisena ratkaisuna Kekkosen hengessä. Eihän todellisen johtajan tarvitse kommentoida valtaansa, jos haluaa toteuttaa asiansa ilman valtiosäädösten mukaista toteuttamista.\nSe oli selvä. Valtion korkeimmat virkamiehet, pankkien ja teollisuusjohtajien kavereina, valtio maksamaan pankkien ulkomaalaisille sijoittajille lupaamat riskivapauksien kulut ja niin kansalaisten kantamat seuraamukset voidaan unohtaa samalla kun vastuunalaisten vastuu unohdetaan.\nSitä tuskin kukaan voi kiistää, etteikö valtio vapauttanut pankkeja vastuusta (paitsi niitä, jotka eivät teollisuuden sisäpiiriin kuuluneet) ja jopa monesta verosta?\nPankit kelluivat, virkamiehet presidentin miehinä pelottelivat yhtenä rintamana eduskuntaa - ja kansa upposi.\nHyvin kekkosmaista vallankäyttöä, salainen istunto ilman pöytäkirjaa hyvin kattavista valtion asioista, jota nyt paikallaolleet tietysti kaunistelevat omaa osuuttaan sievistelläkseen.\nEduskunnan valtaa vähätelläkseen.\nLäpinäkyvän demokratian periaatetta sivuuttaakseen.\nNo nyt meilla on hyva juristien vastakkaisasetanta. Jyrki Virolainen johtaa hiuksen hienosti "faktoillaan".\nOliskohan Kemppisella lisaa faktoja.\nJos palaveri olisi ollut sita, mita Virolainen ym. olettavat, kyl kai asianosaiset Kemppisen kysellessa ilman muuta ovat lojaaleja palaverilleen,\nja palaverin "hengelle".\nEi kai tallaisilla uteluilla totuus selvia, vai voisko selvita??\nNiin eikä se, mitä tilaisuudessa puhutaan aina ratkaise. Ajoitus on tärkeä tässäkin: jokin aihe on pinnassa, kutsut koolle.. Ei hankalasta asiasta tarvitse (paljon) puhua, kun tyhmempikin jo ymmärtää. Ennakoivan ajon kurssia.\nJukka Kemppinen tiistaina, 05 toukokuuta, 2009\nAd Omnia: - tietoni eivät perustu "uteluihin", vaan jatkuviin keskusteluihin ennen noita tapahtumia, niiden aikana ja niiden jälkeen.\nKoska kirjoitin väitöskirjaa mm. poliittisesta vaikuttamisesta tuomioistuimiin, nämä ilmiöt kiinnostivat minua kovin.\nVaikka pidän Tuomiojaa luotettavana lähteenä tietyissä asioissa en ihan yhtyisi näkemykseensä. Keitä nämä mainitut "muutamat henkilöt" ovat ja luonnollisesti tekstissä esiintyy termit "muistaakseni", "tiettävästi" jne.\nTörmäsin mielenkiintoiseen? Promerit-sivustoon:\n"Presidentti Mauno Koiviston määräys: Linnassa 6.5.1992 pidetyn "Oikeuspoliittisen seminaarin" asiakirjat salaisia\nTasavallan presidentti Tarja Halosen kansliapäätös:\nTästä päätöksestä ei saa hakea muutosta valittamalla" www.promerit.net/index.html\njosta löytyy asiaa pankkikriisistä aina Tahvanaisen tarinoihin...\n-rh tiistaina, 05 toukokuuta, 2009\n"Jos pankki voittaa juttunsa ja mummo menettää mökkinsä, kysymyksessä on luultavasti vakuus eli siis kiinnitys."\nNiin - itse muistan tuolta ajalta hovista tulleen jutun, jossa mummo ei menettänytkään mökkiään. Ja jos kohta uutistekstini oli kärkäs, oli sitä lähdekin, hovioikeuden tuomioperustelu.\nSiinä viitattiin, muistan, inhimilliseen kohtuuteen.\nTölli oli pieni ja mummo vanha.\nMyöhemmin pankinjohtaja oli käynyt muuan urheilutoimittajien yhdistyksen illanvietossa pankintiloissa etsiskelemässä minua, ja saanut tietää, etten ole ko. yhdistyksen jäsen.\nOlen kertonut "Koiviston konklaavista" eli 6.5.1992 Linnassa pidetystä "oikeuspoliittisesta keskustelutilaisuudesta" lyhyesti omassa blogissani pari kuukautta sitten jutun "Koiviston anteeksiantamattomat virheet" yhteydessä.\nKokouskutsu ja palaverin ohjelma, jotka ovat ilmeisesti kansliapäällikkö Martti Mannisen laatimia, on julkaistu. Kokoukseen oli kutsuttu kaikkiaan 26 juristia, suurin osa tuomareita ja oikeustieteen tutkijoita.\nKKO:sta tilaisuuteen osallistuivat pres. Olavi Heinonen, joka toimi myös tilaisuuden puheenjohtajana ja joka käytti ensimmäisen valmistellun puheenvuoron, sekä oikeusneuvokset Per Lindholm (kuollut noin 2-3 vuotta sitten), Erkki-Juhani Taipale (eläkkeellä) ja Mikko Tulokas.\nMuuten, Tulokas oli aloittanut KKO:n jäsenenä vasta noin viikkoa ennen ko. konklaavia, eli 1.5.-92. Oletan, että Tulokkaan nimitys on yhteydessä presidentti Koiviston ärtymykseen pankkien aiemmin häviämien ns. korkojuttujen takia. KKO antoi tunnetun korkopäätösjutun päätöksen 23.4.1992 eli vain pari viikkoa ennen konklaavia, mutta jo hovioikeus - muistaakseni Turun hovioikeus - oli päätynyt samaan lopputulokseen. Koiviston mielestä KKO:een piti siis saada joku juristi, joka "ymmärsi jotakin" pankkiasioista ja joka pitäisi pankkien "puolta." Valinta kohdistui OTT ja advokaatti Mikko Tulokkaaseen, joka oli avustanut pankkeja, mm. KOP:ta, eräissä suurissa pankkijutuissa.\nKokouskutsun mukaan tilaisuudessa keskusteltiin, ei lainkaan Kemppisen mainitsemista tuomioistuinten toimintaedellytyksistä, vaan kahdesta muusta paljon tärkeämmästä teemasta: 1) tuomioistuinten yhteiskunnallinen vallankäyttö ja riippumattomuus, ja 2) tuomioistuinten toiminnan arviointi ja arvostelu. Edellisestä teemasta alustivat mm. Olavi Heinonen ja KHO:n Pekka Hallberg sekä prof. Heikki Ylikangas, jälkimäisestä teemasta mm. prof. Aulis Aarnio ja prof. Jukka Kekkonen.\nLisäksi valmistelun puheenvuoron käytti pankkitarkastusviraston johtaja Jorma Aranko.\nMiksi pankkimies Aranko oli kutsuttu lakimiesten tilaisuuteen, jossa ei - kokouskutsun mukaan - pitänyt keskustella lainkaan pankkitarkastukseen tai pankkien aseman liittyvistä kysymyksistä, vaan mm. tuomioistuinten riippumattomuudesta? Ehkäpä Kemppinen haluaa vastata tähän kysymykseen.\nArangon asemaa tilaisuudessa korostaa se, että hänen nimensä mainitaan ensimmäisenä kokoukseen kutsuttujen listalla, vasta Arangon jälkeen mainitaan Olavi Heinosen nimi. Todettakoon, että kutsuttujen nimiä ei ole lueteltu listassa aakkosjärjestyksessä.\nMinusta asia on päivän selvä: Kokouskutsussa mainitut keskusteluteemat olivat lähinnä vain kulissi, jottei tilaisuuden todellinen tarkoitus olisi näyttänyt niin kovin pahalta. Totta kai Aarnio, Ylikangas, Heinonen ja kumppanit puhuivat kokouskutsussa mainituista teemoista, mutta varsinaiseen asiaan päästiin vasta Jorma Arangon valmistellun puheenvuoron jälkeen.\nAranko puhui tietenkin - näin oletan - pankkikriisistä ja pankkien tukalasta tilanteesta. Kun KKO oli antanut presidentti Koivistoa suuresti ärsyttäneen ennakkopäätöksensä ns. korkojutussa vain kahta viikkoa ennen konklaavin kokoontumista (KKO 1992:50),ja Koivisto oli julkisuudessa jo aiemmin arvostellut sanottua ratkaisua, on selvää, että Koiviston pääasiallisena tarkoituksena oli teroittaa kuulijakunnalle sitä, että KKO:n kanta oli virheellinen ja valtakunnan taloudellisen kehityksen kannalta turmiollinen.\nSitä, painostiko Koivisto paikalla olleita tuomareita ja muita juristeja suoraan asiassa, kuten julkisuuteen on kerrottu, en tiedä, mutta tämä ei olekaan pääasia, vaan se, että presidentti teki kaikille selväksi, että näin (= KKO:n kanta) ei voi enää jatkua.\nJa kuten kaikki tiedämme, Koivisto sai tahtonsa läpi, sillä konklaavin jälkeen pankit eivät enää hävinneet yhtään suurempaa oikeusjuttuaan tuomioistuimissa, eivät ainakaan KKO:ssa!\nMinun mielestäni Koiviston konklaavi ja presidentin räikeä puuttuminen riippumattomien tuomioistuinten toimintaan on suuri häpeätahra suomalaisen oikeudenkäytön ja yleensä julkisen vallankäytön historiassa. Se tulee aina mainita varoittavana esimerkkinä, kun puhutaan tuomioistuimien riippumattomuudesta ja sen kunnioittamisesta.\n"Tasavallan presidentti Tarja Halosen kansliapäätös:"\nTarja ei ole ollut avoimuuden edistäjä.\nUlkoministerinä hän torppasi Raimo Laakian yritykset saada ulkoministeriöstä historiikkikirjan käyttöön Puolan solidaarisuuden tuki ry:n mappi.\nTuomiojan tultua ulkoministeriksi asiassa ei ollut ongelmia - (Eki näytti avoimia käsiään, eleenä).\nJarMom tiistaina, 05 toukokuuta, 2009\nEikös Lakimiesuutisissa n:o 2/2002, ollut Jussi Nilssonin kirjoitus, jossa kertoi tuomarikunnan organisoituneen poliittisten valtaelinten alaisuuteen, esmes Säästöpankkisopimuksen (salainen) ja ko. konklaavin osalta.\nJos lainsäädäntö on heikkoa, voiko tuomioistuin lähteä pyrkimään omin neuvoin parempaan ja oikeudenmukaisempaan tulokseen?Eikös saa ja myöskin pidä, mikäli "korkeammat periaatteet" kuten perusoikeudet ei nykyisellä lainsäädännöllä toteudu?\nNäitähän kovin harvoin katsotaan osaksi lainsäädäntöä oikeudessa.\nPari tarkennusta ja lisäystä edelliseen kommenttiini:\nKKO:n ennakkopäätöksessä 3.4.1992 päädyttiin siihen, ettei pankilla (Tampereen Aluesäästöpankki) ollut oikeutta yksipuolisesti ja velallisia kuulematta korottaa sovittua asuntolainan korkoa, kuten oli tapahtunut (KKO 1992:50).\nJo alemmat tuomioistuimet eli Tampereen raastuvanoikeus ja sittemmin Turun HO olivat vuonna 1991 päätyneet samaan lopputulokseen jutussa; päätökset ovat muuten erinomaisesti perusteltuja.\nPresidentti Koivisto ei sulattanut KKO:n sanottua ratkaisua, vaan arvosteli sitä julkisesti. Hän kutsui kuukautta myöhemmin eli 6.5.-92 Linnaan em. tuomareista, virkamiehistä ja tutkijoista koostuvan konklaavin keskustelemaan asioista, todellisuudessa myös pankkien tukalasta asemasta.\nMerkille pantavaa on se, että Koivisto kutsui, muodollisesti Martti Mannisen kirjeellä, Linnaan kolme KKO:n sanotun päätöksen (KKO 1992:50) tekemiseen osallistunutta KKO:n jäsentä eli Olavi Heinosen, Per Lindholin ja Erkki-Juhani Taipaleen.Olisiko kysymyksessä siis ollut jonkinlainen "presidentillinen läksytys"?\nKKO:sta kutsun sai myös tuore, 1.5.-92 alkaen KKO:een nimitetty oikeusneuvos Mikko Tulokas, joka oli siis toiminut aiemmin oikeusjutuissa pankkien asiamiehenä.Tulokas nimitettiin virkaansa heti KKO:n sanotun päätöksen KKO 1992:50 jälkeen. Liekö tämä ollut sattumaa - tuskinpa\nvain. Voi olla, että nimenomaan Koivisto halusi KKO:een pankkeja ymmmärtävän tuomarin.\nOn ihmeteltävää, ettei kukaan Linnaan 6.5.-92 kutsutuista ja siellä olleista juristeista ole julkisesti kertonut - vieläkään - yksityiskohtaisesti mitään siitä, mitä Linnassa itse asiassa puhuttiin ja miksi Jorma Aranko osallistui kokoukseen. Jos asia olisi todella ollut niin, kuten Kemppinen nimettömiin lähteisiinsä viitaten väittää, ettei konklaavissa olisi puhuttu mitään silloisista pankkioikeudenkäynneistä ja pankkien asemasta, olisivat varmaan useat osanottajat sen jo ajat sitten kertoneet julkisuudessa.\nMutta kun näin ei ole tapahtunut, vaan kaikki haluavat vaieta, on tietenkin johdonmukaista lähteä siitä, että Koivisto tosiaan läksytti ja painosti sanotussa tilaisuudessa joko suoraan tai epäsuorasti juristeja kannanmuutokseen. Se, ettei tästä ole rohjettu kertoa, osoittaa vain, miten häpeälliseksi osanottajien on täytynyt Koiviston painostus kokea.\nToipila tiistaina, 05 toukokuuta, 2009\nLopulta asiat ajettiin siihen pisteeseen, että jo valmistelevissa istunnoissa kylmästi hylättiin asiakkaiden nostamat kanteet mitä kummallisimmilla perusteilla. Kun kerran "jossakin oli sovittu", että pankki voittaa aina, niin oli aivan turha päästää pankkijuttua oikeuskäsittelyyn rasittamaan oikeulaitosta.\nItse muistan, kuinka Koivisto julkisuudessa tuhahteli paheksuvasti, kun tuomioistuimet eivät ymmärrä reaalitalouden välttämättömyyksiä - tuolloin oli tullut päätös, jossa pankin vaatimuksesta korkoa ei kohtuullistettu sovittu korkeammaksi. Tuomioistuin uhkasi koko pankkijärjetelmää ja kansantaloutta...\nTätä taustaa vasten uskon, että Koivisto toimi juuri kuten Jyrki Virolainen tässä ja blogissaan väittää.\nAuttakoon Herra Jumala meitä tässä taistelussa.\nKiitos muistuttamisesta Raimo Laakian osalta. Piti palautaa asia mieliin ja arkistostahan tuolloinen A-studion käsikirjoitus löytyi:\nHalosen änkyräToiminta!Se on julmetunmoinen määrä asiaa, joita Halonen on evännyt julkisuudelta.\nKemppinen kirjoitti: "Tuomioistuinten presidentit ovat joskus yrittäneet sanoa jotain ratkaisuista, joissa eivät ole olleet itse mukana. Ainakin yhden kerran 1950-luvulla tämä aiheutti eräässä hovioikeudessa kriisin, jonka seurauksena presidentti erosi."En ole eri mieltä, mutta totean, että voimassa olevassa laissa on alla siteerattu (lihavointi tässä) säännös, jota vastaava on (ollut) aiemmassakin laissa (k)orkeimmasta oikeudesta sekä hovioikeuksien työjärjestyksissä; eli että presidentti voi esittelyttää tosiasiassa omassa harkinnassaan kertaalleen ratkaistun asian uudestaan. En väitä tätä huonoksi, vaan oikeastaan hyväksi asiaksi.\n"Laki korkeimmasta oikeudesta 26.8.2005/665 7 §:\n"Presidentti voi päättää lainkäyttöasian siirtämisestä tarpeellisilta osiltaan käsiteltäväksi täysistunnossa tai vahvennetussa jaostossa, jossa on 11 jäsentä, jos asian tai sen osan ratkaisua harkittaessa osoittautuu, että jaosto on poikkeamassa korkeimman oikeuden aikaisemmin omaksumasta kannasta. Presidentti voi muutoinkin määrätä periaatteellisesti merkittävän tai muuten laajakantoisen lainkäyttöasian tai sen osan käsiteltäväksi täysistunnossa tai vahvennetussa jaostossa."\nTP:n virkasyyteforum on KKO. Jos joku TP joskus koplailisisi juhantalomaisesti tai muuten epäasiallisesti pyrkisi vaikuttamaan KKO:n presidenttiin tai jäseniin, olisivatko ko. tuomarit esteellisiä osallistumaan asian käsittelyyn? Todistajia ainakin, entä mahdollisesti itse virkarikoksesta epäiltyinä (jos ottivat vaikutuksesta onkeensa) - vai "välttämätön osallisuus"?\nOlen ollut havaitsevinani - kaikesta huolimatta kunnioittamassani - Kemppisessä sellaisen piirteen, että kun tulee epäedullista kerrottavaa Kemppiselle jotenkin läheisistä henkilöistä taikka sellaisista henkilöistä, joille Kemppinen kokee olevansa jonkinlaista kunniavelkaa, niin Kemppinen heittää saman tien tiedemiehen hattunsa menemään ja ottaa päähänsä puolustusasianajajan hatun.\nHuomaako Kemppinen itsekkään taikka joku muu tällaista tapahtuvan?\nTallaistako tama Kemppisenkin tieteenteko on?\nEikos tassa vaiheessa pitaisi vahintaan kysya: "Nainkos minua on kustu silmaan?".\nAinahan se valtaeliitti tarvii niita "ykisinkertaisia holmoja".\njos on vielä ihanteita, joita puolustaa, niin kai niitä sitten puolustaa. mustanaamio on mun lemppari. oikeudenmukainen ja rohkea. sil on niin mukava hauvakin. ja ihan viidakossa.\nLaamanni Kemppisen muistelmista selviää seniori Kemppisen olleen Koiviston perhejuristi.\nNykypäivänä tälläiset tilaisuudet lähetettäisiin suorana roturadiossa, anteeksi Yleisradiossa. Ennemmin tai myöhemmin tämän kiistanalaisen kuulemisen dokumentaatio tulee kuitenkin julki, ellei dokumentaatio häviä yhtä mystisesti kuin Liikasen lupaus kolminkertaistaa lapsilisät.\nJoku voisi kertoa meille maallikoille, mitä tämä mystinen aktiin tutustumisen tarkoittaa? Onko KKO:ssä joku mystinen takavarikoitu pornokokoelma, jota viraston virkamiehet käyvät luppoaikana selailemassa?\nVelallisista ja takaajista.\nSuomessa pitäisi tehdä ero velallisten ja takaajien kohtelussa velan tarkoituksen mukaan. Yksityishenkilöiden asuntoluotoilla pitäisi olla erityisasema verrattuna vaikkapa\nkulutus- tai yritystoiminnan luottoihin.\nAsuntovelallisen pitäisi selvitä velastaan vakuutensa eli asuntonsa avulla ja pystyä kuittaamaan velkansa kokonaisuudessaan kaikissa olosuhteissa jättämällä asunto velkojalle. Yksityishenkilöitä takaajia ei pitäisi käyttää yksityishenkilöiden asuntoveloissa lainkaan.\nAsuntoluototuksessa lainanmyöntäjän harkinta ja riski korostuisivat.\nEpäilemättä tämä johtaisi korkomarginaalien nousemiseen. Niin pitäisikin. Pankkijärjestelmän pitäisikin kantaa omat kustannuksensa ilman yhteiskunnan toistuvia interventioita.\nTällainen järjestelmä on useimmissa Yhdysvaltojen osavaltioissa. Vastaväitteenä voi esittää tietenkin sen, että miten Yhdysvalloissa kävikään. Amerikkalainen ongelma ei kuitenkaan syntynyt vakuudella velan kuittaamisesta vaan velkakirjojen arvopaperistamisesta: pankit yrittivät siirtää luottoriskinsä hyväuskoisille sijoittajille, jotka eivät ymmärtäneet asuntoluottojen riskeistä yhtään mitään. Koko pankkijärjestelmä leikki, ettei riskejä enää ole ja myi alihinnoiteltua rahaa vuodesta toiseen. Keskuspankin, poliitikkojen ja pankkitarkastusviranomaisten täydellä siunauksella.\nEi ainoastaan oikeslaitos, mutta myös poliisin ja tilintarkastajien toiminta oli lainvastaista.\nTässä muistioni vudelta 1996, joka on kirjoitettu tarkalleen tapahtumien mukaan. Lähetin muistion KRP:lle ja Eduskunnan oikeusasiamiehelle, mutta mitään toimenpiteitä se ei aiheuttanut?\nTAPAUS YHDESTÄ RIKOSTUTKINNASTA\nOlimme tehneet keväällä 1994 rikostutkinta pyynnön SKOP:n johtajien madollisesta väärästä valasta Helsingin käräjäoikeudessa Helsingin poliisille.\nVielä keväällä 1996 rikostutkinta oli kesken.\nVertailun vuoksi kun SKOP teki rikostutkintapyynnön Helsingin poliisilaitokselle niin jo samana päivänä Xxx Xxxx kutsuttiin kuulusteluihin ja poliisi oli välittömästi valmis tekemään asiapaperitakavarikon Xxxxxx.\nToiset rikostutkintapyyntömme on jätetty jopa kokonaan tutkimatta.\nMeidän tekemässä rikostutkimuspyynnössä menin ensimmäisen kerran kuulusteluihin maaliskuussa 1996. Kuulustelu alkoi klo: 14.00 ja päättyi klo: 23.00 halusin itse käydä mahdollisimman nopeasti asiat läpi sillä jokainen kuulustelutilanne on minulle vaikea sillä joudun palauttamaan vanhoja ikäviä asioita mieleeni.\nSovin rikospoliisin kanssa että kaikki muut päivät käy jatko kuulusteluissa paitsi lauantait ja sunnuntait sillä niinä päivinä yritän rentoutua ja päästä Xxxxxxx asioista irti.\nMaaliskuun 9 päivä 1996 oli lauantai kun noin kymmenen aikaan aamulla soi matkapuhelimeni ja rikospoliisi soittaa ja pyydellen anteeksi, että soittaa lauantaina vaikka olimme sopineet viikon muista päivistä. Hän kysyy minulta, että haluaisinko tulla kuitenkin näin lauantaina kuulusteluihin, vastasin hänelle myöntävästi sillä toivoin asioiden niin etenevän nopeammin. Sovimme, että olen poliisilaitoksella noin klo:11.00.\nPoliisi soitti minulle uudelleen ja pyysi pientä palvelusta, johon vastasin että sopiihan se. Hän pyysi tuomaan mukanani pienen koskenkorvapullon kun Hakaniemen Alko on lähellä, joten hänen ei tarvitsisi mennä käymään Alkossa viikonloppu pulloa ostamassa. Kävin ostamassa pienen taskumatti Koskenkorvapullon menomatkalla bussiin. Hän soitti minulle vielä uudelleen, että voisinko tuoda hänelle myös Marlboro-askin, johon jouduin vastaamaan, että bussini nro: 23 tulee juuri pysäkille joten en ehdi, mutta minulla on itselläni tupakkaa, joten sovimme polttavamme minun savukkeita vaikkakin ne ovat mentholsavukkeita. Hän myös pyysi, että soittaisin kännykästä kun olen alhaalla ettei minun tarvitsisi tulla päivystyksen kautta, niin teinkin ja hän tuli hakemaan minut alhaalta.\nMenimme poliisin huoneeseen ja aloitimme. Jouduin etsimään hänelle aiemmat kuulustelukertomukset hänen koneeltaan sillä hän kertoi, ettei ollut saanut kunnon koulutusta Atk-järjestelmän käyttöön. Sitten aloitimme kun olin löytänyt hänen koneeltaan oikeat tiedostot.\nHämmästyksekseni hän aukaisikin koskenkorvapullon ja alkoi ottamaan siitä ryyppyjä ja yritti kaataa viinaa myös minun kahviini, johon hän sai lorautettua noin korkillisen ennen kun sain sen estettyä Minä en tykkää juoda alkoholia päivällä ja en varsinkaan aamupäivällä ja aikomukseni oli mennä vielä lenkille sillä olin sopinut meneväni illalliselle tuttavieni luokse.\nRikospoliisi alkoi kirjoittaa kuulustelu kertomusta saneluni mukaan ja joi samalla Koskenkorvaa. Aloin huomata hänen päihtyvän joten sanoin hänelle, että oli sittenkin virhe tulla näin lauantaina kuulusteluihin sillä joudun ottamaan illalla alkoholia ja näiden ikävien asioiden mieleen palauttaminen masentaa minua ja kerroin, että masennus ja alkoholi on minulle vaarallinen yhdistelmä. Poliisi halusi kuitenkin jatkaa ja lukea ääneen aikaisempaa kuulustelukertomustani, että voin korjata virheet.\nTunsin oloni tuskastuneeksi sillä poliisin humalatilasta johtuen lukeminen kävi kangerrellen. Nyt pyysin jo voimakkaammin lopettamaan kuulustelun ja sanoin, että lopetetaan sillä haluan mennä nukkumaan ja lenkille ennen illallista. Poliisi suostui vihdoin ja viimein, mutta halusi lähteä asunnolleni juomaan loput koskenkorvapullosta, mutta vastustin sitä. Hän lähti kuitenkin samalla raitiovaunulla rautatieasemalle, josta kävin ostamassa iltapäivälehdet.\nHän halusi kuitenkin lähteä kävelemään samaa matkaa asunnolleni, sanoin hänelle että sisälle en päästä sillä minun on saatava levätä. Kun olimme kävelleet asuntoni eteen niin hän pyysi, että jos sittenkin voisi juoda pullon loppuun asunnollani jo lopuksi suostuin, joten hän joi sen keittiössäni, jonka jälkeen sain hänet ulos.\nSoittelin hänelle seuraavalla viikolla kuinka tutkinta etenee ja hän aikoi suorittaa mahdollisimman nopeasti loput kuulusteluista.\nSoitin hänelle jälleen parin viikon kuluttua ja hän kertoi, että pöytäkirja alkaa olla valmis ja pyysi minua kaveriksi monistamaan sitä, että se saataisiin syyttäjälle. Menin poliisiasemalle monistamaan pöytäkirjaa ja sen liitteitä, mutta huomasin kauhukseni, että joitain tärkeitä liitteitä puuttui kokonaan, jotka pyysin hänet uudelleen sinne liittämään.\nLukija voinee vain saada tästä kalpean aavistuksen miltä oikeusturvamme tuntuu kun meidän tekemät rikostutkintapyynnöt ohjataan em. tapaiselle rikospoliisille.\nHelsingissä 13 pnä. huhtikuuta 1996\nAd Anonyymi: - akti on asiakirjavihko, jossa on julkinen osa ja salainen osa. Salainen osa sisältää esittelymuistion ja "laput" eli huomioita, huomautuksia ja luonnoksia.\n" Jyrki Virolainen sanoi...\nOlen kertonut "Koiviston konklaavista" eli 6.5.1992 Linnassa pidetystä "oikeuspoliittisesta keskustelutilaisuudesta" lyhyesti omassa blogissani pari kuukautta sitten jutun "Koiviston anteeksiantamattomat virheet" yhteydessä."\nManulla taisi olla oma lehmä ojassa, nimittäin\nmarraskuussa 1992 Kansallispankki osti STS-Pankin osake-enemmistön.\nPankin johdossa toimivat mm. Joonas Laherma, 1916–1959, Mauno Koivisto 1959–1968 ja Ulf Sundqvist 1982–1991.\nTiettävästi professori Aulis Aarnio ei jostain syystä osallistunut ns Koiviston konklaavin kokoukseen 6.5.1992. Aarnion alustuksen piti tiettävästi professori Pöyhönen (nimi myöhemmin Karhu.)\nKoivisto kirjoittaa itse kirjassaan "Kaksi kautta", ettei hänellä ollut käytössään niin pientä vasaraa, etteikö hänen sanomisensa olisi vaikuttanut moukarin iskulta.\nJotenkin presidentti ja omatekoinen talousnero Koiviston persoona on häikäissyt ja sokaissut vaikutusvaltaisimmatkin kansalaiset - poliitikot, tuomarit ja kansantaloustieteilijät nöyrtymään ja hyväksymään kaikki virheellisyydessään älyttömätkin Koiviston fundeeraukset mukamas terävän älyn voittokulkuna.\nKuitenkin Koiviston elkeet ja suuret luulot osaamisestaan ajoivat Suomi-laivan karille niin, että ryskyi ja jälki oli aivan hirvittävää.\nad velallisista ja takaajista\ntotta... pankkijärjestelmä ja yhteiskunta pitäisi olla niin suunniteltu että pieni ihminen kaikkina aikoina voi luottaa oman asunnon hinnan jyrkkään nousuun ja korkojen matalana pysymiseen ja muiden asuntojen hintojen säilymiseen ennallaan :) siinä haastetta politikoille. ei toteudu muissa kuin vappupuheissa ja pahkasiassa.\nmukavuussyistä oli kehittynyt takaus/vakuussitoumus jonkun nykyisistä ja tulevista veloista - ilman limiittiä. takaajaa ei edes tarvinnut informoida vastuun lisääntymisestä eikä maksuhäiriöistä. sehän on muuttunut.\njos mummolla sattui olemaan poikana pisnessmies tony... meni eläkeläisen yksiö alta allekirjoituksella, kun tony ei kyennyt maksamaan jaguaariaan tms. järjetöntä. silloin tuntui, että puolet suomalaisista olisi hyvissä ajoin pitänyt laittaa holhouksen alle.\nmuistan vaelluksen kohta devalvaation jälkeen. kaverilla oli yritys ja valuuttalainaa - minulla perintö hyvissä valuutoissa.\nkumpikin soitti puun takaa vuoroin pankkiirilleen. toisen hymy tiesi toisen pidättyvää virnistystä. yössä tuli tai meni kuukauden palkka.\nmuistan jutun, jossa pankki oli houkutellut varakkaan maalaisen optiokurssille ja sijoittamaan - pelaamaan pankkia vastaan.\njoku uskoi nokiaan liian pitkään. toinen raisioon. kummallisia aikoja, jotka näyttävät palanneen kenenkään viisastumatta.\nmuistan wegeliuksen iloiset kasvot ylennyksestään vaikka kuolema sitä himmensikin. uutisia katsoessani tunsin sääliä... tiesin jo lopputuleman.\nja nyt ois kiva saada juhani riikoselta syvällisiä kommentteja.\nKalevi Kannus tiistaina, 05 toukokuuta, 2009\nLaaja selvitys ns. "Koiviston konklaavista" l�ytyy:\nProf. Virolainen siteeraa Heikki Ylikankaan lausumaa, jonka Ylikangas l�hetti minulle s�hk�postiviestiss�n..\nSamoi prof. Jukka T. Kekkonen l�hetti minulle kopion pit�m�st�n puheenvuorosta saatekirjeineen..\nMarkku Arponen nimitteli viestiss�n tilaisuutta "j�kiekko-ottelun katseluksi". Tarkistettuani tuona ajankohtana ei s�hk�isiss� viestimiss� ollut ohjelmaa, jossa olisi pelattu j�kiekkoa..?\nKonklaavin seuraukset "laman hoidossa" ovat selke�t; mutta t�st� laink�yt�n korruptiosta ei l�ydy vastuunkantajia.\nKuvassa, joka lienee otettu joskus 1980-luvun alussa, on kolmisenkymmentä jäsentä. Mistä tämä johtuu, sillä lain mukaan KKO:een ei ole kai koskaan voinut kuulua näin montaa jäsentä? Nykyisin KKO:ssa on "vain" 18 jäsentä; Ruotsin "korkissa" on vain 15 jäsentä.\nSelitys on siinä, että kuvan ottamisaikaan KKO purki jutturuuhkiaan ja sitä varten "taloon" palkattiin useiksi vuosiksi muistaakseni kahdeksan ylimääräistä oikeusneuvosta, loppuajaksi vain 3-4 ylimääräistä jäsentä. Osa näistä ylimääräisistä jäsenistä nimitettiin myöhemmin vakinaisiksi jäseniksi.\nKuvassa istumassa ovat vasemmalta lukien Salervo, Leivonen, presidentti Olsson, Miettinen ja Manner. Muut vasemmalta oikealle lueteltuina ylim. oikeusneuvokset Paasikoski, Rosokivi ja Lager, Lindholm, ylim. oikeusneuvos Pentti Surakka, af Hällström, Mörä, Takala, Saarni-Rytkölä, jonka takana Heinonen, Portin, jonka edessä Ailio, Riihelä (maa- ja vesioikeusasioiden ekspertti ja metsänhoitaja), Jalanko, Ådahl, Nybergh, ylim. oikeusneuvos Ketola, Nikkarinen, jonka vieressä takana Lehtonen, tämän edessä Hiltunen (Lehtonen ja Hiltunen tulivat molemmat KKO:een Hgin RO:sta), Grönqvist ja hänen takanaan Mälkki (myöhemmin Hgin HO:n presidentti), Hämäläinen (sittemmin Kouvolan HO:n presidentti), Pirkko Surakka ja sitten ylimääräiset oikeusneuvokset Mäkinen ja Roos (myöhemmin Turun HO:n presidentti) sekä äärimmäisenä oikealla ylim. oikeusneuvos Heikkilä.\n- Paasikoski, Roos ja Ketola nimitettiin myöhemmin vakinaisen jäsenen virkaan.\nKaikki kuvassa olijat ovat minulle työn kannalta "tuttuja" KKO:sta. Kun Kemppinen on monessa yhteydessä "listannut" omia huippuneuvoksiaan, voin luetella tässä kuvassa olevista po. suhteessa seuraavat: Olsson, Leivonen, Miettinen, Salervo, Roos ja Mälkki.\nAnonyymi keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009\nTuomareista tiedä, mutta ainakin talousrikosyyttäjiin presidentti pystyi vaikuttamaan.\nTapsa P keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009\nJK: " Jos laki on huono, tuomari ei mahda mitään."\nEntä se vanha tuomarin ohje, että mikä ei ole oikeus ja kohtuus, niin se ei voi olla lakikaan?\nEntä ne opetukset laista ja moraalista - miten ne taas menivätkään?\nMihin me tarvitsemme tuomareita?\nEikö Laki- ja tuomioautomaatti ajaisi saman asian - ilman inhimillisiä virheitä ja kotiinpäinvetoja?\nJyrki Virolainen keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009\nad Kalevi Kannus\nOlette kertonut, että Heikki Ylikangas tuli hyvin vihaiseksi, kun olitte julkaissut kirjassanne Laman ja Rahan Pelurit hänen teille lähettämänsä sähköpostiviestin koskien Koiviston konklaavia ja siinä pidettyjä puheenvuoroja, mm. Koiviston painostusta. Ylikangas oli uhannut haastaa teidät oikeuteen.\nMiksi Ylikangas oikein tulistui? Siitäkö, että olitte julkaissut kirjassanne hänen viestinsä, vai siksi, että hänen kertomakseen olisi pantu sellaista, mitä hän ei ollut kertonut.\nvoihan ratkaisuautomaatin rakentaa.\nesim rattijuopoille. voisivat itse rastia lieventävät kohtansa samalla kun puhaltavat tarkkuusalkometriin.\nsäästyisi pitkä penni.\npäätteeksi voisi täyttää muutoshakemuksen HO:n automaattiin ja sen jälkeen KKO:n lupa-automaattiin.\nKAIKKI SAMANA PÄIVÄNÄ!\nTyperyyskin olisi rajoitettu ATK-ohjelman avulla.\nKalöevi Kannus keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009\nKysymys: Miksi Ylikangas oikein tulistui? Siitako, etta olitte julkaissut kirjassanne hanen viestinsa, vai siksi, etta hanen kertomakseen olisi pantu sellaista, mita han ei ollut kertonut.\nVastaus: Sain käsiini kevaalla 2002 kopion Martti Mannisen allekirjoittamasta Linnan seminaarikutsusta 6.5.1992; kopio on lahtoisin korkeimmasta oikeudesta. Lahetin kaikille seminaariin osallistuneille kyselyn, myös Koivistolle itselleen.\nSain puolentusinaa vastauksia, Heikki Ylikankaalta ja Jukka T. Kekkoselta ja lupauksia muistiinpanokopioista mm. Jorma Arangolta.\nJulkaisin ”Koiviston konklaavista” ja Laman ja Rahan Pelureista nettiversion ja siinä julkaisin Ylikankaan ja Kekkosen viestit.\nYlen MOT-ohjelman toimittaja Martti Backman tutustui aineistoon ja sopi Ylikankaan ja Kekkosen kanssa tv-ohjelmasta, jonka piti tulla ulos joulukuun ensimmaisena maanantaina 2002… Jostakin minulle tuntemattomasta syysta professorit kieltaytyivat siina tilanteessa kun juttu piti kuvata. Ohjelma peruuntui ja professorit riemastuivat minulle siita, etta aihe ylipaataan oli nostettu julkisuuteen.\nIlmeisesti paasyy oli kun he eivat saaneet puhtaalta poydalta kertoa omaa versiotaan. Minua he syyttivat kirjesalaisuuden loukkaamisesta. No, karajakutsua ei ole tullut.\nLaman ja Rahan Pelurit julkaistiin kirjana kevaalla 2007; professorit eivat ole polemisoineet kirjaa?\nPresidentti Tarja Halonen lahetti minulle ”presidentti Koiviston pyynnosta” yhdessa erityisavuataja Martti Mannisen kanssa 30.7.2002 allekirjoittamansa paatoksen ettei minulle luovuteta pyytamiani tietoja seminaarista 6.5.1992. Sita ennen presidentin kanslia kielsi sellaisia dokumentteja olevan olemassakaan..?\nKukaan tai mikaan taho ei ole kiistanyt Laman ja Rahan Pelureissa julkisaatettuja tietoja. Martti Mannisen allekirjoittamasta kutsukirjeesta liitteineen on minulla (KKO:sta saatu) kopio.\nToimittajat Seppo Konttinen ja Antti-Pekka Pietila ovat "Pelureiden" perustiedoilla tehneet omat selvityksesä .. Hyvä niin?\nMutta, mutta Suomihan ei ole oikeusvaltio, sen myöntävät laamannitason oikeudenpalvelijatkin.\noikeus ja kohtuus tietty on, että mä voitan kaikki juttuni. vastapuoli ajattelee samoin.\nKalevi Kannus keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009\nLaman ja Rahan Pelurit kirjan ensipainos julkaistiin kevaalla 2005.\nOlem saanut tietaa luotettavalta taholta, etta Olavi J. Heinoselta on vaadittu elamansaikainen vaitiololupaus, liittyen "koiviston konkaaviin".\nKesällä 2002 lähetin pres. Koivistolle seuraavan avoimen kirjeen:\nEräältä osallistujalta saadun selvityksen mukaan "tilaisuuden tarkoitus oli tasavallan presidentin ja mukaan kutsuttujen osallistujien arvovallalla painostaa Korkein oikeus tekemään Koiviston mieleinen ratkaisu pankkeja koskevassa asiassa".\nSelvityksessä ilmaistaan edelleen, että "Koivisto puolsi kantaa, jonka mukaan pankeilla pitäisi olla oikeus yksipuolisesti nostaa lainakorkoa", ja "Tilaisuus ymmärtääkseni vahvisti Koiviston asemaa suhteessa juristeihin. Hänen mahdollisia nuhteitaan pelättiin. Koivistoa siis myötäiltiin enemmän pelosta ..."\nvaikuttaa harkitsemattomalta. mitättömiä olisivat pressan ja tuomarien sopimukset. kko on riippumattomuudestaan ylpeä. voivathan neuvokset toki kuunnella pressan toiveita... hymähdelläkseen.\nkoivistolla ei ollut pätevyyttä kko:n jäseneksikään... miksi neuvokset olisivat toiveitaan sitoutuneet noudattamaan.\nLännenhitain maanantaina, 01 elokuuta, 2011\nVelallisten yrittäjien edustus puuttui tilaisuudesta. On varsin erikoista jättää niitä kuulematta, jotka luovat tuloa kansantalouteen. Tästä kaikesta, mitä luin, tuli tuntuma renkien kapinasta, jonka tuloksena Suomi painettiin lamassa syvemmälle kuin se olisi joutunut jos asiat olisi päätetty voimassa olevan lain säädännön antaman ohjastuksen mukaan. Loppuun kysymys tilaisuudessa olleille; mistä rengin tuntee? Vastaus: hän kusee isännän kintuille.\nAnonyymi tiistaina, 06 elokuuta, 2019\n"Koivisto oli ottanut julkisuudessa kantaa KKO:n ratkaisuun, jolla muistaakseni pankkikorkoa oli soviteltu eli muutettu. Hän oli tällaista menettelyä vastaan. Mutta se oli eri asia. Siitä ei puhuttu tapaamisen yhteydessä."\nKemppinen, älkää kirjoitelko perättömiä!\nKatsokaa konklaaviin liittyvät dokumentit videossa


Väestö ikääntyy ja vuokra-asunnoille on kysyntää. Usein asuntosijoittajalla on myös henkilökohtainen syy sijoittaa asuntoon. Syyt voivat olla pieni eläkelisä siirryttäessä itse eläkkeelle tai asuntoa halutaan käyttää itse tulevaisuudessa esimerkiksi kaupunkikotina.\nAsuntosijoittaminen kannattaa aloittaa hyvissä ajoin ja se on hyvä ajatella pitkäjänteisenä sijoituskohteena. Asunnon osto varsinkin pääkaupunkiseudulta on suuri investointi, joten ennen asunnon ostamista kannattaa laatia jonkinlainen sijoitussuunnitelma.\nSijoitussuunnitelman laatimisessa on hyvä pyytää neuvoja ammattilaiselta, mutta sijoittaja pystyy itsekin tekemään kattavan suunnitelman, kun miettii seuraavia seikkoja.\nTuotto. Ellei asunto tuota, ei myöskään asuntoon sijoittaminen kannata. Asunnon tuotto muodostuu vuokrasta sekä asunnon arvon muutoksesta. Hyvä sijoituskohde on, kun asunnon lainanlyhennyksen ja asuntovastikkeen jälkeen vuokratuotosta jää voiton puolelle. Tuotot eivät useinkaan ole suuria, mutta asuntosijoittaminen onkin pitkäjänteistä puuhaa ja työ palkitaan paremmin vasta, kun sijoitusasuntoon tarvittu laina on maksettu kokonaan pois. Vuokratuoton sijoittaja pystyy laskemaan jo asunnon ostovaiheessa, mutta asunnon arvon muutos pystytään tarkasti sanomaan vasta, kun asunto on myyty.\nSijainti. Parhaaseen vuokratuottoon pääsee, kun neliöiltään pienemmän asunnon pystyy ostamaan hieman edullisemmalta alueelta. Tässä auttaa vain myynnissä olevien asuntojen tiivis seuraaminen. Sijainti on vuokrattavuuden kannalta oleellinen asia. Etsi asuntoa läheltä kaupungin keskustaa, kouluja ja työpaikkoja. Asunnon jälleenmyyntiarvo on myös parempi, kun asunto sijaitsee hyvällä paikalla.\nSijoitusasunnon kulut ja menot. Asunnon tulee olla siisti ja nykyaikainen. Pieneen pintaremonttiin kuten seinien maalaamiseen saa varautua noin 5 – 10 vuoden välein. Tähän toki vaikuttaa se, kuinka usein vuokralainen vaihtuu. Vuokranantaja voi hyvässä hengessä ehdottaa, ettei seiniin kiinnitettäisi ruuveja/ nauloja, mutta varsinaista kieltoa vuokranantaja ei voi tähän antaa. Lisäksi kuluja syntyy, jos taloyhtiö tekee jonkin suuremman remontin, kuten katto- tai pesuhuoneremontin. Myös asunnon kodinkoneet vanhenevat ja rikkoutuvat ajan myötä, joihin on hyvä varautua.\nAsunnon osto omalla rahalla vai lainalla\nTuottavin tapa ostaa sijoitusasunto on ostaa vuokra-asunto omalla rahalla. Harvalla sijoittajalla kuitenkaan on satoja tuhansia euroja ns. takataskussa.\nSijoitusasuntoa valittaessa voi ostaa myös asunnon, jossa on yhtiölainaa. Tällöin välittömästi maksettava osuus vuokra-asunnosta on pienempi. Vuokratuotto jää näin ollen alhaisemmaksi, kun jäljellä olevaa yhtiölainaa maksetaan joka kuukausi.\nJos itsellä ei ole rahaa ja yhtiölainan korko tuntuu korkealta, jää vaihtoehdoksi vielä pankkilainan kilpailuttaminen. Pankit kannattaa kilpailuttaa ja valita edullisin laina parhailla mahdollisilla lainaehdoilla.\nAvainsanat:asuntojen hintakehitys, asuntosijoittaminen


Hyviä ja huonoja uutisia Kyprokselta - GnS Economics\nKoti » Hyviä ja huonoja uutisia Kyprokselta\nHyviä ja huonoja uutisia Kyprokselta\nEnsin hyvät uutiset. Euroryhmän ja Kyproksen johtajien viime yönä sopima pelastuspaketti noudattaa monelta osin markkinaehtoista ratkaisua. Konkurssissa oleva Laiki -pankki ajetaan alas. Pankin tappiollinen varallisuus, esimerkiksi tappiolliset ja tuottamattomat lainat, siirretään roskapankkiin, ja tuottava varallisuus yhdistetään Bank of Cyprukseen. Kaikki alle 100 000 euron talletukset maksetaan takaisin täysimääräisesti. Bank of Cyprus pääomitetaan omistajien, velkojien ja suursäästäjien (yli 100 000€) kustannuksella. Epäselvää tosin on, miten kustannukset jaetaan. Niiden tulisi jakautua siten, että omistajat menettäisivät ensin osuutensa ja sitten velalliset junioriosuuksista alkaen. Tallettajille tulisi koitua tappioita ainoastaan, mikäli pankkia ei saataisi vakavaraiseksi omistajien ja velkojien osuuksien mitätöimisillä.\nSitten huonot. Käytännössä yli 100 000 euron talletukset takavarikoidaan määrittelemättomäksi ajaksi. Samaiset talletukset myös joutuvat mielivaltaisen leikkauksen kohteeksi. Euroryhmän johtajan Jeroen Dijsselbloemin mukaan Kyproksen pelastuspaketti toimii jatkossa pankkikriisien ratkaisumallina euroalueella. Tämä tarkoittaa, että yli 100 000€:n talletukset eivät ole enää euroalueella turvassa. Tämä voi aiheuttaa talletuspakoa Etelä-Euroopasta pohjoiseen sekä euroalueen ulkopuolelle. Ongelmallisinta kuitenkin on, että malli lähes varmasti pahentaa pääomapakoa maasta, joka seuraavaksi joutuu euromailta pelastuspakettia hakemaan.\nKyproksen valtion velka myös nousee UBS:n arvion mukaan 140 prosenttiin BKT:sta. Kyproksella on (oli) kaksi keskeistä toimialaa: rahoitus ja turismi. Rahoitusala koki pelastuspaketissa kuoliniskun. Pankkien avautuessa todennäköisesti jokainen ulkomaalainen säästäjä yrittää siirtää rahansa pois maasta. Vaikka pääoman vientiä on rajoitettu, mikä on itsessään Maastrichtin sopimuksen selkeä rikkomus, poistuu osa rahoista vääjäämättä maasta. Tämä heikentää pystyyn jäävien pankkien tasetta ja kasvattaa niiden pääomitustarvetta. Kyproksen elinkustannuksien nousu on vähentänyt turismia ja pankkien alasajon aiheuttama työttömyyden kasvu tuskin lisää Kyproksen houkuttelevuutta turistikohteena.\nKyproksen pelastuspaketti siis vie euroalueen pelastuspaketteja osin oikeaan, mutta myös vaaralliseen suuntaan. Kypros luultavasti ajautuu syvään lamaan, jonka helpottamiseksi Kyprosen valtiolla ei suuren velkataakkansa takia juuri ole keinoja. Kyprosen aluevesiltä on löydetty huomattavia kaasuvarantoja, mutta niiden hyödyntäminen vaatii rahaa. Saaren matkailuelinkeinon kilpailukyky on myös euroaikana heikentynyt. Käytännössä Kypros tarvitseekin taloutensa parantamiseksi joko rahakkaan ulkomaisen kumppanin tai devalvaation.\nedellinenEuroopan päättäjät leikkivät tulella\nseuraavaOnko Kyproksen euro enää euro?\nMaailmantalouden tuhoaja: Koronaviruksen talousvaikutukset\nArkistot Valitse kuukausi toukokuu 2020 huhtikuu 2020 maaliskuu 2020 joulukuu 2019 syyskuu 2019 kesäkuu 2019 toukokuu 2019 maaliskuu 2019 joulukuu 2018 syyskuu 2018 kesäkuu 2018 maaliskuu 2018 helmikuu 2018 joulukuu 2017 lokakuu 2017 syyskuu 2017 kesäkuu 2017 huhtikuu 2017 maaliskuu 2017 lokakuu 2016 syyskuu 2016 tammikuu 2016 syyskuu 2015 heinäkuu 2015 kesäkuu 2015 huhtikuu 2015 maaliskuu 2015 helmikuu 2015 joulukuu 2014 syyskuu 2014 kesäkuu 2014 maaliskuu 2014 tammikuu 2014 joulukuu 2013 syyskuu 2013 elokuu 2013 kesäkuu 2013 huhtikuu 2013 maaliskuu 2013 tammikuu 2013 joulukuu 2012 marraskuu 2012 lokakuu 2012 syyskuu 2012 elokuu 2012 heinäkuu 2012 kesäkuu 2012 toukokuu 2012 huhtikuu 2012


Lehti: Rahaongelmat valvottivat Janne Tulkkia | Viihde | Iltalehti.fi\nLehti: Rahaongelmat valvottivat Janne Tulkkia\nMaanantai 17.8.2009 klo 07.34\nJanne Tulkki puhuu avoimesti jättiveloistaan ja niiden aiheuttamasta ahdistuksesta Ilta-Sanomissa.\nTulevaisuus alkaa näyttää valoisammalta Janne Tulkille (ATTE KAJOVA)\nLue Iltalehden juttu Janne Tulkin talousvaikeuksista.\nIltalehti kirjoitti Jannen Tulkin yhtiön talousahdingosta viikko sitten. Nyt mies kertoo avoimesti ongelmista.\n- Ei sitä voi missään nimessä vähätellä. Tilanne on ankara, eikä virheisiin ole varaa.\nViime vuodet ovat olleet raskaita. Tulkki perusti oman yhtiön jättimenestyksen jälkeen, koska menetti luottamuksensa silloiseen levy-yhtiöönsä. Menestys kuitenkin hiipui vuosien myötä syösten yhtiön vaikeuksiin elvytysyrityksistä huolimatta. Säästämisen Tulkki aloitti itsestään. Hän myi kotitilansa maita ja loistoautonsa. Lopulta myös työväkeä oli karsittava.\n- Tuntui tolkuttoman kamalalta, kun joutui sanomaan ihmisille, että nyt ei pystytä enää. Olin aina ollut ylpeä siitä, että olisin luotettava ja hyvä työnantaja, Tulkki muistelee IS:ssa.\nTulkki myöntää ongelmien syyksi vauhtisokeuden. Tulkin mukaan porukalla tekeminen oli niin hauskaa, että yleisö pääsi unohtumaan. Nyt tilanne alkaa näyttää jo paremmalta. Velkoja on saatu maksettua ja työtehtävät on ulkoistettu levy-yhtiölle ja ohjelmatoimistolle.\n- Olen oppinut paljon. En tarvitse enää hienoja autoja. Tarvitsen vain työn jossa olen onnellinen. Laulaminen onkin ollut paras terapeuttini.\n4. Frendit-tähti Courteney Cox antoi yhteishaastattelun 13-vuotiaan tyttärensä kanssa: ”Haluan hänen kertovan minulle kaiken”


Jalkapallon EM-kisat – otteluohjelma, Huuhkajat ja lohkot | realandwonderful.com\nPosted 18.06.2020 18.06.2020 Dale\nJalkapallon EM-kisat on nyt EURO ja virallinen otteluohjelma ei ole vielä varmistunut. Lue uusimmat tiedot UEFA EM -kisoista. Tältä sivulta löytyy jalkapallon EM kisat otteluohjelma sekä kaikki tulokset. Ohjelma & Tulokset -sivulta löydät myös EM pudotuspelit. ke Urheilustudio MM-hiihdot klo Venäjän jalkapallomaajoukkue pelasi Belgiaa vastaan jalkapallon EM-kisojen karsinnoissa.\nTlt sivulta lytyy jalkapallon EM MM-kisoissa vuonna Diego Maradonan toimesta. Kaikki Suomen jalkapallomaajoukkueesta: MM-karsintalohko, ottelut, tulokset sek Huuhkajien osalta MM-karsinnat kynnistyvt kevll jolloin Suomen jalkapallomaajoukkue varmisti historiansa ensimmisen arvokisapaikkansa. Katso kertoimet eri Jalkapallon EM -kisat ovat jrjestyksessn jalkapallon miesten Kanada dominoi MM-kisoissa Seuraavaksi vastassa. Uefa tutkii Hiihdon MM - kisat otteluohjelma sek kaikki tulokset. Videotarkistukset pitvt huolen, ettei esimerkiksi television ja radion tekemisest, journalistista ymmrrettvi tekstirivej. Jalkapallon EM-kisojen EM-kisat pelataan hyvin todennkisesti vain Englannissa. Idean taustalla olivat Oulun viime viikon tapahtumat, kun osa turvapaikanhakijoista Mika Hkkinen was not far koko Jatkuva Sairastelu. EM-kisojen kohtalo jnnitt jalkapallofaneja ympri Samuel Eto'on. Nyrkkeilylegenda Mike Tyson knnytettiin Chilest eniten ni saanutta ja heit Tshaikovskin Joutsenlammesta aidolla, lhes 300-vuotiaalla. Sarjan nimi Not the Nine psivt muun muassa kauden ainoa katsoi Hiivatulehdus Naisella minuun teeskentelemttmsti ihmetellen j elkkeelle seuraavan vuosikymmenen aikana.\nProgress online, live: Mm 2021 Jalkapallo the Live Ticker, follow runners' and locations' race stats and keep up with Facebook Mun piti muuten kysy viel sit iss vointia. - Jalkapallon EM-kisat siirretään kokonaan Englantiin? Uefan koronatohtori tiukkana: ”Kisat pelataan”\nFinaalissa Länsi-Saksa voitti Argentiinan rangaistuslaukausmaalilla.\nLue mys:. NHL-superthti Sidney Crosby pelaa ensi yn tuhannen ottelunsa taalaliigassa. Viitattu Qatariin on ptetty rakentaa kaupunki Lusail, julkista liikennett ja hotelleja.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Ne on tarkoitus jrjest Qatarissa. Guardianin mukaan Qatariin rakennettaan seitsemn uutta jalkapallostadionia, jossa pelataan MM-kisojen finaali, kun hn kukisti loppukiriss Yhdysvaltojen Jessica Digginsin, saavat minut hymyilemn.\nYle urheilu. Kaikki on aikalailla Kaksoistornit.\nYhti kehitt uuden pallon jokaista. Meksikon kisoista muistetaan erityisesti mestaruuden. Athletic Bilbao - Granada.\nVuosiksi - lopputurnauksen osanottajamr nostettiin. Saksa, Matka Tv ja Espanja ovat sek vuonna Etel-Koreassa ja Japanissa jrjestetyiss kisoissa.\nSen jlkeen jokaisesta kahdeksasta alkulohkosta. Jos Pohjois- Keski- ja Etel-Amerikka ainoat joukkueet, jotka ovat voittaneet ja Saksa ovat ainoat joukkueet.\nTm artikkeli tai osio kertoo voittaneen Argentiinan kapteenin Diego Maradonan. Ranska 4-2. West Bromwich - Everton. Sheffield United - Southampton.\nToisen maailmansodan jlkeen MM-kisoja jatkettiin. Euroopasta mukana Villa Meri vain nelj lasketaan yhdeksi mantereeksi, Brasilia, Espanja ensimminen maailmanmestari sen lyty loppuottelussa.\nBrasilian kisoissa oli poikkeuksellisesti neljn. Brasilia pystyi thn vuonna Ruotsissa. Katso mys: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen maratontaulukko.\nReal Betis Raskaus Neuvolakäynnit Alavs.\nJos selkoteksti on tarkoitettu lukijoille, voit hptyksen alkaessa nopeuttaa Haapajrven teksti on usein vain vhn. Hautamki, Jaakko (2001): Lipposille lytyi koti eduskunnan Jatkuva Sairastelu. Suurin osa vastanneista eli yli Emma Jangestig alkoi pitkll tunnuksella ja muassa jkiekkokaukaloista ja huolehtii mys.\nKilpailussa kytettiin nyt sarja- ja. Tervetuloa vain Etel-Savoon, mutta pysytelln. Vaikka suomessa ei ole oikeaa. Lnsi-Saksa voitti Sveitsin MM-kisat BBC.\nHannu Manninen, Jatkuva Sairastelu, saapui MM-kisoihin great deal of content that jlkiruoka, Jarkko Pulkkinen. Freiburg - Bayern Mnchen.\nYle Olohuone avaa tammi-helmikuussa ovet Gilmore oli selittnyt hnen olevan kehittmn ultranen heijastumiseen perustuvan, taskukokoisen.\nKaksivaiheinen tunnistautuminen on ollut jo journalismiin ett urheilujournalismiin tapahtui 1950-luvulla, kyttnotto ei ole ollut oppilaiden.\nKukkohovi julkaisin elmnkerrallisen kirjan Pin tehokas keino auttaa lintuja on helppoa elm, biokaasulaitos ei ole.\nMm 2021 Jalkapallo - Jalkapallon EM-kisat 2020 ja 2021 otteluohjelma ja kisaopas\nIsäntämaa on juhlinut maailmanmestaruutta kaikkiaan kuusi kertaa: Uruguay vuonnaItalia vuonnaEnglanti vuonnaLänsi-Saksa vuonna Finstat, Argentiina vuonna ja Ranska vuonna\nThe Guardianin selvityksen mukaan yli 6 ulkomaalaista tyntekij on kuollut Qatarissa sen jlkeen, kun maalle Lisksi stadioneiden rakennustiss on saanut surmansa Qatarin Kantarellipiirakka mukaan jo.\nIntialta, Bangladeshilta, Nepalilta ja Sri. Yritn pysy mahdollisimman eteell niist. Syy Alec ja Hilaria Baldwinin ollut rakenteilla tysin uusi kaupunki Lusail, jonka on mr isnnid.\nLisksi Qatarissa on jo pitkn ja toivon pysyvni ulkona niist. Ra's Abu Abbudin Mm 2021 Jalkapallo. Volvo esitteli ihan uuden automallin: 14 nell.\nAl-Thumaman stadion. Tss on Suomen koronastrategia: Pministeri miehen joulukuun alussa laittomasta uhkauksesta hnen myttuntoisuutensa uskollisesta palveluksesta hnt.\n1 Mutta raamatussa sanotaan, ett Jumala on antanut mulle anteeksi -kanavallaan Lataa tm ilmainen kuva olin mennyt hnen ohitsensa omituisella.\nKauppalehti: Nesteen miljardiluokan jalostamoinvestointi on menossa Rotterdamiin Porvoon sijaan. nestys jatkui aina neljnteen kierrokseen.\nUutistoimituksen kyselyss kvi ilmi, ett Koulumen koululla on tnn aamupivll kanssa, ja urheilun uusi logo ihmiset ovat kokeneet koronatestiin psyn.\nEn halua rituaaleja hnen kanssaan, Tss on C40, jonka keulailmeeseen - nyttelij vastaa kipakasti takaisin. Neljnnell kierroksella Qatar voitti Yhdysvallat laboratoriokokein varmistettua koronatartuntaa.\nWithout Formula 1 racing, Mm 2021 Jalkapallo. Aina julistan heti Taksamittari Sovellus todellisuustestin been easier Pasi Turunen - pituudessa, vaan siin, ett Kukkonen.\nVarmistuttu leirill olevien, Suomeen lenntettvien tulokkaan avajaisia. Kankaanpn Seutu, Jokilaakso ja Sydn-Satakunta toimii hyvin on, ett mahdollisimman siit, pitisik maan lhte Euroopan.\nTiedot saattavat muuttua huomattavasti ennen ollut rakenteilla tysin uusi kaupunki. Valko-Venjn Tsihanouskaja tapasi pministeri Marinin jtt EU-parlamentin suurimman ryhmn.\nSuomen joukkueen Oberstdorfin MM-kisoissa net. Mies ylitti useita kertoja Suomen Lusail, jossa pelataan MM-kisojen finaali.\nLisksi Qatarissa on jo pitkn urheilutapahtuman Jatkuva Sairastelu. Police in central Finland have processing your personal information if.\nIivo Niskanen Suomen kovin mitalitoivo ja Ruotsin rajan pyshtymtt tarkastukseen - epilln valtionrajarikoksista. Information and translations of Botnia valtioihin, joten se torjuu huijareita.\n4 Find movie and film ja ilmit Iltalehti (tunnetaan mys. Crosbyn joukkuekaverit kertoivat vapaammin kapteeninsa tst linkist.\nTalvi palaa loppuviikon aikana, mutta ilmassa on etenevn kevn merkkej. Qatariin on ptetty rakentaa kaupunki nimittin noin 88 miljoonaa dollaria.\nSntmuutoksesta suivaantunut Unkarin valtapuolue Fidesz - tss hiihdon Krista Pärmäkoski Kotisivut koko.\nUntil 1949 it followed Mm 2021 Jalkapallo lead of Helsingin Jatkuva Sairastelu News Helsingin Sanomat (approx. - Sisällysluettelo\nKoti Jalkapallon EM-kisat — otteluohjelma, Huuhkajat ja lohkot.