Perheetön voi viettää kesälomansa vaikka kaljoitellen, maaten riippumatossa ja keräten kasinobonuksia pelaamalla nettikasinoilla. Lapset muuttavat koko elämän, myös kesäloman viettotavat. Lapset ovat hereillä ehkä jo aamukuudelta, ja vaativat aamiaista. Koko päiväksi tulisi olla jotain ohjelmaa, ja sitten onkin iltapesun aika. Vasta kun lapset on saatu peiteltyä petiin, voi aikuinen ottaa hetken rennosti, eli esimerkiksi pelata hetken kasinopelejä.\nKesälomamatkat ovat monen perheen kesän kohokohta. Jos lapset ovat pieniä, valitsevat vanhemmat matkakohteen usein sen helppouden perusteella. Kahden vaippaikäisen kanssa on helpompi lähteä pakettimatkalle Kanarialle tai päiväksi Tukholmaan, kuin reppureissulle Indonesiaan tai telttailemaan Namibian aavikoille. Pakettimatkoille vielä hetki sitten naureskelleet travellerit ovat valmiita luopumaan rinkoista ja kahden euron kälyisistä hostelleista viimeistään siinä vaiheessa, kun matkassa on pieniä tenavia ja pari matkalaukullista heidän lelujaan, vaippojaan, tutteleitaan ja sateenvarjorattaitaan.\nKaikki lapset rakastavat eläimiä, ja valtaosa aikuisistakin viettää aikaansa mieluusti eläinten touhuja tarkkaillen. Eläintarha on hyvä matkakohde lapsiperheelle. Suomen kuuluisin eläintarha on Korkeasaari, ja jos tahtoo lähteä merta edemmäs kalaan, voi valita Ruotsin Kolmårdenin ja Tallinnan eläintarhan välillä. Mitä jos tekin lähtisitte ensi kesänä katsomaan leijonia ja apinoita?\nOnko eläintarhassa käyminen eettistä?\nOnko eettistä käydä eläintarhassa katsomassa vangittuja villieläimiä? Tästä voidaan olla montaa mieltä. Eläintarhan eläimillä on yleensä melko hyvät oltavat, sillä ne saavat säännöllisesti ruokaa, ja niiden sairauden hoidetaan koulutettujen eläinlääkärien toimesta. Sairaat ja huonokuntoiset eläimet olisivat eläintarhalle erittäin huonoa mainosta. Valitettavasti kaikkialla maailmassa ei ole yhtä hyviä eläintarhoja kuin Pohjois-Euroopassa – esimerkiksi Siperiassa eläimiä pidetään aivan liian pienissä häkeissä, joissa ne kiertävät ahdistuneina kehää.\nToisaalta, eläintarhassa pystytään vain harvoin tarjoamaan villieläimille tarpeeksi tilaa ja suojaa. Ihmiset tahtovat nähdä eläimiä, koska ovat maksaneet pääsymaksun. Jos leijoja ei tule esiin luolastaan tai jääkarhu jää näkemättä, kävijä pettyy eikä ehkä tule enää uudestaan eläintarhaan. Eläintarhojen on vaikea tarjota majaville padonrakennusmahdollisuuksia tai jääkarhulle tarpeeksi reviiriä – jääkarhut liikkuvat luonnossa jopa kymmeniä kilometrejä päivässä.\nKoala nukkuu valtaosan päivästä, ja lopun ajan se viettää syöden – koalan on siis paljon helpompi sopeutua eläintarhaoloihin kuin esimerkiksi jääkarhun. Myös leijona on luonnostaan melko passiivinen, sillä se saattaa olla valveilla vain kaksi tuntia vuorokaudesta. Voidaan siis sanoa, että jotkut eläinlajit sopeutuvat eläintarhaan paremmin kuin toiset.\nEläintarhoilla on tärkeä kasvatuksellinen merkitys. Eläintarhassa lapsi oppii kunnioittamaan ja ihailemaan villieläimiä. Kun lapsi tietää, miten upea eläin norsu on, hän haluaa suojella niitä myös aikuisena – esimerkiksi lahjoittamalla rahaa luonnonsuojelutyöhön, olemalla ostamatta norsunluutuotteita ja kiertämällä norsuratsastukset kaukaa.\nLisäksi eläintarhoissa tehdään luonnonsuojelutöitä. Vangittujen eläinten jälkeläiset saatetaan päästää luontoon, jotta uhanalainen villieläinkanta saataisiin elvytettyä. Esimerkiksi Korkeasaaressa olevien aasianvillihevosten eli przewalskinhevosten lastenlapset juoksevat tänä päivänä vapaana Mongoliassa.\nHelsinkiin, Tallinnaan vai Keski-Ruotsiin?\nTallinnan eläintarhaan pääsee helposti omalla autolla tai vaikka taksilla. Meren yli mennään tietenkin autolautalla, mikä on lapsista oikein jännittävää. Sisäänpääsy eläintarhaan maksaa noin viisi euroa aikuiselta ja noin kolme euroa lapsilta. Tallinnassa voitte ihastella monia erilaisia lintuja, matelijoita, punaniskakengurua, simpanssia, afrikannorsua, pesukarhua, aasianleijonaa, jääkarhua ja esimerkiksi amurinleopardia.\nKolmården sijaitsee lähellä Norrköpingiä, eli Keski-Ruotissa. Helpoin tapa mennä käymään Kolmårdenissa on ostaa netistä valmis matkapaketti, mihin kuuluvat laivamatkat ja eläinpuistovierailu. Kolmården on nimenomaan eläinpuisto, eli siellä eläimet liikkuvat vapaana, ja ihminen on vangittuna kulkuneuvoon. Vuonna 2011 Kolmårdeniin rakennettiin maailman ensimmäinen köysirata, joten eläinten keskelle pääse nykyään ekologisemmin kuin autolla ajaen.\nKolmårdenin uutuuksia ovat kultapandat, mutta siellä pääsee näkemään myös susia, kirahveja, karhuja, norsuja, leijonia ja esimerkiksi delfiinejä. Sisäänpääsy on noin 52 euroa henkilö.\nKorkeasaareen pääsee lähes kaikkialta Suomesta bussimatkoilla. Sisäänpääsy eläintarhaan on 14 euroa aikuisilta ja 8 euroa lapsilta. Vuonna 2019 Korkeasaari täytti 130 vuotta, ja otti siksi valikoimiinsa 13 uutta eläinlajia – yhden joka vuosikymmenelle! Korkeasaaressa on nyt aasianvillihevosten lisäksi siis muun muassa amurinleopardikissa, dumerilinboa, harjapyy, harjasgekko, kennosammakko, margai, meksikonpunaperätarantula, mustamaki, namunuolimyrkkysammakko, paviaanitarantula, preerikko, turkoosipikkugekko ja tuulihaukka. Korkeasaaressa päivä kuluu nopeasti, ja jos seuraavana päivänä käydään vielä Linnanmäellä, on lapsi reissuunsa varmasti tyytyväinen.\nPosted in Blogi, Harrastaminen, Loma\nJos lapsiperheeseen otetaan lemmikki, kannattaa se harkita huolella. Jotkut lemmikit tarvitsevat paljon hoitoa ja aikaa sekä koulutusta, kun taas jotkut lemmikit ovat huomattavasti helpompia hoitaa. Lapsiperheessä myös usein kuluu paljonkin aikaa itse lapsien hoitamiseen, joten lemmikiksi kannattaa valita eläin, jota myös lapset pystyvät hoitamaan ja haluavat sen tehdä. Se miksi jotkut kotieläimet ovat lapsiystävällisempiä johtuu muutamasta asiasta, ja niihin on hyvä perehtyä ennen suuremman päätöksen tekoa.\nAina kotieläimen outo käyttäytyminen lasta kohtaan ei johdu välttämättä lapsesta itsestään. Esimerkiksi joillain lasten tarvikkeilla voi olla eläintä ärsyttävä muoto, väri tai vaikkapa haju. Ei siis heti kannata tuomita turhaan lemmikkiä!\nYleensä lapset ja lemmikit tulevat hyvin toimeen keskenään\nLemmikkien luonteet vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi jotkin kissa tai koirarodut ovat todella aggresiivisia ja ärsyyntyvät helposti lasten huudoista ja leikeistä. On olemassa monia lapsiystävällisiä ja rauhallisia rotuja, jotka ovat turvallisempaa ottaa lapsi perheeseen. Tietenkin kissa tai koira kannattaa hankkia pentuna, jotta se alusta alkaen on tottunut lasten ääniin ja leikkeihin. Koirat ja kissat ovat todella suosittuja lapsiperheissä, niiden seurallisuuden vuoksi, mutta muitakin lemmikkejä on, jotka ovat mahdollisesti paljonkin helpompi hoitoisia kuin kissat ja koirat. Häkkieläimet, kuten kanit tai esimerkiksi marsut, ovat helpompia hoitaa ja esimerkiksi koulutusta ei tarvita ja ovatusein melko rauhallisia kun niitä käsittelee nätisti. Tämä voi olla helpompi ratkaisu lapsiperheeseen, mutta tietenkin jokainen valitsee omaan perheeseensä sopivan lemmikin. Usein lapsiperheeseen paras vaihtoehto on hankkia rauhallinen ja leikkisä lemmikki.\nJotkut lemmikit ovat huomattavasti helpompia hoitaa kun toiset. Tietenkin jokainen lemmikki tarvitsee aikaa, vaivaa ja huolenpitoa, oli se sitten minkälainen tai kokoinen. Jotkut koirarodut ovat esimerkiksi paljon helpompi kouluttaa kuin toiset. Koiran ja kissan koulutuksessa on tärkeää että koko perhe osallistuu koulutukseen, ja se on lisäksi lapsille hyvää virikettä. Myös lapset oppivat koulutuksessa paljon ja osaavat sitten käsitellä lemmikkiä oikein. Koirat tietenkin tarvitsevat kahdesta kolmeen ulkoilua päivässä, kun taas kissat eivät sitä tarvitse. Häkkieläimet eivät myöskään tarvitse ulkoilutusta, mutta niiden häkki on siivottava usein. Lapsille on hyvä opettaa alusta asti kuinka lemmikkiä hoidetaan, ja kuinka sitä pitää kohdella. Jos lemmikkiä kohtelee liian kovakouraisesti, niin kuin lapset välillä vahingossa ja tietämättään tekevät, saattaa siitä tulla aggressiivinen tai ärhäkkä varsinkin lapsia kohtaan.\nSekä lemmikit että lapset ovat usein uteliaita\nKoko ja elinikä\nJos aikoo opettaa myös lapselleen vastuuta lemmikin hoitamisesta, on tärkeää että lapsi pystyy sen tekemään. Esimerkiksi todella suuret koirat saattavat olla lapselle suuri haaste hoitaa ja se voi olla jopa vaarallista lenkkeillessä jos koira lähteekin yhtäkkiä vetämään. Joskus suuremmat koirat saattavat hypätä ihmistä vasten, ja jos se niin tekee lapselle, ei lapsella yleensä ole tarpeeksi voimia pitää itseään pystyssä. Joskus saattaa olla parempi vaihtoehto hankkia lapsi perheeseen lyhyt ikäinen lemmikki, sillä lapsilla usein kiinnostus lopahtaa, vaikka innostus aluksi olisikin kova. Näin vanhemmat eivät joudu kiinni lemmikkiin kovin pitkäksi aikaa. Jotkut häkkieläimet esimerkiksi hiiret elävät noin 1-2 vuotta. Lisäksi häkkieläimet ovat pieniä, joten lapsi oppii samalla kärsivällisyyttä ja hellävaraisuutta lemmikkien kanssa. Häkin siivoaminen on tehtävä usein, ja se on melko yksinkertainen työ ja lapsi voi sen tehdä tai auttaa sen tekemisessä.\nPosted in Kotieläin, Lemmikit\nMonet lemmikit elävät suurimman osan elämästään sisätiloissa omistajansa asunnossa. Varsinkin kissat ja pienet eläimet eivät yleensä ole tottuneet muuhun maailmaan. Koirat pääsevät päivittäin käymään ulkona lenkillä. Joskus kuitenkin tulee tilanteita, että lemmikki on kuljetettava jonnekin muualle. Tämä voi olla lemmikille rankka kokemus ja se voi käyttäytyä hermostuneesti. Jotkut haluavat ottaa lemmikin mukaan matkalle ja joskus lemmikkiä pitää käyttää eläinlääkärissä. Eläimiä kuljetetaan myös näyttelyihin ja eri aktiviteetteihin esimerkiksi agilityyn.\nKissoille, pienille koirille ja muille pienille eläimille on kuljetushäkkejä, joissa ne pysyvät turvallisesti tallessa kuljetuksen aikana. Vaihtoehtoina häkille ovat myös kantolaukut ja kuljetusboksit. Näitä on erikokoisia eläimen koon mukaan.\nEsimerkiksi koirille löytyy kuljetushäkkejä\nKissoja ja koiria voi kuljettaa myös pyörällä. Pyöriin myydään polkupyöräkoreja ja -laukkuja, jotka voi laittaa kiinni pyörän ohjaustankoon. Myös tarakalle myydään lemmikeille tarkoitettuja pyörälaukkuja. Isompaakin koiraa voi kuljettaa pyörällä. Silloin pitää hankkia laatikkopyörä, joka on tarkoitettu juuri koirien kuljetusta varten. Laatikko on pyörän etuosassa ja sen reunat ovat niin korkeat, että koira ei pysty hyppäämään pois kyydistä.\nKun eläintä kuljetetaan autolla, sen pitää olla siellä aina kiinni siten, ettei se pääse siellä vapaasti kulkemaan ja häiritsemään kuskia. Äkkijarrutus voi myös olla vaarallista sekä eläimelle että muille autossa oleville, jos eläin ei ole kiinni ja se lentää muiden päälle. Autossakin eläin voi olla häkissä. Jos koiran häkki on iso niin häkin voi laittaa takakonttiin. Pienemmän häkin voi laittaa kiinni turvavöillä takapenkille. Koirille myydään autoon myös turvavaljaita. Turvallisinta on että koira laitetaan turvavaljailla kiinni takapenkille.\nJos sinulla on useita lemmikkejä ja olet esimerkiksi muuttamassa, voi oikeasti helpoin tapa olla vuokrata isompi auto. Varsinkin Helsingissä pakettiauton vuokraus voi olla myös vähemmän stressaava ratkaisu lemmikeille, kun niiden ei pakettiauton takatilasta tarvitse nähdä ikkunoista ulos kaupungin vilinään.\nKun eläintä kuljetetaan julkisilla kulkuvälineillä pitää ottaa huomioon monia muitakin asioita kuin autolla tai pyörällä liikkuessa. Tällöin matkustusaika on usein paljon pitempi ja ei voi pysähtyä tauolle milloin itse haluaa tai lemmikillä on siihen tarve. Kissoille pitää ottaa mukaan matkahiekkalaatikko. Eläimet tarvitsevat pitkiä matkoja varten tarpeeksi juomaa ja ruokaa sekä mahdollisesti leluja ja makuupesän.\nLemmikin voi ottaa mukaan myös junamatkalle. Koiria lukuun ottamatta lemmikin pitää matkustaa junassa omassa kuljetuslaatikossa tai – laukussa. Lemmikkieläimen kanssa matkustetaan ainoastaan lemmikeille varatuissa osastoissa. Kun lemmikin kanssa matkustetaan yöllä, niin sitä varten on olemassa lemmikkihyttejä, joissa voi yöpyä lemmikin kanssa.\nLentomatkaa varatessa on hyvä ottaa etukäteen selville mikä lentoyhtiön käytäntö on lemmikkien kuljetuksessa. Usein lentokoneen matkustamoon ei saa ottaa lemmikkiä mukaan vaan ne matkustavat koneen ruumassa. Monet ihmiset ovat allergisia eläimille, joten tämäkin pitää ottaa huomioon ja ilmoittaa etukäteen mukana tulevasta eläimestä. Jos lennolle on ilmoittanut allerginen henkilö, niin matkustamoon ei voi varata paikkaa eläimelle.\nKun eläin halutaan ottaa ulkomaille, se mitä pitää huomioida, riippuu paljon siitä mihin maahan eläin on tarkoitus viedä. Joihinkin maihin se ei onnistu ollenkaan. Kohde riippuu myös siitä onko maa EU:n ulkopuolella. Kun lemmikki viedään EU:n ulkopuolelle, tarvitaan eläimen terveyttä koskeva todistus.\nOttaisitko lemmikkikissasi mukaan ulkomaanmatkalle?\nKun matkustetaan EU maiden sisällä, ei sitäkään voi tehdä ihan noin vaan. Lemmikillä tulee olla tällöin raivotautirokotus ja lemmikkieläinpassi. Lemmikkieläinpasta selviää että eläin on saanut tarvittavat rokotteet, se on tunnusmerkitty sekä eläimen omistaja ja lääkitykset. Eli myös mikrosirumerkintä tai tatuointi vaaditaan, kun eläin viedään ulkomaille. Joissakin tilanteissa pelkkä tatuointi ei käy. Käytännöt ja lait vaihtelevat niin paljon eri maiden välillä, että kun kohde on selvillä, niin kannattaa erikseen selvittää juuri sen maan käytännöt eläimen tuomiselle maahan.


Geologian aihealueen uutiskirje 1 (12/2019) 🌋\nVuosi 2019 on ollut geologian aihealueen suhteen kaiken kaikkiaan antoisa! Olen koordinoinut Geologian aihealuetta Kordelinin säätiön rahoituksella elokuusta joulukuuhun.\nTyö on sisältänyt erilaisten aineistojen viemistä termipankkiin, geologian aihealueen esittelyä kaikissa geologiaa opettavissa yliopistoissa sekä yhteistyötä asiantuntijoiden kanssa eri instituutioista.\nSyksyllä geologian aihealueen alle on myös työstetty ohjesivusto taustoittamaan sitä, missä työstä on kyse, sekä auttamaan mahdollisia asiantuntijajäseniä alkuun.\nGeologian aihealuetta ja geologisia käsitteitä on nostettu esiin Twitterissä kolmen eri aihetunnisteen (#MineraaliMaanantai, #KiviKeskiviikko ja #TermiTorstai) kautta kuluvan syksyn aikana.\nIlahduttavaa on ollut käsitteistä syntynyt keskustelu, johon on osallistunut henkilöitä sekä geologian alalta että alan ulkopuolelta.\nYleisön suosikki on tähän mennessä ollut migmatiitti, johon liittyviin suomen- ja englanninkielisiin tviitteihin on sitoutunut yhteensä lähes 150 henkilöä ja tviitit ovat levinneet yli 3 200 henkilön näytölle. Hyviä kilpailijoita migmatiitille ovat olleet myös kärnäiitti ja Afrikan tähti -pelin mineraalit.\nLokakuussa Suomen Kansallinen Geologian Komitea päätti, että Geologia.fi-portaalin aineistoja voidaan hyödyntää geologian aihealueen rakentamisessa.\nTämän ansiosta terminologia on geologian aihealueella monipuolistunut esimerkiksi maaperägeologiaan ja hydrogeologiaan liittyvillä käsitteillä.\nMaaperägeologia, glasiaaligeologia ja hydrogeologia ovat esimerkkejä niistä aloista, joihin liittyvää asiantuntemusta kaivattaisiin vielä lisää geologian aihealueelle. Termipankissa jo olevaa aineistoa voi esimerkiksi täsmentää ja laajentaa sekä linkittää lähikäsitteitä toisiinsa.\nOta yhteyttä, jos haluat lähteä mukaan talkoisiin!\nSyksyllä taidehistorian ja geologian aihealueet ovat tehneet yhteistyötä ja geologian aihealueelle on lisätty tai tarkennettu kultasepäntyön ja taideteollisuuden kannalta tärkeitä mineraaleja ja niiden etymologiaa.\nYhteinen alusta helpottaa tieteiden välistä yhteistyötä ja käsitteitä on mahdollista luokitella näkymään useamman tieteenalan alla.\nKuvakaappaus on taidehistorian aihealueelta.\nLue yhteistyöhön ja mineraalien etymologiaan liittyvä blogiteksti!\nTällä hetkellä geologian aihealueen alla on yhteensä jo yli 1000 käsitesivua. Lämmin kiitos kaikille geologian aihealueen termityötä edistäneille!\nJatkan geologian aihealueen koordinaattorina vielä vuoden 2020 alussa pienellä osuudella. Olethan yhteydessä, jos sinulla herää ajatuksia aihealueen kehittämiseen liittyen.\nRauhallista loppuvuotta ja termirikasta vuotta 2020!


Kala söi hyvin SM-särkipilkissä Pien-Saimaalla - Jopa yli 10 kilon saalispussi tuotiin puntariin - Vapaa-ajan Kalastaja\nIsmo Malin 18 maaliskuun, 2019 18 maaliskuun, 2019\nSeulajonolla riitti pituutta SM-särkipilkissä Pien-Saimaalla Lappeenrannassa.\nMaamme eturivin särjenpilkkijät kokoontuivat kisailemaan Suomen mestaruuksista Lappeenrantaan Pien-Saimaalle 17. maaliskuuta. Kilpailuun osallistui 189 pilkkijää ympäri Suomen.\nPakkasesta ei ollut tällä kertaa kisailijoille haittaa, vaan keli oli plussalla koko päivän. Kala söi hyvin, ja jopa yksi kymmenen kilon ylitys kisassa nähtiin. Hyvin sujuneista kisajärjestetyistä vastasi tänä vuonna Lappeenrannan Urheilukalastajat.\nVanhempaa ja kokeneempaa kalastajakaartia kilpailussa edusti imatralainen Kyösti Härkönen. Hän on kiertänyt pilkkijäitä jo vuosikymmenten ajan.\nViisikymmentä vuotta pilkkimistä\n”Viisikymmentä vuotta on tullut pilkillä juostua, välillä kisoissa ja välillä ihan muuten vain. Monta reissua olenkin ennättänyt jo tähän ikään heittää”, yli 80-vuotias hyväntuulinen Kyösti kertoi narratessaan kaloja avannosta.\n”Tällä kertaa ei tullut pitkä kisamatka, kun tuosta Imatralta tänne ajeltiin. Viikolla käytiin ensin Pohjois-Karjalan puolella eläkeläisten mestaruuskisoissa”, kova kalamies tokaisi hymyssä suin ja jatkoi pilkkimistä.\nKokenut imatralainen Kyösti Härkönen on kiertänyt pilkkijäitä jo vuosikymmenten ajan.\nMikko Ihalaisella painavin kalapussi\nKilpailun suurimman ja koko kisan ainoan yli kymmenen kilon kalapussin pilkki tänä vuonna Itä-Päijänteen kalakavereiden Mikko Ihalainen. Seuraavaksi suurimmasta saaliista vastasi Pyhäjärven Pilkkijöiden Tarja Manninen liki kahdeksan kilon saaliilla.\nKolmanneksi suurimman ja yli seitsemän kilon saaliin toi puntariin Rautaruukin Urheilukalastajien Ismo Karhunen ja neljänneksi painavimman Pohjois-Karjalan Urheilukalastajien Juhani Soininen.\nNuorten sarjoissa yli kolmen kilon saaliiseen ylsivät Porvoon Talvionkijoiden Ilja Inberg ja Pohjois-Karjalan Urheilukalastajien Petrus Kajova.\nSM-särkipilkki kisattiin harmaassa plussakelissä 17. maaliskuuta Pien-Saimaalla.\nSM-särkipilkissä kala oli hyvällä syönnillä.\nIsmo Malin/ 20 maaliskuun, 2019 20 maaliskuun, 2019\nIsmo Malin/ 15 maaliskuun, 2019 15 maaliskuun, 2019


Muovin ainoa ongelma? | Kysy.fi\nNykyistä muovihysteriaa seuranneena tuli mieleen eikö olisi helpompaa yksinkertaisesti olla heittämättä muovijätettä luontoon sen sijaan että kokonaan välttelisimme sitä? Siis ongelma ei ole muovi itsessään, vaan ainoastaan se, että jotkut ihmiset heittävät sitä luontoon. Onko näin?\nMuovi on erinomainen materiaali eri tarkoituksiin ja moderni maailma tuskin tulisi toimeen ilman sen moneen käyttöön taipuvia ominaisuuksia. Luontoon päätyessään muovista tulee kuitenkin ongelma. Viime vuosina on erityisesti keskusteltu muoviroskan kertymisestä meriin ja pienten muovihiukkasten eli mikromuovin kulkeutumisesta kaikkialle.\nOlet pitkälti oikeassa siinä, että tarkka talteenotto ratkaisisi jo paljon muovin ympäristölle aiheuttamia haittoja. Kehittyneissä maissa jätehuolto on sangen toimivaa ja ainakin kotitalouksien muoviroska kerätään pääosin joko valvotuille kaatopaikoille tai poltettavaksi. Kierrätystäkin pyritään tehostamaan. Silti ihmisen piittaamattomuus johtaa Suomessakin muoviroskan kertymiseen sinne minne se ei kuulu.\nSuurin osa mereen joutuvasta muoviroskasta kulkeutuu sinne tutkimusten mukaan kymmenestä joesta Aasiassa ja Afrikassa. Wikipedia-artikkelin mukaan 60 prosenttia merten muoviroskasta tulee Kiinasta, Indonesiasta, Filippiineiltä, Vietnamista ja Thaimaasta. Karttakuva näyttää tilanteen havainnollisemmin http://carbonwaters.org/2018/01/plastics-stop-littering-we-need-to-make-... Jätteen ja muovijätteen keräämistä olisi syytä parantaa siis erityisesti Aasian kehittyvissä maissa, toki myös kaikkialla muuallakin.\nOsa luontoon ja vesistöihin joutuvasta muovista on vaikeammin hallittavissa. Autonrenkaista ja tienpinnoitteista irtoaa hiukkasia, samoin maaleista ja rakennusmateriaaleista. Tekstiilit ja kosmetiikka lisäävät myös mikromuovien määrää vesistöissä. Isompi muoviroska hajoaa hiljalleen pienemmiksi partikkeleiksi. Mikromuoviongelma on tiedostettu, mutta helppoa ratkaisua ei tähänkään ole.\nOngelma ei ole pelkästään se mihin muovi joutuu, vaan myöskin se mistä se saadaan. Wikipedian mukaan "Tuotantomääriltään suurimmat muovilaadut valmistetaan öljynjalostuksessa syntyvistä kevyistä jakeista, kuten bentseeni, butadieeni, propeeni ja eteeni liittämällä näiden molekyylit yhteen pitkiksi ketjuiksi prosessissa, jota sanotaan polymeroinniksi." Toisin sanoen muovin valmistus on osa fossiilisten raaka-aineiden liikakäyttöä, joka on kokonaisuutena vielä suurempi ongelma kuin muovin hävitys.\nAutonromujen säilyttäminen omalla pihalla


Suuret ikäluokat kehyksissä\nKRANS-SUONPÄÄ, KRISTIINA (2008)\nTässä tutkimuksessa käsittelen suomalaisia suuria ikäluokkia. Suuret ikäluokat syntyvät sodanjälkeiseen Suomeen vuosina 1945–1950. Heidän poikkeuksellinen suuri määränsä Suomen väestössä on aiheuttanut keskusteluja ja pohdintoja yhteiskunnassamme. Suuret ikäluokat muodostavat väestöllisen kohouman suomalaisessa väestössä ja ovat siksi yhteiskunnallisesti sekä poliittisesti merkittävä aihe. Suuria ikäluokkia yhdistävät yhteiset tapahtumat ja kokemukset elämänkaaressa. Heitä voidaan nimittää yhteiskunnalliseksi sukupolveksi. Yhteiskunnallisesti merkittävät tapahtumat ovat vaikuttaneet suuriin ikäluokkiin kuuluvien elämään, esimerkiksi elinkeinorakenteen ja elämäntavan muutokset. Suuria ikäluokkia on pyritty hallinnoimaan erilaisilla poliittisilla päätöksillä, esimerkiksi eläköitymisen suhteen. Tutkimukseni tärkeitä avainkäsitteitä ovat väestöpolitiikan, elämänkaaren ja sukupolven sekä politiikan ja hallinnallisuuden käsitteet. Taustoitan tutkimustani niin käsitteiden kuin suurten ikäluokkien elämänkulunkin kautta. Myös elämänkaaren käsite on tutkimuksessani keskeinen.\nAineistona tutkimuksessani käytän Suomen Kuvalehden ja Apu-lehden artikkeleita. Aineistoni jakaantuu primaari- ja sekundaariaineistoon. Sekundaariaineistoa käytän tutkimuksen taustoitusluvuissa elävyyden ja värikkyyden antajana. Sekundaariaineiston tarkoituksena on esitellä ajankuvien avulla aikakauslehtien kirjoittelua eri vuosikymmenillä. Primaariaineisto puolestaan keskittyy suurista ikäluokista käytävään keskusteluun. Primaariaineistoa käytän tutkimuksen analyysiluvussa. Aineistoni analyysitapana käytän Erwing Goffmanin kehysanalyysia. Olen jäsentänyt aineistoni viideksi kehykseksi, jotka ovat pulan ja niukkuuden kehys, odotusten kehys, vaikuttamisen kehys, ongelmien ja hallinnan kehys sekä tulevaisuuden kehys. Kehykset painottuvat eri tavoin. Aineisto keskittyy paljolti vaikuttamisen kehykseen sekä ongelmien ja hallinnan kehykseen. Näyttää siltä, että suurista ikäluokista käydään keskustelua varsinkin silloin, kun heitä pidetään uhkana yhteiskunnan tasapainolle.\nTutkimukseni perusteella päädyn siihen, että suuret ikäluokat ovat yhteiskunnallemme todellinen hallinnallinen ongelma. Suuret ikäluokat ovat myös väestöllinen haaste. Voidaan kuitenkin myös todeta, että suuret ikäluokat ovat antaneet mahdollisuuksia yhteiskunnalle, esimerkiksi verokertymien avulla. Nähtäväksi kuitenkin jäävät suurten ikäluokkien vaikutukset yhteiskunnan hoiva- ja terveyspalveluihin.\nAvainsanat: suuret ikäluokat, kehykset, väestöpolitiikka, hallinnallisuus


Jopa miljoona kärsii siitepölyallergiasta - vain 6000 siedätyshoidossa\nsunnuntai 13.09.2015 klo 16:10\nSiedätyshoidolla allergian oireet vähenevät merkittävästi ja elämänlaatu paranee vuosiksi. Silti vain harva hyödyntää hoitoa.\nSiedätys hoito voi jopa auttaa pääsemään kokonaan eroon allergialääkkeistä. MOSTPHOTOS\nNoin miljoona suomalaista kärsii siitepölyallergiasta. Tyypillisesti allergisia oireita hoidetaan antihistamiinivalmisteilla, silmätipoilla ja kortisonia sisältävillä nenäsuihkeilla.\nPitkäkestoisempaa helpotusta allergiaan voi saada siedätyshoidoilla, mutta vain ani harva - 6 000 allergikkoa - hyödyntää niitä.\n- Erityisesti työikäiset käyttävät siedätyshoitoa liian vähän, vaikka sillä voitaisiin parantaa sekä elämänlaatua että työtehoa, huomauttaa allergologi Peter Csonka Terveystalon tiedotteessa.\nHoidolla voidaan helpottaa esimerkiksi Suomessa yleisten koivun ja heinän sekä eläinpölyistä koiran, kissan, hevosen ja pölypunkin aiheuttamia allergioita. Hoito toimii ennaltaehkäisevänä hoitona myös ampiaisen- ja mehiläisenpistoallergiaan.\nSiedätyshoito annetaan ihonalaisina pistoksina, kielenalustabletteina tai -liuoksena. Hoidon kesto on kolme vuotta, sillä keho tarvitsee aikaa kehittääkseen sietokyvyn allergeenia kohtaan.\n- Siedätyshoidon aloittaminen vaatii hoitoon perehtyneen lääkärin arvion ja parhaiten sopiva hoitomenetelmä valitaan yhdessä potilaan kanssa, Csonka kertoo.\nHoito helpottaa hankalista oireista kärsivien elämää ja voi jopa auttaa pääsemään kokonaan eroon allergialääkkeistä.\nVaikutus keskimäärin 7-15 vuotta\nCsonka arvioi, että yksi suurimpia esteitä siedätyshoitojen aloittamiselle on se, että hoito mielletään ylimääräiseksi kustannukseksi. Hän kehottaa miettimään sijoitusta hoitoihin pidemmän aikavälin hyödyllä.\nCsonka suosittelee myös työnantajia suhtautumaan myönteisesti allergioiden hoitoon, sillä allergiat aiheuttavat kustannuksia muun muassa sairauspoissaolojen muodossa.\n- Oirelääkkeiden käyttö tulee pitkällä aikavälillä vähintään yhtä kalliiksi kuin siedätyshoito ja auttaa vain tilapäisesti. Siedätyshoitojen vaikutus kestää keskimäärin 7–15 vuotta, joten kyse on pitkäaikaisesta helpotuksesta.\nLähde: Terveystalon tiedote


HE 290/2014 | EDILEX\nHE 290/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi vaalilain muuttamisesta\n3.1 Vaikutukset äänestäjiin ja vaalien toimittamiseen\nEsityksessä ehdotetaan vaalilain muuttamista siten, että kunnallisvaalien nimi muutettaisiin kuntavaaleiksi ja että kuntavaalien vaalipäivä siirrettäisiin vaalivuoden huhtikuun kolmanteen sunnuntaihin. Lisäksi ehdotetaan, että seuraavat kuntavaalit toimitettaisiin uuden aikataulun mukaisesti vuonna 2017. Esityksessä ehdotetaan myös vaalilain vaalipiirejä koskevan pykälän tarkistamista vastaamaan vuoden 2015 alussa voimaan tulevia kuntajaon muutoksia.\nKunnallisvaalien ajankohta on nykyisin lokakuun neljäs sunnuntai. Vaalipäivästä säädetään vaalilain (714/1998) 144 §:ssä. Kuntalaissa (365/1995) säädetään valtuuston toimikauden alkamisesta ja sen pituudesta. Kuntalain 9 §:n mukaan valtuuston jäsenet ja varajäsenet valitaan kunnallisvaaleissa vaalivuotta seuraaviksi neljäksi kalenterivuodeksi. Valtuuston toimikausi määräytyy näin alkamaan kalenterivuoden alusta. Valtuuston toimikausi on myös kiinteästi neljän vuoden pituinen.\nVuoden 1917 kunnallisen vaalilain mukaan kunnallisvaalit järjestettiin joulukuussa. Joulukuuta pidettiin huonojen säiden vuoksi äänestystä hankaloittavana ajankohtana, ja vuonna 1950 kunnallisvaalit siirrettiin lokakuun ensimmäiseen sunnuntaihin ja sitä seuraavaan maanantaihin. Vuonna 1990 siirryttiin valtiollisten vaalien tavoin yksipäiväisiin vaaleihin, ja vaalipäiväksi säädettiin vaaliteknisistä syistä lokakuun kolmas sunnuntai. Vuoden 1998 vaalilaissa kunnallisvaalien vaalipäiväksi muutettiin lokakuun neljäs sunnuntai. Valtuustojen toimikausi oli alun perin kolme vuotta, mutta eduskunnan vaalikauden muututtua kolmesta vuodesta neljään vuoteen vuonna 1954 pidennettiin myös valtuustojen vaalikausi neljään vuoteen vuonna 1955.\nKunnallisvaalien ja eduskuntavaalien ajankohdat ovat Suomessa aina eronneet toisistaan. Vaalien yhdistämistä on pohdittu useaankin kertaan, mm. Kansanvalta 2007 –toimikunnan mietinnössä (KM 2005:1, s. 47), mutta ajatus vaalien yhdistämisestä on toistaiseksi torjuttu ja pitäydytty vaalien erillisyyden periaatteessa. Yhtenäisen vaalipäivän käyttöönottoa (ilman samanaikaisia vaaleja) ei ole aikaisemmissa vaiheissa pohdittu.\nEduskuntavaalien ja tasavallan presidentin vaalin vaalipäiviä muutettiin vuonna 2010. Vaalilain 107 §:n (431/2010) mukaan eduskuntavaalien vaalipäivä on huhtikuun kolmas sunnuntai. Jos huhtikuun kolmas sunnuntai olisi pääsiäispäivä tai pääsiäispäivän jälkeinen sunnuntai, vaalipäivä olisi pääsiäispäivää edeltävä sunnuntai vaalilain 189 §:n 1 momentin mukaisesti. Eduskuntavaalien ajankohdan muuttamista perusteltiin sillä, että huhtikuussa sää on yleensä otollisempi ulkona tapahtuvalle vaalikampanjoinnille ja että vaalipäivän sää on todennäköisesti myös äänestäjien kannalta suotuisampi kuin maaliskuussa ( HE 8/2010 vp, s. 1).\nÄänestysaktiivisuus on kunnallisvaaleissa laskenut merkittävästi pitkällä aikavälillä. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa äänestysaktiivisuus oli 58,3 prosenttia. Vaaliosallistuminen on Suomen kunnallisvaaleissa selvästi muita Pohjoismaita alemmalla tasolla. Kaikki vaaliosallistumista tukevat toimenpiteet ovat siten kannatettavia. Sääolosuhteiden tai vaalien ajankohdan vaikutuksesta äänestysaktiivisuuteen ei sinänsä ole osoitettavissa selkeää tutkimusnäyttöä, mutta huhtikuun kolmannen sunnuntain muodostuminen yleiseksi vaalipäiväksi voi ehkä osaltaan tukea äänestäjien äänestämistottumuksen vakiintumista ja aktivoida äänestämättä jättäviä vaaliosallistumiseen.\nKunnallisvaalien ajankohdan siirto keväälle ja valtuuston toimikauden muuttaminen kesken vuotta kesäkuussa alkavaksi edellyttävät vaalilain ja kuntalain muuttamista. Valtuuston toimikauden muutoksesta aiheutuu myös jonkin verran muuta tarkistustarvetta kuntalakiin.\nEhdotetut muutokset liittyvät pääosin hallituksen esitykseen kuntalaiksi ja eräiksi muiksi siihen liittyviksi laeiksi. Vaalilakia ehdotetaan muutettavaksi ensinnäkin siten, että kunnallisvaalien nimi muutettaisiin muotoon kuntavaalit ja toiseksi siten, että kuntavaalit toimitettaisiin vaalivuoden huhtikuun kolmantena sunnuntaina. Kuntavaalien vaalipäivä olisi sama kuin nykyisin eduskuntavaalien vaalipäivä. Kuntavaalit ja eduskuntavaalit vuorottelisivat kahden vuoden välein eikä kyse siten olisi samanaikaisesti järjestettävistä vaaleista. Vaalilain 18 §:n 3 momenttia ehdotetaan muutettavaksi kuntavaaleissa uuden kuntalain myötä äänioikeutetun muun valtion kansalaisen, jolla ei ole kotikuntaa Suomessa, äänioikeusrekisteriin merkitsemistä koskien. Esityksessä ehdotetaan lisäksi muutamia teknisiä tarkistuksia vaalilakiin sekä vaalilain 5 §:n tarkistamista vastaamaan vuoden 2015 alussa voimaan tulevia kuntajaon muutoksia. Vuoden 2015 alusta lukien voimaan tulevat kuntajaon muutokset ovat: Lavia liitetään Poriin (valtioneuvoston päätös 447/12.6.2014), Maaninka Kuopioon (valtioneuvoston päätös 209/13.3.2014) sekä Tarvasjoki Lietoon (valtioneuvoston päätös 448/12.6.2014). Muutokset eivät vaikuta vaalipiirien välisiin rajoihin.\nKuntavaalien uudesta vaalipäivästä ehdotetaan säädettäväksi vaalilain 144 §:ssä. Jos huhtikuun kolmas sunnuntai olisi pääsiäispäivä tai pääsiäispäivän jälkeinen sunnuntai, vaalipäivä olisi pääsiäispäivää edeltävä sunnuntai nykyisen vaalilain 189 §:n 1 momentin mukaisesti. Vuosina 2015-2025 huhtikuun kolmas sunnuntai on pääsiäispäivä tai pääsiäispäivän jälkeinen sunnuntai vuosina 2017, 2019, 2022, 2023 ja 2025. Tämä merkitsee sitä, että vuosina 2017 ja 2025 kuntavaalit siirtyisivät pääsiäistä edeltävään sunnuntaihin.\nVaalipäivän muuttumisen johdosta ehdotetaan vaalilain 150 §:n 1 momenttiin ja 157 §:n 1 momenttiin eräisiin määräaikoihin liittyviä teknisiä tarkistuksia.\nLain voimaantulosäännöksessä ehdotetaan lisäksi, että kuntavaalit järjestettäisiin ensimmäisen kerran uuden aikataulun mukaisesti vuonna 2017, jolloin vuoden 2016 säännönmukaiset kuntavaalit siirtyisivät seuraavan vuoden huhtikuuhun. Nykyisten valtuustojen toimikauden jatkamisesta vuoden 2017 toukokuun loppuun säädettäisiin kuntalaissa, jota koskeva hallituksen esitys on eduskunnassa käsiteltävänä samanaikaisesti tämän esityksen kanssa. Kuntalaissa säädettäisiin myös yksittäisen valtuutetun mahdollisuudesta niin halutessaan tulla vapautetuksi valtuustopaikastaan jo vuoden 2016 lopussa, jolloin varavaltuutettu kutsuttaisiin hänen sijaansa jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli vuoden 2017 toukokuun loppuun.\nÄänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa on laskenut varsin matalalle tasolle. Vaalien ajankohdan tai sääolosuhteiden vaikutuksesta äänestysaktiivisuuteen ei ole osoitettavissa selkeää tutkimusnäyttöä, mutta vaalien siirtyminen kevääseen voi parantaa kampanjointimahdollisuuksia ulkona ja vaalien näkyvyyttä kaupunkikuvassa, mikä osaltaan voi aktivoida äänestäjiä. Huhtikuun kolmannen sunnuntain muodostuminen yleiseksi vaalipäiväksi voi myös tukea äänestäjien äänestämistottumuksen vakiintumista. Pääsiäisen ajoittuminen tiettyinä vaalivuosina huhtikuun kolmanteen sunnuntaihin tai sitä edeltävään sunnuntaihin tosin osittain heikentää ajatusta yleisestä vaalipäivästä. Pääsiäinen siirtää kunnallisvaalien vaalipäivää lähitulevaisuudessa vuosina 2017 ja 2025.\nVaalien toimittamiseen käytännössä vaalipäivän siirrolla kevääseen ei ole merkittävää vaikutusta.\nVaalipäivän siirrosta johtuvan valtuuston toimikauden muutoksen vaikutuksia arvioidaan tarkemmin kuntalakiuudistusta koskevassa hallituksen esityksessä.\nKuntalain kokonaisuudistuksen valmisteluun liittyvä, valtiovarainministeriön asettama toimikunta esitti 24 päivänä lokakuuta 2013 päätösesityksissään muun muassa, että kunnallisvaalien ajankohta siirretään keväälle ja että vaalit toimitetaan huhtikuun kolmantena sunnuntaina, ns. kansanvallan viikonloppuna. Kunnallisvaaleja ja eduskuntavaaleja ei järjestettäisi toimikunnan esityksen mukaan samanaikaisesti, vaan kunnallisvaalit toimitettaisiin parittomana vuotena eduskuntavaalikauden puolessa välissä. Toimikunta esitti, että vuoden 2016 kunnallisvaalit siirrettäisiin vuoden 2017 huhtikuuhun, ja että nykyistä valtuustokautta pidennettäisiin vajaalla puolella vuodella. Toimikunnan esityksen mukaan eduskuntavaalien aikataulu säilyisi ennallaan. Jos eduskunta hajotettaisiin kesken eduskunnan vaalikauden, seuraava eduskunta valittaisiin hajotetun eduskunnan jäljellä olevaksi toimikaudeksi ylimääräisissä vaaleissa toimikunnan esityksen mukaan.\nOikeusministeriö asetti 20 päivänä joulukuuta 2013 parlamentaarisen työryhmän selvittämään em. toimikunnan esitysten toteuttamista ja valmistelemaan mahdolliset lakiehdotukset. Toukokuussa 2014 valmistuneessa mietinnössään työryhmä puolsi em. toimikunnan ehdotusta kunnallisvaalien ajankohdan siirtämiseksi. Mietintö sisälsi hallituksen esityksen muotoon laaditun ehdotuksen vaalilain muuttamisesta. Työryhmä ei ehdottanut muutoksia eduskunnan vaalikauteen mahdollisten ennenaikaisten vaalien jälkeen, vaan katsoi, että ennenaikaisissa eduskuntavaaleissa valitaan eduskunta säännönmukaiselle neljän vuoden vaalikaudelle riippumatta siitä, ajoittuvatko seuraavat eduskuntavaalit samaan vai eri vuoteen kunnallisvaalien kanssa.\nEsityksestä järjestettiin avoin lausuntokierros loppukesän 2014 aikana. Lausuntoja pyydettiin valtiovarainministeriöltä, ulkoministeriöltä, kunnilta, puolueilta, Kuntaliitolta ja Väestörekisterikeskukselta. Lausuntoja saatiin 128 kappaletta.\nKunnallisvaalien siirtämistä kannatti suurin osa lausunnonantajista. Ehdotuksen hyötyinä nähtiin vaalien säännöllisyys ja uuden valtuuston mahdollisuus päästä pian vaalien jälkeen päättämään talousarviosta ja –suunnitelmasta. Uusi valtuusto ei olisi valtuustokauden ensimmäisenä vuonna yhtä riippuvainen edellisen valtuuston päätöksistä kuin vielä nykyään.\nJoidenkin kuntien mukaan valtuuston toimikauden siirtäminen alkamaan jo kesäkuun alussa saattaa vaikeuttaa hyväksi koettua vuosirytmiä kunnallishallinnossa ja varsinkin taloussuunnittelussa. Ehdotukseen kielteisesti suhtautuneet totesivat, että uusien luottamushenkilöiden työn aloittaminen suoraan talousarvion laadinnalla ilman pidempää perehtymistä kunnan toimintaympäristöön ja taloustilanteeseen voi olla hankalaa, samoin kuin se, että uusi valtuusto saisi heti toimikautensa alussa hyväksyttäväksi vanhan valtuuston tilinpäätöksen ja tili- ja vastuuvapauden myöntämisen.\nJotkut lausunnonantajat kokivat hankalaksi, että kunnallisvaalit järjestettäisiin pääsiäisen aikaan, mistä voi aiheutua tarvetta muuttaa säännönmukaista vaaliajankohtaa sekä vaikeuksia vaalitoimitsijoiden lomailun vuoksi. Myös viranhaltijoiden kesälomien todettiin vaikeuttavan kesäkuussa aloittavan valtuuston työn aloittamista. Joissakin lausunnoissa pidettiin vaalien ja valtuustokauden alkamisen väliin jäävää aikaa liian lyhyenä.\nEsitys liittyy eduskunnalle annettuun hallituksen esitykseen kuntalaiksi ja eräiksi muiksi siihen liittyviksi laeiksi. Tarkoituksena on, että kuntalaissa valtuuston toimikausi säädettäisiin alkamaan kesäkuun alusta. Kuntalain siirtymä- ja voimaantulosäännöksissä säädettäisiin nykyisten valtuustojen toimikauden jatkumisesta vuoden 2017 toukokuun loppuun. Samoin säädettäisiin yksittäisen valtuutetun mahdollisuudesta niin halutessaan tulla vapautetuksi toimestaan vuoden 2016 lopussa, jolloin varavaltuutettu kutsuttaisiin hänen sijaansa jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli vuoden 2017 toukokuun loppuun.\nLisäksi kuntarakennelakia tarkistettaisiin siten, että vuonna 2017 voimaan tulevissa mahdollisissa kuntaliitoksissa liitoskunnat voisivat järjestää kuntavaalit jo vuonna 2016 ja että tällöin valitun uuden kunnan valtuuston toimikausi ulottuisi vuoden 2021 toukokuun loppuun. Vuonna 2021 toimitettaisiin säännönmukaiset kuntavaalit. Vuoden 2017 huhtikuussa liitoskunnissa ei siten järjestettäisi lainkaan kuntavaaleja.\nLaki ehdotetaan tulemaan voimaan samanaikaisesti eduskunnassa käsiteltävänä olevan uuden kuntalain kanssa. Ensimmäisen kerran kuntavaalit järjestettäisiin uuden aikataulun mukaisesti huhtikuussa vuonna 2017. Vuoden 2016 säännönmukaiset kuntavaalit siirtyisivät siten vuoden 2017 huhtikuuhun, ja nykyisten, vuoden 2016 lopussa toimikautensa päättävien valtuustojen toimikautta jatkettaisiin viidellä kuukaudella vuoden 2017 toukokuun loppuun.\nKunnallisvaalien ajankohdasta ja valtuustojen toimikaudesta ei säädetä perustuslain tasolla. Perustuslain 14 §:n 3 momentissa säädetään oikeudesta äänestää kunnallisvaaleissa ja kunnallisessa kansanäänestyksessä.\nEhdotusta nykyisten valtuustojen toimikauden pidentämisestä viidellä kuukaudella vuoden 2017 toukokuun loppuun on arvioitava perustuslain näkökulmasta. Ehdotus toimikauden pidentämisestä ei sinänsä sisälly nyt käsillä olevaan hallituksen esitykseen, vaan kuntalakiuudistusta koskevaan esitykseen. Nykyisten valtuustojen toimikauden pidennys on kuitenkin edellytys myös tässä esityksessä ehdotetulle kuntavaalien aikataululle, joten asiaa arvioidaan myös tämän esityksen yhteydessä.\nKäsitellessään vaalilain muutosta, jossa oli kyse eduskuntavaalien ajankohdan siirtämisestä maaliskuulta huhtikuulle ja silloisen eduskunnan toimikauden pidentämisestä kuukaudella, perustuslakivaliokunta totesi, että perustuslain 24 §:ssä asetetaan eduskunnan vaalikausille nelivuotinen rytmi, mutta siinä ei säädetä vaalikauden pituutta tarkoin neljäksi vuodeksi. Vaalipäivän siirrosta johtuva silloisen eduskunnan toimikauden pidennys oli valiokunnan mielestä siinä määrin vähäinen, ettei se ollut valtiosääntöoikeudellisesti ongelmallinen (ks. PeVM 2/2010 vp, s. 2).\nEdellä kuvatussa tapauksessa eduskunta pidensi lailla omaa toimikauttaan. Valtuustojen toimikauden pidentämisen osalta on käsillä erilainen tulkintatilanne. Erona on myös se, että valtuustojen toimikaudesta ei ole säädetty perustuslain tasolla, vaan sääntely perustuu kuntalakiin ja vaalien ajankohdan osalta vaalilakiin. Lähtökohtaisesti tämä sääntely on siten tavallisen lain säätäjän harkinnassa. Tämän perusteella näyttäisi siltä, ettei kaavaillun vaaliaikataulun edellyttämä nykyisten valtuustojen toimikauden pidentäminen lailla olisi ongelmallista perustuslain kannalta. Toisaalta kunnan asukkaiden itsehallinto ja siihen sisältyvä oikeus valita itse toimielimensä samoin kuin valtuustojen aseman legitimiteetti yleisesti ja valtuutettujen oikeusasema voivat kuitenkin perustella sitä, että lailla ei puututtaisi nykyisten valtuustojen toimikauteen.\nmuutetaan vaalilain (714/1998) 1 §, 2 §:n 3 momentin suomenkielinen sanamuoto, 3 ja 5 §, 7 §:n 2 momentin suomenkielinen sanamuoto, 9 §:n 1 momentti, 13 §:n 2 ja 3 momentti, 14 §:n 3 momentti, 15 §:n 2 momentti, 16 §:n 3 momentti, 18 §:n 2 ja 3 momentti, 19 §:n 1 momentti, 22 ja 31 §:n suomenkielinen sanamuoto, 34 §:n 2 momentti, 37 §:n 2 momentin, 41 §:n 5 momentin, 44 §:n 3 momentin ja 58 §:n 1 momentin suomenkielinen sanamuoto, 64 §:n 1 momentti, 76 §:n 1 momentin ja 81 §:n 1 momentin suomenkielinen sanamuoto, 82 §:n 2 ja 4 momentti, 84 ja 91 §:n suomenkielinen sanamuoto, 95 §:n otsikon ja 98 §:n 2 momentin suomenkielinen sanamuoto, 101 §:n 2 momentti, 104 §:n 2 momentin, 105 §:n 2 momentin, 106 §:n 1 ja 5 momentin, 11 luvun otsikon ja 144 §:n edellä olevan väliotsikon suomenkielinen sanamuoto, 144 §, 145 §:n edellä olevan väliotsikon suomenkielinen sanamuoto, 146 §:n 1 momentti, 150 §, 151 §:n edellä olevan väliotsikon suomenkielinen sanamuoto, 157 §:n 1 momentti ja 188 §:n 2 momentin suomenkielinen sanamuoto,\nsellaisina kuin niistä ovat 5 § laissa 271/2013, 9 §:n 1 momentti osaksi laeissa 247/2002, 868/2003 ja 1263/2007, 13 §:n 3 momentti, 64 §:n 1 momentti, 82 §:n 4 momentti ja 188 §:n 2 momentti laissa 247/2002, 15 §:n 2 momentti, 16 §:n 3 momentti, 18 §:n 2 momentti, 41 §:n 5 momentti, 76 §:n 1 momentti, 95 §:n otsikko ja 150 § laissa 496/2013, 18 §:n 3 momentti laissa 1213/2013, 34 §:n 2 momentti laissa 431/2010 , 82 §:n 2 momentti laissa 218/2004 sekä 104 §:n 2 momentti ja 105 §:n 2 momentti laissa 300/2009, seuraavasti:\nVaalikelpoisuudesta eduskuntavaaleissa ja kelpoisuudesta tasavallan presidentiksi säädetään perustuslaissa sekä vaalikelpoisuudesta kuntavaaleissa kuntalaissa. Vaalikelpoisuudesta europarlamenttivaaleissa säädetään 164 §:ssä.\nKukin valittu merkitään pöytäkirjaan ilmoittamalla hänen nimensä ja arvonsa, ammattinsa tai toimensa sekä, kuntavaaleja lukuun ottamatta, kotikuntansa samoin kuin hänen saamansa vertausluku ja äänimäärä.\nValitsijayhdistyksen perustamiseen ehdokkaan asettamiseksi kuntavaaleja varten tarvitaan vähintään kymmenen äänioikeutettua kunnan asukasta. Kunnassa, jonka asukasluku on väestötietojärjestelmässä vaalivuotta edeltävän vuoden marraskuun 30 päivän päättyessä olevien tietojen mukaan enintään 1 500, saa valitsijayhdistyksen kuitenkin perustaa vähintään kolme äänioikeutettua kunnan asukasta ja kunnassa, jonka asukasluku on yli 1 500, mutta enintään 2 000, saa valitsijayhdistyksen perustaa vähintään viisi äänioikeutettua kunnan asukasta.


Maanjäristys takerrutti kauhun olkapäille - Sunnuntai | HS.fi\nMaanjäristys takerrutti kauhun olkapäille\nMaa järisi tiistaina 7. syyskuuta Ateenassa. Seuraavalla viikolla Turkkia koettelivat elokuun suurtuhon jälkijäristykset. Viime maanantaina taloja sortui Taiwanissa. "Tuijotan seinien halkeamia ja pelkään", kirjoittaa Petra Pakkanen Ateenasta.\nOn jo neljä päivää siitä, kun maa Ateenassa vavahteli enemmän kuin miesmuistiin. Silti en uskalla vieläkään astua hissiin. Kadulla kulkiessani katselen pakonomaisesti halkeamia talojen seinissä, suihkussakin käyn mahdollisimman nopeasti.


Käteisellä lainat jos olet on lisäetuja: Tieteellinen rah - Muzyka Klubowa Przedewszystkim MP3\nKäteisellä lainat jos olet on lisäetuja: Tieteellinen rah\nWysłany: Sob 6:41, 08 Lut 2014 Temat postu: Käteisellä lainat jos olet on lisäetuja: Tieteellinen rah\nOn todennäköisempää jotta voit toivottavaa velkojan . Nykyään , henkilökohtaiset lainat voi olla etsitään www helposti joten ei ole mitään Pitäisikö viiva tai kaikki pankeille. Sinun pitäisi käyttää aikaa ja käytännön tietoa muiden pääsyytä elämäsi joka mahdollistaa sen get kuormien hyviä neuvoja siellä. On aika säilyttämään ja tuoreet asuinpaikka , kanssa eläke tai tiedekunnan of this lapset ďťż[url="http://lainaa2000.webgarden.com"]lainaa 2000[/url] koska voisi päättää keskuudessa kuin kello kerran kuukaudessa , voit itse mennä rikollinen . Tärkein etu yhdistäminen. Heti tarjoaa hetkellinen lupa , hän lähettää valtuutetun tuotot osaksi tilillesi kuluessa vähintään toteutettavissa aikaa osto voi.\nSiitä syystä, että vakuutena velvoitteiden säilyttävät kohde kuin pääoma , ei ole pakko on vakuutena . Yksinkertaisesti , topin saat tulevat olemaan identtinen to raha olet silti saanut maksamaan kohti rahoituslaitos . Toinen tyyppi asevoimien huono luotto laina on ihmisille markkinapaikka ja vanhoja kanssa armeija tai eläinlääkärit . Käynnistä lomasta varten omistaminen koti jonka ystävystyä paikallinen kiinteistöalan asiantuntija [url="http://vippi101.snappages.com"]vippi vertailu[/url] palkkapäivä lainat on valtuutettu nopeasti mikään pitkittynyt todiste tulisi käyttää . Autolainan agentti tuki auttaa selville positiiviset ja negatiiviset asiat on laji rahoitus valinta .\nBarrak monitorit cocktailit kulutetaan ja apurahat asiakkaan pankkilainaa . Röyhkeä ja taitavia vaihtoehto - tuottaja jos koskaan ollut yksi ! [url="http://lainaaluottotiedottomalle.snappages.com"]http://lainaaluottotiedottomalle.snappages.com[/url] palkkapäivä ennakot on tarkoitus täydellinen lyhytikäisiä tuotot taukoja . Parantunut Yritys : Yksi avain jotka vaikuttavat prosessia tahansa sivuston on eri hakukoneita sijoitusta .\nsanottuani, sinun tarvitsee viettää asuntolaina pois ennen omaisuus kanssa Auto ilmenee tilillesi . Tämä voi koostuvat välttämättömyys omistaminen ikäryhmässä jossa on vähintään 18 vuosikymmeniä , välttämättömyys tukea todellinen vilkas huomioon in laina yhtiön lisäksi ehto toiminnolle kuin Koko -aika henkilöstö in liiketoiminta kanssa minimaalinen kuukausi-to kuukauden palkkaa 1000 vähintään . Henkilö voi saada pieni luotto pisteet palkkapäivä etukäteen jos hän Kunkin hän saa paras syy tuotot ehkä helppo ehdot joku tarpeisiin on vakaa maksettava jotta rahoitus lainan. Toisaalta , kysymys on nyt Olen hankkinut Tämän koti ja Minun täytyy varmistaa, että on ruuvit vaikka yhä kustannukset kaasu , elinvoimaa ja aterioita , In. miten Käytännössä ? puoli tuumaa Todennäköisesti ongelma todella on " olisikaan kaikki Pitäisi ottaa huomioon joka auttoi minua saavuttamaan sen ? Tuumaa . myöhästymismaksuilta ovat tavattoman kova joka mahdollistaa sen nopeasti lisäys. Jos olet yhdistäminen on antanut, et on paljon henkilökohtaisia ??lainoja ja record [url="http://lainaa2000.webgarden.com"]lainaa2000.webgarden[/url] on lukuisia tapoja ihmisiä, jotka ovat huono luotto-pisteet joka tekee saamiseksi Kotirahoitus yksinkertaisempi ja paljon muuta päänsärky - maksutta . talousjärjestelmä Vierailijat jokainen niistä kova , mutta jokainen niistä vastata melko eri .\nehdotetulla paras ratkaisu kuitenkin on web vertaamalla verkkosivut .


Mari Sinn: DIY pellavaöljymaali // DIY Linseed Oil Paint\nNiin yksinkertaista ja niin helppoa; nimittäin pellavaöljymaalin teko! Tässä postauksessa ei ole juuri uutta tietoa heille, jotka huomasivat viime kertaisesta postauksestani YouTube-videon, jossa tein pellavaöljymaalia.\nTein pellavaölymaalia siis itse. Oikeastaan pikemminkin lasuuriöljyä eli ruskealla sävytettyä pellavaölyä. En halunnut väristä siis peittävää, minkä takia käytin vain ruskeaa umbraa pigmenttinä, enkä ollenkaan sinkkivalkoista.\nPinnasta tuli mielestäni täydellinen; siksi uskallan tätä hehkuttaa myös teille ja kannustaa itsekin kokeilemaan!\nSekoita pigmentti edellisenä päivänä pieneen määrään pellavaöljymaalia. Vaikein osuus on varmasti sävyn ja tummuuden arviointi, mutta uskon, että tekemällä ja kokeilemalla oppii! Mitä enemmän pigmenttiä laitat litkuun, sitä tummempaa saat - tai sitä enemmän saat maalia.\nSeuraavana päivänä lisää sekoitukseen lisää pellavaöljymaalia. Jos haluat peittävää maalia, lisää myös sinkkivalkoista. Katso silmämääräisesti, mille litku näyttää. Aina et varmasti voi onnistua, mutta jos sinulla on taustalla jo kokemusta maalien ja öljyjen käytöstä, sinulla on todennäköisesti jotain hajua myös siitä, minkä välinen litkun olisi hyvä olla, jotta saat sillä tavoittelemasi sävyn.\nSitten vain maalaamaan, jos maalattava pinta on puhdas ja kuiva. Luonnonharjaksinen sivellin, ohuita kerroksia, imeyttäen puuhun. Mielummin useampia kerroksia päällekkäin.\nMaali on erilaista kuin muovimaalit, mutta takaan, että myrkyttömänä ja luonnonmukaisena se palkitsee tekijänsä ja asujansa ihan varmasti ajan saatossa.\nYouTube-videoni aiheesta löytyy täältä, jos haluat nähdä lisää, mitä käsittelin tällä aineella. Tuvan pöydästä tuli ainakin hieno - kuten kuvat sen hyvin kertovatkin!\nOnko teillä lukijoilla kokemuksia itse tehdyistä maaleista? Jakakaa vinkkinne minulle ja muillekin lukijoille, jos vain ehditte! Parasta on tietenkin oppia toisten kokemuksista ja etenkin myös virheistä, joten jos on kämmikin käynyt, paljasta ihmeessä itsesi. Mutta nyt:Ihanaa viikonloppua juuri sinulle!\nI did linseed oil paint myself! It was easy. I recomend to try, if you do not have tried yet!\nLähettänyt Mari Sinn klo 14.13\nTunnisteet: DIY, ecological lifestyle, traditional building, YouTube\nKaunismäessä 12. huhtikuuta 2019 klo 16.34\nKiitos tästä jutusta, tässä oli hyvää tietoa! Jonkun verran olen pigmenttien ja öljyjen kanssa kokemusta, mutta lähinnä taide- ja koristemaalauksesta. Pigmenteillä saa niin ihania värisävyjä! Tosi kiva blogi sulla, liityin lukijaksi :) Mukavaa viikonloppua ❤\nMari Sinn 15. huhtikuuta 2019 klo 9.29\nKiitos, ja lämpimästi tervetuloa! Pitääpä käydä tutustumassa myös sinun blogiisi :)\nAnonyymi 3. syyskuuta 2020 klo 17.40\nHieno video ja hieno blogi ja erittäin hieno torppa,nyt Sinulla:).\nPellavaöljymaali on tuttua, mutta pellavaöljyvernissaa en ole näin käyttänyt, mutta tuli todella hyvännäköistä pintaa. Meinaan kans kokeilla tuota. Kiitos!\nKaikki aiheeseen liittyvä opastus on kiinnostavaa, tekstinä tai videolla.\nMari Sinn 5. marraskuuta 2020 klo 8.25\nNeljä vuotta "torpparina" // Four Years as a "Crof...


Matkailuyritykset markkinoivat Venäjällä vaatimattomasti | Maris Multilingual\nVenäjä on Suomen ylivoimaisesti suurin matkailumarkkina: vuonna 2013 venäläisten osuus Suomeen matkustaneista ulkomaalaisista oli 50 prosenttia, ja venäläiset tekivät Suomeen 5,1 miljoonaa matkaa.\nVenäläiset matkailijat arvostavat Suomessa muun muassa miellyttävää ilmastoa, puhdasta luontoa ja järvimaisemaa, erinomaisia kalastusmahdollisuuksia, ystävällisiä paikallisasukkaita sekä erinomaista asiakaspalvelua. Rentoutumisen lisäksi he suuntaavat Suomeen myös ostamaan laadukkaina pitämiään suomalaisia tuotteita.\nVaikka venäläisten matkailijoiden määrän hupenemista surkutellaan, vain 20 prosentilla selvitykseen osallistuneista matkailupalveluiden tarjoajista oli tili Venäjän sosiaalisen median kanavilla, niistäkin kolmasosa passiivisia eli niitä ei päivitetty.\nKäytännössä siis vain 1/6 kyselyyn vastanneista tekee edes jotain Venäjän-markkinointinsa hyväksi, hämmästelee IFPR Communicationsin kansainvälisestä markkinointiviestinnästä vastaava osakas Jukka Laikari blogikirjoituksessaan, vaikka vahvalla eurolla saisi juuri nyt monin verroin mainostilaa venäläisissä medioissa.\nMarkkinoinnin ei tarvitse jäädä ainakaan kielestä kiinni, vaikka vain noin 5 prosenttia venäläisistä osaa englantia, suomesta nyt puhumattakaan. Maris Multilingual tekee jatkuvasti matkailualaan liittyviä käännöksiä venäjäksi ja muille kielille, ja autamme mielellämme, kun tarvitset apua asiakkaidesi palvelemisessa heidän omalla kielellään.


Lainakaviot: Turvotusta ja haaveilua\nTurvotusta ja haaveilua\nAjatus, että olisi mahdollisuus saada tyhjä valkoinen paperi ja kynä jolla piirtää kyseiselle paperille oma talo sisustuksineen mistä on aina haaveillut, mutta silti se tuntuu kovin kaukaiselta vaikka se mahdollisuus olisi tässä ja nyt?\nMeille heitettiin pallo - aluksi vitsipohjalla joka sitten muuttuikin vakavaksi jota ollaan pohdittu pohtimisen jälkeen. Mitä me halutaan tulevaisuudelta? Ei ainakaan rivitalo-osakkuutta, hullu täytyy olla jos siihen raharyöpytykseen lähtee, jos voit edullisemmin saada oman talon, oman pihan, oman tontin - ja kaiken tämän vielä tutulta myyjältä. Isoja asioita, joita pitää miettiä monelta kantilta - vaikka kesken kassalla käytävän asiakaspalvelutapahtuman. :D\nHaaveita on monia, niin minulla kuin Nikollakin sekä ne yhteiset. Haluaisin ehkä joskus oman hevosen omaan pihaan, mutta se on vain haave mitä en ensmmäisenä lähde koskaan toteuttamaan. Ehkä sitten kun lapset on maailmalla ja ikää 40+ jos silloinkaan. :)\nNo se niistä haaveista.\nNeuvolassa tässä taannoin kyseltiin taas turvotuksista. Ai mitkä turvotukset?! En voi edes mammafarkkuja pitää, kun jalat turpoaa aamussa jo niin pahasti, ettei ne farkut tai oikeastaan lahkeet lähde helpolla irti ja muistoksi jää seuraavaan aamuun saakka painaumat saumoista.\nMarian kanssa jo oli turvotukset ongelmana, eikä selkävaivat ainakaan auttaneet siihen.\nOlen nyt koittanut pohtia jotain helpotuskeinoja vedenjuonnin lisäksi. En mitään nesteenpoistajia tai muita vastaavia haluaisi käyttää jos on jotain toisenlaisia "vippaskonsteja". Kaikki ideat otetaan huomioon, jos niistä vain olisi apua!\nTagit ajatuksia , asuntoasiat , haaveilu , Pilvilinnoja , raskaus , terveys\nOperaatio omaan sänkyyn\nSairaslomalla taas + kuulumisia\nKasvot "kesä"kuntoon, osa3


Metsänjalostajat kehittävät eurooppalaista yhteistyötä. Metsäntutkimuslaitoksen tiedote 29.5.2007\nMetsänjalostajat kehittävät eurooppalaista yhteistyötä\nTreebreedexin vuosikokous käynnissä Järvenpäässä 28.–31.5.\nJärvenpäässä on käynnissä eurooppalaisen metsänjalostushankkeeen, Treebreedexin, ensimmäinen vuosikokous. EU:n kuudennen puiteohjelman Treebreedex-hankkeessa 28 jalostusinstituuttia 18 Euroopan maasta luo metsänjalostuksen yhteistä infrastruktuuria: tietokantoja ja metodien synkronointia. Hankkeessa kartoitetaan myös mahdollisuuksia käytännön yhteistyön laajentamiseen.\n- Vaikka jalostettavat lajit ja kasvatusympäristöt vaihtelevat Euroopan eri maissa, on metsänjalostuksen metodiikassa paljon yhteneväisyyksiä, kertoo Luc Paques INRAsta Ranskasta (L'institut national de la recherche agronomique). - Tulevaisuuden haasteet metsänjalostukselle ovat melkoiset, sen vuoksi tietotaidon jakaminen ja käytännön yhteistyö ovat välttämättömiä, jatkaa professori Katri Kärkkäinen Metsäntutkimuslaitokselta (Metla). Kärkkäinen ja Paques ovat hankkeessa luotavan virtuaalisen metsänjalostuskeskuksen koordinaattoreita.\nKolmipäiväisen vuosikokouksen aikana viisikymmentä eurooppalaista metsänjalostajaa paitsi suunnittelee hanketta, myös kuulee suomalaisten asiantuntijoiden ajatuksia metsänjalostuksen tulevaisuudesta. Kokouksessa puhuu muun muassa M-realin tutkimusjohtaja ja Forest-based Sector Technology Platformin (FTP) advisory boardin puheenjohtaja Lars Gädda aiheesta Trees for Future Markets ja Oulun yliopiston professori Outi Savolainen aiheesta Trees for Future Environments.\nKokouksen osallistujat tutustuvat suomalaiseen metsänjalostukseen jalostusjohtaja Matti Haapasen avustuksella ja käytännön metsänjalostustyöhön Metlan Haapastensyrjän jalostusasemalla.\nProfessori Katri Kärkkäinen, Metla/Muhos, p. 010 211 3767, katri.karkkainen @ metla.fi


Jalkapallon EM-kisat 2012 | Urheilulehti\nOdotetusta EM-finaalista kaikkien aikojen nyljentä – ”Italialta ruma pohjanoteeraus”\nToimitus, 2.7.2012 Espanja naulasi Italian maanrakoon EM-finaalissa. Urheilulehden jalkapalloanalyytikko Gert Remmel näkee tuloksen vain pienten seikkojen seurauksena.\nKuka on EM-futiksen positiivisin yllättäjä? – ”Jari Litmanen, tietenkin!” Toimitus, 1.7.2012 Jalkapallon EM-lopputurnaus huipentuu finaaliin sunnuntai-iltana. Urheilulehden Esko Seppänen omistaa nimikkokolumninsa muistoille paremmuudesta.\nAlexander Ring ei kumartele Espanjan suuntaan - "Italia voittaa mestaruuden!" Toimitus, 1.7.2012 Jalkapalloilija Alexander Ring antaa U-studiossa arvionsa sunnuntai-iltana pelattavasta jalkapallon EM-finaalista. Ottelussa kohtaavat Espanja ja Italia.\nSuojaa, filmaa, kalasta vapari - onko EM-finaalin käsikirjoitus näin karu? Toimitus, 1.7.2012 Sunnuntaina pelataan jalkapallon EM-turnauksen finaaliottelu Espanja-Italia. Urheilulehden Esko Seppänen ja jalkapalloanalyytikko Gert Remmel käyvät U-studiossa otteluasetelmia läpi.\nErikoinen arvio Cristiano Ronaldon pelaamisesta EM-turnauksessa\nToimitus, 30.6.2012 Portugalin EM-turnaus päättyi välierässä rankkaritappiolla Espanjalle. Urheilulehden Esko Seppänen ja jalkapalloanalyytikko Gert Remmel palaavat vielä U-studiossa Portugalin pelaamiseen.\nTämä mies mokasi Saksan EM-kultaunelman - "Karmea virhe"\nToimitus, 29.6.2012 Urheilulehden Esko Seppänen ja jalkapalloanalyytikko Gert Remmel perkaavat U-studiossa syyt siihen, miksi suuri mestariennakkosuosikki Saksa putosi ulos EM-finaalista. Italia voitti Saksan torstain välierässä maalein 2-1.


LA PETITE PRINCESSE: Syksyinen häävieraslook.\nSateista lauantai-iltaa! Siinä, missä viime viikonloppuna keskistä Suomea piiskasi Rauli -myrsky, tänään kuunnellaan samanmoista ropinaa oman kodin tiilikatolla. Romanttista kaikki tyynni, ropinat ja häät, joita juhlittiin Jyväskylässä. Häälookista ehdittiinkin jo kysellä ja minä olen näitä kuvia pantannut, pahoitteluni.\nEn ollut ihan täysin tyytyväinen kuviin, mutta hittojako sitä :D Siinä missä asuni oli täydellinen, sallittakoon kuville pieni epätäydellisyys..\nSyksyiset häät olivat yllättävän hankala tilaisuus pukeutua. Piti ottaa huomioon mahdollinen viileys, sekä loppukesän lämpöaallot. Jostain syystä paras mahdollinen asu mielestäni olisi ollut 3/4 hihainen mekko, mutta koska sellaista en vain löytänyt, kaivoin kaapista Marc Aurelin kotelomekon (jossa roikkui vielä hintalappu).\nVäriltään suurinpiirtein greige mekko oli supertyylikkään syksyinen ja omasta mielestäni puki minua hyvin. Kaveriksi ostin mangosta kauluksettoman takin, sekä mokkapintaiset mustat korkkarit. Olin alunperin itseasiassa ostanut tämän mekon kaveriksi Calvin Kleinin mokkanahkaiset, täysin identtiset kengät. Ne ovat vain muuttuneet jostain syystä liian pieniksi! Siis miten käyttämättömät kengät voivat muuttua liian pieniksi :D\nLaukku oli oikeastaan piste i:n päälle ja täydensi kokonaisuuden. Mistä pidätte, toimiko?\nTunnisteet: juhlat, oma tyyli\nKaisa 3. syyskuuta 2016 klo 21.38\nKaunis kokonaisuus ja kuvat! Tuo laukku on niin ihana.\nElisa LPP 5. syyskuuta 2016 klo 19.00\nLaukku on minustakin yksi kauneimmista ikinä ja olen kyllä tosi iloinen, että kuuntelin itseäni ja päädyin siihen :)\nSara - Villa Emilia 3. syyskuuta 2016 klo 21.51\nKyllä toimi!! Upeat kuvat!\n(Laukku on tosiaan ihana! :))\nSara // housefive 3. syyskuuta 2016 klo 22.44\nTosi hyvä ja toi jakku etenkin on täydellinen ☺\nElisa LPP 5. syyskuuta 2016 klo 19.01\nSe jakku oli sellainen vielä, että mietin sen palauttamista sittenkin :D


Erikoiskaupan pulssi: Tiedolla johtaminen - Mitä se tarkoittaa? - Tuote- ja palvelukaupan yhdistys ETU\nErikoiskaupan pulssi: Tiedolla johtaminen - Mitä se tarkoittaa?\nEtu on toteuttanut yhdessä Aalto-yliopiston kanssa selvityksen Tiedolla johtaminen - Datan älykäs ja eettinen käyttö. Selvityksen tulokset on nyt koottu neljän YouTube-jakson kokonaisuudeksi:\nTiedolla johtaminen – Mitä se tarkoittaa?\nTiedolla johtaminen kaupassa\nTuumasta toimeen – Tiedosta kilpailuetua omassa kaupassa.\nSarjan ensimmäinen jakson Tiedolla johtaminen - Mitä se tarkoittaa? ensiesitys lähetetään perjantaina 9.4.2021 klo 9 alkaen YouTube-kanavallamme. Sarjan seuraavat osat julkaistaan aina samaan aikaan perjantaisin huhtikuun aikana.\nLaita merkintä kalenteriisi ja katso jakso täältä»


Suuria mahdollisuuksia | Vihreä Lanka\nVuosi 2015 on suurten päätösten vuosi. Kansainvälisesti tämä on ainakin ilmastovuosi, valtakunnallisesti vaalivuosi ja paikallisesti muun muassa suurten joukkoliikenne- ja energiahankkeiden vuosi.\nViime vuosi oli Suomessa mittaushistorian toiseksi lämpimin, globaalisti ehkä lämpimin. Naomi Oreskes, Harvardin yliopiston tieteen historian professori, totesi viikonloppuna kirjoituksessaan New York Timesissa, että tieteilijät ovat todennäköisesti aliarvioineet ilmastonmuutoksen aiheuttaman uhan. Vakavia seurauksia on nähtävillä nyt, vaikkei ilmasto ole vielä lämmennyt kahta astetta.\nPariisissa tämän vuoden lopussa on saatava aikaan kansainvälisesti sitova ilmastosopimus. Liman kokouksessa viime kuussa päädyttiin tulokseen, jonka mukaan maat määrittelevät itse ilmastosopimuksen kunnianhimon tason: päästöjen vertailu- ja tavoitevuodet ovat vapaasti valittavissa. Tänä vuonna jokaisesta maasta siis pitää löytyä päättäjät ja tahto, jotka pakottavat päästöt laskuun. Se voi olla viimeinen mahdollisuus välttää ilmastokatastrofi.\nSuomessa saadaan tänä vuonna valmiiksi päästöjä vähentäviä hankkeita ja tehdään toivottavasti uusia päätöksiä.\nPääkaupunkiseudulla Kehärata avautuu heinäkuussa matkustajaliikenteelle. Länsimetron ensimmäisen vaiheen rakennus on määrä saada valmiiksi. Seinäjoki–Oulu-radan perusparannus jatkuu, Tampereella raitiotien suunnittelu toivottavasti etenee nopeasti. Vauhtia tarvitaan ainakin Helsingin ratapihan uusimiseen ja Pisararataan.\nVuosi on myös isojen energiapäätösten vuosi. Helsingin kaupunginvaltuuston on määrä päättää, mitä Hanasaaren ja Salmisaaren voimaloille tehdään. Suomen Hyötytuulen taas pitäisi tehdä maaliskuussa investointipäätös merituulivoimasta. Työ- ja elinkeinoministeriö valitsi Porin Tahkoluotoon suunnitellun tuulivoimapuiston merituulivoiman kokeiluhankkeeksi. Fennovoima hakee rakennuslupaa ydinvoimalalleen.\nTämä vuosi on tietysti myös vaalivuosi. Eduskuntavaalit pidetään runsaan kolmen kuukauden päästä. Vaalikevät alkaa nyt. Aloitamme tässä lehdessä vaalipiirisarjan, jossa seuraamme tunnelmia jokaisessa piirissä. Sarjan aloittavat Lapin ja Oulun vaalipiirit, joissa vihreä ehdokas voi olla paikkakuntansa ainoa vihreä vaikuttaja. Se on usein raskasta mutta vaalikeväänä mahdollisuus: ehdokkaat voivat houkutella lukuisat piilovihreät äänestämään, ehkä jopa julkisesti esiin. Onnea matkaan!


Huh hellettä! - KIRA-foorumi\nJuuri päättyneen kesäkuun aikana oli 25 hellepäivää ja lämmintä piisaa vuorokauden ympäri heinäkuussakin. Mittaushistorian kymmenestä lämpimimmästä vuodesta globaalisti yhdeksän on ollut 2000-luvulla. Top5-lista sijoittuu kokonaan 2010-luvulle.\nKirjoittanut Ilkka Salo / Julkaistu 20.7.2021\nYksittäisen kesän helteitä tai talven lumia ei pystytä varmuudella ennustamaan, mutta trendi on selvä: ilmasto on jo lämmennyt ja siihen tulee sopeutua samalla, kun lisälämpenemistä tulee hillitä.\nSuomessa rakennuslupaan liittyvän laskennan säätiedot kuvaavat vuosihaarukan 1980–2010 tyypillistä säätä. Ero nykytilanteeseen on merkittävä. Kovia pakkasia koetaan jatkossakin, mutta kokonaisuutena lämmitysenergian tarve tulee hieman laskemaan.\nLämmin kausi pitenee, ja helteet ovat kovempia, kosteampia sekä pidempikestoisia. Lämmitykseen kuluvan energian lisäksi pitäisikin puhua enemmän myös kesäajan sisälämpötilasta ja jäähdytystarpeesta. Lähtökohtana määräyksissä on, että sisätiloissa täytyy kesäisin ajoittain sietää tukaliakin lämpötiloja. Tätä sietämisen määrää kuvaa astetuntiluku, jossa huomioidaan sisälämpötilaylitys jäähdytysrajaan nähden ja sen kesto tunteina kesäkaudella. Määräysten asettama raja on 150 astetuntia.\nTeetimme simulointeja eri tyyppisillä todellisilla asuin- ja palvelurakennuksilla, jotka olivat läpäisseet lupalaskennan. Jos ”tyypillinen” sää korvattiin vuoden 2018 toteutuneella säädatalla, saatiin yli kymmenkertaisia astetuntilukuja.\nTällaiset sisäolosuhteet ovat erittäin epämiellyttäviä ja terveydelle haitallisia aiheuttaen pitkittyessään myös ennenaikaisia kuolemantapauksia. Oma lukunsa ovat laitokset, kuten vanhainkodit, joissa asukit jo lähtökohtaisesti ovat heikommassa kunnossa. Viime kesinä onkin rautakaupoista haalittu kaikki mahdolliset laitteet, joilla ilmaa voisi liikuttaa tai jäähdyttää. Pellepelottomat jakavat netissä vinkkejä kotitekoisista jäähdytyslaitteista ja onpa nähty yllättävääkin innovatiivisuutta kun kauppias on päästänyt ihmisiä yöpymään ruokakaupan ilmastoituihin tiloihin.\nKäyttämällä tuoreempaa säädataa voidaan paremmin huomioida jo suunnitteluvaiheessa tarvittavat aurinkosuojaukset ja ilmanvaihdon reipas tehostaminen kesällä, aina kun ulkolämpötila sen sallii. Pitkittyneessä hellejaksossa myös asunnoissa tarvitaan jäähdytystä. Se on parempi suunnitella etukäteen ja minimoida jäähdytystarve erilaisilla passiivisilla keinoilla. Näin toimitaankin parhaissa toimisto- ja liiketilahankkeissa, mutta etenkin asuinrakentamisessa korkeat sisälämpötilat ovat kasvava ongelma.\nOikeilla lähtötiedoilla ja huolellisilla simuloinneilla suunnitteluvaiheessa on lopputulos energiatehokkaampi kuin jälkikäteen paikkailtuna. Korkeiden sisälämpötilojen välttäminen edellyttää laaja-alaista ja huolellista suunnittelua. Esimerkiksi ilman turha lämpeneminen tuloilmakanavissa on hyvällä suunnittelulla ja toteutuksella vältettävissä. Samoin rakennesuunnitteluun tarvitaan uutta tarkkuutta kun sisälämpötilat ovat ulkolämpötilaa alhaisemmat ja rakenteet altistuvat aiempaa suuremmalle ulkoiselle kosteudelle.\nIlmatieteen laitos on laatinut ympäristöministeriön rahoittamassa hankkeessa tuoreempia koosteita nykyilmastosta ja tehnyt arviot vuosien 2030, 2050 ja 2080 säätiedoista. Nämä eivät keskiarvoina ole viime aikojen lämpimimpien vuosien tasolla, mutta kuitenkin selvästi tähän saakka käytettyä säädataa korjaavia. Simuloidut astetuntiluvut ovat näilläkin useampikertaisia tuohon aiempaan tyyppisäähän verraten. Uutta tietokantaa tullaan käyttämään tutkimus- ja selvityshankkeissa. Myös rakentamisessa pitäisi muuttunut ilmasto, ääriolosuhteineen, ottaa pikaisesti kaiken suunnittelun pohjaksi. Nyt tehtävistä rakennuksista on suuri osa pystyssä vielä 2100-luvulle tultaessa. Myös käytettävän säädatan on syytä edustaa tämän vuosituhannen alun tyyppisäätä.\nTeksti on julkaistu 15.7.2021 Taltekan kotisivuilla.\nKirjoittanut Ilkka Salo


Kaupunginjohtaja Yavaş hakee hyvitystä Mamak Metro -projektiin | RayHaber | raillynews\nEtusivuTURKKIKeski-Anatolian alue06 AnkaraPormestari Yavaş hakee luottoa Mamak Metro -projektille\nPormestari Yavaş hakee luottoa Mamak Metro -projektille\n12 / 02 / 2020 06 Ankara, Keski-Anatolian alue, RAILWAY, GENERAL, KENTİÇİ Rail Systems, HEADLINE, metro, TURKKI\npresidentti hidas ompelotalo, joka hakee luottoa nata vega -metrohankkeeseen\nAnkaran pääkaupunkiseudun pormestari Mansur Yavaş ilmoitti työskentelevänsä uuden Metro-linjan kautta, joka kulkee Mamakin läpi. Pääkaupungista itään ulottuvan uuden linjan on tarkoitus olla kuusi pysäkkiä, mutta resurssien etsiminen projektille alkoi. Osana uusia kuljetushankkeita Ankarayn on tarkoitus laajentaa länteen. Uusien hankkeiden suhteen kuljetussuunnittelija Erhan Öncü, joka sanoi: "Sen olisi pitänyt tehdä jo", sanoi: "Jos uusintatyöt tehdään, junat ovat useampia ja kapasiteetti käytettävissä."\nSanomalehtien seinäSerkan Alanin uutisten mukaan; ”Ankaran pääkaupunkiseudun pormestari Mansur Yavaş ilmoitti eduskunnan kokouksessa aloittavansa uuden metrohankkeen työskentelyn Ankarassa. Uuden linjan, jonka on tarkoitus ulottua Dikimevista Ankaran itään, on tarkoitus päättyä Nata Vegan ostoskeskukseen. Myös uuteen metrolinjaan, jonka on tarkoitus koostua kuudesta asemasta, on aloitettu lainojen etsiminen. Kunta jatkaa työtään sopivien pysähdyspaikkojen luomiseksi uutta rakennettavaa linjaa varten Ankarayn jatkoksi. Toisaalta pyrkimykset yhdistää Ankarayn alkua oleva AŞTİ-pysäkki länteen Eskişehir-tien metrolinjaan jatkuvat.\nKuljetussuunnittelija Erhan Oncun mukaan, joka nykyisen kahdeksan kilometrin matkaa tarjoavan Ankarayn oli tarkoitus jatkaa kohti kaupungin itää entisen kaupunginjohtaja Murat Karayalcinin aikana, tämä hitaan hallinnan vaihe on myös projektin ensimmäisten suunnitelmien mukainen. Öncü totesi kunnan tietävän, että se neuvottelee asianomaisten yritysten kanssa, sanoen: ”Tässä prosessissa kävi ilmi, että Ankarayn järjestelmää ei voida päivittää. Siksi se uusitaan molemmista päistä. Se on kohtuullinen sijoitus, mutta saavatko ne valtionhallinnolta luottoa ja hyväksynnän? "Keskushallinto ei hyväksy CHP-kuntia missään", hän sanoi.\nÖncü totesi, että Ankarayn linjalla, joka on palvellut Ankaran asukkaita vuodesta 1996, on mahdollista kuljettaa 25 tuhatta henkilöä tunnissa, mutta 8-9 tuhatta henkilöä voidaan kuljettaa, Öncü sanoi: "Jos tämä uusiminen tehdään, junia voidaan käyttää useammin ja kapasiteetti on enemmän käytettävissä." .\n"HANKKEITA, JOISSA TEHTY TOTEUTTAMA monista"\nMuistuttaa, että Ankaran liikenteen yleissuunnitelma laadittiin yhteistyössä Gazin yliopiston kanssa Ankaran entisen kaupunginjohtajan Melih Gökçekin aikana, mutta kaupunginvaltuusto ei hyväksynyt sitä, Öncü sanoi: ”Liikenneministeriö antoi virallisesti lausunnon suunnitelmalle, jota parlamentti ei hyväksynyt. "Jatka vanhanaikaisia rautatiejärjestelmiä, puhutaan uusista viisi vuotta myöhemmin", hän sanoi. Jopa liikenneministeriö ei luottanut Gökçekin ehdottamiin uusiin metroihin. Ministeriö ei todennäköisesti vastusta suunniteltuja linjoja, kuten se oli aiemmissa suunnitelmissa. Sitä ei voida kiistää, mutta ne voivat myös estää rahaa antamasta, aivan kuten Istanbulin rautatiejärjestelmissä. Löydätkö sen ulkopuolelta, voidaan tehdä ilman valtiontakuuta, erillinen asia. Näiden hankkeiden tarkastelu oli jo tehty. ”\n"SSTSTEM VAIKUTTAA GÖKÇEKIN TEKEMIÄ JÄRJESTELYJÄ"\nÖncü totesi, että pitkän aikavälin askel Ankaran kuljetusten parantamiseksi on kuljetusten yleissuunnitelman päivittäminen, öncü sanoi, että nykyiset kuljetusyhtiöt olisi järjestettävä uudelleen:\n”Ankaran kuljetusyritykset on järjestettävä uudelleen. Erityisesti rautatiejärjestelmien kuljetuksissa tulisi ostaa uusia sarjoja ja ajoneuvoja. Lisenssit olisi järjestettävä vastaavasti. Järjestelmä toimii edelleen Gökçekin tekemissä järjestelyissä. Gökçekin järjestelyt olivat järjestelmä, jossa aktiivisesti toimivat yksityiset yritykset, bussit ja minibussit kuin rautatiejärjestelmät. Järjestelmää on uudistettava ja organisoitava uudelleen. Ankaralla ei ole korkeita palkkeja kuljetuksessa, mutta se menee nopeasti pimeässä. Kaupunki kasvaa ja yksilöllisiä päätöksiä tehdään. Vaikka kuljetusten yleissuunnitelmaa on tarpeen päivittää pitkällä aikavälillä, on tarpeen laatia hätätoimintasuunnitelma lyhyessä ajassa. ”\nAnkara-metro- ja Ankaray-kartta\nTodellinen metroasema Istanbulissa muodostaa hitaasti\nPormestari Yavaş: "Ankara tekee päätöksen uusista metrohankkeista!"\nKuljetus Ankara Mamakin linja-autoasemalle tarjotaan köysiradalla tai yksiakselilla\nMamakissa rakennettiin esikaupunkia varten vammaisluiska\nVesihäiriö Mamakin alueella Başkentray Worksin vuoksi\n10 Mile laajennetaan kohti Ankaray Mamakia\n154-parkkipaikka Başkentryn Mamakin asemalla\nPresidentti Erdoğan: "Laajennamme Ankarayn Mamakiin 10 Km: n suuntaan"\nPormestari Yavaş tapaa 100in projektin kapitalistien kanssa\nPresidentti Yavaşin ihmisläheiset liikennehankkeet\nPresidentti antaa hitaita lupauksiaan "Asfaltin osallistumisen osuuden poistettu"\nPresidentti allekirjoitti hitaasti ympäristöhankkeet\nHitausliikkeen presidentti antoi ohjeita\nKuljetus Hyviä uutisia Ankaralle presidentti Yavaşilta\nAnkaran metro kartta\nAnkaran kuljetusten yleissuunnitelma\nOmpelutalon Nata Vega -metroreitti\nDikimevi-NATA Vega -metrohanke\nNata Vega -metroprojekti\nKaupunginjohtaja Yüce on Bursassa Sakaryan raitiovaunuprojektissa\nTÜDEMSAŞ: n kohtalon ei pitäisi olla kuin Sivasin rauta ja teräs


Lähettänyt Tiina kesäkuuta 29, 2015\nAurinkoiset moikat meidän kesäkodin terdeltä. Talovanhuksemme toisessa päässä on tosiaan talon mittainen terassi, mikä on se loistava juttu. Se todellakin tuo sitä kaivattua tilaa tällekkin pihalle. Tai pihaahan tähän tonttiin ei juurikaan kuulu, ei muuta kuin tuo pienen pieni pläntti. Mutta talo itsessään oli sellainen helmi (puhumattakaan järvinäköalasta) ettei tätä ihanuutta voinut ohittaa.\nNyt siis kuvia meidän terdeltä, olkaatten hyvät. :)\nSoffatyynyjen päälliset ovat HM -Homen mallistoa, ovat edulliset ja juuri passalit kesäkäyttöön. Ei siten harmita jos menevätkin pilalle jo yhden kesän käytössä, kuten noille nyt yleensä tuppaa käymään. Aurinko sekä ulkoilma yleensä tekee niille sen verran tuhoja etteivät ne kovin montaa kesää kestä.\nSoffasetti löydettiin Jyskistä. Se on oikein hyvä istua sekä on tukevaa tekoa, ei sellainen "heppoinen" kuten jotkut ovat. Toivottavasti on myöskin pitkäikäinen.\nKuvassa näkyvä säilytyskirstu oli talossa kun sen hankimme. Se olikin jo aikamoisen kulahtanut ja rikkikin, siten mietin sen roskiin laittamista. Onneksi ei tullut sitä kuitenkaan kaatikselle heitettyä. Ne irti lähteneet säleet liimattiin takaisin paikoilleen, sitten maalasin sen mattamustalla suhu (spray) maalilla ja avot, nythän se on kuin uusi.\nKuten kuvasta näkyy, terdeltä voi ihailla suoraan Saimaata. Tai no.... tänä aamuna taisi säiden puolesta olla jopa kolmas kerta kun aamiaista pystyi terassilla nauttimaan. Mutta, jospa se kesäkin sieltä vielä tulisi. Hope so. :) Tuolla rannassa kasvaa merenä kauniita lupiineja, niitä keräsinkin aamusella vanhaan lasipurkkiin kaunistukseksi.\nVaan nyt järvi kutsuu, tätä kaunista kesäpäivää ei pidä tuhlata sisällä istumiseen.\nSiispä kohta hyppään veneeseen ja katson minne se minut vie.\nTunnisteet: HM HOME Ikea Jysk Kesä Pihajuttuja Pihalta sisustus Tarja Ritari Design Terassi\nPia / Kotini ja maisemani 29. kesäkuuta 2015 klo 14.13\nKaunis terassi! Ihanat sävyt ja tekstiilit! Aurinkoista päivää sinne terdelle :)\nTiina 4. heinäkuuta 2015 klo 10.24\nKiitos vain Pia. Ja samoin sinne, aurinkoa päivääsi. :)\nJaana 29. kesäkuuta 2015 klo 16.07\nKodikas terassi :)\nTiina 4. heinäkuuta 2015 klo 10.25\nTodella ihana kakkoskoti terasseineen ja upealla paikalla! Tepa Seinäjoelta\nKauniit kiitokset sinulle Tepa. :)\nSari 29. kesäkuuta 2015 klo 23.08\nIhanat maisemat! :)\nTiina 4. heinäkuuta 2015 klo 10.26\nPakko on myöntää, on ne aika ihanat. :) Kiitos.\nMiia 30. kesäkuuta 2015 klo 13.06\nIhanalta näyttää! Kyllä tuossa kelpaa kesää paistatella :)\nKiitos vain Miia. :)\nAnonyymi 30. kesäkuuta 2015 klo 14.55\nTuo viimeinen kuva on niin suomen kesää parhaimmillaan-aivan ihanan huikea maisema avautuu terassilta..onni on omistaa tuollainen kesäkoti!Kesäisin terveisin Pia\npepita 30. kesäkuuta 2015 klo 20.34\nAivan ihana ja niin kauniisti sisustettu terassi! Ja järvimaisema <3 Toivottavasti niitä terassikelejäkin vielä tulisi. Kiva, kun laittelet kuvia teidän kakkoskodista :)\nTiina 4. heinäkuuta 2015 klo 10.27\nKiitos Pepita. Niitä terdekelejä kovasti kaivataan täälläkin. :)


Kaksikkoa syytetään liikuntarajoitteisen naisen murhasta – teon aikainen keskustelu tallentui vastaajaan poliisin kuultavaksi - MTVuutiset.fi\nKaksikkoa syytetään liikuntarajoitteisen naisen murhasta – teon aikainen keskustelu tallentui vastaajaan poliisin kuultavaksi\nKalajoki sijaitsee Kokkolan ja Oulun välillä. Google Maps / All Over Press\nJulkaistu 02.07.2020 05:59\nViime tammikuussa Kalajoella tapahtunutta henkirikosta on puitu Oulun käräjäoikeudessa kesäkuun alusta lähtien, mutta asiasta ei ole vielä annettu tuomiota.\nTapauksessa miehen ja naisen syytetään surmanneen kuusikymppisen, vahvasti päihtyneen ja sairauden vuoksi lähes liikuntakyvyttömän naishenkilön pahoinpitelyn päätteeksi. Väkivaltaa edelsi päihteidenkäytön värittämä illanvietto. Syytetyt ovat yli 30-vuotiaita.\nTapahtumahetkellä kodissaan tuolissa istunutta naista oli syyttäjän mukaan lyöty useiden minuuttien ajan pään ja kasvojen alueelle, minkä jälkeen häntä oli kuristettu. Lopulta henkirikos viimeisteltiin keittiöstä otetulla veitsellä, jonka mies oli työntänyt naisen kaulan läpi ja katkaissut tältä kaulalaskimon, kaulavaltimon, henkitorven ja ruokatorven. Veitsen liikettä syyttäjä kuvailee sahaavaksi. Syyttäjä pitää tekoa raakana ja julmana.\nLue myös: Poliisin esitutkinta Kalajoen raa'asta surmasta valmistui: Nuoren naisen ja miehen epäillään murhanneen 62-vuotiaan puolustuskyvyttömän naisen hänen asunnossaan\nRikoksen aikana käyty keskustelu tallentui vastaajaan\nMotiiviksi syyttäjä ilmoittaa sen, että uhri oli sukua henkilölle, joka olisi kohdistanut aikanaan parisuhdeväkivaltaa nyt henkirikoksesta epäiltyyn naiseen. Nainen on kiistänyt tämän motiivin. Naisen kerrotaan muuten olleen kaksikolle entuudestaan tuntematon, sillä heidät oli kutsunut asunnolle kolmas osapuoli.\nPoikkeuksellista tapauksessa on se, että syytetty nainen oli teon aikana soittanut niin sanotun taskupuhelun sosiaalityöntekijän vastaajaan, johon osa asunnossa rikoksen tapahtuma-aikaan tapahtuneista keskusteluista tallentui. Nainen on vaatinut puhelun asettamista hyödyntämiskieltoon luottamuksellisena viestinä.\nLue myös: Kalajoella murhasta epäillyt vangittu: Nuoren miehen ja naisen epäillään surmanneen 62-vuotiaan uhrin raa'asti teräaseella – "Uhri oli lähes kyvytön puolustamaan itseään"\nMies: Väkivalta riistäytyi käsistä\nKummankin syytetyn verestä todettiin teon jälkeen huumausaineita. Syytettyjen asunnolta takavarikoitiin teon jälkeen uhrin tekohampaat ja syyttäjän mukaan henkilöiden tarkoitus on ollut hävittää rikoksen todisteet.\nKumpaakin syytetään murhasta, mutta naisen osalta syyttäjällä on myös vaihtoehtoisena syytteenä yllytys murhaan. Mies katsoo syyllistyneensä tappoon kertoen teon riistäytyneen käsistä. Hän myös korostaa teon olleen suunnittelematon, sillä hän ei esimerkiksi ollut ”hoksannut” käyttää mukanaan ollutta mattoveistä teossa. Nainen kiistää syyllistyneensä rikokseen.\nLue myös: Nainen löytyi tapettuna asunnostaan – 4 ihmistä otettu kiinni, joukossa yksi nainen\nKalajoki Henkirikokset Käräjäoikeus Rikos


Vaivaako huono omatunto? - Aino Mäkelä\nHerään huolettomaan aamuun, kieriskelen hetken lakanoissa ja vasta, kun koen olevani valmis uuteen päivään, nousen ylös. Kietoudun aamutakkiin, laitan musiikin soimaan, keitän mukillisen teetä ja alan valmistamaan aamupalaa itselleni. Avaan verhot ja annan päivänvalon tehdä tehtävänsä – aamut alkavat olla aurinkoisempia, minkä vuoksi mäkin koen olen energisempi.\nOtan puhelimen pois lentokonetilasta ja päivitän itseni todellisuuteen. Kello on vasta hieman yli yhdeksän, mutta silti näytölleni ilmestyy lukuisia kuvia niin pirteistä aamutreeneistä kuin täydelliseksi katetuista aamupaloista. Tunnen rinnassani pienen vihlaisun. Mä en ole tehnyt vielä mitään, ainoastaan ollut vaan ja nautiskellut. Hymähdän, kohautan olkapäitäni ja jatkan oloani – onneksi oon tajunnut, ettei aina tarvitse tehdä mitään.\nHuonon omantunnon poteminen omista tekemisistään on omasta mielestäni yksi viheliäisimmistä kirouksista. Vertailemme itseämme jatkuvasti muihin ja muiden tekemisiin emmekä muista peilata asioita itseemme – omiin tekemisiimme. Vaikka naapurin Maija olisikin käynyt lauantai-aamuna jo kello kuudelta salilla tai yläkerran Irmeli kokannut aamupalaa koko rapulle ei se tee sinusta yhtään huonompaa ihmistä.\nTuntuu, että rentoutuminen ja elämästä nautiskelu ovat katoavissa oleva luonnonvara sillä meillä ei tunnu olevan aikaa siihen. Meillä on kova tahto olla aina hyödyllisiä.\nSillä hetkellä, kun se huono omatunto ”vain olemisesta” alkaa kiusaamaan suosittelen miettimään asiaa kyseisen hetken ulkopuolelle. Mä eilen naureskelin, kun viikon ainoana vapaapäivänäni podin huonoa omaatuntoa katsoessani pari jaksoa uutta sarjaa johon oon onnistunut itseni koukuttumaan. Okei – mun ois pitänyt lukea tenttiin, joten huono omatunto oli sinällään ihan oikeutettu. Toisaalta mulla oli takana yhdeksän päivän putki sekä töitä että opiskelua (ja pari koulutusta sekä workshoppia päälle), joten pieni hengähdyshetki oli erittäin ansaittu.\nElin itse myös aikoinaan aikaa, jolloin en osannut olla. Oli pakko kokoajan tehdä jotain enkä osannut oikein edes viettää leffailtoja tai vastaavia, sillä eihän se ollut järkevää ajankäyttöä. Jälkeenpäin ajateltuna se on aika surullista sillä kuinkakohan paljon mäkään sain loppupeleissä irti siitä suorittamisesta, jota harrastin? En edes kunnolla muista sitä aikaa sillä eipä siitä liiemmin oo mitään muistettavaa.. hah! Jotain kuitenkin opin: sen ettei suorittaminen ole maineensa arvoista.\nAivan toinen asia sitten on taas niiden asioiden tekeminen, joista nauttii. Aiemmin mainitsemani yhdeksän päivän tehoputki onnekseni sisälsikin vaan just niitä juttuja, joita haluankin tehdä. Siinä onnellisessa tilanteessa ollessa asiat ei edes tunnu suorittamiselta ja samalla oon oppinut arvostamaan enemmän vapaa-aikaani, viettäen niitä hetkiä juuri haluamallani tavalla.Kyllähän mäkin joinain vapaapäivinä saatan itsekin herätä ennen kukonlaulua salille, mutta aina ei huvita.\nVälillä koen olevani sen vuoksi myös ehkä osittain itsekäskin, mutta terve itsekkyys on välillä hyvästä – kunhan ymmärtää myös mahdolliset tekojensa seuraukset.\nYhden pienen asian, jos jokainen onnistuis itselleen tekemään uskoisin monien arjen helpottuvan huomattavasti: lopettamaan itsensä vertailun muihin. Suorituspaineet ja turhanpäiväinen stressi kun ei tee hyvää kenellekkään vaan ainoastaan pahimmassa tapauksessa saa aikaan enemmän ongelmia, jopa sellaisia, joista on paljon haastavampi päästä eroon. Itseensä jokaisen on kuitenkin helppo olla tyytyväinen silloin, kun rehellisesti pystyy 100% seisomaan omien valintojensa takana – silloin myös usein välttyy suorittamisen vitsaukselta.\nPS. Voitteko kuvitella näiden, että nämä kuvat otettiin viikko sitten? Keskellä tammikuuta, Suomen sydäntalvea, ja asteet oli reippaasti plussan puolella! Viikon aikana meillä tosin kerkesi käydä talvi kylässä muutaman päivän ajan, mutta lumesta ja pakkasesta riitti iloa vain muutamaksi päiväksi. Noh – ainakin mun uusille kumppareille on käyttöä!\nAvainsanat: lepopäivä mielenhallinta\n4 vastausta artikkeliin “Vaivaako huono omatunto?”\nIhana Aino! Olipa hyvä teksti..taas kerran! 🙂 Tuntu, kun olisit puhunut suoraan mulle, mut tääpä ylisuorittaminen kaiken suhteen onkin kauhistuttvan yleistä. Just samojen tilanteiden ja tunteiden kans ollut mietittävää. Mutta, tänään aion vaan nauttia <3 Ja olla suorittamatta sen enempää. Ihanaa päivää!\n(Ja nähdään piaaaan!)\nAwww kuin ihana – toivottavasti oli nautinnollinen sunnuntai! <3\nOlipa sulla hyvä ajoitus tän tekstin kanssa! 😉 Mä oon tässä miettinyt koko päivän, et pitäsköhän saada jotain aikaan ja potenut vähän huonoa omaa tuntoa siitä, etten oo saanu ees vaihdetta ”pyjamaa” pois päältä 😀 😀 Mutta ehkä tällaisia rennompia päiviä tarvitaan välillä 🙂\nOikein!! Mä niin ootan ens viikon vapaapäiviä, aion tehdä niin tuon saman! 😀


YHTÄ KUIN : Liidut käsissä eteiseen, mars! + ÄÄNESTYS\nOlen aina tuskaillut eteisten kanssa, ihan jokaisessa asunnossani. Edellisessämme oli kamalan\nkapea eteinen, ja seinä täynnä peiliä, joten siinä ei hirveästi jäänyt varaa kikkailla.\nLisäksi asuimme vuokralla, joten kaikkeen olisi täytynyt aina kysyä lupa vuokranantajalta.\nVaan ei enää!\nLiitutaulu maaleja on ollut kaupoissa jo jonkin aikaa, mutta nyt vasta pääsimme toteuttamaan ideoitamme. Harmittaa hieman, että ei tullut otettua eteisestä "ennen-kuvia", mutta menkööt nyt sitten näinkin. Onhan eteinen vielä paljon keskenkin. Joten jatkoa tästäkin on tulossa vielä!\nHaimme mustaa liitutaulumaalia kaupasta ja teimme pahvista muutamat sapluunat. Täytyy myöntää,\nettä taas olisi voinut tehdä sellaisen odotukset vs. todellisuus meemin, mutta täytyy parannella vielä\nsitten, kun jatkamme maalausta. Tarkoituksena olisi tehdä vielä tytön naulakonkin luo pisaroita,\njoihin hänkin sitten ylettyy piirtelemään liiduilla.\nItse maalilla kesti kuivua 6 tuntia, ja purkissa suositellaan maalaamaan 2-3 kerrosta. Nämä on maalattu nyt pariin kertaan. Liiduilla näihin voi alkaa taiteilla vasta parin viikon kuluttua maalaamisesta. Odotan malttamattomana, että voidaan alkaa kirjoitella viestejä seinään!\nMyös tärkeät menot on kätevä kirjoittaa eteiseen, jospa viimeistään kenkiä laittaessa muistaisi.\nOlen myös tyytyväinen meidän uuteen raitamattoon! Metsästin kauan tuollaista suhteellisen edullisesti. Monissa paikoissa hinnat pyörivät jopa 80 eurossa, mutta lopulta löysin tuon alle\nEnnen siinä lojui opiskeluaikojeni turkoosi Vallilan kelohonka kuosinen matto. Älytöntä, että sain\nsen myytyä kirppiksellä vielä ihan hyvään hintaan. Ilmeisesti se kuosi on sellainen ikisuosikki monelle. Haaveilin aikoinaan kovasti itsekin esimerkiksi sellaisista verhoista, mutta en kuitenkaan koskaan saanut aikaiseksi hankkia.\nTuo kehystetty kortti on sitä merkkiä, mitä olenkin ennenkin ylistänyt, eli Ainoa Graphic Designen.\nPilvikuosinen naulakko (joka on myös liitutaulumaalia!) taasen on Emilia Karinian.\nTuonne suorastaan rönsyilevän pursuislevaan hattuhyllykköön olisi tarkoituksen hankkia vielä\nlisäksi ainakin yksi musta kori, niin saisi herran kaikkia miljoonat lätsät sinne nätisti säilöön.\nNyt ne ovat tuola korienkin takana levittäytyneenä, niitä oikeasti on loputtomasti! Ja vain yksi\nniistä on meikäläisen oma.\nTällaiselta meillä nyt näyttää toistaiseksi. Pitäisi saada aikaiseksi tosiaan jatkaa tuo\nmaalausprokkis loppuun, mutta menkööt nyt väliaikaiseksi noin.\nJoko te olette testailleet liitutaulumaalia johonkin?\nLoppuun vielä muistutus Kaksplussan sivuilla käytävästä ÄÄNESTYKSESTÄ!\nHaussa on bloggareiden kaunein lastenhuone. Pääsimme esiraadin luotsinnan lävitse, ja täten\nolemme hurjassa kilpailussa mukana tyttäremme huoneella. Meidän kuvamme on kisassa\nhieman pikkuinen, ajateltuna kokonaisuutta huoneesta, mutta loput huoneesta voit kurkkia\nSitten voitkin käydä antamassa äänesi meille klikkaamalla TÄSTÄ.\nJokainen äänenne ilahduttaa meitä kovasti!\nLähettänyt Jane Yhtä kuin - blogi klo 22.04\nTunnisteet: eteinen, kilpailu, liitutaulumaali, maalaus, pintaremontointi, sisustus, äänestys


Encanto - BACHIA JA PUHETTA AULIN KANSSA\nLieneeköhän Bach yksi pääsyy Encanto Music ry:n syntyyn? Jos Bach omana aikanaan kärsikin tarpeeksi taitavien muusikoiden puutteesta, byrokraattisista työnantajista ja kiireisistä aikatauluista, on Bachin merkitys myöhemmin kasvanut valtavaksi. Pikainen googlaus löytää hakusanalla Bach 150 000 kirjallisuutta, kuvia ja musiikkia sisältävää osumaa. Ihmetystä aiheuttaa tämän koleeriseksi kuvatun neron musiikki, joka tuntuu pääsevän sisään ihmisyyden tuhanteen ja sataan puoleen variaatioineen. Koska itse koen Bachin musiikin hyvin kerronnalliseksi, kannoin voimakkaasti korteni kekoon sen eteen, että perustetaan yhdistys, jonka taideprojekteissa tutkitaan musiikin kerronnallisuutta ylipäätään. Ilman Bachia yhdistyksemme olisi toisenlainen tai kenties sitä ei lainkaan olisi.\nEncanto Music ry:n perustamisvuonna 2014 järjestettiin festivaali, jonka alaotsikkona oli ”Sanoin sen sävelin”. Bach oli itsestään selvä yksi sisältö tapahtumasarjassa, joka rönsysi sopivan moneen suuntaan sana- ja säveltaiteen kohtauspisteissä ulkomaisten vieraiden kanssa toteutetuissa projekteissa. Halusin itse uppoutua Bachin kertomuksellisuuteen mainioksi sanasepoksi kokemani Auli Särkiön kanssa. Lähtökohdaksi valikoitui Bachin 5. soolosellosarja, jonka pohjalta Auli loi runollisia tekstikatkelmia, eräänlaisen tarinan, sekä visuaalisen säestyksen. Esityksessä alttoviulutulkinta yhdistyi Aulin lausuntaan ja maalaukseen. Lopputuloksena syntynyttä kuvaa tärkeämpää oli maalausprosessi, joka kietoutui musiikkiin ja senhetkiseen tulkintaan.\nBach on niin hienoa musiikkia, että sitä ei ole tarvetta selittää eikä sanoittaa. Toisaalta Bachin monikerroksisuus on niin päätähuimaavaa, että musiikki houkuttelee musiikkinautinnon ohella matemaattisiin, tunteellisiin, historiallisiin tai sanallisiin analyyseihin musiikin kokemuksen syventyessä jokaisen mietintäkierroksen jälkeen.\nYhteisessä prosessissa Aulin kanssa oli äärimmäisen mielenkiintoista huomata samankaltainen rakennuspalikoiden työstö: meille molemmille sanoittamisen ensivaihe sisälsi kunkin teoksen yleistunnelman miettimistä, mikä sitten ilmeni visuaalisena maisemana tai yleisenä sisällöllisenä tapahtumakontekstina. Tässä oltiin jo pisteessä, joka on mahdollista sanallisesti kuvailla. Yhtäläinen näkemys valtasi siitä, että maiseman valinta on myös tietoinen päätös; jokin muukin maisema olisi voinut toimia. Omassa sanoitusprosessissani kävin lause lauseelta ja tahti tahdilta musiikkia läpi tunneanalyysin kautta ja tuumien, mitä voisi kussakin musiikillisessa tunnelmassa tapahtua. Aulin tekstin minun vastaavaan verrattuna koin runollisemmaksi tunnelmaltaan.\nProsessin yksi mielenkiintoisin osio oli huomata, että kokemuksemme eivät välttämättä olleet aina yhtenevät ja Aulin sanoillaan kuvaama tunnelma ei aina vastannut omiani. Jälkikäteen keskustellessamme totesimme, että kumpikin otimme maisemiin ja kertomuksiin surutta täysin henkilökohtaisia aineksia kuten mummolan peltomaiseman tai kokemukset luistelusta, joilla kummallakaan ei ole mitään tekemistä Bachin kanssa. Ja tässä päästään musiikin upeimmalle alkulähteelle: itse kunkin sielunrakenne ja kokemukset tekevät meistä ainutlaatuisia yksilöitä, enkä lakkaa ihmettelemästä sitä, kuinka Bach samalla musiikilla puhuttelee ihmisiä eri tavoin! Kauneuden lisäksi musiikista löytyy konkreettisia terapeuttisia aineksia kun jokainen voi sanoittaa (tai olla sanoittamatta) musiikkikokemusta omien tunteiden kautta ja Bach vapauttaa tuskasta purkamalla riitasoinnut ennemmin tai myöhemmin lyhyemmän tai pidemmän käsittelyn tuloksena.\nJälkikäteen Auli kiittelee prosessissamme sitä, että sai etuoikeuden tuoda oman versionsa esiin ja näkyväksi ja sanoittaa sen tavallaan. Itse koin upeaksi Aulin rohkeuden tarttua myös siveltimeen! Lopulta pitkälle Aulin rakentamassa puheen ja musiikin ja maalauksen vuoropuhelussa musiikki sai ajallisesti huomattavan roolin ja vuorovaikutus syntyi siveltimen seuratessa musiikin linjoja ja jousen liikettä hitaana, painavana, paksuna, synkkänä, tummana tai iloisena, reippaana ja valoisana.\nKaksi vuotta projektin jälkeen käydyssä keskustelussa juttelimme Aulin kanssa Bachista muutenkin: painottuuko Bach-kokemus älyllisyyteen vai tunteellisuuteen, onko Bach-suhde intohimoinen vai sisaruussuhteen rakkauden kaltainen? Muuttuuko Bach-suhde iän ja olosuhteiden mukaan ja missä elämäntilanteessa Bach koskettaa eniten? Onko niin, että kun luulee ymmärtävänsä Bachia, onkin vasta raapaissut pintaa? Mitä kaikkea avautuu numeromystiikan takaa tai Bachin varsin rankkojen elämänvaiheiden takaa? Kuinka on mahdollista, että poskelle vierähtää kyynel vain Matteus-passion viimeistä sointua, riitasoinnun purkausta ajatellessa tai h-mollimessun ilo-osa tempaa väistämättä mukaansa liikkeeseen ja riemuun?\nLiittyköön Taidevaellus Taiteiden yönä Bach-projekti satojen tuhansien Bach-kokemusten joukkoon ja yhdeksi projektiksi muiden joukkoon. Kylläkseen teemasta ei saa, joten jatkoa seuraa ennemmin tai myöhemmin.\nOte Aulin tekstistä:\nSumua pelloilla...on paettava. On jo ilta, taivas hämärtyy. Minun täytyy löytää se koivikko...mutta tämä tie...on vaikea...jäätynyttä mutaa tarttuu kenkiin...lätäköitä jotka risahtavat - kuin kirkaisut...\nMiksi minä juoksen? Koivikon reunalla käännyn katsomaan. Onko siellä joku? Ketä minä pakenen? En muista enää. Ehkä en tiennyt. Kuka olet? Kuka olen?\n< RAKKAUDESTA BACHIN MUSIIKKIIN\nSALONKIPÄIVÄKIRJA 13.4.2016 >


Nuoren valmentajan suuri hetki edessä | WCH2016.com/fi\nNuoren valmentajan suuri hetki edessä\n- Mä sitten tykkään näistä tilaisuuksista, kun saa vääntää oikein kunnolla rallienglantia, Suomen päävalmentaja Lauri Marjamäki naurahtaa.\nEnglanninkielinen lehdistötilaisuus on hetki sitten päättynyt, kun Marjamäki astuu suomalaisen median tenttiin. Vaikka heitossa on kielteinen sävy, huulilla on silti tuttu hymy. Tuskin englanniksi puhuminen kansainväliselle lehdistölle sittenkään niin hirveästi Marjamäkeä häiritsee.\nKuten ei paljon mikään muukaan.\nMarjamäki, 39, on valmistautunut jo kuukausikaupalla uransa isoimpaan jääkiekko-otteluun, World Cupin avaukseen. Tai oikeastaan koko pienen ikänsä.\nHän on 18 vuotta nuorempi kuin edeltäjä Kari Jalonen. Kun pelaajien urat ovat pidentyneet, kiekkomaailmassa pelaa vielä paljon hänen ikäisiään huippupelaajia.\nKun Suomen joukkueen neuvonantaja Teemu Selänne oli Marjamäen ikäinen, hän pelasi vielä NHL:n huipulla tukka putkella.\nVaikka Marjamäki on valmentanut eri joukkueita teini-ikäisestä asti, luulisi, että Suomen avausottelussa kiekkomaailman ytimessä aiheuttaisi isoja väristyksiä mahan pohjassa.\nPäävalmentaja myöntää, että tätä hetkeä on odotettu, mutta olo on h-hetken aattona rauhallinen.\n- Se tässä vähän naurattaakin. Hieno turnaus on edessä, mutta normaalia toimintaa ja valmentamista tämä silti on, Marjamäki kuittaa.\n- Täällä on mediaa ja sata mikrofonia, mutta tavallisia pulliaisia tässä vaan ollaan ja yritetään voittaa pelejä.\nKun kiekko tippuu jäähän, sekä pelaajat että valmentajat uppoutuvat pelin maailmaan. Ympäröivät katsojat ja kamerat häviävät. On vain peli.\nKun ajatellaan kiekon ydintä, lopulta on sama, onko kyseessä A-nuorten runkosarjapeli vai World Cupin ottelu maailman huippuja vastaan.\n- Elän aika vahvasti pelin aikana mukana. Tarkoitus on saada joukkueesta paras mahdollinen irti. Pelin jälkeen se isoin työ vasta alkaa.\nPerinteisen kuvan mukaan jääkiekkovalmentajan pitää olla tukevarakenteinen ja yrmyilmeinen keski-ikäinen mies, joka murahtelee toimittajille ja huutaa pelaajille treenien alusta loppuun. Marjamäen olemuksessa on enemmänkin poikamaista pilkettä.\nMutta osaa Marjamäkikin käyttää ääntä ja olla huolestunut. Kun Ruotsi-ottelut sujuivat hieman nihkeästi, otsa alkoi rypistyä ja ilmeeseen tulla vakavuutta. Mutta sitä valmentajan työ on - etenemistä huolestumisesta toiseen.\nKärppien aikana Marjamäki oli samalla mukana maajoukkueen valmennustiimissä. Töitä kertyi kauden aikana niin paljon, että oli aika pysähtyä ja miettiä elämää laajemmin. Hän ymmärsi, ettei vastaava työtahti voi jatkua. Hän hiljensi tahtia.\nMarjamäki on omalla tavallaan työnarkomaani, joka tutkii pelisysteemit tarkkaan ja vaatii pelaajilta niiden toteuttamista. Samalla hän on rento läpänheittäjä, joka uskaltaa olla hyvää pataa pelaajien kanssa.\n- Marjamäki on heittää hyvää läppää, mutta pelisysteemeistä hän aika tarkka, Leo Komarov sanoi Leijonat Inside -dokumentissa.\n- Huumoria piisaa kyllä. Ei mikään mököttäjä luonteeltaan, sanoi Bluesin aikainen valmentajapartnerin Petri Matikainen MTV3:lle.\nVaikka tilanne olisi miten vaikea, yhtä asiaa Marjamäki tuskin unohtaa: keskustelemista. Hän on saanut pelaajilta ja muulta johtoryhmältä paljon kiitosta kommunikointitaitoistaan.\n- Late antaa sellaisen vaikutelman, että hän välittää ympärillä olevista ihmisistä, Kimmo Timonen sanoi Ylen haastattelussa.\nOsaa Marjamäki käyttää ääntäkin, kun tarve vaatii. Ja kun peli imee mukaansa, hän ei jää muikistelemaan muistiinpanojensa taakse vaihtoaitioon. Viime vuoden Liigan pudotuspeleissä TPS:n valmentaja Ari-Pekka Selin syytti Marjamäkeä liiallisesta tuomareille mussuttamisesta.\nSe ehkä näytti ulospäin pahalta, mutta tuskin tamperelainen sitä ilkeyttään teki. Hän halusi viimeiseen asti ajaa joukkueensa etua.\nEhkä Marjamäestä itsestään voi käyttää samoja sanoja, joilla hän arvioi nuorisoketjua Patrik Laine-Aleksander Barkov-Sebastian Aho.\n- Ei ole mitään vanhoja traumoja. Saa vaan pelata välittämättä siitä mitä ympärillä tapahtuu.