Kiinnostuksesta kysynnäksi ja tuotteiksi - PDF\nKiinnostuksesta kysynnäksi ja tuotteiksi\nDownload "Kiinnostuksesta kysynnäksi ja tuotteiksi"\n1 Kiinnostuksesta kysynnäksi ja tuotteiksi Suomen koulutusvientistrategia Opetusministeriö Kansainvälisten asiain sihteeristö 2010 Undervisningsministeriet Internationella sekretariatet 2010\n2 Opetusministeriö / Undervisningsministeriet Kansainvälisten asiain sihteeristö / Internationella sekretariatet PL / PB Valtioneuvosto / Statsrådet Taitto / Ombrytning: Liisa Heikkilä Kansi / Omslag:? Yliopistopaino / Universitetstryckeriet 2010 ISBN XXX-XXX-XXX-X (nid.) ISBN XXX-XXX-XXX-X (PDF) ISSN (Painettu) ISSN (PDF) Opetusministeriön julkaisuja / Undervisningsministeriets publikationer 2010:XX\n3 Tiivistelmä Opetusministeriö asetti työryhmän (Dnro 42/040/2009) valmistelemaan valtioneuvoston hyväksyttäväksi koulutusvientistrategiaa. Työryhmän tehtäväksi annettiin kehittämiskohteiden kartoittaminen mm. markkinoille pääsyssä, liiketoiminnallisen ja muun osaamisen lisäämisessä, markkina-analyyseissä sekä tuotteistamisessa. Edelleen strategiassa tuli kartoittaa olemassa olevat tukijärjestelmät. Selvitettiin myös tapoja tukea mm. julkisen ja yksityisen tahon kumppanuuksia sekä lisäarvoa tuovien verkostojen ja teknologista, pedagogista ja sisältöosaamista yhdistävien vientituotteiden kehittämistä. Koulutusvienti on osa maailman palvelukauppaa. Strategiassa koulutusvientiä käsitellään laajana eri toimialoja yhdistävänä alana, johon kuuluu useita eri toimialueita. Suomen vahvuudet ovat kilpailukykyinen koulutusjärjestelmä ja hyvien PISA-tutkimustulosten ansiosta erinomainen maine. Suomalaiseen osaamiseen kohdistuu valtava kysyntä, johon ei toistaiseksi ole kyetty täysin vastaamaan. Suomen haasteita ovat vähäiset resurssit ja korkeakoulujen, jotka ovat maailmanlaajuisesti merkittävimmät koulutuksen viejät, toimintaa rajoittava lainsäädäntö. Lisäksi erinomaisesta maineesta huolimatta valmiita tuotteita ei ole tai niitä ei ole tunnistettu. Koulutuskauppa on kuitenkin kasvava markkina-alue, ja siksi koulutusviennissä nähdään paljon mahdollisuuksia. Tavoitteena on, että Suomi on yksi maailman johtavista koulutukseen ja koulutusjärjestelmän laatuun perustuvista talouksista, ja että koulutuksen osuus Suomen kokonaisviennistä kasvaa merkittävästi vuoteen 2015 mennessä. Suomalaisen koulutusviennin edistämiseksi on pidettävä yllä toimivia kotimarkkinoita. Koulutusvientiä on vahvistettava osana muiden alojen vientiä. On kiinnitettävä huomiota eri osaamisia yhdistävien kokonaisratkaisujen tarjoamiseen asiakkaille. Kansainvälistyminen on tehtävä tavoitteellisesti, kohdentaen vienti jatkossa markkinatutkimusten pohjalta valittaville alueille. Tuotteistamiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota ja valtionhallinnon on jatkossa voimakkaasti tuettava tätä osa-aluetta. Vientituotteiden laatu on pidettävä korkeana ja laatu on myös kyettävä osoittamaan. Yhteistoiminnan tehostamiseksi alalle on rakennettava yritysklusteri, jonka tulee etsiä uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Korkeakouluilla on koulutusviennissä keskeinen rooli, sillä ne omaavat suuren vientipotentiaalin ja tarvittavaa asiantuntijuutta. Yksityisen ja julkisen sektorin tehokas yhteistyö on tarpeen kaikilla alueilla. Linjausten pohjalta strategiassa annetaan toimenpide-ehdotuksia, joilla on tarkoitus edistää mm. kotimaisen osto-osaamisen kehittämistä, koulutusosaamista osana muiden alojen vientiä, yhteistyön rakentamista ja yhteistarjoomien luomista, markkinatuntemuksen lisäämistä ja markkinoinnin kehittämistä, tuotteistamisen edistämistä, laadunvalvonnan kehittämistä, koulutusalan vientiklusterin rakentamista sekä korkeakoulujen aktivoimista vientitoimijoiksi. Merkittävimmät kustannuserät tulevat olemaan klusterin rakentamis- ja toimintakustannukset sekä korkeakoulujen vientitoiminnan käynnistämiseen suunnattu rahoitus.\n4 Opetusministeriölle Valtioneuvosto päätti keväällä 2009 Vanhasen II hallituksen puoliväliarvioinnin yhteydessä käynnistää hankkeen koulutuksen ja suomalaisen osaamisen viennin edistämiseksi ja yritysklusterin synnyttämiseksi alalle. Hankkeen käynnistämiseksi opetusministeri Henna Virkkunen asetti työryhmän valmistelemaan koulutusvientistrategian. Asettamiskirjeen tehtävänannossa työryhmän tehtäväksi annettiin kehittämiskohteiden kartoittaminen mm. markkinoille pääsyssä, liiketoiminnallisen ja muun osaamisen lisäämisessä, markkina-analyyseissä sekä tuotteistamisessa. Edelleen työryhmän tuli kartoittaa olemassa olevat tukijärjestelmät. Oli myös tärkeää koota yhteen eri toimijat ja luoda synergiaa olemassa olevien hankkeiden välille tukien siten yritysklusterin syntymistä alalle. Tehtävänannossa pidettiin tärkeänä, että työryhmä selvitti myös tapoja tukea mm. julkisen ja yksityisen tahon kumppanuuksia sekä lisäarvoa tuovien verkostojen ja teknologista, pedagogista ja sisältöosaamista yhdistävien ns. kolmannen sukupolven vientituotteiden kehittämistä. Vientituotteiden korkea laatu haluttiin taata. Edellä kuvatun toimintansa pohjalta työryhmän tuli valmistella valtioneuvoston hyväksyttäväksi koulutusvientistrategia vuoden 2009 loppuun mennessä. Työryhmän puheenjohtajaksi ministeri Virkkunen kutsui valtiosihteeri Heljä Misukan sekä jäseniksi ulkoasiainneuvos Manu Virtamon ja neuvonantaja Jussi Karakosken ulkoasiainministeriöstä, ylitarkastaja Iris Humalan työ- ja elinkeinoministeriöstä (Raija Katila alkaen), teknologiajohtaja Janne Viemerön Tekesistä, vientikeskuksen päällikkö Aija Bärlundin Finprosta, tulosaluepäällikkö Juha Ketolaisen CIMO:sta, hallintojohtaja Kari Pitkäsen Opetushallituksesta, asiantuntija Marita Ahon Elinkeinoelämän keskusliitosta, varatoimitusjohtaja Jari Poikosen FCG Internationalista, rehtori Jorma Mattisen Yliopistojen rehtorien neuvostosta, rehtori Ritva Laakso-Mannisen Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto ARENE ry:stä, toiminnanjohtaja Johan Hahkalan Koulutuksen järjestäjien yhdistys KJY ry:stä sekä johtaja Anita Lehikoisen ja kansainvälisten asiain johtaja Jaana Palojärven opetusministeriöstä. Työryhmän pysyviksi asiantuntijoiksi ministeri kutsui toimitusjohtaja Timo Juntusen Oy Uniservices Ltd:stä ja kansainvälisten asiain päällikkö Markus Laitisen Helsingin yliopistosta. Työryhmän sihteerinä toimi projektisihteeri Joel Peltonen opetusministeriöstä. Työryhmä kuuli kokouksissa ulkopuolisina asiantuntijoina seuraavia henkilöitä: Ari- Matti Auvinen (HCI Productions Oy), Raimo Körkkö (Sanako Oy), Risto E.J. Penttilä (EVA) sekä Hannele Teir (Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu). Lisäksi Ari-Matti Auvinen vastasi strategiatekstin viimeistelystä. Koulutusvientialan toimijoiden näkemysten keräämiseksi järjestettiin seminaari Säätytalolla. Seminaariin osallistui kaikkiaan noin 140 henkilöä edustaen ministeriöitä ja muita julkisen sektorin toimijoita, yritysmaailmaa sekä korkeakouluja. Seminaarin ulkomaisena pääpuhujana oli uusisee-\n5 lantilainen koulutusvienti- ja vientiasiantuntija Alan Koziarski (New Zealand Trade and Enterprise). Koziarski oli myös mukana pienemmällä ryhmällä järjestetyssä työpajassa Työryhmä kokoontui kaikkiaan kuusi kertaa. Työryhmä jättää kunnioittaen esityksensä opetusministeriölle. Helsingissä 16. päivänä helmikuuta 2010 Heljä Misukka Manu Virtamo Jussi Karakoski Raija Katila Janne Viemerö Aija Bärlund Juha Ketolainen Kari Pitkänen Marita Aho Jari Poikonen Jorma Mattinen Ritva Laakso-Manninen Johan Hahkala Anita Lehikoinen Jaana Palojärvi 5\n6 Sisältö Mitä on koulutusvienti? 7 1 Koulutusviennillämme on vahva perusta Suomalaisten edut kansainvälisessä kilpailussa Koulutusviennin nykytilanne Suomen haasteet Koulutusviennin markkinat Liiketoiminnan kehittämisen tuki Suomalaisen koulutusviennin vahvuudet ja heikkoudet 18 2 Strategiset linjaukset Toimivat kotimarkkinat ovat menestyvän viennin edellytys Koulutusosaamisen vienti vahvistaa muita viennin aloja Verkostotoiminta luo lisäarvoa Tavoitteellisuus on tärkeä osa kansainvälistymistä Tuotteistaminen on kansainvälisen markkinoinnin edellytys Vain laadulla voi menestyä Oma klusteri vauhdittaa vientiä Korkeakoulut toimivat viennin vetureina 27 3 Toimenpiteet 29 6\n7 Koulutusvientistrategia Mitä on koulutusvienti? Koulutusosaamisen vientiä voidaan pitää koulutusvientiä tarkempana terminä kuvaamaan työryhmän työn aihetta. Maailman kauppajärjestö WTO jakaa opetuspalvelut viiteen luokkaan: (1) perusopetus, (2) toisen asteen opetus, (3) korkeakoulutus ja ammatillinen jatkokoulutus, (4) aikuiskoulutus sekä (5) muut koulutuspalvelut. Viime mainittuun kuuluvat myös erilaiset koulutusta tukevat toimet, kuten vaihto-ohjelmat. Koulutusviennin voidaankin suppeasti tulkita viittaavan vain neljän ensimmäisen osa-alueen, perinteisten opetuspalveluiden vientiin, jolloin huomiotta jäävät monet koulutukseen liittyvät alat, kuten konsultointipalvelut tai koulutuksen ja oppimisen teknologiset ratkaisut. Englanninkielisissä maissa opetuspalvelujen viennistä on kuitenkin käytetty termiä education export, ja siksi myös raportissa on päädytty pääsääntöisesti käyttämään lyhyempää ja iskevämpää koulutusvienti -termiä. Tämä on kuitenkin ymmärrettävä laajassa merkityksessä tarkoittamaan kaikkea koulutukseen liittyvää vientiä. Koulutuspalvelut liikkuvat yksityisen ja julkisen toiminnan rajapinnassa. Suomessa koulutusta tarjoavat sekä yksityiset toimijat, kuten yritykset, että julkiset toimijat, kuten korkeakoulut. Tutkintoon johtavaa koulutusta voi kuitenkin tarjota vain asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti koulutusta järjestävä ja rahoitusta saava toimija. Esimerkiksi koulutus- ja konsulttiyritysten järjestämä koulutus ei johda tutkintoon vaan sertifikaattiin, jonka arvo mitataan työmarkkinoilla. Toisaalta myös julkinen toimija, esimerkiksi korkeakoulu, voi toimia yksityisenä koulutuspalvelun tuottajana tarjotessaan maksullista koulutusta, joka ei johda tutkintoon. Puhuttaessa koulutusjärjestelmästä tarkoitetaan koko suomalaista opetusjärjestelmää esiopetuksesta korkeakouluihin. Korkeakouluilla tarkoitetaan puolestaan kaikkia korkeakouluja, niin ammattikorkeakouluja kuin yliopistojakin. Vienti viittaa siihen, että liiketoiminnan asiakkaat, jotka koulutusviennissä voivat olla yksityishenkilöitä, yksityisten tai julkisen sektorin edustajia tai järjestöjä, ovat ulkomailla. Itse koulutuksen ei tarvitse kuitenkaan tapahtua ulkomailla, vaan vientiä on yhtä lailla ns. tilaus- tai muun koulutuksen järjestäminen Suomessa maksajan tai asiakkaan ollessa ulkomainen. Kansantalouden kannalta koulutusmaksujen lisäksi tuloja ovat tällöin ulkomaalaisten kulutusmenot Suomessa. Esimerkiksi Englannissa tämä kulutus on tilastoissa indikoitu neljänneksen suuremmaksi kuin koulutusmaksujen tuotto. 7\n8 Koulutusvientistrategia 1 Koulutusviennillämme on vahva perusta 1.1 Suomalaisten edut kansainvälisessä kilpailussa Suomalainen korkealaatuinen ja avoin koulutusjärjestelmä on jatkuvasti kansainvälisen mielenkiinnon kohteena sekä hyvien PISA-tulosten että muidenkin suomalaisen peruskoulutuksen tuloksellisuutta ja laatua mitanneiden kansainvälisten tutkimusten vuoksi. Vahva koulutusjärjestelmä on myös tärkeä tekijä suomalaisessa innovaatiopolitiikassa. Toimiva innovaatiopolitiikka puolestaan tukee koulutusjärjestelmää ja sen kehittämistä. Suomalaisen koulutusjärjestelmän keskeisinä menestystekijöinä voidaan pitää seuraavia tekijöitä: koulutusjärjestelmän avoimuus ja tasalaatuisuus, opettajien osaaminen, pitkäjänteinen kehittämistyö, innovatiivinen uudistustyö, työelämäyhteydet erityisesti ammatillisen koulutuksen puolella, tasapaino keskusjohtoisuuden ja koulujen vapauden päättää opetuksestaan välillä sekä toimijoiden luotettavuus ja yleinen luottamuksen kulttuuri koulutuksen eri tasoilla ja tasojen välillä. Suomessa on toteutettu paljon toimintamalleja, jotka ovat kansainvälisesti huipputasoa ja joille on potentiaalista kansainvälistä kysyntää, kuten erityisopetuksen organisointi, opettajien täydennyskoulutusjärjestelmä, oppilashuollon toteuttaminen, koulutason autonominen työ jne. Suomalaisen koulun käytännön työtavat, kuten päivittäinen johtamistyö ja yhteistyön organisointi koulun sidosryhmien kanssa, ovat myös kansainvälisesti kiinnostavia. Suomalaisen koulun menestystekijöille ja koulutusjärjestelmään kuuluvilla erilaisilla osaamisilla on siis vahva pohja. On ilmeistä, että suomalaisen koulun mallista on mahdollista jalostaa hyviä osaamiskokonaisuuksia eri kohdemarkkinoille. Koulutus on yleensä julkinen palvelu ja siten monia muita vientialoja selkeämmin sidoksissa ympäröivään yhteiskuntaan. Tarkasteltaessa suomalaisten kilpailuetuja on otettava huomioon myös ympäröivään yhteiskuntaan liittyvät tekijät. Kun koulutusjärjestelmän vahvuudet yhdistetään yhteiskunnallisiin vahvuuksiin, suomalaisen koulutusviennin kilpailuetuja voivat olla mm. PISA-tulokset, kehittynyt kunnallinen kouluhallinto ja laaja itsehallinto, toimiva opettajankoulutus sekä perustasolla että täydennyskoulutuksessa, hallittu kustannusrakenne, alueellinen tasapaino sekä Suomen poliittinen asema ja siirtomaahistorian puuttuminen. 8\n9 Suomella on myönteinen maakuva tieteeseen, teknologiaan ja innovaatioihin panostavana maana. Suomen yliopistot eivät silti ole kärkisijoilla tunnetuimmilla ranking-listoilla, eikä korkeakouluilla ole maailmalla samanlaista tunnettuutta ja mainetta kuin perusopetuksella. Korkeakoulut menestyvät kuitenkin hyvin kansainvälisissä vertailuissa, jotka painottavat korkeakoulutuksen saatavuutta, kattavuutta, tehokkuutta ja yritysyhteistyötä, ja Suomen yksityiset ja julkiset panostukset tutkimus- ja kehitystoimintaan ovat maailman huippuluokkaa. Suomessa on väestömäärään nähden enemmän tutkijoita kuin missään muussa maassa. Asukaslukuun ja bruttokansantuotteeseen suhteutettuna Suomi on suurimpia julkaisujen tuottajia maailmassa ja edellä perinteisiä tiedemaita kuten Iso-Britanniaa ja Saksaa. Nämä vahvuudet nostavat Suomen kilpailukykyvertailuissa innovaatiojohtajien ryhmään. Suomi on siirtynyt nopeasti teknologian ja tuottavuuden eturintamaan. Korkeakoulut eivät kuitenkaan vielä ole yhtä kansainvälisiä kuin muiden johtavien pienten tiedemaiden korkeakoulut. Tästä syystä kansainvälistyminen on ollut jo pitkään korkeakoulupolitiikan kärkiaiheita. Suomessa on meneillään historiallinen tutkimus- ja korkeakoulujärjestelmän uudistus, ja kansainvälistyminen on keskeinen osa muutosta. Yliopistouudistus, infrastruktuuripolitiikka, tutkijankoulutuksen ja tutkijanurien kehittäminen sekä korkeakoulujärjestelmän rakenteellinen kehittäminen parantavat koulutus- ja tutkimusympäristöjen laatua, kansainvälistä vetovoimaa ja edistävät korkeakoulujen kytkeytymistä globaaleihin arvoverkostoihin. Profiloitumalla vahvuusalueilleen korkeakoulut parantavat asemiaan uskottavana kansainvälisenä yhteistyökumppanina tutkimuksessa ja koulutuksessa. Korkeakoulujen vieraskielinen opetustarjonta on laajaa. Vuonna 2008 korkeakouluissamme oli 83 vieraskielistä bachelor-ohjelmaa, 171 maisteriohjelmaa ja 21 tohtorinkoulutusohjelmaa. Laajinta tarjonta on tekniikassa ja liiketaloudessa. Suomeen tulevien korkeakouluopiskelijoiden määrä on kasvanut koko Suomen EU-jäsenyyden ajan ja tällä vuosikymmenellä lähes kaksinkertaistunut. Ulkomaisten tutkintoopiskelijoiden suurimmat ryhmät ovat kiinalaiset, venäläiset ja virolaiset opiskelijat. Kiinnostus suomalaisia korkeakoulututkintoja kohtaan on kasvanut omaa korkeakoulukapasiteettiaan rakentavissa kehitysmaissa ja nousevissa talouksissa. Euroopan ulkopuolella tärkeä tekijä on Suomen aktiivinen toiminta Bolognan prosessissa ja kytkeytyminen EU:n rakenteisiin. Näiden järjestelyjen ansiosta Suomen korkeakoulujen tutkinnot ovat tunnettuja, vertailukelpoisia ja tunnustettuja eri maiden työmarkkinoilla. Koulutuksen ja osaamisen vienti on kiinteästi yhteydessä kotimaiseen koulutus-, tutkimus- ja innovaatiojärjestelmään. Avainasemassa on kotimaisen järjestelmän ja osaamispohjan vahvistaminen ja laadun säilyttäminen. Suomalaisen koulutusjärjestelmän vahvuudet on tunnistettava viennin näkökulmasta. On myös kartoitettava, mitä osa-alueita tulee kehittää, jotta suomalaisen koulutuksen laatu ja maine säilyvät nykyisellä korkealla tasolla. Samoin koulutuksen vienti liittyy tavoitteisiin suomalaisen korkeakoulutuksen ja innovaatiojärjestelmän kansainvälistymisestä. Korkeakoulujen kansainvälistyminen on luonnollisesti muutakin kuin koulutusvientiä, mutta aidosti kansainvälinen korkeakouluyhteisö avaa myös kaupallisen toiminnan mahdollisuuksia. Koulutuksen ja osaamisen kehittämisen tulisi olla merkittävämpi osa myös muiden Suomen vientiklusterien toimintaa. 1.2 Koulutusviennin nykytilanne Koulutusvienti maailmalla ja Suomessa Koulutuksen kansainvälinen kauppa kuuluu Maailman kauppajärjestö WTO:n Palvelukaupan yleissopimuksen piiriin (GATS eli General Agreement on Trade of Service). Koulutus on yksi GATS-neuvottelujen poliittisesti herkimmistä alueista, koska sen katsotaan kuuluvan yleisiin ja yhtäläisiin julkisiin palveluihin eikä yksityisten oppilaitosten olemassa olon katsota olevan riittävä peruste koulutuskaupan vapauttamiselle. 9\n10 Palvelukauppa on yksi maailmantalouden nopeimmin kasvavista sektoreista. Palvelukaupan on arvioitu muodostavan 60 prosenttia maailman tuotannosta, 30 prosenttia maailman työllisyydestä ja 20 prosenttia maailman kaupasta. Koulutuspalvelujen kaupasta ei ole kansainvälisiä tilastoja, mutta sen arvioidaan kasvaneen nopeasti ja olevan arvoltaan kymmeniä miljardeja euroja eli 3 4 prosenttia maailman koko palvelujen viennistä. Pääosa kaupan arvosta muodostuu tutkintoon johtavan koulutuksen myynnistä. Vuonna 2008 maailmassa oli lähes kolme miljoonaa liikkuvaa opiskelijaa ja varovaisenkin arvion mukaan heitä on vuonna 2025 jo kahdeksan miljoonaa. Tutkintoon johtavan koulutuksen lisäksi merkittävä kansainvälisen koulutuskaupan osa-alue on kansainvälisten ja kansallisten kehitysrahoittajien tarjouskilpailutetut hankkeet. Suomen palvelujen viennin arvo vuonna 2008 oli 16,4 miljardia euroa eli neljänneksen Suomen koko viennistä, ja osuus on viime vuosina kasvanut hyvin voimakkaasti (11 % vuonna 2006). Tilastokeskuksen mukaan koulutuspalveluiden viennin arvo vuonna 2008 oli n. 4 miljoonaa euroa eli 0,25 promillea suomalaisten palveluiden kokonaisviennistä. Todellisuudessa summa lienee suurempi, koska alan vientiä on tilastoitu esim. liikkeenjohdon konsultoinnin sekä teknisten ja muiden palveluiden kategorioihin. Suomen vientistrategia Viennin ja kansainvälistymisen edistämisen kansallisessa strategiassa (KTM 37/2004, väliarviointi 2007) painotetaan palvelutarjoajien verkostoitumista ja yksittäisten toimijoiden nykyistä laajempaa tietoa koko järjestelmän tarjoamista palveluista sekä ehdotetaan siirtymistä yhden luukun periaatteen suuntaan palvelutarjonnassa. Sillä ei tarkoiteta yhtä palvelupistettä, josta kaikki palvelut olisivat saatavissa, vaan tilannetta, jossa järjestelmän toimijat tietoisina toistensa toimista ohjaavat potentiaaliset asiakkaat oikeaan paikkaan. Välineiksi mainitaan toimijoiden yhteiset asiakaspalvelukonseptit ja asiakastietojärjestelmät. Strategiassa painotetaan innovaatioiden, uusien teknologioiden ja osaamislähtöisten palveluiden markkinaorientoitunutta kehittämistä ja kaupallistamista. Viime vuosina opetusministeriö on yhdessä työ- ja elinkeinoministeriön sekä ulkoasiainministeriön kanssa vahvasti edistänyt suomalaisen kulttuurin vientiä. Koulutusalalla vastaavaa palvelujen viennin tukihanketta ei ole ollut. Yritysten koulutusvienti Perinteisesti suomalaisten yritysten koulutusvienti on ollut tarjouskilpailtuja kehitysyhteistyö- tai lähialueyhteistyöprojekteja, joissa rahoittaja on ollut ulkoasiainministeriö tai jokin kansainvälinen avunantajaorganisaatio. Näiden hankkeiden kautta osa suomalaisista konsulteista ja koulutusalan toimijoista on jo oppinut tekemään yhteistyötä ja tarvittaessa liittoutumaan sekä kerännyt kokemusta yritysmarkkinoinnista kansainvälisille rahoittajille. Perinteisempää vientiä edustavat koulutusteknologian alalla tietyt vahvasti kansainvälisesti suuntautuneet yritykset, jotka ovat jo vuosia vieneet koulutusosaamista. Ammattimaisia toimijoita on alalla kuitenkin vain harvoja, ja yritysten koulutusviennin liikevaihto on yleensä pieni. Konsultoinnissa tarvittava asiantuntijuus ei yleensä ole yritysten pysyvillä palkkalistoilla, vaan osaaminen on nimenomaan projektihallinnan ja tarjouskilpailupohjaisen toiminnan osaamista. Tämä on toisaalta seurausta myös tarjouskilpailujen luonteesta, sillä asiakas hakee parasta asiantuntemusta kuhunkin projektiin riippumatta kansallisuudesta tai asiantuntijan alkuperästä. Suomalaisten yritysten maailmanlaajuisena asiantuntijaverkostona ja vientikeskuksena toimiva Finpro käynnisti keväällä 2009 Future Learning Finland (FLF) -hankkeen, jossa oli mukana parikymmentä koulutusvientialan yritystä tai vastaavaa toimijaa. FLF pyrkii luomaan toimijoistaan vientiklusterin ja tukee siihen liittyneiden toimijoiden kansainvälistä liiketoimintaa ja kilpailukykyä. Hankkeeseen osallistui toimijoita opetusteknologian, konsultoinnin, arkkitehtuurin ja sisältöosaajien puolelta. Korkeakoulusektorilta hankkeessa oli mukana Helsingin alueen korkeakoulujen konsortio HERA (Helsinki Education and Research Area). FLF:n ensimmäisen vaiheen rahoitus päättyi lokakuussa 2009 ja loppuraportti julkaistaan alkuvuodesta\n11 Korkeakoulujen koulutusvienti Koulutusvienti on suomalaisten korkeakoulujen kansainvälistymiskehityksen uusimpia haasteita. Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta koulutusvienti on tähän asti ollut pienimuotoista ja perustunut yksittäisiin pilottiprojekteihin esimerkiksi täydennyskoulutustoiminnassa. Vuoden 2008 alusta voimaan tulleet lainsäädännön muutokset tutkintoon johtavasta tilauskoulutuksesta ovat herättäneet korkeakoulujen kiinnostuksen koulutusvientitoiminnan käynnistämiseen. Yliopistoilla ja ammattikorkeakouluilla on samansisältöiset säädökset (yliopistolain 9 ja ammattikorkeakoululain 26 a ) tutkintoon johtavasta tilauskoulutuksesta Euroopan talousalueen (ETA) ulkopuolisille kansalaisille. Yliopistot ja ammattikorkeakoulut voivat järjestää ETA-alueen ulkopuolisista kansalaisista koostuville opiskelijaryhmille korkeakoulututkintoon johtavaa koulutusta, kun koulutuksen maksajana on kotimainen tai ulkomainen yhteisö. Toimintaa voidaan toteuttaa niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Tilauskoulutuksen järjestämisestä on perittävä vähintään siitä aiheutuvat kustannukset kattava maksu. Koulutusviennin suurissa maissa (USA, Australia, Iso-Britannia ja Uusi-Seelanti) merkittävä osa koulutusviennin tuloista tulee yksittäisten opiskelijoiden lukukausimaksuista. Tätä mahdollisuutta suomalaisilla korkeakouluilla ei ole ollut ja vuoden 2010 alussa voimaan tulleen uuden yliopistolain (8 ) mukaan korkeakoulututkintoon johtavan koulutuksen on oltava edelleen maksutonta tietyin laissa määriteltävin poikkeuksin. Suomalaisten oppilaitosten maksullinen tutkintokoulutustoiminta edellyttää siten aina lain antamaa valtuutusta. Maksullista täydennys- ja muuta koulutusta, joka ei johda tutkintoon voidaan sen sijaan järjestää vapaasti, kunhan koulutuksesta perittävät maksut kattavat vähintään siitä aiheutuvat kustannukset. Korkeakoulujen viisivuotinen lukukausimaksukokeilu koulutusohjelmien maksullisuudesta ETA-alueen ulkopuolisille kansalaisille (yliopistolain 10 ja ammattikorkeakoululain 26 b ) käynnistyy vuoden 2010 alusta ja on voimassa vuoden 2014 loppuun saakka. Lukukausimaksukokeilu muodostaa yhdessä ulkomaille suuntautuvan tilauskoulutuksen kanssa kokonaisuuden, jonka avulla vahvistetaan korkeakoulujen kansainvälistymistä ja luodaan korkeakouluille uusia kansainvälisiä toimintamahdollisuuksia. Kokeiluun voidaan ottaa uusia ohjelmia myös vuoden 2010 jälkeen. Kokeilun tavoitteena on selvittää, mitä vaikutuksia maksullisiin koulutusohjelmiin siirtymisestä on korkeakoulujen kansainvälistymiselle, suomalaisen korkeakoulutuksen vetovoimalle, opiskelijavirroille ja vieraskielisen koulutuksen laadulle. Opetusministeriö on asettanut työryhmän seuraamaan kokeilua. Lukukausimaksukokeilu on koulutusviennin näkökulmasta merkittävä. Yliopistot ja ammattikorkeakoulut voivat sen aikana periä maksuja ETA-alueen ulkopuoliselta kansalaiselta, joka on hyväksytty vieraskieliseen ylempään korkeakoulu- tai ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavaan koulutusohjelmaan. Maksun suuruus on korkeakoulun harkinnassa ja edellyttää apurahajärjestelmän olemassaoloa. Yliopistojen maksullisista koulutusohjelmista säädetään opetusministeriön asetuksella, mutta ammattikorkeakouluissa maksullisista koulutusohjelmista päättäminen on korkeakoulun omassa harkinnassa. Lukukausimaksukokeilun lähtökohta on, että kokeiluun osallistuisivat kaikki vieraskieliset yliopistojen maisterivaiheen ohjelmat ja ammattikorkeakoulujen ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavat koulutusohjelmat. Tämä ratkaisu selkeyttäisi kansainvälisille opiskelijoille suunnattua markkinointia. Korkeakoulut ovat kuitenkin toistaiseksi suhtautuneet varsin varovaisesti lukukausimaksukokeilun käynnistämiseen. Korkeakoulut ovat pitäneet koulutusvientiä koskevaa lainsäädäntöä osin tarpeettoman rajoittavana ja toivoneet kohdennettuja koulutusviennin tukimuotoja kehitettäväksi, jotta toiminta voitaisiin käynnistää laajemmassa mitassa. Näistä syistä kokeilu ei vielä 2010 käynnistyne täydessä laajuudessaan. Uusien toimintamahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää korkeakouluilta uusia toimintatapoja. Vieraskieliset ohjelmat tulee suunnata korkeakoulujen vahvuusalueille. Lisäksi opiskelijarekrytointia on kehitettävä aktiiviseksi, suunnitelmalliseksi ja ammattimaiseksi. 11\n12 Myös ammattikorkeakoulujen kannalta lukukausimaksukokeilun toteuttaminen on haasteellista, koska maksuja ei voida periä ammattikorkeakoulututkintoon johtavissa ohjelmissa, joissa ammattikorkeakoulujen ulkomaiset opiskelijat yleensä opiskelevat. Ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot on tarkoitettu työn ohessa opiskeleville työkokemusta omaaville ammattilaisille ja niihin ei toistaiseksi ole hakeutunut juurikaan ulkomaisia opiskelijoita. Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskus CIMO CIMO on vuodesta 1992 profiloinut Suomea korkeakoulutusmaana ulkomaisissa korkeakouluissa kansainvälisissä tehtävissä työskenteleville ja tehnyt Suomea tunnetuksi opiskelumaana kansainvälisille tutkinto- ja vaihto-opiskelijoille. Profilointityössään CIMO on mm. järjestänyt korkeakoulutusta esitteleviä asiantuntijoille suunnattuja seminaareja, julkaissut korkeakoulutusta käsitteleviä esitteitä ja järjestänyt korkeakoulutusalan kansainvälisten konferenssien yhteydessä kontaktointimahdollisuuksia. Opiskelijaviestinnässä CIMO on yhteistyössä korkeakoulujen kanssa tuottanut pääosin englanninkielistä materiaalia, joissa on esitelty Suomea opiskelumaana, suomalaisia korkeakouluja ja englanninkielistä koulutustarjontaa. CIMO on osallistunut kansainvälisille korkeakoulutusmessuille Euroopassa ja Aasiassa yhdessä korkeakoulujen kanssa. Suomitietoutta on levitetty Internetissä omalla Discover Finland -sivustolla osoitteessa Tätä työtä CIMO on tehnyt yhteistyössä suomalaisten korkeakoulujen, lähetystöjen, kulttuuriinstituuttien ja konsulaattien kanssa. Kansainvälistä yhteistyöverkostoa ovat edustaneet pohjoismaiset sisarorganisaatiot, EU:n korkeakoulutusalan toimijat ja korkeakoulutusalan kansainväliset yhdistykset. Opetusministeriö on pyrkinyt viime aikoina suuntaamaan omaa toimintaansa myös vientipotentiaalia omaaviin maihin. Selkeä ongelma on yhä jossain määrin hankalasti hahmotettavat viestit yritysten omista painotuksista: kiinnostusta on lähes kaikkialle, mutta julkisin keinoin välitettyjen kontaktien jatkohyödyntämisessä ja omien tuotteiden myynnissä on kehittämistä. Opetusministeriö on ollut mukana mm. useiden suurlähetystöjen järjestämissä suomalaisen koulutuksen laatua esittelevissä seminaareissa, tuottanut esitemateriaalia ja tietopaketteja tai artikkeleita kiinnostavien alueiden lehtiin sekä lieventänyt politiikkaansa yhteistyöasiakirjojen laadintaan (Memorandum of Understanding) yhteyksien turvaamiseksi toimijoille. Asiantuntijavierailut PISA-tutkimusten tulokset ovat tuoneet mukanaan ns. PISA-turismin, siis asiantuntijavierailut opetusministeriöön, suomalaisiin kouluihin, korkeakouluihin, Opetushallitukseen ja kuntiin. Asiantuntijavierailut ovat tärkeä osa suomalaisen koulutusjärjestelmän tunnetuksi tekemistä. Tällä hetkellä vierailut on organisoitu siten, että ministeriö vastaa yleensä korkeimman tason vierailijoista (ministerit, varaministerit, avainvirkamiehet, koulutuspoliittiset vaikuttajat), ja muut ohjataan Opetushallitukseen tai muille tahoille. Ministeriön vieraat saavat esittelyt vierailunsa kannalta olennaisissa instituutioissa veloituksetta. Muiden kuin ministeriön vieraiden osalta käytännön järjestelyt siirretään alan toimijoiden järjestettäväksi. Tällöin on toimijoilla mahdollisuus tehdä räätälöityjä vierailupaketteja ja myös veloittaa niistä. Opetushallitus on myös järjestänyt maksullisia kansainvälisiä konferensseja PISA-tulosten pohjalta. Lisäksi asiasta on tuotettu englanninkielisiä julkaisuja. Asiantuntijavierailujen järjestämisestä ei sellaisenaan ole laajamittaiseksi vientitoiminnaksi, mutta vierailujen kautta voidaan tukea vientitoimintaa ja markkinoida koulutusosaamisen palveluita ja tuotteita. Lisäksi vierailut tukevat osaltaan suomalaisen koulutuksen hyvää imagoa maailmalla. Opetusministeriön toiminta Ulkoasiainministeriön maabrändivaltuuskunta Koulutukseen liittyvät Suomen vahvuudet ovat olleet voimakkaasti esillä myös ulkoasiainministeri Stubbin nimittämässä Suomen maabrändivaltuuskunnassa, jota johtaa Nokian hallituksen puheenjohtaja Jorma 12\n13 Ollila. Valtuuskunnan työ on edennyt hyvin, ja se antaa loppuraporttinsa hyvissä ajoin ennen toimikautensa päättymistä vuoden 2010 lopussa. 1.3 Suomen haasteet Resurssit Haasteena suomalaisille toimijoille on pieni kielialue, tosin suuren osan väestöä kattava hyvä englannin kielen taito kompensoi tilannetta. Suomalaiset toimijat ovat yleensä pieniä. Kansainvälisissä hankkeissa tarvitaan usein monentyyppistä osaamista ja volyymiä, joka onnistuu vain yhteistyötä ja verkottumista vahvistamalla. Kokeneita toimijoita on suhteellisen vähän, ja osaamisen siirto ja jakaminen kansainvälistymisen alkutaipaleella olevien yrittäjien kanssa on tärkeää. Lisäksi asiantuntijaresurssit ovat vähäiset ja asiantuntijat vaikeasti irrotettavissa varsinaisista tehtävistään esimerkiksi korkeakouluissa, joissa merkittävä osa suomalaisesta koulutuksen asiantuntemuksesta on. Yhtenä vientitoiminnan kehittymisen ehtona on sellaisten toimintamallien luominen, jossa tätä asiantuntemusta saadaan kaikkia toimijoita hyödyttävällä tavalla hyödynnettyä myös kaupallisesti. Monien koulutusosaamisen vientipotentiaalia omaavien yritysten, oppilaitosten ja korkeakoulujen haasteena ovat lisäksi riittämättömät resurssit tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen sekä pilotointiin ja testaukseen, mikä estää kansainvälisille markkinoille lähtemistä. Tilanteeseen on vaikea löytää ratkaisua ilman julkista tukea tai vakaata päätöstä investoida vientiin. Tuotteistaminen PISA-tulosten herättämää kiinnostusta maailmalla ei ole tähän mennessä onnistuttu kääntämään kaupalliseksi toiminnaksi ja tuotteiksi, vaikka myös suomalaisilla toimijoilla on laaja kiinnostus tämän alan viennin kehittämiseen. Tilanne on kaupallisessa toiminnassa harvinainen: koulutuksella on hyvä kansainvälinen brändi, mutta valmiit kaupalliset tuotteet puuttuvat. Avainsana koulutuksen ja koulutusosaamisen viennin kehittämisessä on siten tuotteistaminen. Lainsäädännön kehittäminen Edellä luvussa 1.2 on esitelty korkeakouluja koskevaa lainsäädäntöä koulutusviennin kannalta. Lainsäädäntö rajoittaa toistaiseksi tutkintoon johtavan korkeakoulutuksen myyntiä. Suomen on siis kyettävä kehittämään oma mallinsa koulutusviennissä, sillä se ei nykytilanteessa voi kasvattaa koulutusviennin volyymiä tutkinto-opiskelijoiden tuonnilla, toisin kuin useat muut maat. Fokuksen on ainakin alkuvaiheessa suuntauduttava julkisille toimijoille tai yrityksille suunnattuihin palveluihin ja muihin tuotteisiin. Julkinen rahoitus Koulutusalan vienti on uusi ja vakiintumaton toimiala, jolta puuttuu monia vahvistettuja käytänteitä. Vientiliiketoimintana ala rikkoo julkisen palvelun ja liiketoiminnan rajoja, mistä aiheutuu myös rahoitusongelmia. Suomessa koulutusala on kansallisesti rahoitettua julkista palvelua eikä sitä vielä kunnolla tunnisteta julkisessa rahoituksessa liiketoiminnaksi edes ulkomaille suuntautuessa. Useilta oppilaitoksilta puuttuu kaupallistamisen osaamista ja tuotteet on totuttu kehittämään ilman taloudellista riskiä kokonaan rahoitettuna ja antamaan muiden käyttöön käytännössä ilmaiseksi. Yritysrahoituksen ehtojen täyttäminen voi siten olla haaste oppilaitoksille. Tämänhetkinen tilanne kotimaisessa julkisessa rahoituksessa koulutusviennin alalla on siten haastava. Rahoittajia, rahoitusmuotoja ja rahoitusinstrumentteja on useita, eikä ole olemassa tahoa, joka edustaisi tai välttämättä edes tuntisi kaikkia rahoitusmuotoja. Puute koulutusviennin näkökulmasta on, että koulutusalan liiketoiminnan tukemiseen erityisesti suunnattua rahoitusta ei ole olemassa. Sinänsä koulutusvientiin pätevät yritysrahoituksessa samat rahoitusehdot kuin minkä tahansa liiketoiminnan kehittämiseen, joskin oppilaitoksia koskevat tietyt erityissäädökset. Ongelmia on kuitenkin myös siinä, kuinka hyvin koulutusviennin toimijat tuntevat ja osaavat käyttää nykyisiä instrumentteja. 13\n14 1.4 Koulutusviennin markkinat Markkinat voidaan ymmärtää kolmessa mielessä: maantieteellisesti, palvelun/tuotteen sisällön tai muodon perusteella. Maantiede viittaa siihen, missä maissa palveluiden ja tuotteiden asiakkaat ovat. Sisältö tarkoittaa tuotteen ja palvelun substanssisisältöä eli kehittääkö koulutusohjelma koulujen rehtoreiden johtamistaitoa vai rakennusalan yritysten ympäristöjohtamista. Muoto puolestaan tarkoittaa palvelun tai tuotteen muotoa, tuotanto- tai toimitustapaa. Palvelut ja liiketoiminta-alueet Kun markkinoita jäsennellään muodon perusteella eli määritellään millaisia erilaisia palveluita, tuotteita tai ratkaisuja tarjotaan tai voitaisiin tarjota, voidaan puhua liiketoiminta-alueista. Koulutusviennissä voidaan erottaa mm. seuraavia liiketoiminta-alueita: tutkintokoulutus, täydennyskoulutuspalvelut julkisille ja yksityisille asiakkaille, konsultointipalvelut opetussektorilla kehitysyhteistyöprojekteissa tai niiden ulkopuolella, koulutusteknologiat, kuten modernit oppimisympäristöt, oppimispelit, sosiaalinen media ja langattomat ratkaisut, sisältötuotanto, kuten oppikirjat ja koulutusmateriaalit, koulutuksen tutkimus- ja arviointipalvelut, seminaarit, konferenssit ja muut oppimistapahtumat sekä useita eri liiketoimintapalveluita sisältävät ratkaisut. Kilpailu ja toisaalta suomalaisten toimijoiden kilpailukyky näyttäytyvät hyvin erilaisina eri markkinoilla. Haasteena on löytää ne liiketoiminta-alueet, sisällöt ja maat/alueet, joissa suomalaiset kykenevät kilpailemaan uskottavasti. Eri liiketoiminta-alueilla on aina tiettyjä riskejä tai pullonkauloja. Osa näistä on yleisiä, kaikille tuoteryhmille yhteisiä, osa taas tietylle tuoteryhmälle ominaisia. Yhteisiä haasteita ovat tuotteistaminen yleisesti (mitä voidaan myydä), markkinoiden tuntemus (mitä asiakkaat tarvitsevat) sekä rahoitus, joka vaikuttaa niin tuotekehittelyyn kuin itse vientiinkin. Sen lisäksi voidaan nähdä haasteita, jotka seuraavat tuoteryhmän luonteesta. Koulutusviennin erityyppiset markkinat Maita on kaupallisen toiminnan näkökulmasta mielekästä jaotella vauraustason ja toisaalta kysynnän perusteella. Korkean tulotason maissa kilpailu on kovaa silloinkin, kun kysyntää on. Paikalliset yhteistyökumppanit ovat usein edellytys näiden maiden markkinoille pääsemiselle. Ylemmän keskitason maissa, kuten uudet EU-maat, rakennerahastoprojektit ja vastaavat avaavat liiketoimintamahdollisuuksia niin paikallisten opetusviranomaisten, paikallisten koulutuspalvelun tarjoajien kuin yritystenkin kanssa. Alemman keskitason maista Suomi on mm. rahoittanut opetussektorin kehittämistä Länsi-Balkanilla ja suomalaisilla yrityksillä on referenssejä ja verkostoja alueen maissa. Alhaisen tulotason maihin viennin mahdollisuudet ovat ennen muuta kolmansien osapuolten rahoituksen varassa. Jaottelu eri tulotason maihin on kuitenkin karkea ja suuntaa antava, varsinkin suurissa maissa maiden sisäiset erot voivat olla merkittäviä. Korkeamman tulotason maissa julkisen sektorin asiakkaiden osalta asiakas itse suorittaa hankinnan ja suorahankinnassa tai kilpailutuksessa noudatetaan yleensä maan omaa hankintalainsäädäntöä. Alemman tulotason maissa koulutusosaamisen rahoitus perustuu usein erilaisten avunantaja- ja rahoitusorganisaatioiden tekemiin kansainvälisesti kilpailutettuihin hankintoihin. Mahdollisuuksia yksittäisille viejille on olemassa kaikissa eri vauraustasojen maissa. Klusterina, yritysten, korkeakoulujen ja oppilaitosten ryppäänä on kuitenkin helpointa toimia maissa, joissa asiakkaalla on suoraan mahdollisuus maksaa palvelusta, tuotteesta tai ratkaisusta. Koulutusviennissä on olennaista, että käyttäjä ja asiakas eivät aina ole sama organisaatio. Kehitysyhteistyömarkkinoilla on usein lisäksi kolmas taho, rahoittaja. Tämä asettaa koulutusviennille tietyt sille ominaiset haasteet, jotka on syytä ottaa huomioon mm. markkinoinnissa ja tuotteistamisessa. Lähtö- 14\n15 kohtana on aina oltava asiakkaan tarve. Vauraustason ohella keskeistä on koulutusjärjestelmän kehittyneisyys sekä toisaalta halu ja kyky investoida siihen. Kaikissa maissa on vähintään koulutusalan osaalueita, jossa potentiaalista kiinnostusta suomalaista osaamista kohtaan on olemassa. Eniten potentiaalia tämänhetkisen kokemuksen perusteella on kuitenkin Persianlahden vauraissa maissa, Kaakkois-Aasiassa sekä ulkopuolisten kehitysrahoituslaitosten rahoittamissa kehitysyhteistyöprojekteissa. Ulkoasiainministeriön tarvekartoitus 2009 Ulkoasiainministeriö suoritti marraskuussa 2009 tarvekartoituksen koulutusviennin mahdollisuuksista asemamaissa. Koko edustustoverkon kattanut kartoitus osoitti, että Suomen koulutusosaaminen tunnetaan maailmalla laajasti, ja että Suomen maine perustuu edelleen hyviin PISA-tuloksiin. Kiinnostusta Suomen osaamiseen ja mahdolliseen tarjontaan ilmenee olosuhteiltaan ja mahdollisuuksiltaan hyvinkin erilaisissa maissa. Osa näistä on jo pitkällä omien koulutusjärjestelmiensä kehittämisessä, osa taas vielä kehittyviä talouksia, joiden koulutussektorin kehittäminen kuuluu eriasteisesti maiden kehityssuunnitelmiin. Kartoitus toi esille eräitä tutkimisen arvoisia yhteistyömahdollisuuksia myös niiden maiden kanssa, jotka ovat itse edenneet pitkälle oman koulutussektorinsa kehittämisessä tai harjoittavat itse koulutusvientiä. Suomen osaamisalueista kiinnostavat suhteellisen laajasti erilaiset elementit koulutussektorin kehittämiseen liittyvästä teknologiasta erityisopetukseen tai monikielisyyden edellyttämään erityiseen opetuksen suunnitteluun. Suomessa kiinnostavat niin opettajankoulutus, ammatillinen täydennyskoulutus kuin sähköiseen oppimiseen liittyvät menetelmät. Kielikoulutusta ja siihen liittyvää kielilaboratoriotekniikkaa on Suomesta jo viety ulkomaille muita koulutussektorin osa-alueita laajemmin. Haasteena on, että koulutuspalvelujen ja muun koulutusosaamisen kysyntä näyttäisi huomattavasti ylittävän ne resurssit, joita mahdollisilla kohd la on tähän toimintaan sijoittaa. Hyvänkin osaamisen kaupallistaminen on hankalaa, jos maksukykyisiä asiakkaita ei ole tarpeeksi. Helpotusta tilanteeseen saattavat kuitenkin tuoda EU:n tukien tai esimerkiksi Maailmanpankin tarjoamat mahdollisuudet. Myös niiden hahmottamiseen ja parempaan seurantaan saattaisi olla syytä panostaa esimerkiksi osana laajempaa suomalaista hankeseurantatoimintaa. Lisäksi on kyettävä tuotteistamaan suomalainen koulutus siten, että suomalaiset vientitoimijat menestyvät kilpailussa. Edustustoilla on periaatteellinen valmius osallistua koulutusviennin markkinoiden tarkkailuun ja valmiiden suomalaisten tuotteiden promovointiin resurssiensa puitteissa ja osana normaalia viennin ja kansainvälistymisen edistämistoimintaansa. Mahdollisuudet jatkuvaan markkinaseurantaan ovat sen sijaan rajalliset, ellei toimintaan osoiteta selvästi lisää resursseja. Markkinaseurannan katsotaan paremmin luontuvan Finprolle, joko maksullisina toimeksiantoina tai sitten osana Finpron kansallista julkisen palvelun tehtävää. Monissa asemapaikoissa edustustot ovat jo kiinteässä yhteistyössä Finpron vientikeskusten sekä Suomen tiede- ja kulttuuri-instituuttien kanssa myös koulutuksen alalla. Edustustojen käsityksen mukaan Suomen koulutusviennin edistämisen onnistumiseksi tarvittaisiin kaiken kaikkiaan riittävän harkittua kokonaiskonseptia, johon keskeiset toteuttajat tarpeeksi vahvasti sitoutuvat. Kokonaiskonseptin olennaisena osana tulisi olla kotimaasta helposti löydettävissä oleva yksi luukku, josta kaikki ajantasainen tieto olisi sekä tarjonnastamme kiinnostuneiden että sitä maailmalla promovoivien tahojen käytettävissä. Kehitysyhteistyömarkkinat Koulutusviennille on olemassa suuri markkina-alue kehittyvissä maissa. Kehitysyhteistyöprojektit ovat potentiaalinen alue kaupallisesti, sillä ne tuottavat kokemusta ja referenssejä kehittyvien maiden kasvavilta markkinoilta ja voivat täten hyödyttää myös kaupallisten tuotteiden kehittämisessä. Kehitysyhteistyöhankinnoissa suurimman tilaajakunnan muodostavat erilaiset rahoitusorganisaatiot, kahdenväliset avunantajat, kehityspankit, YK-järjestöt jne. Kehitysavun menetelmien yleisen harmonisaation myötä palvelujen hankinnat ovat kuitenkin 15\n16 siirtyneet tapahtuviksi entistä enemmän apua vastaanottavassa maassa. Markkinoinnin ja todellisten kilpailumahdollisuuksien kannalta yritykselle on edullista olla etabloitunut kohdemaahan. Suomi oli näkyvästi esillä 2000-luvun alkupuolella opetussektorilla ulkoasiainministeriön rahoittamilla kehityshankkeilla. Keskeisinä sisältöalueina olivat inklusiivinen opetus ja tieto- ja viestintäteknologian (ICT) käyttö opetuksessa. Nämä projektit antoivat suomalaisille yrityksille vahvoja referenssejä, jotka lisäsivät mahdollisuuksia voittaa tarjouskilpailuja EU:n ja kehitysrahoituslaitosten rahoittamissa projekteissa. Ulkoasiainministeriö on sittemmin siirtänyt painopistettä Pariisin julistuksen mukaisesti kumppanimaiden kansallisten ohjelmien tukemiseen ja kansallisten järjestelmien käyttöön, sekä painottanut kumppanimaiden omaa vastuuta sosiaalisesta kehityksestään aiempaa enemmän. Koulutus- ja opetusalaa koskevassa kehitysyhteistyössä on tapahtunut painopisteen muutos hallitustenvälisistä kahdenkeskisistä hankkeista enemmän koulutus- ja opetusorganisaatioiden (yliopistot, ammattikorkeakoulut, tutkimuslaitokset) välisen yhteistyön tukemiseen. Opetusalalla on ohjattu rahoitusta monia muita sektoreita aiemmin ja laajemmin myös sektoriohjelmien tukemiseen yhteisrahastojen ja (sektori)budjettituen kautta, mikä on vaikuttanut kilpailutettavia konsulttivetoisia kehityshankkeita vähentävästi. Kehitysyhteistyön apumuotojen ja -kanavien muutoksen myötä suomalaisten konsulttitoimistojen tilauskanta opetussektorilla on merkittävästi pienentynyt. Opetusalan konsultit ovatkin varoittaneet Suomen tunnettuuden opetussektorin huippumaana olevan heikkenemässä sekä kehitys- että transitiomaissa. Samalla mahdollisuus saada kansainvälistä kokemusta suomalaisille koulutussektorin osaajille ja referenssejä suomalaisille konsulttitoimistoille on kaventunut. Koulutusvienti sopii hyvin ulkoasiainministeriön strategisiin linjauksiin eikä ole ristiriidassa kehityspoliittisten tavoitteiden kanssa. Koska Suomessa on huippuosaamista opetussektorilla, on luontevaa panostaa siihen myös kehitysyhteistyössä. Referenssit ja kokemus kapeilla erityisalueilla ovat myös vahvuus kansainvälisillä markkinoilla. Esimerkkeinä voidaan mainita erityisopetus ja ICT. Euroopan unionin koulutusalan ohjelmat Suomalaiset toimijat osallistuvat aktiivisesti koulutusalan EU-ohjelmiin. Niihin osallistuminen antaa hyvän mahdollisuuden kansainvälisten yhteistyöverkostojen rakentamiseen sekä yhteisten koulutusalan tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen. Koulutusalan EU-ohjelmiin osallistuminen on useille koulutusalan toimijoille ensimmäinen kansainvälistymisen askel ja yhteisissä EU-hankkeissa työskentelyn merkitystä on korostettava luontevana osana kansainvälisille vientimarkkinoille valmistautumista. Samoin Suomessa EU:n osittaisrahoituksella toimivissa koulutuksen hankkeissa joita rahoitetaan esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoituksella valmisteltuja tuotteita ja palveluita tulee jatkossa entistä tehokkaammin käyttää kansainvälisillä koulutusmarkkinoilla. EU:n teknologiaohjelmissa ja seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa (7th Framework Programme) on erityisesti koulutukseen suunnattuja osaohjelmia, joiden tarjoamaa rahoitusta tulee entistä tehokkaammin käyttää myös riskirahoituksena koulutusviennin tuotteiden kehittämiseen. 1.5 Liiketoiminnan kehittämisen tuki Työ- ja elinkeinoministeriö Työ- ja elinkeinoministeriö myöntää merkittävän osan viennin kehittämiseen tarkoitetusta rahoituksesta. Eri tukimuodot perustuvat omiin säädöksiinsä, joista merkittävimmät ovat valtionavustuslaki ja EU:n valtiontukisäännöt. Säädökset rajoittavat sitä, kuinka paljon tukea prosentuaalisesti voidaan yrityksille antaa. Ministeriö jakaa itse rahoitusta yhteishankkeisiin, ja yrityskohtaiset tuet kulkevat Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten (ELY) kautta. Ministeriö jakaa itse yritysten vientiä edistäviin yhteishankkeisiin kansainvälistymisavustusta, jota on mahdollista hakea koko vuoden ajan. Avustusta voidaan myöntää Suomessa rekisteröidyille, ammattimaisesti alalla toimiville yrityksille, yhteisöille ja järjestöille, joilla on riittävää kansainvälistymisosaamista ja riittävät edellytykset jatkuvan kannattavan 16\n17 vientitoiminnan harjoittamiseen. Avustuksen käyttökohteita ovat mm. vientivalmiuksien kehittämiseen liittyvä koulutus, viennin kumppanuusohjelmat, vientiverkostot sekä vaikuttaja- ja ostajavierailut. Kansainvälistymisavustusta voidaan myöntää enintään 50 prosenttia avustukseen hyväksyttävistä kustannuksista. ELY-keskukset jakavat puolestaan ns. yrityksen kehittämisavustusta pitkän aikavälin kilpailukykyä parantavaan hankkeeseen toimintaa aloitettaessa, laajennettaessa tai kehitettäessä. Tämä on aina harkinnanvaraista avustusta. Yrityksen kehittämisavustusta myönnetään etenkin pk-yrityksille mm. kansainvälistymisen kehittämiseen. Yrityksen kehittämisavustuksen määrä muihin kehittämistoimenpiteisiin voi olla enintään 50 prosenttia avustuksen perusteena olevista hyväksyttävistä menoista. ELY-keskukset jakavat pkyrityksille myös valmistelurahoitusta, jota voidaan käyttää kansainvälistymiseen. Tätä rahoitusta maksetaan jälkikäteen korkeintaan 70 prosenttia hankkeen kustannuksista aina euroon asti ja ainoastaan hankkeille, jotka eivät saa muuta julkista rahaa. Tyypillisesti valmistelurahoitus kohdistuu selvityksiin ja ulkopuolisilta asiantuntijoilta hankittaviin ostopalveluihin. Vuoden 2010 talousarviossa tärkeimmistä yritystuista yhteishankkeisiin on varattu 25 miljoonaa euroa ja kehittämishankkeisiin 37 miljoonaa. Näiden lisäksi EU:n rakennerahasto ja valtion osuus EU:n rakennerahasto-ohjelmaan muodostavat yhteensä noin 535 miljoona euroa. Teknologian kehittämiskeskus Tekes Tekesillä ei ole tukipaketteja, vaan se myöntää rahoitusta projektipohjaisesti. Rahoituksesta noin puolet käytetään kysyntälähtöisesti yritysten ja tutkimuslaitosten tarpeiden perusteella. Toinen puoli kanavoidaan etukäteen suunniteltujen ja tulevaisuuteen suunnattujen toimintojen kautta. Nämä toiminnot on pääosin suunniteltu elinkeinoelämän ennakoituihin muutostarpeisiin. Julkisille toimijoille myönnetty Tekesin rahoitus kohdistuu pääosin julkiseen tutkimukseen, ei kaupalliseen toimintaan. Rahoitusta voi tietyissä Tekesin ohjelmissa saada myös julkisen ja kolmannen sektorin toimijoiden omien palveluiden kehittämiseen. Pääasiassa yksityisille toimijoille jaetaan puolestaan tuotteistamisen ja kaupallistamisen valmistelurahaa, joka voi olla koulutusviennin näkökulmasta kiinnostavaa. Tekes tarjoaa rahoitusta ja asiantuntemusta haastaviin ja uutuusarvoa sisältäviin kehittämisprojekteihin, jotka vauhdittavat yrityksen kasvua. Rahoituksen ohella Tekes tarjoaa uusinta asiantuntemusta, tietoa, seminaareja sekä kontakteja ja verkostoja kasvuun erityisesti Tekesin ohjelmissa. Rahoitusta ei kuitenkaan voida myöntää tavanomaiseen liiketoimintaan ja sen jatkuvaan kehittämiseen. Yritysten tutkimus-, kehitys ja innovaatiorahoituksessa (T&K&I) Tekes rahoittaa osan projektin hyväksyttävistä kustannuksista. Avustusta myönnetään yleensä tutkimuksellisiin ja haastaviin projekteihin, jotka luovat pohjaa tuotteiden ja palveluiden kehittämiselle, tai näitä valmisteleviin esiselvityksiin. Tekesin rahoitusosuus määräytyy projektin haastavuuden, markkinaetäisyyden sekä yrityksen koon mukaan. Koska rahoitus voi kattaa vain pienen osan vakiintuneen yrityksen tutkimus- ja kehitysmenoista, myös yrityksen aiemmin saama rahoitus voi vaikuttaa hankkeelta edellytettävään haastavuuteen. Tekes myöntää lisäksi rahoitusta innovaatiopalveluiden hankintaan. Tämä rahoitus on tarkoitettu kannustamaan pk-yrityksiä hankkimaan parasta mahdollista asiantuntemusta ja osaamista tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintansa tueksi. Tekes ei myönnä rahoitusta innovaatiotoiminnasta irrallisiin, pienimuotoisiin selvityksiin, vaan hakemuksessa tulee kuvata, miten hankittava palvelu liittyy yrityksen kehittämistoimintaan. Projektin kustannuksiksi hyväksytään tällöin vain ostopalvelut, ei yrityksen omia kuluja. Tekes on ilmoittanut joulukuussa 2009 aloittavansa ohjelmavalmistelun, jonka aiheena ovat uudet oppimisympäristöt, opetusmenetelmät, opetussisällöt, kokeilualustat ja elinikäinen oppiminen. Oppijoina nähdään sekä yksilöt että yhteisöt. Tavoitteena on edistää uusien toimintatapojen ja prosessien kehittämistä ja innovatiivista tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyntämistä. Lisäksi Tekes haluaa edistää yritysten kansainvälisiä liiketoimintamahdollisuuksia ja auttaa Suomen koulutusjärjestelmää ja oppimisympäristöjä uudistumaan yritysten, oppilaitosten ja tiedemaailman yhteistyön avulla. Valmisteltavassa 17\nKANSAINVÄLINEN KILPAILUKYKY JA KOULUTUSVIENTI AMK-päivät 19.5.2015 Tampere\nMikko Naukkarinen Mikko Naukkarinen on ollut TAMKissa ja yhdessä sen pohjaoppilaitoksista yli 25 vuotta, josta reilut 10 vuotta opettajana ja loppuajan erilaisissa johtotehtävissä. TAMKin vararehtorina


Espoon Kauklahden 5 Klippinkiä | Puuinfo\nAsunto Oy Espoon 5 Klippinkiä on Espoon asuntomessuille vuonna 2006 valmistunut viiden pientalon kaareutuva ryhmä. Kokonaisuuden ovat suunnitelleet arkkitehdit Kaisa Vepsäläinen ja Päivi Halme, rakennuttajana toimi Skanska Kodit Oy.\nKohteessa on minimikokoiselle rakennuspaikalle sijoitettu yleispätevästi mitoitetut tyyppitaloa muistuttavat erillispientalot, joiden koko on 117 m2. Talomalli on suunniteltu tiloiltaan joustavaksi ja helposti asukkaiden tarpeisiin muuntuvaksi. Perusmallia voi varustella erilaisilla lisäosilla: lasikuistilla, viherhuoneella, parvekkeella, terassilla, erillisellä työhuoneella ja autotallilla.\nTalorivistö rajaa selkeästi katutilaa. Taloja yhdistävät autokatokset ja ulkovarastot. Pienen ja kapean tontin pihat on jäsennelty hierarkkisesti eriluonteisiin toiminnallisiin osiin. Asuntojen sisäänkäynnit hallitsevat kadunpuoleista eteläjulkisivua, ja oleskelutilat aukeavat pääasiassa pohjoiseen. Asuntoihin kuljetaan kahden kerroksen korkuisen monitoimisen lasikuistin kautta. Puolijulkisen etupihan ja rauhallisen yksityisen iltapihan erottaa pergolan kattama oleskeluterassi. Ulkotilat muodostavat yhdessä sisätilojen kanssa sarjan, joka elää asumisen tahdissa vuorokauden- ja vuodenaikojen vaihtelun mukaan.\nKlippingin pientalot on toteutettu tilaelementeistä. Kukin talo rakentuu kuudesta moduulista. Yhden talon kokoaminen ja viimeistely työmaalla kesti noin kuukauden.\nRakennuslehden ammattilaisraati valitsi 5 Klippinkiä Espoon asuntomessujen parhaaksi kohteeksi. Valinnan perusteina olivat sekä arkkitehtuuri että rakennustekniset ratkaisut.


Kotkaan valmistellaan uutta elokuvafestivaalia | Kotkan kaupunki\nEtusivu / Kotkaan valmistellaan uutta elokuvafestivaalia\nKotkan kulttuuri- ja tapahtumapalvelut valmistelee helsinkiläisen kumppaninsa Emissa ry:n kanssa uuden elokuvatapahtuman käynnistämistä Kotkassa kesällä 2021.\nNimellä Kotka International Film Festival (KIFF) toteutettavan kolmepäiväisen kansainvälisen tapahtuman ohjelma koostuu ajankohtaisista indie,- dokumentti- ja fiktioelokuvista. Elokuvat ovat muodoltaan ja genreiltään erilaisia, käsitellen aiheitaan niin yksilöiden kuin yhteiskuntienkin näkökulmista. Näytösten lisäksi järjestetään luentoja, elokuvakatsauksia ja keskusteluja sekä monodraamaesityksiä. Tapahtumaan sisältyvän kansainvälisen uusien elokuvien kilpailun ehdotushaku avataan syksyllä.\n”Kotka International Film Festival on alusta, joka tarjoaa uusia tapoja kommunikoida elokuvataiteen avulla. Elokuva ei ole pelkästään väline asioista puhumiseen, sillä se myös rikastaa katsojansa käsityksiä maailmasta”, kertoo tapahtuman taiteellinen johtaja, syyrialaissyntyinen elokuvaohjaaja Ghatfan Ghanoom.\n”Festivaalin elokuvat tarjoavat realistista kuvaa maailmasta sekä eri kulttuurien tuottamasta taiteesta. Elokuvien ja keskustelujen kautta KIFF haluaa rakentaa siltoja eritaustaisten katsojien ja taiteen maailmojen välillä. KIFF-elokuva ei ole vain työkalu, joka palvelee elokuvan juonta taikka tarinaa. Se voi myös rikastuttaa katsojaa omalla ja muiden kielellä”, Ghanoom kuvailee.\n”Olemme iloisia tästä todella kiinnostavasta yhteistyötarjouksesta”, Kotkan kulttuurijohtaja Tomi Purovaara sanoo.\n”Olen seurannut kumppanimme viitenä vuotena Helsingissä järjestämän Scandinavian International Film Festival- tapahtuman (SCIFF) kehittymistä, ja näen tässä synergiassa hienoja mahdollisuuksia viedä Kotkaa eteenpäin merkittävänä elokuvakulttuurin kaupunkina. Myös ajankohdaltaan se täydentää hienosti syksyn perinteistä Kolahtaako-elokuvatapahtumaa”, Purovaara jatkaa.\nUutta tapahtumaa tuotetaan Kotkassa yhteistyöllä, jossa ovat mukana kaupungin kulttuuri- ja tapahtumapalvelut, kaupunkikehitys ja viestintä, maahanmuuttopalvelut sekä Monikulttuurikeskus Mylly ja Kotka-Kymin seurakunta.\nAsiasanat elokuva kulttuuri tapahtumat\nKohderyhmät Asukkaat\tMatkailijat\tMuuttajat\tNuoret\nKesäVipinä päiväleiri järjestetään Keskuskoululla 7.6.-2.7.2021 Leirille voivat osallistua tulevat ekaluokkalaiset sekä 1.-4. luokkalaiset. Ilmoittautua voit nyt puhelimella numeroon 040 652…\nKulttuurikaupunki Kotka? -kulttuurin kuntavaalipaneeli verkossa\nKulttuuri- ja tapahtumapalvelut on kutsunut puolueiden kotkalaisia kunnallisvaaliehdokkaita keskustelemaan kulttuurista keskiviikkona 19.5. klo 18 – 20. Paneeliin osallistuvat Kokoomuksen Sami…


Pekka Kuusisto & Paula Vesala | musiikki = terapiaa\nTag Archives: Pekka Kuusisto & Paula Vesala\nVuoden 2012 listat, osa 1: kotimaiset levyt\nPosted by visajuhani in Uncategorized, uutta and tagged with Kerkko Koskinen Kollektiivi, kotimaiset levyt top 10, Pariisin Kevät, Pekka Kuusisto & Paula Vesala, PMMP, Samuli Putro, Sara, Suvi Koivu, Tiiu Helinä, vuoden parhaat, vuosi 2012, Yona & Orkesteri Liikkuvat Pilvet 16 joulukuun, 2012\nOn se hurjaa. Ajan kuluminen, siis.\nVuosi 2012 on pian ohi. Aivan kuin 2011 olisi vasta päättynyt. Yleisön pyynnöstä niputan nyt eri postauksissa kymmenen parasta kotimaista ja ulkomaista levyä sekä kotimaista ja ulkomaista biisiä. Ja ehkä jotain muutakin.\nNämä ovat sitten absoluuttisia totuuksia. Ugh. Hän on puhunut.\nTOP 10 LEVYT/KOTIMAA\nKotimainen musiikkivuosi 2012 oli outo. Isoiksi suosikeiksi osoittautuneita levyjä ei ilmestynyt montaakaan. Joka puolella hehkutettu Karri Koira ei yrityksistä huolimatta iskenyt alitajuntaan lainkaan, ja viikko sitten ilmestynyt Pää kii -punkyhtyeen kehuttu levy ei ole vielä ehtinyt soittimeen asti.\nKymmenen kärkeen päätyi nyt muutamia levyjä (Sara, Samuli Putro, Yona), jotka eivät pyörineet soittimessa alusta loppuun asti kuin muutaman kerran, mutta yksittäisiä biisejä tuli poimittua tehokuunteluun. Listan levyistä vähän yli puolet ovat sellaisia, jotka jäivät mieleen väkevinä kokonaisuuksina.\nOli pakko poiketa säännöistä (listalle vain tänä vuonna julkaistuja levyjä), koska paikan kotimaisten levyjen top kympissä ansainneita levyjä ei kovan pähkäilynkään jälkeen löytynyt täyttä kymmentä. Listalle päätyi siksi kaksi vuonna 2011 julkaistua levyä, jotka ovat päätyneet syystä tai toisesta kuunteluun vasta tämän vuoden puolella.\nOn myös muistettava, että tämä lista saattaisi olla huomenna tai jo muutaman tunnin päästä kirjoitettuna erinäköinen, ainakin järjestyksensä osalta. Esimerkiksi Tiiu Helinän hiljattain julkaistu debyyttialbumi koukuttaa kuuntelu kuuntelulta enemmän ja enemmän. Sijoitus vuoden parhaiden levyjen listalla voisi olla kahden viikon päästä korkeampi.\n1. Suvi Koivu: Matkalla uuteen kaupunkiin\nRutkasti kaikuja suuriin henkilökohtaisiin suosikkeihin lukeutuvan Ultramariinin soinnista ja urbaanin romanttisista sanoituksista, joka on toki luonnollista niin Suvi Koivu -bändissä kuin Ultramariinissakin vaikuttavan kitaristi-lauluntekijä Ville Aallon myötä. Sanoitukset lyövät kuulijaa märällä, kylmällä mutta samalla koukuttavan pehmeällä rätillä naamaan.\n2. PMMP: Rakkaudesta\nAiemmat PMMP-levyt ovat käyneet heti ensimmäisessä biisissään asiaan (Kovemmat kädet, Joku raja, Kuvia). Sen sijaan Rakkaudesta -levyn ensimmäinen kappale 4ever young avaa levyn maltillisen raukeasti. Mutta mitä onkaan tulossa. Kappale ehtii 42 sekunnin kohtaan ja sanoihin ”hänen takiaan”. W-A-U. Kylmät väreet. Kappaleen tunnetila kohoaa uusiin sfääreihin.\nSiitä alkaa albumillinen takuuvarmoja PMMP-hittejä (Koko show, Rakkaudesta, Tytöt) ja dramaattisia kohokohtia (Korkeasaari, Pahvinaamari). Rakkaudesta on täysin looginen ja vakuuttava jatke PMMP:n kehityskaareen. Paras PMMP-levy? Kokonaisuutena, kyllä. Mielenkiintoista nähdä, mitä Vesala–Luoti–Sjöroos-trio keksii seuraavaksi.\n3. Pariisin Kevät: Kaikki on satua\nPariisin Kevään aiemmat levyt Astronautti ja Meteoriitti ovat olleet koukuttavan erilaisia, valtavirran ja indien välillä tasapainoilevia levyjä. Kaikki on satua jatkaa samaa linjaa, ollen kuitenkin ehkä piirun verran edeltäjiään heikompi albumi.\nVanginvartijan uni ja Sytytä valo edustavat levyä musiikillisesti väkevimmillään ja kiinnostavimmillaan. Mielenkiintoisin kysymys Pariisin Kevään kohdalla kuuluu samoin kuin PMMP:n kohdalla: mitä seuraavaksi?\n4. Tiiu Helinä: Veli\nViime kesän Flow’ssa Tiiu Helinä vastasi festareiden yllättävimmästä keikasta St. Vincentin ohella. Pienestä epävarmuudesta huolimatta musiikki, jossa Helinä Tannerin kansanlaulumaiset melodiat ja sanoitukset yhdistyvät saumattomasti luuppeihin ja säksätykseen, herätti mielenkiinnon. Veli oli odotuksen arvoinen.\n5. Kemopetrol: A Song & a Reason (2011)\nKemopetrol julkaisi vuoden 2011 loppupuolella kaikessa hiljaisuudessa parhaan albuminsa. Laura Närhi kuulostaa tällä levyllä paremmalta ja laulaa suuremmalla tunteella kuin yhdelläkään aiemmalla Kemopetrol-pitkäsoitolla, soolotuotannostaan puhumattakaan.\nA Song & a Reason meinasi mennä allekirjoittaneeltakin kokonaan ohi korvien, mutta onneksi näin ei käynyt. Tämän levyn perusteella Kemopetrol ei todellakaan ole vielä menneen talven lumia.\n6. Sara: Se keinuttaa meitä ajassa\nMatti Johannes Koivu ja Saran Joa Korhonen ovat laulajia, joiden äänissä on sitä jotain. Äänen väri, tunne. En osaa yksilöidä tarkemmin, mikä se jokin on, mutta melkein mitä tahansa nämä herrat laulavatkin, se kuulostaa helvetin hyvältä.\nSaran kehityskaari on kulkenut ensimmäisten levyjen metallimaisesta soinnista viimeisten levyjen dramaattiseen, aikuisempaan ja jyhkeään tunnelmointiin. Se keinuttaa meitä ajassa on yhtyeen kuudes albumi, joka pienellä tiivistämisellä olisi saattanut olla vielä parempi.\n7. Paula Vesala & Pekka Kuusisto: Kiestinki (2011)\nListan toinen myöhäisherätys edellisen vuoden puolelta. Muutama viikko sitten vietimme ystäväporukalla suomalaisen musiikin päivän iltaa, ja illan ohjelmaan kuului levyraati. Yksi osallistujista toi arvovaltaisen raadin kuultavaksi kappaleen nimeltä Ukkosella.\nTuo laulu jäi mieleen kummittelemaan, ja siitä alkaen Kiestinki on ollut tehosoitossa. Meinasi mennä tämäkin levy ohi, mutta toisin kävi. Vakuuttavaa jälkeä.\n8. Samuli Putro: Tavalliset hautajaiset\nListan vaikein tapaus. Tavalliset hautajaiset alkaa kahdella kappaleella, jotka eivät tee oikein minkäänlaista vaikutusta. Ne ovat kappaleita, jotka Putro on tehnyt ennenkin. Sitten levyn luonne muuttuu. Olet puolisoni nyt on hieno biisi. Samoin Se täydellinen.\nLevy jatkuu loppuun asti vuoristoratamaisesti, mutta hyvät hetket nostavat levyn vuoden parhaiden joukkoon. Elämä on juhla -ajan yllättävä, riisuttu ja akustinen Putro oli enemmän omaan makuuni, kaiken kaikkiaan Tavalliset hautajaiset liippaa hyvin läheltä erästä Z-kirjaimella alkavaa orkesteria.\nP.S. Keikalla tämän levyn biisit toimivat mainiosti, mutta sähköiset sovitukset Elämä on juhlan akustisista hienouksista – ne eivät toimi, eivät sitten lainkaan.\n9. Yona & Orkesteri Liikkuvat Pilvet: Vaikka tekee kipeää, ei haittaa\n”Yona on ihana.” Näin on eräs ystäväni todennut, ja ei käy kiistäminen. Yona on luomu, Yona on aito, Yona ansaitsee kaiken saamansa menestyksen ja vielä enemmän. Vaikka tekee kipeää, ei haittaa ei iske itselleni ihan kympillä, mutta rutkasti hienoja hetkiä levyltä kyllä löytyy. Panssarivaunu ja nimibiisi nostavat jo kahdestaan levyn arvosanaa huomattavasti. Hienoja lauluja.\nYona & Orkesteri Liikkuvat Pilvet on nyt julkaissut kolme suht samantyyppistä levyä, ja on mielenkiintoista nähdä, mitä tapahtuu seuraavaksi.\n10. Kerkko Koskinen Kollektiivi: Kerkko Koskinen Kollektiivi\nKerkko Koskisen ei pitäisi laulaa. Ei. Mutta silti jotenkin hänen äänensä luo Kollektiivin albumille sen kiehtovan vastapainon Vuokko Hovatan, Mannan ja Paula Vesalan kuulaille ja kirkkaille tulkinnoille. Tämä levy ei ole antanut vielä kaikkeansa kuuntelussa.\nHarmillista, jos kokoonpanon keikat jäivät syksyyn 2012. Olisin mieluusti nähnyt KKK:n lavalla omin silmin.


Sivuja: 1 ... 224 225 226 227  229 230 231 232 ... 252 Siirry alas\nKirjoittaja Aihe: Millähän kohta kuljetaan, ja kuinka kauas? (Luettu 435062 kertaa)\nTammikuu 23, 2022, 18:30:24 ip\nEihän poliitikon vastaukseen vaikuta yhtikäs mitään mikä se kymysys oli,notta semmotteen lopputulemaan olen päätynyt kun heitiä olen kuunnellut,tosin jokunen poikkeus siellä on,eivätkö he sitten ole oikeita poliitikkoja vai ovatko jopa ihan viksuja immeisiä poliitikoiksi.\nTammikuu 23, 2022, 21:50:47 ip\nJonniin aikaa sitten oli joku haastattelu ohjelma missä oli poliitikkoja, varmaankin sen 5 kappaletta? Heidän piti vastata esitettyyn kysymykseen: kyllä tai ei. Yksikään ei vastannut: kyllä, eikä ei. Puhetulva oli aivan mahdotonta, höpöttivät toistensa päälle, ja se suora ja yhden sanan vastaus jäi antamatta. Eikä ne kaikki ollu ees suattaapi olla tai suattaapi olla olematta savolaisia?\nEnkä minä saanu selvää yhdenkään vastauksesta että tarkottiko se nyt ei vai kyllä? Eikä se haastattelijakaan tainnut viisastua yhtään sen enempää niistä vastauksista?\nTammikuu 25, 2022, 22:17:35 ip\nKyllä tuo valtio muistaa näköjään ottaa omansa pois vaikka koittaa henkilötasolla tehdä tätä vihreää siirtymää. Kävin tänään pikaisesti työautolla työasioilla ja unohdin kääntää parkkikiekon oikeaan aikaan. No eihän se auto kerinnyt olemaan kuin muutaman minuutin siinä kiekko paikalla, ja sakkolappu odotti jo pyyhkijän alla. Olis taas tullut kävellen halvemmaksi, eikä aikaakaan olis menny kuin muutaman minuutin kauemmin jos olis kävellyt sen matkan. Ensin Webasto pyörii puoli tuntia että ikkunat suli, ja sitten pari minuuttia sitä reilu kilometrin ajoa, ne muutamat punaiset liikennevalot odottaen.\nTammikuu 25, 2022, 22:27:02 ip\nLainaus käyttäjältä: tuomo jylha - Tammikuu 25, 2022, 22:17:35 ip\nTuskin se pysäköintivirhemaksun tulo kokonaan valtiolle meni...\nTammikuu 25, 2022, 22:28:17 ip\nOiskos tuo pysäköinninvalvonta ihan kummallinen tai ainakin kunnallinen toimiala; ei mittään tekoa valtion kanssa?\nJahas, Petri jo ehtikin.\nTammikuu 25, 2022, 22:31:46 ip\nLainaus käyttäjältä: Jaakko Latvanen - Tammikuu 25, 2022, 22:28:17 ip\nMutta aina kannattaa syyttää valtiota\nTammikuu 25, 2022, 23:02:05 ip\nNo olipa se kunnallinen tai mikä hyvänsä, niin se kustansi tällä kertaa n 20€/km.\nTammikuu 25, 2022, 23:05:57 ip\nLainaus käyttäjältä: tuomo jylha - Tammikuu 25, 2022, 23:02:05 ip\nTammikuu 26, 2022, 06:44:38 ap\nLainaus käyttäjältä: Petri Behm - Tammikuu 25, 2022, 23:05:57 ip\nSepä se. Vaan eipä sen osto tule ikinä mieleen kun käy kaupoissa joissa niitä myydään. Se vanha juntti kiekko löytyy firman ja omasta autosta, eikä sitä kiireissään muista aina laittaa aikaansa. Pitäis varmaankin laittaa kauppalistalle.\nTammikuu 26, 2022, 16:48:25 ip\nKyllä se on pidettävä ihan omana kipeenä eikä sen enempää sitä kapinoimaan. Omaa hölmöyttänihän sen sakon sain, tai tarkemmin sanottuna unohduksen takia. Tiiä tuota itsekään kuinka monesti se on unohtunut, mutta enpä oo tuurillaan saanut vaan niitä sakkoja. Muistuttaa nyt vähän aikaa käyttämään, tai ostattaa sen automaattikiekon?\nJos on kiekkopaikka, niin kiekkoa pitää käyttää. Eikä se ole yhtään sen kummallisempaa.\nTammikuu 26, 2022, 17:40:28 ip\nOtan osaa Tuomon menetettyihin rahoihin..noin niinkuin sanallisesti..nyt ei kyllä pysty muutoin "kaveria" alamäessä auttaa..\nBy to way..eikös nuo elektrooniset parkkikiekot ollu jossain vaiheessa kiellettyjä???Ainakin semmoset mitkä "käveli" koko ajan?\nTammikuu 26, 2022, 18:41:20 ip\nKun tieliikennelaki uudistui jokunen tovi sitten, niin yksi muutos oli parkkikiekko.\nEnnen se piti olla kekkoslovakialinen tarkkaan määritelty ja sininen.\nNykyään riittää, vaikka paperille piirtää saapumisajan.\nTammikuu 26, 2022, 19:18:52 ip\nJa eiks tuo Petrin linkkaama Motonetin kello oo just sellanen laillinen malli, mikä pysähtyy ko autokin pysähtyy, ja kun auto lähtee liikkeelle, kipasee seisonta-ajan kiinni ja näyttää oikeeta aikaa? Mainoksen mukkaan kun 20 sekuntia seisoo tai liikkuu, ni muuttaa aina moodin toiseks. Meinasin kirjottaa, että tuo ois hieno, mutta kun Anttolassa ei oo kiekkopaikkoja, mutta nyt tulikin epävarma olo, ettei tuossa ainoan ja parraan ruokakaupan Salen parkkipaikkamerkissä vaan ookkiin kiekon kuva? Ei siinä tosin oo ikinä kukkaan mittään kiekkoa käyttäny, tuskin ees turistit kesäsin, ja vielä vähemmän on näkyny laputtajia. Pitäskös iltakävelyks kipasta kattomaan tuo kiekkoasia, ettei jää vaivaamaan; ei se oo ko pari kilometriä suuntaasa... oiskohan Rysä auki?\nTammikuu 26, 2022, 20:57:31 ip\nLainaus käyttäjältä: Taito Nuutinen - Tammikuu 26, 2022, 17:40:28 ip\nEi sen 40€ takia kannata kovin isoja surujuhlia järjestää. Ja nyt kun oikein pinnistelen muistia niin taitaapi olla jo toista kymmentä vuotta edellisestä parkkisakosta? Eli ei se vuositasolla ole ollut kovin iso lovi talouteen. Nälkää ei oo nähty, mahasta päätellen. Ja lähinnä senkin asian takia tässä on nyt menty kävellen duuniin.\nTammikuu 28, 2022, 06:28:13 ap\nTurha tulla väittämään, että polttoaine olisi muka kallista.\nTilasto asettaa Suomen bensakriisin uuteen valoon: Polttoaine on suorastaan edullista\nSivuja: 1 ... 224 225 226 227  229 230 231 232 ... 252 Siirry ylös


Herttapyllyä kuvaan + ALEKOODI - Clarissa Pajukoski - Poseland\nMuutama viikko sitten ajelin Turkuun töiden jälkeen. Olin saanut kutsun kuvauksiin. Piti aikaisemmin tästä jo hehkuttaa bloginkin puolella, mutta arki vei mennessään.\nPinkkiheidi on yhteistyökumppanini ja Heidi kutsui mut Hertta-housu kuvauksiin. Ajankohta oli mulle hyvä, joten tottakai osallistuin mielelläni. Onhan tuote mahtava ja kuvaukset aina kivoja. 🙂\nLähdin saman tien töiden jälkeen ajelemaan kohti Turkua. Kuvaukset olivat illalla joten päivän sai vähän katsoa mitä ja miten söi. Ilta ei muuten tuota mitään ongelmaa, sillä kuten monesti blogissani tulee esille, olen iltaisin aktiivisimmillani. Tunnin ajomatkakaan ei hetkauta.\nPääsin myös meikkiin ja tukkakin laitettiin ennen kuvauksia. Kyllä kelpas! Meikki multa varmaan olis just taipunu mutta hiusten suhteen olen onneton.\nKuvauspaikkana toimi kuntosali Mentor Turku, jossa en ollut ennen käynytkään. Kuvaajana Arsi Koivula, jolla on kyllä makeita kuvia. Toisena mallina mun lisäksi oli Essi Teronen.\nPääroolissa oli kuitenkin Pinkkiheidin upeat Hertta-housut. Ne tehdään Turussa Pinkkiheidin ompelimossa käsityönä ja on muuten monen vartaloon ihan täydelliset. Kuoseja on vaikka mitä, sieltä luulisi jokaiselle löytyvän mieleinen. Musta on makeeta että pääsen tekemään yhteistyötä näin makeen suomalaisen yrityksen kanssa.\nAlekoodilla THCLARISSA saat Pinkkiheidin verkkokaupassa -15% ostoksistasi.\nKäy ihmeessä tutustumassa 😉 Tässä yksi kuva kuvauksista, tulette varmasti jossain vaiheessa näkemään lisää. Täältä näät myös lisää Arsi Koivulan kuvia.\nKuva Arsi Koivula\nTags: alekoodi, arsi koivula, bikini fitness, hertta, herttahousu, herttapylly, kuvaukset, pinkkiheidi, team hertta, treenivaatteet\nEdellinenUudet treenit ja tiimi!


Myydään Rivitalo 3 huonetta - Nousiainen Nummi Myllymäentie 3 - Etuovi.com 9953016\nEtusivu > Nousiainen > Nummi > Kohde 9953016\n3h+k+s, 76,5 m², 119 000 €\nRivitalo, Nousiainen, Nummi, Myllymäentie 3\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Myllymäentie 3, Nummi, Nousiainen (https://www.etuovi.com/kohde/9953016).\nNousiaisten keskustan tuntumassa yksitasoinen rivitalohuoneisto 3h+k+s=76,5m². Asuinhuoneiden seinä-, katto- ja lattiapinnat uusittu vuonna 2015. Samassa remontissa olohuonetta ja tuulikaappia laajennettu, keittiötä hieman uudistettu, makuuhuoneen liukuovikaapisto uusittu sekä lisätty huoneiston ilmanvaihtoa. Erittäin rauhallinen sijainti maalaismaisemin, mutta kuitenkin lähellä palveluita. Huoneistolla reilunkoikoiset terassit päiväauringon suuntaan sekä valmiiksi aidattu oma piha-alue. Oma autokatospaikka sekä kaksi kylmää varastoa. Tiedustelut Mira Ahtinen p. 0400 364192\nMyllymäentie 3, Nummi, Nousiainen Rivitalo, 3h+k+s 76,5 m², 119 000 €\nMyllymäentie 3, 21270 Nousiainen\n(Myyntihinta 118 000 € + Velkaosuus 1 000 €)\n1 555,56 € / m² Ohje\n263,79 € / kk\n(Hoitovastike 253,00 € / kk + Rahoitusvastike 10,79 € / kk)\nVedestä peritään ennakkoa 22 €/kk ja sähköstä peritään ennakkoa 15 €/kk. Tasaus oman kulutuksen mukaan.\nVuonna 2015 leittiön kaapistojen sekä laatikostojen ovet maalattu, liesituuletin, hana, vetimet ja työtasot vaihdettu sekä välitila uusittu. Samalla myös lattian laminaatti uusittu. Keittiössä induktioliesi, liesituuletin, astianpesukone, jää-/pakastinkaappi (sijaitsee käytävällä).\nLaatoitettu pesuhuone, jossa suihku, wc-istuin, pesukoneliitäntä, kalusteet uusittu v. 2015.\nValoisa olohuone, jota suurennettu vuonna 2015. Lattia laminaattia.\nKaksi makuuhuonetta joissa kaapistot. Toisesta makuuhuoneesta käynti takapihalle.\nMO Isännöinti Sanna Lainio p. 02 4368700 tai 044 7138064\nTalvikunnossapidon auraukset ja hiekoitukset ulkoistettu.\n2017: päätyseinän halkeamakorjaus, tuulensuojalevyjen kosteustarkastus as 1-10, palokorjaus as 1, alapohjan tiivistys as 4, pihavalojen ja autokatoksen valojen uusiminen sekä painaumaselvityksen aloittaminen. 2016: siirtyminen öljylämmityksestä maalämpöön. 2015: käyttöveden runkoputkien uusiminen as 11-14. 2014: ulkopuitteiden maalaus asunnot 4 ja 7-9 pellon puoleiset ikkunat, asunnot 11-14 etu- ja takapihat isot ikkunat, mineriittiosien (levyjen) pesu. 2013: ikkunoiden ja ovien tiivistykset. 2012: vuotovahinkokorjaukset as 11-13. 2011: vuotovahinkokorjaukset as 12-13. 2010-2011: tulvavahinkokorjaukset as 10-14, palovahinkokorjaukset as 1-2. 2010: lukot sarjoitettu Abloy Sento -avaimille. 2007: huoneistojen 1-10 vesi, lkv ja lämpöputkisto ja vesimittarien asennus. 2005: autokatos rakennettu. 2004: huoneistojen 11-14 vesivuotovahinkokorjaus, as 11-14 vesi, lkv ja lämpöputket pinta-asennuksena, vesimittarien asennus vuotokorjauksen yhteydessä. 2003: kuntoarvio laadittu.\n6 510,0 m²\nPalvelut: Päiväkoti: Lähin päiväkoti n. 1 km. Palvelut: Lähin kauppa n. 1 km, pankki n. 1 km, apteekki 1,2 km Koulut: Ala-aste n. 1,3 km, yläaste ja lukio n. 500 metriä.\nVT 8 moottoritielle n. 1,5 km josta nopea yhteys Turkuun tai Rauman suuntaan, lähin linja-autopysäkki n. 1 km.\nFI:9953016, AI:858349, CT:2018-02-06T17:17:09.144+02:00, MT:2018-08-30T17:02:09.184+03:00, PT:2018-02-06T17:17:09.133+02:00, OI:936, DISI:1006, CIC:kivi_3325390


ACIST Medical Systems, Inc, on uraauurtava toimenpide- ja diagnostiikkateknologiayhtiö, jonka päämääränä on nostaa lääketieteellisen hoidon tasoa edistyksellisillä tuotteillaan, jotka parantavat tutkittavan kohteen näkyvyyttä, diagnostiikkaa ja turvallisuutta.\nACIST HDi® järjestelmä on teräväpiirto IVUS-laitteisto, joka antaa informaatiota parhaan mahdollisen kuvantamisen saavuttamiseksi, sekä valottaa ja edistää katetrointitoimenpiteen suunnittelua. HDi ohjauspöytä ja Kodama IVUS-katetri tarjoavat yhdessä tehokkaat ja joustavat kuvantamistavat, joilla komplikaatioita ja sepelvaltimotukoksen rakennetta voidaan tarkastella. ACIST HDi järjestelmä sisältää käyttöjärjestelmän ja linjakkaat ääriviivat, sekä monipuolisen kosketusnäytön, mitkä helpottavat nopeaa kohteen tarkastelua ja tehokasta työskentelyä.\nACIST CVi®, maailman johtava automaattinen varjoaineen ruiskutusjärjestelmä angiografiaa varten. CVi yksinkertaistaa varjoaineen kanssa työskentelyä ja parantaa turvallisuutta, ja sitä voidaan käyttää kaikissa toimenpiteissä ja kaikissa verisuonissa. Ergonominen AngioTouch käsiohjain mahdollistaa tarkan varjoaineen ruiskutuksen yhdellä kädellä.\nACIST RXi® on edistyksellinen elintoimintoa mittaava järjestelmä, joka yhdistää tarkan ja toistettavan sepelvaltimon paineenmittauksen Navvus Rapid Exchange katetrilla. Ainoastaan Navvuksen avulla voit vapaasti ja hallitusti käyttää mieleistäsi ohjainvaijeria samalla, kun pidät ohjainvaijerin paikoillaan, pääset käsiksi haastavaan kohteeseen, suoritat pullback- mittauksia useisiin sepelvaltimon ahtaumiin, ja arvioit toimenpiteen jälkeistä fysiologiaa.


Blog Book: #92 Kuulumisia lomalta\nHeippa taasen! Pieni tauko ollut kirjoittelussa, mutta jos nyt vähän kuulumisia..:)\nKahden viikon joululoma on alkanut ihan kivasti. Olen nähnyt paria kaveria ja lahnannut kotona. Eilen siivosin huoneen perusteellisesti ja taas näyttää niinkuin siivottavaa olisi : D\nAlmalle kuuluu Ypäjällä hyvää kuulemma : ) Feelixin kanssa en ole ollut tekemisissä, mutta ylläpitäjän ja äidin mukaan silläkin on kaikki kunnossa ja onhan sitä toki käyty katsomassa välillä. Aika hevosetonta lomaa kuitenkin vietän nyt mieluummin.\nBelgian matka odottaa loman jälkeen ja pitäisi alkaa vähän miettimään mitä kaikkea sinne pitäisi ottaa.. Ainakin työvaatteet, ratsastuskamppeet ja jotain normaalivaatteita.. Brysselissä olisi kiva käydä muutenkin kuin lentokentällä! Toivoisin harjoittelujaksolta paljon uutta oppia ja kokemuksia, mutta parasta olisi saada kohennettua englanninkielitaitoa ja vähän kansainvälistyä. Nyt tuntuu lähtö vielä aika kaukaiselta ja olen siihen ihan tyytyväinen, tulee kuitenkin ikävöityä kavereita niin paljon ja stressattua tuleeko kaikki tarvittavat asiat mukaan. Passi, saappaat ja hammasharja varmaan riittää... Jos lukijoita kiinnostaa, niin TÄSSÄ linkki, josta pääsette kurkkaamaan harjoittelupaikkani nettisivuja.\nVähän on tylsyyttä ollut, kaksi viikkoa oikeastaan tekemättä mitään ei ihan kuulosta minun jutulta kun olen tottunut koko ajan tekemään ja menemään. Mutta tässä vähän tylsyyteni tuotosta:\nTein Facebookkiin uuden kansikuvan aikajanalleni.. Luovaa, eikö : D\nJouluaatto oli minulle aikalailla tavallinen maanantai. En kovinkaan harrasta joulun juhlimista, toki perheen mieliksi mussutan aamupuurot ja jaetaan lahjat, käytiin myös mummolassa Jämsässä, mutta enempään joulun viettoon en varmana ryhdy : D Sain toki lahjoja ja tuli niitä annettuakin tietysti. Hauskin lahja oli varmasti tämä Onepiecen vaaleanpunainen haalari, jolle naureskelin ratketakseni kun sen näin paketista ilmestyvän. SIIS OIKEASTI! Vaaleanpunainen haalari : D Haha, onhan se tosi söpö ja mukava, mutta ei kovin vakavasti otettava asukokonaisuus. Kaikenlisäksi sain myös pinkit reinot.... Parhaimmasta päästä oli kuitenkin uusin Singstar PS3:lle joka saatiin siskon kanssa.\nMutta nyt tästä "aamu"kahville että jatkakaa tekin elämäänne tästä.....:D\nAiniin ja hyvää joulua tietenkin näin vähän jälkikäteen kuitenkin! (:\nLähettänyt ☮ Palé klo 11.40


Cruz Beckham (Instagram-tähti) Wiki, elämäkerta, ikä, pituus, paino, vanhemmat, tyttöystävä, nettoarvo, tosiasiat\nCruz Beckham on brittiläinen Instagram-tähti ja sosiaalisen median tähti. Hänet tunnetaan paremmin David Beckhamin ja Victoria Beckhamin nuorimpana poikana. Joulukuussa 2016 hän julkaisi debyyttisinglensä "If Everyday Was Christmas". Hän on kerännyt yli 1,8 miljoonaa seuraajaa Instagramissa. Viritä elämäkertaan ja tutustu lisää Cruz Beckhamin Wikipediasta, elämäkerrasta, iästä, pituudesta, painosta, tyttöystävästä, vanhemmista, nettovarallisuudesta, perheestä, urasta ja monista muista hänestä liittyvistä faktoista!\nCruz Beckhamin ikä\nKuinka vanha on Cruz Beckham? Hänen syntymäpäivänsä osuu 20. helmikuuta 2005. Hän on 15-vuotias. Hänen horoskooppimerkkinsä on Kalat. Hän syntyi Madridissa, Espanjassa. Hän on Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisuus ja kuuluu eri etnisiin ryhmiin.\nCruz Beckhamin pituus ja paino\nKuinka pitkä on Cruz Beckham? Hänen pituutensa on arvioitu 4 jalkaa 8 tuumaa. Hän on myös säilyttänyt lihaksikkaan ruumiin, jonka keskimääräinen paino on 37 kg tai 127 lbs. Hänellä on mustat silmät ja hänen hiuksensa ovat mustat.\nCruz Beckhamin vanhemmat\nCruz Beckhamin isän nimi on David Beckham ja äidin nimi Victoria Beckham. Hänellä on myös sisaruksia. Hän varttui kolmen sisaruksen kanssa: Brooklyn, Romeo ja Harper. Koulutukseltaan hän on hyvin koulutettu.\nLue myös: Mia Hayward (Instagram Star) Wiki, Bio, Ikä, Pituus, Paino, Poikaystävä, Nettovarallisuus, Faktat\nOikea nimi Cruz Beckham\nSyntymäpäivä 20. helmikuuta 2005\nPaino noin 37 kg (127 lbs)\nIsä David Beckham\nÄiti Victoria Beckham\nCruz Beckhamin tyttöystävä\nKuka on Cruz Beckhamin tyttöystävä? Hän ei ole vielä naimisissa eikä hänellä ole toistaiseksi vaimoa. Cruz Beckham on hyvin salaperäinen henkilökohtaisen elämänsä suhteen, eikä ole paljastanut mitään tietoja treffielämästään. Hän yleensä ohittaa tyttöystäväänsä koskevat kysymykset. Myöskään hänen aiemmasta deittailuelämästään ei ole tietoa. Koska hänen henkilökohtaisesta elämästään puuttuu avoimuus, on epäselvää, onko hän sinkku vai parisuhteessa. Vaikka hän ei ole paljastanut mitään tietoja deittielämästään.\nCruz Beckhamin nettoarvo\nKuinka paljon Cruz Beckhamin nettovarallisuus on? Hän esitti break-tanssin Spice Girls -konsertissa. Hänen nettovarallisuutensa on arviolta yli 200 000 dollaria (USD).\nCruz Beckhamin faktat\nCruz Beckham on erittäin suosittu koomikko TikTokissa.\nSen sijaan hänen sisältönsä muistuttaa kovasti vanhoja Vine-videoita, joiden tekijöiden oli keksittävä innovatiivisia tapoja viihdyttää yleisöään.\nCruzin videot ovat myös lyhyitä.\nLue myös: Austin Lawrence (Instagram-tähti) Wiki, Bio, Ikä, Pituus, Paino, Tyttöystävä, Nettovarallisuus, Ura, Faktat


Hiihtovalmentaja: Naisista ei ole tasatyöntöön huippuhiihdossa\nTasatyöntö on ravistellut viime kuukausina perinteisen tyylin hiihtokansaa. Etenkin tasaisessa maastossa ja kosteassa kelissä tasatyöntö voi olla tuoda yllättävänkin suurta kilpailuetua. Kuntohiihtäjälle tasatyöntö on loistavaa ylä- ja keskivartalotreeniä. Tyyli kannattaa ottaa harjoitteluohjelmaan vähitellen.\nDopingasiantuntija vakuuttunut Val di Fiemmen MM-mitalisten kärähtämisestä - "He jäävät kiinni tulevaisuudessa"\nFISin antidopingtyön asiantuntija Rasmus Damsgaard uskoo, että uusimmat dopingaineet näkyvät testeissä parin vuoden kuluttua.\nKäsilenkillä käsivarret kesäkuntoon\n28.01.2015 Puoli seitsemän\nTankotanssin maailmanmestari Oona Kivelä antaa helposti toteutettavan vinkin käsivarsien vahvistamiseksi.\nHuippulääkäri pitää vähäpukeisten juoksuharrastusta hengenvaarallisena\nOlympiakomitean vastaava lääkäri Harri Hakkarainen sanoo, että juokseminen pakkasessa ilman paitaa ja pitkiä housuja voi johtaa muun muassa hengenvaarallisiin rytmihäiriöihin, sydänlihastulehdukseen, keuhkokuumeeseen ja jänteiden repeämiseen.\nFinns have voted images of Finnish countryside as the top three most beautiful stamps issued by the Post Office last year, with the rippling muscles of the much-talked about homoerotic Tom of Finland designs only limping in to fourth place on the list.\nSuomalaishiihtäjät viihtyvät Helysen sormien alla – ”Miehän olen joukkueen mummo”\nKittilästä lähtöisin oleva Kerttu Helynen aloitti maastohiihtäjien lihashuoltajana tämän kauden alussa.


Summer Trainee, Machining | Oikotie Työpaikat\nRainmaker Asentaja, Temet Finland Oy\nBarona Global Human Resources Oy Elektroniikkajätelajittelija Kauklahteen\nKesällä 2021 sinun on mahdollista päästä työskentelemään monipuolisissa koneistuksen tehtävissä Neleksellä. Haemme nyt ventiilitehtaallemme kesätyöntekijöiksi useita koneistajia. Modernilla tehtaallamme valmistamme mm. prosessiteollisuuden venttiileitä sekä niiden sisäosia piensarjatuotantona. Koneistamomme kattaa yhteensä 60 työstökonetta, ja koneistusta teemme kahdessa vuorossa.\nMenestyäksesi kesätyötehtävässä sinulla on työhön tarttuva asenne ja halu oppia uutta. Aikaisempaa kokemusta vastaavista tehtävistä ei kaikissa koneistamon kesätyötehtävissä vaadita. Tehtävät soveltuvat sekä ammatti- että korkeakouluopiskelijoille, ja opiskelualasi voi olla tehtävästä riippuen esimerkiksi kone- ja metalliala tai automaatioala.\nMikäli sinulle on jo karttunut kokemusta koneistuksesta, tarjoamme tulevana kesänä myös vaativampia tehtäviä koneistuksen parissa. Haastavammat kesätyötehtävämme edellyttävätkin työkokemusta konepajateollisuudesta, prosessiteollisuudesta tai automaatiosta ja niihin vaaditaan koneenpiirustusten lukutaitoa. Kaikissa tehtävissämme edellytetään suomen kielen taitoa, ja englannin kielen osaaminen katsotaan eduksi. NC-koneiden tunteminen ja käyttö luetaan eduksi.\nTarjoamme eri alojen opiskelijoille monipuolisia, vastuullisia ja haastavia kesätyötehtäviä, joissa oppii uutta.\nAnsiokkaasta ja hyvin suoritetusta kesätyöstä on myös hyvät mahdollisuudet ponkaista vakituisiin tehtäviin Neleksellä - vaikkapa jo heti kesätyökauden jälkeen!\nNeles on mukana Vastuullinen kesäduuni -kampanjassa. Lue lisää: http://kesaduuni.org/.


Väärinkuultuja viisuja - Sivu 17 - Viisukuppila\nViesti Kirjoittaja ESC93 » 04 Maalis 2012, 21:24\nMutta ei siinä minusta mitään tekov*ttua ole, vaan "Peppupitsa, sama tekopitsa".\nViesti Kirjoittaja Serduchka » 04 Maalis 2012, 22:15\nESC93 kirjoitti: "Peppupitsa, sama tekopitsa".\nViesti Kirjoittaja Hazard » 05 Maalis 2012, 00:34\n^^ Mikä on peppupitsa? Kuulostaa mielenkiintoiselta.. Toivottavasti laulu ei oikeasti siitä kerro\nViesti Kirjoittaja JokuESC » 05 Maalis 2012, 07:26\npeppupitsa = Теб обичам = Rakastan sinua, Bulgariaksi. Oisin tykänny enemmän peppupitsasta\nViesti Kirjoittaja TomppaJr » 05 Maalis 2012, 08:08\nMenkäämme siis Bulgariaan huutelemaan Peppupitsaa niin meistä pidetään.\nViesti Kirjoittaja ESC93 » 05 Maalis 2012, 10:03\nAi niin, jäi melkein huomaamatta: Sofihan antaa meille käskyn! "Peppupitsa kasvamaan!"\nViesti Kirjoittaja Serduchka » 05 Maalis 2012, 16:20\nViesti Kirjoittaja Serduchka » 15 Maalis 2012, 15:05\nMä olen kuullut Loreenin laulavan Euphoriassa "piece of heart", mut se onkin näköjään "piece of art".\nViesti Kirjoittaja TomppaJr » 18 Maalis 2012, 14:48\nMoldovan tämän vuoden karsinnoista:\n1:06 I'm calling youtube-comment follow me\nViesti Kirjoittaja Serduchka » 18 Maalis 2012, 15:05\n^ I'm calling you to come and follow me?\nViesti Kirjoittaja ESC93 » 18 Maalis 2012, 15:05\nItse huomasin vasta äsken että Lasikaupungin ympäriltä sortuvat muurit eikä vuoret.\nViesti Kirjoittaja TomppaJr » 18 Maalis 2012, 15:08\nSerduchka kirjoitti: ^ I'm calling you to come and follow me?\nPakko olla. Tosin tuo väärinkuuleminen on jo liian sitkeänä päässäni, en saa sitä pois.\nViesti Kirjoittaja + Viisut + » 18 Maalis 2012, 15:20\nUlrik Muntherin MF-tyrkyn kertosäe on kuultu täällä ainakin kahdella eri tavalla väärin...\nWe’re soldiers, we’re soldiers\nArmies of one on a battlefield\nArmies of one on a better feel\nArmies of one on a pedophile\nViesti Kirjoittaja UFOPOLI » 18 Maalis 2012, 22:24\n+ Viisut + kirjoitti: Ulrik Muntherin MF-tyrkyn kertosäe on kuultu täällä ainakin kahdella eri tavalla väärin...\nMulla soi Tukholmassa päässä hieman muuntunut (ja kenties osuvampi) versio:\n"We're soldiers, and soldiers bleat..."\nViesti Kirjoittaja Haukkanen » 27 Maalis 2012, 21:22\nhttp://www.youtube.com/watch?feature=pl ... dkonNywFr0\nBitch, I'm dutch\nViesti Kirjoittaja Serduchka » 27 Maalis 2012, 21:38\n^ Kertosäkeistön "Zeljko, you cheat" oli kyllä hyvä.\nViesti Kirjoittaja wulfila » 10 Huhti 2012, 20:14\nPari helmeä voisin jakaa. Ilmeisesti Makedonian 2010-vuoden biisiä ei voi kuulla oikein, täälläkin on ollut monta ehdotusta suomenkielisiksi sanoiksi. Tässä vielä yksi:\nSerbia 2010: Homojen Balkan. Loistava\nViesti Kirjoittaja rosetta » 13 Huhti 2012, 12:37\n^ Tuo jäkimmäinen oli tosiaan loistava\nTällaisen helmen bongasin, kuvaa tietty miten englanninkieliset kuulevat tämän (tai ainakin videon tekijä ):\nESC93 kirjoitti: Huomasin vasta äsken että Tina Karolin Show me your lovessa lauletaan "Show me your love, I need you more than air" eikä "Show me your love, hide it your modern era".\nMä taas luulin tähän hetkeen saakka, että Tina laulaa "I need your more than ever". Mitäpä sitä sanoituksia lukemaan!\nJa minusta taas siinä on aina selvästi laulettu "I need your Mothercare"\n(Tiesin toki, ettei se nyt oikeasti noin mene.)\nViesti Kirjoittaja PikkuGwyneth » 23 Huhti 2012, 22:37\nNorja 2012, Tooji - Stay\nEikö kertosäkeessä lauletakaan: I don't know what I'm doing tonight\nBut this SPREADSHEET is making me stronger ?\nKuuntelin monta kertaa tuon kohdan ja yritin keksiä hyvää selitystä tekstille. Joskus joku loistava Excelin tietokantafunktio on kieltämättä saanut minutkin tuntemaan itseni todella voimakkaaksi, mutta en sitä biisin aiheeksi olisi pystynyt mieltämään.\nDiggiloo kertoi, että se olikin rushing.\nEn ollut edes lähellä.\nViesti Kirjoittaja Serduchka » 23 Huhti 2012, 22:49\nMä oon kuullu Toojin Stayn kertsin alun näin:\n"Gotta know what I'm doing tonight\nbut this pressure isn't making me stronger"\n"I don't know what I'm doing tonight\nbut this rushing is making me stronger"\nViesti Kirjoittaja + Viisut + » 24 Huhti 2012, 19:50\nLauletaanhan siinä myös ennen kertosäettä näin: It's like a fire in my hole\nVai oliko se sittenkin soul\nViesti Kirjoittaja TomppaJr » 26 Huhti 2012, 18:35\nLuulin pitkään, että Turkin 2012 kertosäkeen alku lauletaan turkiksi. "Hafa dú mar shüb, baby --"\nViesti Kirjoittaja Paper Gangsta » 26 Huhti 2012, 18:50\nHomojen Balkan on aivan loistava! En voi enää kuunnella tota biisiä vakavasti...\nViesti Kirjoittaja kwak » 26 Huhti 2012, 19:23\nLauleskelin äsken tämän vuoden viisujen karaokeversioiden päälle ja katsoin samalla Diggiloosta sanoja. Olen aina luullut, että Tanskan viisussa lauletaan:\n"Should've known better, now I miss you like the heartthrob miss the rain"\nEn ihan täysin tavoittanut tuota kielikuvaa eikä kielioppiakaan kyllä ihan täysin noudatettu, mutta olin silti oikein olevinani, kun ymmärsin noinkin harvinaisen sanan kuin heartthrob. Diggiloo kertoi karun totuuden:\n"Should've known better, now I miss you like Sahara misses rain"\nSiis täh? Sahara?! Should've articulated better.\nViesti Kirjoittaja skidi » 26 Huhti 2012, 22:30\nkwak kirjoitti: Lauleskelin äsken tämän vuoden viisujen karaokeversioiden päälle ja katsoin samalla Diggiloosta sanoja. Olen aina luullut, että Tanskan viisussa lauletaan:\nMinä taas olen ollut vakuuttunut, että sanat menevät like a heartache mystery. Tämäkin kielikuva ihan pikkuisen ontuu.\nViesti Kirjoittaja Unna » 26 Huhti 2012, 22:57\nSveitsin Sinplusin viisun kertosäe on sellaista mokellusta, että piti lukea sanat, ennen kuin tajusin, miten ne oikeasti menevät.\nNäin kuulin: "Swimmer can't you swim, following you under swim, you under swim"\nJa näinhän se oikeasti menee: "Swim against the stream, following your wildest dream, your wildest dream"\nViesti Kirjoittaja JokuESC » 27 Huhti 2012, 08:46\n^ Sinplusin laulaja on kyllä yks tän vuoden heikoimpia englannin lausujia..\nViesti Kirjoittaja rosetta » 27 Huhti 2012, 09:28\n^^ & ^ Näin tuon kohdan oli kuullut eräs äidinkieleltään englanninkielinen:\n"Sweem a genzurs srim, followin yur aldurs reem, yur aldurs reem..."\nEttä varsinaista mokellusta tosiaan on.\nViesti Kirjoittaja wulfila » 27 Huhti 2012, 23:01\nOutoa. Itse olen kyllä kuullut Sveitsin viisusta ainakin ton kohdan ihan oikein (sanoja en ole koskaan katsonut, paitsi äsken tässä ketjussa), vaikka en kyseistä laulua ole kuunnellut kuin ehkä kymmenisen kertaa yhteensä... Vaikuttaakohan asiaan se että tekstitin tuossa yhden elokuvan korvakuulolta eli ilman käsikirjoitusta - elokuvan kaikki henkilöt olivat skotlantiin muuttaneita intialaisia. Skotti-punjabi-aksentti vaati korvalta vähän totuttelua ennen kuin aloin saada selvää Mutta siis ei toi kovin mokellukselta mun korvaan kuulosta. Euroviisuissa kuulee usein huonompaakin englannin lausumista...\nViesti Kirjoittaja TomppaJr » 28 Huhti 2012, 22:30\nUusi väärinkuuleminen peppupitsan tilalle! "Tekoviikset, samat tekoviikset, tekoviikset kasvamaan!"


Telia Esports Seriesin kanssa yhteistyötä tekevä L33T Gaming julkaisi pelituoleja kilpapelaajille | Visionist\nTelia Esports Seriesin kanssa yhteistyötä tekevä L33T Gaming julkaisi pelituoleja kilpapelaajille\n25.4.2019 by Visionist\nJohtava pohjoismainen kulutuselektroniikan tarviketoimittaja, Aurora Group on tuonut myyntiin ammattilaistason L33T Gaming E-Sport Pro Series -pelituolimalliston. Uutuustuoleja käytetään myös tänään alkavassa Telia Esports Series -kilpapelisarjassa.\nUudet L33T Gaming -pelituolit tulevat Suomessa myyntiin yhteistyössä Telia Esports Series -kilpapelisarjan kanssa. Uutuustuolit tulevat saataville toukokuussa 2019, mutta Telia aloittaa niiden ennakkomyynnin nettikaupassaan jo huomenna 26. huhtikuuta. Telian järjestämä elektronisen urheilun kilpasarjan ensimmäinen kausi alkaa tänään 25. huhtikuuta ja L33T Gaming on yksi sarjan sponsoreista. Kausi kestää 7. kesäkuuta ja 4. elokuuta asti. Lisätietoja liigasta osoitteessa http://www.teliaesportsseries.com.\nL33T Gaming E-Sport Pro Series\nL33T Gaming E-Sport Pro Series -malliston Excellence-, Superior- ja Ultimate-pelituolit ovat ammattilaistasoa, joten luvassa on äärimmäistä ergonomiaa ja verratonta mukavuutta pelaamisen äärellä. Tuolit on suunniteltu vastaamaan ammattipelaajien vaatimuksia ja toiveita. Ne onkin suunniteltu pelaajilta saadun palautteen perusteella. Pelituolien suunnittelussa on keskitytty kestävyyteen, istuinleveyteen ja käyttömukavuuteen.\nVaikka L33T Gaming on ollut olemassa vasta muutaman vuoden, pelituolien valmistajana se on saanut vankan kannattajakunnan. Istuinvalmistajan uudessa mallistossa on kolme pelituolia, joiden kaikkien suunnittelussa on otettu huomioon eri tason pelaajilta saatu palaute. Kaikki kolme pelituolia on suunniteltu isoiksi ja mukaviksi istua. Perinteisistä tuoleista poiketen pelituolit tarjoavat pelaajien arvostamia lisäominaisuuksia.\nKaikki L33T Gaming -pelituolit ovat teräsrunkoisia ja varustettu luokan 4 kaasusylinterillä. Pelituolien monipuolisesti säädettävät käsinojat ehkäisevät käsivarsia ja ranteita liialta rasitukselta. Lisäksi jokaisen mallin selkänojassa on peräti 165 asteen kallistuskulma. Selkänojan ja käsinojien säädettävyyden ansiosta itselle sopivan ja ergonomisen istuinasennon löytäminen on entistä helpompaa, mikä tekee pitkäkestoisistakin pelisessioista miellyttäviä. Lisäksi monitoiminen jousijärjestelmä takaa helposti juuri oikean käyttökorkeuden.\nExellence-pelituoli on iso L-kokoluokan tuoli, jonka enimmäiskuormitus on 150 kilogrammaa. Selkänojan alaselän tuki on säädettävissä omien mieltymysten mukaisesti, mikä tarjoaa lisämukavuutta ja korostaa istujan hyvää ryhtiä. Tuolin muotoilu tukee tasapainoista asentoa niin istuimen kuin selkänojankin osalta. Monipuolisesti säädettävät käsinojat ehkäisevät käsivarsia ja ranteita liialta rasitukselta. Excellence-pelituolia on saatavilla sekä kelta-mustana että puna-mustana värivaihtoehtona.\nXL-kokoinen Superior-pelituoli on upea ja tyylikäs vaihtoehto vaativaan pelaamiseen. Sen erikoisleveä istuin sopii myös isokokoiselle. Paksun vaahtopehmusteen ansiosta pelituoli tuntuu miellyttävältä istua huolehtien samalla käyttäjänsä ergonomiasta. Huokoinen keinonahkapinta ehkäisee hikoilua, mikä tekee istumisesta miellyttävää pitkissäkin pelisessioissa. Irrotettavien niska- ja alaselkätukien ansiosta omaa istuinasentoa on helppo räätälöidä miellyttäväksi. Superiorin enimmäiskuormitus on 165 kilogrammaa.\nMalliston kookkain pelituoli on XXL-kokoinen Ultimate-malli, jonka perustana on kahden millimetrin paksuinen teräsrakenne. Selkänoja on erityisen leveä ja reilusti tavallista selkänojaa runsaammin pehmustettu. Istuinosa ja selkänoja on lisäksi pehmustettu korkeatasoisella ja huokoisella kylmävaahdolla. Tämän ja keinonahkapinnoitteen ansiosta pelituoli on hyvin hengittävä ja miellyttävä istua. Pelituoli on miellyttävästi muotoiltu ja väreiltään tyylikäs. Ultimate-pelituolin enimmäiskuormitus on 185 kilogrammaa.\nL33T Gaming E-Sport Pro Series Excellence-, Superior- ja Ultimate-pelituolit tulevat saataville toukokuussa 319, 339 ja 399 euron suositushinnoin. Kaikki hinnat sisältävät 24 prosentin arvonlisäveron.\nKaikki alkoi innovatiivisten pelituolien kehittelystä. Nykyään L33T Gaming kehittää monipuolisia pelivarusteita sekä aloittelijoille että kilpapelaajille. L33T Gaming suunnittelee pelivälineitä pelituoleista ja -pöydistä pelireppuihin ja muihin lisävarusteihin. Tavoitteena kaikessa on täydellinen pelivarustus.\nAvainsanat : Aurora Group, L33T, Pelaaminen, Tarvikkeet\n← Musicinfo tarkistaa ilmaiseksi onko musiikki saatavana Kiinassa\nThe best Finnish games of 2018 were awarded tonight →


MOISTSPY – Tarkka sahatavaran kosteusmittaus – FinScan\nTarkka sahatavaran kosteusmittaus\nKuivan sahatavaran kosteusmittari, jolla voidaan analysoida sahatavaran kosteusprofiili tasaamoilla, höyläämöillä tai sahatavaran jatkojalostuksessa.\nJärjestelmä mittaa kosteutta laudan läpäisevillä mikroaalloilla 4-8 kohdasta eikä sitä tarvitse kalibroida dimension tai kosteusluokan muuttuessa. Tarkka sahatavaran kosteusmittaus parantaa kuivausvirheiden laadutusta ja kuivaamon toiminnan seurantaa. Yhdistämällä MOISTSPY-kosteusmittarin tulokset Finscan NOVA-laadutusjärjestelmän ja ENDSPY-päätykameran antamien tietojen kanssa, saadaan entistä kokonaisvaltaisempi analyysi sahatavaran laadutukseen, optimointiin ja lujuuslajitteluun.\nei vaadi kalibrointia käyttäjältä\nsahatavaran jatkuva online-mittaus\nanalysointinopeus 240 kpl /min\nmittausantureita 4 tai 8 paria\nsahatavaran dimensiot: leveys min. 75 mm\npaksuus 15 – 100 mm\nkosteusmittausalue 5 – 25 %\nerottelukyky +/- 0,1 %\nnopea ja tarkka sahatavaran kosteusmittaus\nei tarvitse kalibroida


Vaihda taustakuva Windows 10: n kellonajan perusteella - ikkunat 10\nVaihda taustakuva Windows 10: n kellonajan perusteella\nApplen MacOS Mojave on toimittanut uuden ominaisuuden nimeltä Dynamic Desktop, jonka avulla voit automaattisesti vaihtaa työpöydän taustakuvaa kellonajan mukaan. Toiminto asettaa automaattisesti uuden taustakuvan joka päivä.\nKuten todennäköisesti tiedätte, Windows 10 (myös Windows 7 ja Windows 8) tukee automaattisesti pyöriviä taustakuvia, mutta Windows-käyttöjärjestelmän työpöydän diaesitystoiminto ei voi muuttaa taustakuvaa kellonajan mukaan. Se voi muuttaa taustakuvia vain tietyin väliajoin. Vaikka määrität sen kääntymään joka tunti, se ei toimi, jos katkaiset tietokoneen.\nJos etsit helppoa tapaa vaihtaa automaattisesti Windows 10: n taustakuva kellonajan mukaan, sinun on käytettävä kolmannen osapuolen ohjelmia.\nVaihda Windows 10: n työpöydän taustaa kellonajan mukaan\nTaustakuvan muutosaikataulu on ilmainen ohjelma, jonka avulla Windows 10, Windows 8 ja Windows 7 -käyttäjät voivat automaattisesti vaihtaa taustakuvaa kellonajan, kirjautumisen, päivittäisen tai viikoittain.\nWallpaper Change Scheduler -toiminnon avulla voit saada uuden taustakuvan joka päivä päiväksi!\nOttaa uusi taustakuva joka tunti vuorokauden Wallpaper Change Scheduler on melko helppoa. Kun olet ladannut ja käynnistänyt ohjelman, sinun tarvitsee vain määrittää ohjelma.\nKun olet käynnistänyt ohjelman, napsauta Lisää tapahtuma-painiketta. Valitse Trigger kuin Päivittäinen, valitse aika, jonka aikana haluat vaihtaa / kiertää taustakuvaa, ja valitse taustakuva, jonka haluat asettaa valittuna ajankohtana. Napsauta Luo-painiketta.\nJos haluat vaihtaa taustakuvan päiväajan mukaan, sinun on lisättävä taustakuva joka päivä. Eli sinun on luotava yhteensä kaksikymmentäneljä tapahtumaa (yksi tapahtuma joka tunti), joissa on 24 eri taustakuvaa.\nOhjelma on alun perin kehitetty Windows 7: lle, eikä sitä ole päivitetty pitkään aikaan. Wallpaper Change Scheduler on kuitenkin täysin yhteensopiva Windows 10: n kanssa, ja se toimii ikään kuin se olisi kehitetty Windows 10 -käyttöjärjestelmää varten. Olemme käyttäneet sitä testikoneessamme viime päivinä, ja se asettaa onnelliseksi uuden taustakuvan joka tunti meille ilman valituksia ! Itse asiassa voit saada uuden taustakuvan joka päivä!\nTaustakuva Changer Scheduler -ohjelma istuu tehtäväpalkin järjestelmäpalkin alueella, josta voit käynnistää sen kaksoisnapsauttamalla sen kuvaketta.\nVoit ladata Wallpaper Change Scheduler -ohjelman seuraavalla sivulla.\nLataa taustakuvan muutosaikataulu\nStartIsBack +: Näytä tehtäväpalkki Windows 8.1: ssä Käynnistä -näyttö ja muutos Käynnistä-painike\nMac OS X Lion Transformation Pack XP: lle\nWindows Server 2012 R2: n esikatselu on nyt saatavilla MSDN- ja TechNet-tilaajille\nLataa VMware-käyttöjärjestelmän optimointityökalu Windows 10/8/7\nAsetusten ottaminen käyttöön näytön ja tehtäväpalkin käynnistämiseksi Windows 10: ssä\n7Conifier: Vaihda kaikki tehtäväpalkki ja aloitusvalikko Sovellusten kuvakkeet lennossa\nWindows 8 Explorer-nauha Windows XP: lle\nInternet Explorerin oletushakupalvelujen tarjoajan muuttaminen Google tai muu haku\nOsta sovelluksia ja pelejä Windows 10: stä Store Mobile Phone Bill tai Balance\nSalasanojen poistaminen tallennettuna Edge-selaimessa