Download "AKTIA PANKKI OYJ OSAVUOSIKATSAUS 1.1.-30.6.2014"\n1 AKTIA PANKKI OYJ OSAVUOSIKATSAUS KORKEAMMAT PALKKIOTUOTOT JA ALHAISEMMAT KUSTANNUKSET TOIMITUSJOHTAJA JUSSI LAITINEN Aktian myynti kasvanut edelleen siitä huolimatta, että yleinen markkinatilanne ei ole parantunut. Palkkiotuotot netto nousivat vuoden ensimmäisen puoliskon aikana, ja Toimintaohjelma 2015:n puitteissa toteutetut toimet ovat kääntäneet kustannukset laskuun. Peruspankkiprojekti edistyy, ja uusi järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2015 aikana. Alhaisena jatkuneen korkotason vaikutus korkokatteeseen oli odotetusti negatiivinen. Asuntolainojen kysyntä kiihtyi toisen vuosineljänneksen aikana, ja kotitalouksien luotot kasvoivat. Asiakkaiden halu turvata taloutensa näkyy kasvaneissa lainavakuutusmäärissä ja kuukausittaisen säästämisen kasvussa. Aktian ydinpääoman suhde vahvistui entisestään 13,8 prosenttiin, ja se ylittää edelleen viranomaisten vaatimukset. HUHTI-KESÄKUU 2014: LIIKEVOITTO 22,0 (15,1) MILJOONAA EUROA Konsernin liikevoitto oli 22,0 (15,1) miljoonaa euroa ja voitto oli 17,9 (11,0) miljoonaa euroa. Palkkiotuotot netto vahvistuivat 5 prosenttia 19,6 (18,6) miljoonaan eurooon. Korkokate oli 25,9 (28,3) miljoonaa euroa. Osakekohtainen tulos (EPS) nousi 0,27 (0,16) euroon. TAMMI-KESÄKUU 2014: LIIKEVOITTO 38,4 (34,6) MILJOONAA EUROA Konsernin liikevoitto oli 38,4 (34,6) miljoonaa euroa ja voitto oli 31,0 (25,8) miljoonaa euroa. Palkkiotuotot netto vahvistuivat 8 prosenttia 38,4 (35,5) miljoonaan euroon ja ottolainaus kasvoi (3797) miljoonaan euroon. Korkokate taas heikkeni 51,4 (58,4) miljoonaan euroon. Osakekohtainen tulos (EPS) parani 0,46 (0,38) euroon. Basel III -vakavaraisuussääntelyn mukaan vakavaraisuusaste oli 17,8 ja ydinpääoman suhde 13,8 prosenttia. Osakekohtainen oma pääoma oli 8,96 ( : 8,67) euroa. Arvonalentumistappiot luotoista ja muista sitoumuksista vähenivät 1,2 (1,5) miljoonaan euroon. NÄKYMÄT 2014 (ennallaan): Matalana jatkuvasta korkotasosta huolimatta konsernin vuoden 2014 liikevoiton odotetaan yltävän suunnilleen vuoden 2013 tasolle. TUNNUSLUVUT (milj. euroa) 4-6/ /2013 % 1-6/ /2013 % 1-3/2014 % 2013 Korkokate 25,9 28,3-8 % 51,4 58,4-12 % 25,4 2 % 112,6 Palkkiotuotot netto 19,6 18,6 5 % 38,4 35,5 8 % 18,8 4 % 70,7 Liiketoiminnan tuotot yhteensä 58,4 55,7 5 % 110,5 113,2-2 % 52,0 12 % 224,2 Liiketoiminnan kulut yhteensä -36,2-39,2-8 % -72,3-76,8-6 % -36,1 0 % -157,2 Arvonalentumistappiot luotoista ja muista sitoumuksista -0,8-0,4 82 % -1,2-1,5-23 % -0,4 88 % -2,7 Liikevoitto 22,0 15,1 46 % 38,4 34,6 11 % 16,4 34 % 65,4 Kulu/tuotto-suhde 0,64 0,70-9 % 0,68 0,68 0 % 0,72-11 % 0,72 Osakekohtainen tulos (EPS), euroa 0,27 0,16 66 % 0,46 0,38 20 % 0,20 35 % 0,78 Oma pääoma / osake (NAV) 1, euroa 8,96 8,34 7 % 8,96 8,34 7 % 8,55 5 % 8,67 Oman pääoman tuotto (ROE), % 11,1 6,9 60 % 9,5 8,1 18 % 8,2 34 % 8,1 Ydinpääoman suhde 1, % * 13, , ,6 1 % 12,1 Vakavaraisuusaste 1, % ** 17,8 20,3-12 % 17,8 20,3-12 % 17,3 3 % 19,3 Ensisijaisten omien varojen suhde 1, % ** 13,8 12,1 14 % 13,8 12,1 15 % 13,6 2 % 12,3 Arvonalentumistappiot luotoista /koko luottokanta, % 0,01 0,01 0 % 0,02 0,02 0 % 0,01 0 % 0,04 1) Kauden lopussa * Basel III:n mukaan ** 2014 Basel III:n mukaan, vertailukaudet 2013 Basel II:n mukaan Osavuosikatsaus on käännös alkuperäisestä ruotsinkielisestä Delårsrapport Jos eroavaisuuksia ilmenee, ruotsinkielinen versio on määräävä. Årsredovisning\n2 Tulos Tulos 4-6/2014 Konsernin liikevoitto oli 22,0 (15,1) miljoonaa euroa. Tuotot Konsernin tuotot nousivat 5 prosenttia 58,4 (55,7) miljoonaan euroon. Pankin otto- ja antolainauksen korkokate kasvoi 11,5 (10,0) miljoonaan euroon, ja korkokate oli yhteensä 25,9 (28,3) miljoonaa euroa. Korkoriskien hallinnassa käytetään johdannaisia ja kiinteäkorkoisia sijoituksia. Nämä Aktia Pankin korkoriskin rajoittamiseksi tekemät suojaustoimet paransivat korkokatetta 9,1 miljoonaa euroa, eli 1,8 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuotta aiemmin. Muun treasury-toiminnan korkokate oli 5,3 (7,4) miljoonaa euroa. Palkkiotuotot netto nousivat 5 prosenttia 19,6 (18,6) miljoonaan euroon. Palkkiotuotot olivat 21,9 (21,3) miljoonaa euroa. Kortti- ja muut maksujenvälityspalkkiot nousivat 8 prosenttia 5,0 (4,7) miljoonaan euroon. Segmenttikatsaus Konsernin liikevoitto segmenteittäin (milj. euroa) 4-6/ /2013 % Pankkitoiminta 16,8 12,0 40 % Varainhoito & Henkivakuutus 5,5 4,1 33 % Muut -0,7 0,2 - Eliminoinnit 0,4-1,2 - Yhteensä 22,0 15,1 46 % Pankkitoimintasegmentin tulosparannus johtuu lähinnä palkkiotuottojen kasvusta, rahoitusvarojen paremmista tuotoista ja kulujen supistumisesta. Palkkiotuottojen kasvu paransi myös Varainhoito & Henkivakuutus -segmentin tulosta. Henkivakuutusnetto oli 6,6 (5,6) miljoonaa euroa. Vakuutusnettoon sisältyvät maksutulo, sijoitustoiminnan nettotuotot, maksetut korvaukset ja vastuuvelan muutos. Rahoitusvarojen ja -velkojen nettotuotot olivat 5,4 (1,9) miljoonaa euroa, johon sisältyy Suomen Luotto-osuuskunnan 2,4 (2,0) miljoonan euron osinko. Myytävissä olevien rahoitusvarojen nettotuotot olivat 5,0 (2,1) miljoonaa euroa. Suojauslaskennan nettotulos oli -0,2 (-0,5) miljoonaa euroa. Liiketoiminnan muut tuotot pysyivät muuttumattomina ollen 0,8 (0,8) miljoonaa euroa. Kulut Konsernin liiketoiminnan kulut laskivat 8 prosenttia 36,2 (39,2) miljoonaan euroon. Henkilöstökulujen osuus oli 17,6 (18,8) miljoonaa euroa. IT-kulut laskivat 6,3 (8,1) miljoonaan euroon lähinnä IT-toimittaja Samlinkin alentuneiden kustannusten vuoksi. Liiketoiminnan muut kulut olivat 10,5 (10,6) miljoonaa euroa. 2 Aktia\n3 Toiminta Toimintaympäristö Vuoden ensimmäisen puolen alhaisena pysynyt yleinen korkotaso on vaikuttanut negatiivisesti Aktian korkokatteeseen. Alhainen korkotaso on kuitenkin pitänyt Aktian kiinteän koron sijoitusten arvon korkeana. Tilastokeskuksen mukaan inflaatio hidastui kesäkuussa 0,9 prosenttiin, kun se vertailukaudella vuotta aiemmin oli 1,4 prosenttia. Huhti- ja toukokuussa 2014 se oli vastaavasti 1,1 (1,5) ja 0,8 (1,6) prosenttia. Kuluttajien luottamusta talouteen kuvaava indeksi oli kesäkuussa samalla tasolla kuin toukokuussa eli 8,7. Heinäkuussa indeksi nousi jonkin verran 9,4:ään. Vertailukaudella 2013 indeksi oli 8,1. Huhtikuussa kuluttajien luottamus oli 3,7. Pitkän ajan keskiarvo oli 12,1. (Tilastokeskus). Kesäkuussa 2014 asuntojen hinnat laskivat Suomessa 1,4 prosenttia edellisvuodesta. Pääkaupunkiseudulla hinnat laskivat 0,2 prosenttia, kun ne muualla Suomessa laskivat 2,3 prosenttia. (Tilastokeskus ) Työttömyys nousi kesäkuussa 9,2 prosenttiin eli 1,4 prosenttiyksikköä edellisvuodesta (Tilastokeskus). Nasdaq OMX Helsinki 25 -indeksi nousi 4 prosenttia tammi kesäkuussa 2014, kun taas pohjoismaisella pankkisektorilla nousua oli noin 10 prosenttia. Aktian A-osakkeen kurssi nousi samana ajanjaksona noin 15 prosenttia. Tunnusluvut Muutos edellisvuodesta 2015E* 2014E* 2013 BKT-kasvu, % Maailma 3,8 3,3 3,0 Euroalue 1,5 1,0-0,4 Suomi 1,3-0,3-1,2 Kuluttajahintainflaatio, % Euroalue 1,2 0,7 1,3 Suomi 1,6 1,3 1,5 Muut tunnusluvut, % Asuntojen reaaliarvon kehitys Suomessa 1-0,5-1,0 0,1 Työttömyys Suomessa 1 8,4 8,6 8,2 OMX Helsinki ,0 Korot 2, % EKP:n ohjauskorko 0,15 0,15 0,25 10 vuoden korko 2,00 1,50 1,90 Euribor 12 kk 1,00 0,50 0,56 Euribor 3 kk 0,30 0,20 0,29 * Aktian pääekonomistin ennuste vuosikeskiarvo 2 vuoden lopun tilanne Luottoluokitus Standard & Poor s vahvisti näkemyksensä Aktia Pankki Oyj:n luottokelpoisuudesta. Pitkäaikaisen varainhankinnan luottoluokitus on A- ja lyhytaikaisen A2. Molempien näkymät ovat negatiiviset. Moody s Investors Service vahvisti Aktia Pankki Oyj:n pitkäaikaisen varainhankinnan luottoluokitukseksi A3, lyhytaikaisen varainhankinnan luokitukseksi P-2 ja taloudellisen vahvuuden luokitukseksi C-. Näkymät ovat edelleen negatiiviset. Moody s Investors Servicen Aktia Pankin pitkäaikaisten kiinteistövakuudellisten joukkovelkakirjalainojen (covered bonds) luottoluokitus on Aaa. Pitkäaikainen varainhankinta Lyhytaikainen varainhankinta Näkymät Covered bonds Moody s Investors Service A3 P-2 neg Aaa Standard & Poor s A- A-2 neg - Uusi sääntely ja viranomaisraportointi Basel III -uudistus, joka astui voimaan EU:ssa vakavaraisuusasetuksen (CRR) ja CRD IV -direktiivin mukaisesti, implementoidaan vuoden kuluessa kansalliseen lainsäädäntöön. Tämä on käytännössä merkinnyt kaiken viranomaisraportoinnin uudistumista sekä muodon että sisällön osalta. Siirtymäsäännösten ja henkivakuutusyhtiön omistusta koskevien poikkeuslupien ansiosta uuden sääntelyn vaikutukset pankkikonsernin ydinpääoman suhteeseen ovat olleet vähäiset. Siirtymävaikutukset esitellään yksityiskohtaisesti sivulla 6 kohdassa Uuden sääntelyn vaikutukset pankkitoiminnan vakavaraisuuteen. Aktia Pankki on kaikilta osin täyttänyt uuden sääntelyn asettamat vaatimukset ja raportoinut määräajassa uusien raportointistandardien mukaisesti. Pankkikonsernissa seurataan jatkuvasti Basel III:een liittyviä sääntelymuutoksia, viranomaistulkintoja ja siirtymäsääntöjä. Aktia 3\n4 Tulos 1 6/2014 Konsernin liikevoitto oli 38,4 (34,6) miljoonaa euroa. Konsernin voitto oli 31,0 (25,8) miljoonaa euroa. Tase ja taseen ulkopuoliset sitoumukset Konsernin taseen loppusumma oli kesäkuun lopussa (10 934) miljoonaa euroa. Tuotot Konsernin tuotot vähenivät alentuneet korkokatteen vuoksi jonkin verran 110,5 (113,2) miljoonaan euroon. Alhaisena jatkuvan korkotilanteen seurauksena korkokate laski 51,4 (58,4) miljoonaan euroon. Perinteisen otto- ja antolainauksen korkokate parani 7 prosenttia 21,7 (20,4) miljoonaan euroon, mutta korkoriskienhallinnan ja suojaustoimien tuotot laskivat. Korkoriskien hallinnassa käytetään johdannaisia ja kiinteäkorkoisia sijoituksia. Niiden osuus korkokatteesta pieneni 18,5 (22,0) miljoonaan euroon. Palkkiotuotot netto nousivat 8 prosenttia 38,4 (35,5) miljoonaan euroon. Rahastoista, varainhoidosta ja arvopaperivälityksestä saadut palkkiotuotot olivat 19,6 (18,8) miljoonaa euroa. Kortti- ja muut maksujenvälityspalkkiot nousivat 20 prosenttia 10,5 (8,7) miljoonaan euroon. Henkivakuutusnetto oli 12,6 (13,1) miljoonaa euroa. Vakuutustekninen tulos on kehittynyt positiivisesti, mutta sijoitusnetto oli hieman edellisvuotta heikompi. Rahoitusvarojen ja -velkojen nettotuotot kasvoivat 6,3 (4,1) miljoonaan euroon pankin likviditeettisalkun hieman parantuneiden uudelleenallokointituottojen seurauksena. Suojauslaskennan nettotulos oli -0,5 (-0,8) miljoonaa euroa. Liiketoiminnan muut tuotot pysyivät muuttumattomina ollen 1,6 (1,6) miljoonaa euroa. Kulut Toimintaohjelma 2015:n puitteissa toteutettujen toimenpiteiden seurauksena konsernin liiketoiminnan kulut laskivat 6 prosenttia 72,3 (76,8) miljoonaan euroon. Henkilöstökulut alenivat 8 prosenttia 35,1 (38,0) miljoonaan euroon. IT-kulut laskivat 12,9 (14,0) miljoonaan euroon lähinnä IT-toimittaja Samlinkin alentuneiden kustannusten vuoksi. Liiketoiminnan muut tuotot laskivat 20,7 (21,3) miljoonaan euroon lähinnä alhaisempien vuokra- ja konttorikulujen ansiosta. Pankkiveron osuus liiketoiminnan muista kuluista oli 1,5 (1,2) miljoonaa euroa. Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden poistot olivat 3,6 (3,4) miljoonaa euroa. Luottojen ja muiden sitoumusten arvonalentumiset Luottotappiot olivat edelleen pienet. Ensimmäisellä puolivuotiskaudella luottojen ja muiden sitoumusten arvonalentumiset vähenivät 23 prosenttia yhteensä 1,2 (1,5) miljoonaan euroon. Likviditeetti Aktia Pankin likviditeettisalkku, joka koostuu korkosijoituksista, oli (2 405) miljoonaa euroa. Likviditeettisalkku ei ollut rahoitettu repo-kaupoilla. Likviditeettisalkun lisäksi pankin tytäryhtiöillä oli muita korkosijoituksia 16 (20) miljoonaa euroa. Pankkikonsernin likviditeettipuskuri vastasi kesäkuun lopussa arviota noin 25 kuukauden ulos menevästä tukkurahoituksen rahavirrasta. Ottolainaus Yleisön ja julkisyhteisöjen ottolainaus kasvoi (3 797) miljoonaan euroon vastaten 3,8 (3,7) prosentin talletusmarkkinaosuutta. Aktia-konsernin liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjalainojen kokonaismäärä oli (3 658) miljoonaa euroa. Liikkeeseen lasketuista joukkovelkakirjalainoista (2 305) miljoonaa euroa oli Aktia Hypoteekkipankin liikkeeseen laskemia kiinteistövakuudellisia lainoja. Aktia Pankin osalta vastaava määrä oli (498) miljoonaa euroa. Aktia Pankin liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset olivat kauden lopussa 185 (314) miljoonaa euroa. Aktia Pankki laski kauden aikana liikkeeseen uusia debentuurilainoja yhteensä 35 miljoonaa euroa. Aktia Pankki laski kauden aikana liikkeeseen toisen pitkäaikaisen kiinteistövakuudellisen joukkovelkakirjalainansa (covered bonds), jonka määrä oli 500 miljoonaa euroa. Liikkeeseenlaskun vakuudeksi oli kesäkuun lopussa varattu lainoja miljoonan euron edestä. Kaikkien lainojen luototusaste on kiinnitysluottopankeista annetun lain mukaisesti alle 70 prosenttia vakuuksien markkinaarvosta. Kauden aikana Aktia Pankki laski lisäksi liikkeeseen 20 miljoonaa euroa pitkäaikaisia joukkovelkakirjalainoja (Schuldscheindarlehen). Vakuudelliset joukkovelkakirjalainat (milj. euroa) Alle vuoden Yli vuoden Yhteensä Liikkeeseen lasketut vakuudelliset joukkovelkakirjalainat Vakuudelliset joukkovelkakirjalainat Yhteensä Vakuudettomat joukkovelkakirjalainat (milj. euroa) Alle vuoden Yli vuoden Yhteensä Liikkeeseen lasketut vakuudettomat joukkovelkakirjalainat Joukkovelkakirjalainat, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla veloilla Vakuudettomat joukkovelkakirjalainat Yhteensä Aktia\n5 Antolainaus Hallinnoitavat varat Konsernin antolainaus yleisölle oli kesäkuun lopussa (6 802) miljoonaa euroa, vähennystä 204 miljoonaa euroa. Kotitalouksien osuus koko luottokannasta, mukaan lukien säästöpankkien ja POP Pankkien välittämät hypoteekkilainat, oli (5 973) miljoonaa euroa eli 88,5 (87,8) prosenttia luottokannasta. Asuntolainakanta oli (5 521) miljoonaa euroa, josta kotitalouksien osuus oli (5 191) miljoonaa euroa. Aktian markkinaosuus kotitalouksien asuntolainoista oli kesäkuun lopussa 4,1 (4,1) prosenttia. Aktian luottokannasta 6,8 (8,0) prosenttia oli yritysluottoja. Luotonanto yrityksille oli yhteensä 446 (541) miljoonaa euroa. Asuntoyhteisöjen luotot olivat 260 (241) miljoonaa euroa eli 3,9 (3,5) prosenttia Aktian koko luottokannasta. Luottokanta sektoreittain (milj. euroa) Osuus, % Kotitaloudet ,5 % Yritykset ,8 % Asuntoyhteisöt ,9 % Voittoa tavoittelemattomat yhdistykset ,7 % Julkisyhteisöt ,0 % Yhteensä ,0 % Rahoitusvarat Aktia-konsernin rahoitusvarat koostuvat pankkitoiminnan likviditeettisalkusta ja muista korkosijoituksista, yhteensä (2 424) miljoonaa euroa, henkivakuutusyhtiön sijoitussalkusta, 628 (661) miljoonaa euroa, sekä pankkitoiminnan kiinteistö- ja osakeomistuksesta, 1 (7) miljoonaa euroa. Vastuuvelka Henkivakuutusyhtiön vastuuvelka oli 994 (965) miljoonaa euroa, josta 498 (462) miljoonaa euroa oli sijoitussidonnaista. Laskuperustekorkoon sidottu vastuuvelka laski 496 (503) miljoonaan euroon. Oma pääoma Aktia-konsernin oma pääoma kasvoi kauden aikana 19 miljoonalla eurolla 661 (642) miljonaan euroon. Sitoumukset Taseen ulkopuoliset sitoumukset, jotka koostuvat paikallispankeille annetuista maksuvalmiuslimiiteistä, muista lainalupauksista ja pankkitakauksista, kasvoivat 7 miljoonaa euroa 398 (391) miljoonaan euroon. Konsernin hallinnoitavat varat olivat (9 456) miljoonaa euroa. Asiakasvaroihin sisältyvät segmenttiin Varainhoito & Henkivakuutus kuuluvien tytäryhtiöiden sekä Aktia Pankin yksityispankkitoiminnon hallinnoimat ja välittämät rahastot sekä hallinnoitava pääoma. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään nettovolyymit: luvuista on eliminoitu useiden yhtiöiden yhdessä hallinnomat asiakasvarat. Konsernivaroihin sisältyvät treasurytoiminnon hallinnoima pankkikonsernin likviditeettisalkku ja henkivakuutusyhtiön sijoitussalkku. Hallinnoitavat varat (milj. euroa) % Asiakasvarat % Konsernivarat % Yhteensä % Vakavaraisuus Pankkikonsernin (johon kuuluvat Aktia Pankki Oyj ja kaikki tytäryhtiöt lukuun ottamatta Aktia Henkivakuutusta ja osakkuusyhtiö Folksam Vahinkovakuutusta) Basel III-vakavaraisuusasetuksen* mukainen vakavaraisuus oli 17,8 ( ; 19,3, Basel II) prosenttia ja ensisijainen pääoman suhde 13,8 ( ; 12,3, Basel II) prosenttia sekä ydinpääoman suhde 13,8 prosenttia. Vakavaraisuus Pankkikonserni Basel III* Basel III* Basel III* Ydinpääoman suhde 13,8 13,6 12,1 Ensisijaisen pääoman suhde 13,8 13,6 12,1 Omien varojen suhde 17,8 17,3 15,5 Aktia Pankki Ydinpääoman suhde 14,7 15,2 14,0 Ensisijaisen pääoman suhde 14,7 15,2 14,0 Omien varojen suhde 19,5 19,8 18,4 Aktia Hypoteekkipankki Ydinpääoman suhde 14,7 12,9 11,9 Ensisijaisen pääoman suhde 14,7 12,9 11,9 Omien varojen suhde 14,7 12,9 11,9 *EU:n vakavaraisuusasetus ja siihen kuuluvat valvontaviranomaisten antamat kansalliset säännöt Pankkitoiminnan vakavaraisuus lasketaan toistaiseksi luottoriskien standardimenetelmää käyttäen. Konsernin vähittäisvastuita koskeva IRBA-hakemus (Internal Ratings Based Approach) jätettiin elokuussa 2011, ja se on Finanssivalvonnan tutkinnassa. IRBA-menetelmän soveltaminen nostaisi ensisijaisten omien varojen suhdetta vähintään 4 prosenttiyksikköä. Henkivakuutusyhtiön toimintapääoma oli 120,2 (99,0) miljoonaa euroa, kun vähimmäisvaade on 35,4 (34,3) miljoonaa euroa. Vakavaraisuusaste oli 20,9 (17,5) prosenttia. Konglomeraatin vakavaraisuus oli 205,7 ( ; 198,6, Basel II) prosenttia. Rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain mukaan vähimmäisvaade on 100 prosenttia. Aktia 5\n6 Uuden sääntelyn vaikutukset pankkitoiminnan vakavaraisuuteen Basel III -uudistus otetaan EU:ssa käyttöön voimaan astuneen vakavaraisuusasetuksen (CRR) ja tiettyjen siirtymäsäännösten mukaisesti sekä CRD IV -direktiivin säännöin, joiden implementointi arvoidaan toteutettavaksi kansallisella lainsäädännöllä elokuun 2014 puolivälissä. Uudet säännökset korottavat ensisijaisen oman pääoman vaadetta ja aiheuttavat teknisiä laskentamuutoksia, jotka vaikuttavat negatiivisesti pankkikonsernin ydinpääomaan. Aktia Pankin osalta olennaisimmat muutokset liittyvät vakuutusyhtiöomistuksiin ja vähemmistöomistajien maksaman oman pääoman osuuksiin. Lisäksi liikkeeseen lasketun debentuuripääoman tiukemmat maturiteettivaatimukset vaikuttavat negatiivisesti pankkikonsernin toissijaiseen omaan pääomaan. Segmenttikatsaus Aktia Pankki Oyj:n liiketoiminta on jaettu kolmeen segmenttiin: Pankkitoiminta, Varainhoito & Henkivakuutus ja Muut. Konsernin liikevoitto segmenteittäin (milj. euroa) 1-6/ /2013 % Pankkitoiminta 27,8 27,2 2 % Varainhoito & Henkivakuutus 10,5 10,4 2 % Muut -0,9-2,2 59 % Eliminoinnit 1,0-0,8 - Yhteensä 38,4 34,6 11 % Pankkitoiminta Likviditeettisalkun sijoitusinstrumenttien riskipainotuksen muutokset vaikuttavat pankkikonsernin ensisijaiseen ydinpääomaan, joskin muutokset neutraloituvat osittain tiukentuvien likviditeettivaateiden myötä. Nämä rajoittavat sijoituksia tietynlaisiin instrumentteihin ja luottoluokaltaan heikkoihin instrumentteihin. Pankkitoimintasegmentin vaikutus konsernin liikevoittoon oli 27,8 (27,2) miljoonaa euroa. Liiketoiminnan tuotot olivat 87,2 (90,2) miljoonaa euroa, josta korkokate oli 51,1 (58,6) miljoonaa euroa. Pankkikonserni soveltaa vähemmistöomistajien Aktia Hypoteekkipankkiin maksaman oman pääoman käsittelyyn siirtymäsäännöksiä. Vähennysosuutta kasvatetaan vähitellen vuoteen Finanssivalvonta myönsi Aktia Pankille poikkeusluvan olla vakavaraisuuslaskelmassa vähentämättä kokonaan omistamaansa tytäryhtiöön Aktia Henkivakuutus Oy:hyn tehtyjä sijoituksia. Henkivakuutusyhtiö on rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnan piirissä. Poikkeuslupa on voimassa saakka, ja se edellyttää, että Aktia Henkivakuutus Oy:n omistus sisällytetään pankkikonsernin riskipainotettuihin saamisiin vähintään 280 prosentin riskipainolla. Aktia Pankin omistus Folksam Vahinkovakuutus -osakkuusyhtiössä sisältyy pankkikonsernin riskipainotettuihin saamisiin 250 prosentin riskipainolla alkaen. Uudet sääntelyn olennaiset vakavaraisuusvaikutukset Pankkikonserni, % Ydinpääoman suhde Vakavaraisuus Basel II -sääntöjen mukaan 12,3 19,3 Muutos riskipainotetuissa erissä Luottokanta 0,5 0,8 Likviditeettisalkun vastapuoliriskit - 0,8-1,3 Omistus Aktia Henkivakuutus Oy:ssä -0,4-0,6 Omistus Folksam Vahinkovakuutus Oy:ssä -0,1-0,2 Muut 0,2 0,3 Muutokset omissa varoissa Vähemmistoöosuudet Aktia Hypoteekkipankki Oyj:ssä, ml. siirtymäsäännösten vaikutus -0,2-0,1 Omistus Folksam Vahinkovakuutus Oy:ssä 0,1 0,1 Poikkeuslupa koskien omistusta Aktia Henkivakuutus Oy:ssä 0,5 0,9 Tiukempien maturiteettivaateiden vaikutus liikkeeseenlasketuttuun debentuuripääomaan ml. siirtymäsäännösten vaikutus 0,0-3, Basel III -vakavaraisuusasetuksen mukaan 12,1 15,5 Basel III:n negatiivisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja pankkitoiminnan vakavaraisuuden vahvistamiseksi edelleen tytäryhtiö Aktia Henkivakuutus Oy on vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä maksanut 50 miljoonan euron osingon emoyhtiö Aktia Pankki Oyj:lle. Palkkiotuotot netto olivat edellisvuoden vastaavaa ajankohtaa korkeammat nousten 30,7 (28,2) miljoonaan euroon. Palkkiotuottojen kasvu johtuu lähinnä korttipalkkioista, jotka kasvoivat, kun Visa-luottokanta siirrettiin Nets Oy:stä Aktia Pankkiin joulukuussa Myös rahastojen ja henkilöasiakkaiden päivittäispalvelujen palkkiot ovat kehittyneet myönteisesti. Kiinteistönvälityksen palkkiotuotot vähenivät vertailukaudesta 11 prosenttia 3,2 (3,7) miljoonaan euroon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen nettotuotot olivat 3,4 (2,4) miljoonaa euroa. Liiketoiminnan kulut olivat edellisvuotta alemmat, yhteensä 58,2 (61,5) miljoonaa euroa. Henkilöstökulut vähenivät 8 prosenttia 19,7 miljoonasta eurosta 18,2 miljoonaan euroon. Tietotekniikkaan liittyvät kulut vähenivät 6,5 (7,4) miljoonaan euroon. Liiketoiminnan muut kulut vähenivät 32,6 (33,5) miljoonaan euroon lähinnä alhaisempien vuokra- ja konttorikulujen ansiosta. Pankkivero rasitti pankkitoiminnan tulosta 1,5 miljoonalla eurolla. Arvonalentumistappiot luotoista ja muista sitoumuksista olivat edellisvuoden vastaavaa kautta alhaisemmat, 1,2 (1,5) miljoonaa euroa. Asuntolainojen kysyntä kiihtyi toisen vuosineljänneksen aikana, ja kotitalouksien luotot kasvoivat. Uusien asuntolainojen keskimarginaalit laskivat jonkin verran kauden aikana, mutta koko luottokannan keskimarginaali on noussut edelleen. Asiakkaiden halu turvata taloutensa näkyy kasvaneissa lainavakuutusmäärissä ja kuukausittaisen säästämisen kasvussa. Kesko ja Aktia ovat tehneet käteisnostoja koskevan yhteistyösopimuksen. Huhtikuun 2014 alusta Aktian asiakkaat ovat voineet nostaa käteistä debit-/ creditkortin debit-ominaisuudella K-ruokakaupoissa ympäri Suomen. Yksilöllisiä sijoituspalveluja ja lainopillista palvelua tarjoavan Aktia Private Bankingin asiakasmäärä on kasvanut noin 15 prosenttia. Private Bankingin asiakasvarat kasvoivat ensimmäisellä vuosipuoliskolla noin 12 prosenttia (1 597) miljoonaan euroon. Kotitalouksien säästäminen nousi noin 4 prosenttia vuodenvaihteesta (4 060) miljoonaan euroon, josta kotitalouksien talletukset olivat 6 Aktia\n7 3 065 (2 968) miljoonaa euroa ja kotitalouksien rahastosäästöt (1 092) miljoonaa euroa. Aktian antolainaus kotitalouksille, Aktian välittämät hypoteekkilainat mukaan lukien, oli (4 362) miljoonaa euroa. Aktia Hypoteekkipankin luotonanto laski kauden aikana 428 miljoonaa euroa (2 882) miljoonaan euroon. vastuuvelka on kasvanut 50 (48) prosenttiin koko vastuuvelasta. Korkosidonnaisen vastuuvelan keskimääräinen diskonttokorko on 3,6 prosenttia. Vastuuvelkaan sisältyy 16,0 (16,0) miljoonan euron korkovaraus, jolla on varmistettu tulevan korkovaateen täyttyminen. Segmentin kaikkien yhtiöiden vakavaraisuus ylittää viranomaisvaatimukset selvästi. Aktia Pankki ja Vöyrin Säästöpankki toteuttivat Vöyrin Säästöpankin pankkitoiminnan luovutuksen Aktia Pankille Liikkeenluovutuksen yhteydessä lähes asiakasta siirtyi Aktia Pankin Vöyrin konttoriin. Kesäkuun lopussa Aktian Vöyrin konttorin antolainaus oli 31 miljoonaa euroa ja ottolainaus 54 miljoonaa euroa. Samalla entisestä Vöyrin Säästöpankista muodostettiin Vöyrin Säästöpankin Aktia-säätiö. Saaristosäästöpankki toimi ja välisenä aikana Aktia Pankin tytäryhtiönä. Saaristosäästöpankin sulautuminen Aktia Pankkiin toteutettiin Varainhoito & Henkivakuutus Varainhoito & Henkivakuutus -segmentin vaikutus konsernin liikevoittoon oli 10,5 (10,4) miljoonaa euroa. Segmentin liiketoiminnan tuotot olivat samalla tasolla kuin vuotta aiemmin, 21,8 (21,7) miljoonaa euroa. Varainhoidon palkkiotuotot netto paranivat 10,3 (9,4) miljoonaan euroon ja henkivakuutusnetto aleni 11,5 (12,2) miljoonaan euroon. Vakuutustekninen tulos on kehittynyt positiivisesti, ja se on edellisvuotta parempi. Henkivakuutuksen sijoitusnetto on edellisvuotta alhaisempi, koska vertailukautena kirjattiin enemmän myyntivoittoja. Henkivakuutuksen maksutulo laski edellisvuodesta 32 prosenttia 56,8 (83,3) miljoonaan euroon. Lasku tulee sijoitussidonnaisista säästövakuutuksista. Aktia Profiili -rahastoallokaatiopalvelu vastaa 49 (65) prosentista maksutuloa. Muut Muut-segmentin vaikutus konsernin liikevoittoon oli -0,9 (-2,2) miljoonaa euroa. Segmenttiin Muut kuuluvat tietyt Aktia Pankki Oyj:n hallinnolliset toiminnot sekä tytäryhtiö Vasp-Invest Oy. Hallintoyksiköiden kulut laskutetaan juoksevasti konsernin tytäryhtiöiltä. Liiketoiminnan tuotot olivat 5,4 (5,5) miljoonaa euroa sisältäen Suomen Luotto-osuuskunnan 2,4 (2,0) miljoonan euron osingon. Sijoituskiinteistöjen nettotuotot ovat vähentyneet vertailukaudesta tytäryhtiö Vasp-Invest Oy:n myynnin seurauksena. Liiketoiminnan kulut ml. kustannusten allokoinnit tytäryhtiöille supistuivat 1,4 miljoonaa euroa 6,3 (7,7) miljoonaan euroon. Syksyllä 2013 tehtyjen henkilöstövähennysten seurauksena henkilöstökulut ovat pienentyneet 1,3 miljoonaa euroa 11,4 (12,7) miljoonaan euroon. Segmentin tietotekniikkakulut olivat samalla tasolla kuin vuotta aiemmin, 5,5 (5,6) miljoonaa euroa. Vuoden 2012 tilinpäätökseen peruspankkijärjestelmän vaihdon vuoksi uusitun palvelusopimuksen johdosta kirjatusta varauksesta purettiin ensimmäisellä vuosipuoliskolla 1,3 miljoonaa euroa. Kesäkuun lopussa varausta oli jäljellä 5,0 ( ; 6,4) miljoonaa euroa. Henkivakuutuksen sijoitustoiminnan nettotuotot olivat 11,8 (13,4) miljoonaa euroa. Lasku johtuu vertailukautta pienemmistä myyntivoitoista vuonna Toiminnan sijoitusten tuotto oli markkinaarvoin 4,9 (0,4) prosenttia. Liiketoiminnan kulut olivat samalla tasolla kuin vuotta aiemmin, 11,3 (11,3) miljoonaa euroa. Henkilöstökulut olivat 5,2 (5,3) miljoonaa euroa. Henkivakuutuksen liikekustannussuhde parani 85,3 (95,0) prosenttiin. Parannus johtuu toisaalta alentuneista kuluista, toisaalta sijoitussidonnaisten vakuutussäästöjen kasvun myötä kasvaneesta kuormitustulosta. Varainhoito & Henkivakuutus -segmentin hallinnoimien asiakasvarojen arvo oli (5 192) miljoonaa euroa. (milj. euroa) % Aktia Rahastoyhtiö % Aktia Invest % Aktia Varainhoito % Aktia Henkivakuutus % Eliminoinnit % Yhteensä % Henkivakuutuksen vastuuvelka oli 994 (965) miljoonaa euroa, josta sijoitussidonnainen vastuuvelka oli 498 (462) miljoonaa euroa ja laskuperustekorkoon sidottu vastuuvelka 496 (503) miljoonaa euroa. Sijoitussidonnainen Aktia 7\n8 Konsernin riskipositiot Pääoman- ja riskienhallinnan määritelmät ja yleiset periaatteet ovat luettavissa Aktia Pankki Oyj:n vuosikertomuksen 2013 (www.aktia.com) liitteestä K2 s Pankkitoiminnan luotonantoon liittyvät riskit Yli 90 päivää erääntyneet luotot, mukaan lukien saatavat konkurssiyrityksiltä ja perintäsaatavat, kasvoivat 48 (45) miljoonaan euroon eli 0,73 (0,66) prosenttiin luottokannasta. Luottokantaan sisältyvät myös taseen ulkopuoliset takaussitoumukset. Kotitalouksien yli 90 päivää erääntyneet luotot olivat 0,53 (0,46) prosenttia koko luottokannasta ja 0,60 (0,52) prosenttia kotitalouksien luottokannasta. Luotot, joiden maksut olivat 3 30 päivää viivästyneitä, kasvoivat 126 (114) miljoonaan euroon eli 1,89 (1,66) prosenttiin luottokannasta. Samalla luotot, joiden maksut olivat päivää viivästyneitä, kasvoivat 38 (34) miljoonaan euroon eli 0,57 (0,49) prosenttiin luottokannasta. Hoitamattomat luotot viivästyksen pituuden (vrk) mukaan (milj. euroa) Vrk % kannasta % kannasta , ,66 kotitaloudet 112 1, , , ,49 kotitaloudet 35 0, , , ,66 kotitaloudet 35 0, ,46 Luottojen ja muiden sitoumusten arvonalentumiset Kauden aikana luottojen ja muiden sitoumusten yhteenlasketut arvonalentumiset vähenivät 0,3 miljoonaa euroa vertailukaudesta ja olivat 1,2 (1,5) miljoonaa euroa. Arvonalentumisista 0,8 (0,3) miljoonaa euroa aiheutui kotitalouksista ja 0,4 (1,2) miljoonaa euroa yrityksistä. Luottojen arvonalentumiset muodostivat kauden aikana yhteensä 0,02 (0,02) prosenttia koko luotonannosta. Yritysluottojen arvonalentumisten osuus yritysluotonannosta oli 0,09 (0,2) prosenttia. Rahoitusvarojen riskijakauma Pankkikonserni ylläpitää likviditeettisalkkua puskurina sellaisten tilanteiden varalta, joissa varainhankintaa markkinoilta ei jostain syystä voida toteuttaa normaalien ehtojen mukaisesti. Salkun kiinteäkorkoisia sijoituksia käytetään myös vähentämään rakenteellista korkoriskiä. Henkivakuutustoiminnassa sijoitussalkku on vakuutusteknisen vastuuvelan katteena, ja se arvostetaan juoksevasti markkina-arvoon. Korkosijoitusten myötä konserni altistuu vastapuoliriskeille. Suorat korkosijoitukset saavat kansainvälisten luottoluokituslaitosten, kuten Standard & Poor s, Fitch tai Moody s, luottoluokituksen. Luottoluokitukseen vaikuttavat lähinnä vastapuolen kotimaa ja taloudellinen asema, mutta myös instrumenttilajit ja niiden etuoikeus. Pankkikonsernin likviditeettisalkku ja muut korolliset sijoitukset Likviditeettisalkun sijoitukset ja muut korolliset sijoitukset lisääntyivät vuoden vaihteesta 141 miljoonaa euroa (2 428) miljoonaan euroon. Pankkitoiminnan likviditeettisalkun ja muiden korollisten sijoitusten luottoluokituksen jakauma (milj. euroa) Aaa 50,3 % 52,9 % Aa1-Aa3 30,1 % 27,5 % A1-A3 13,6 % 15,2 % Baa1-Baa3 0,8 % 1,3 % Ba1-Ba3 0,0 % 0,0 % B1-B3 0,0 % 0,0 % Caa1 tai heikompi 0,0 % 0,0 % Kotimaiset kunnat (ei luottoluokitusta) 5,0 % 3,0 % Ei luottoluokitusta 0,2 % 0,1 % Yhteensä 100,0 % 100,0 % Kauden lopussa kaikki pankkikonsernin likviditeettisalkun joukkovelkakirjalainat, lukuun ottamatta yhtä ulkomaista 20 miljoonan euron sijoitustodistusta, täyttivät keskuspankkirahoitukseen oikeuttavat kriteerit. Sijoitukset, joilla ei ole luottoluokitusta, ovat sijoituksia kotimaisiin yrityksiin, ja koska liikkeeseenlaskijalla ei ole luottoluokitusta, ne eivät täytä keskuspankkirahoituksen kriteereitä. 8 Aktia\n9 Pankkikonsernin sijoitusten maantieteellinen jakauma sijoitusluokittain Valtionobl. ja valt. takaamat Covered Bonds (CB*) Rahoituslaitokset pl. CB Yrityslainat Osakkeet Yhteensä 6/ / / / / / Pohjoismaiset EU-maat Suomi Ruotsi Tanska Muut EU-maat Saksa Ranska Iso-Britannia Alankomaat Itävalta Belgia Kreikka Irlanti Italia Portugali Espanja Muut maat Eurooppa pl. EU Pohjois-Amerikka Muut OECD-maat Ylikansalliset Muut Yhteensä *kiinteistövakuudelliset joukkovelkakirjalainat Sijoitukset GIIPS-maihin Konsernin sijoitukset nk. GIIPS-maihin vähenivät kauden aikana 20 miljoonalla eurolla, ja ne olivat yhteensä 39 (59) miljoonaa euroa. Yhteenlaskettu realisoimaton tulos oli 2,7 (2,2) miljoonaa euroa. Erät on kirjattu omaan pääomaan käyvän arvon rahastoon. Omistuksista ei ole kirjattu tulosvaikutteisesti arvonalentumisia. Kaikki GIIPS-maihin tehdyt sijoitukset arvostetaan juoksevasti vallitsevaan markkina-arvoon. Pankkitoiminnan muut markkinariskit Pankkitoiminta ei harjoita osakekauppaa kaupankäyntitarkoituksessa eikä tee kiinteistösijoituksia tuottotarkoituksessa. Kiinteistöomistus oli kauden lopussa 0,1 (0,1) miljoonaa euroa ja toimintaan liittyvät osakesijoitukset, ml. Saaristosäästöpankilta ostetut osakesijoitukset, olivat 1,1 (6,6) miljoonaa euroa. Henkivakuutusyhtiön sijoitussalkku Henkivakuutusyhtiön sijoitussalkun markkina-arvo oli yhteensä 628 (661) miljoonaa euroa. Kauden aikana Henkivakuutusyhtiön kiinteistöallokaatio on pysynyt muuttumattomana. Henkivakuutusyhtiön suorat kiinteistösijoitukset olivat 61 (60) miljoonaa euroa. Nämä pääkaupunkiseudulla sijaitsevissa kiinteistöt on vuokrattu pitkin vuokrasopimuksin. Henkivakuutusyhtiön sijoitukset GIIPS-maihin olivat 12 (12) miljoonaa euroa. Henkivakuutustoiminnan suorien korkosijoitusten luottoluokitusten jakauma (pl. korkorahastot, kiinteistö-, osake- ja vaihtoehtoiset sijoitukset) (milj. euroa) Aaa 58,0 % 55,4 % Aa1-Aa3 19,5 % 19,2 % A1-A3 11,0 % 13,9 % Baa1-Baa3 3,7 % 4,7 % Ba1-Ba3 0,5 % 0,9 % B1-B3 0,0 % 0,4 % Caa1 tai heikompi 0,0 % 0,0 % Kotimaiset kunnat (ei luottoluokitusta) 0,0 % 0,0 % Ei luottoluokitusta 7,4 % 5,5 % Yhteensä 100,0 % 100,0 % Aktia 9\n10 Henkivakuutusyhtiön sijoitusten maantieteellinen jakauma sijoitusluokittain Valtionobl. ja valt. takaamat Covered Bonds (CB*) Rahoituslaitokset pl. CB Yrityslainat Kiinteistöt Vaihtoehtoiset sijoitukset Osakkeet Yhteensä 6/ / / / / / / / Pohjoismaiset EU-maat Suomi Ruotsi Tanska Muut EU-maat Saksa Ranska Iso-Britannia Alankomaat Itävalta Belgia Kreikka Irlanti Italia Portugali Espanja Muut maat (0) (1) Eurooppa pl. EU Pohjois-Amerikka Muut OECD-maat Ylikansalliset Muut Yhteensä *kiinteistövakuudelliset joukkovelkakirjalainat Rahoitusvarojen arvostus Tulokseen kirjattavat arvonmuutokset Rahoitusvarojen arvonalentumiset olivat kauden lopussa -0,9 (-1,2) miljoonaa euroa, mikä johtui kiinteistörahastojen ja pienempien pääomasijoitusten arvon pysyvästä laskusta. Rahoitusvarojen arvonalentumiset (milj. euroa) 1-6/ /2013 Korkosijoitukset Pankkitoiminta - - Henkivakuutustoiminta - - Osakkeet ja osuudet Pankkitoiminta -0,3 - Henkivakuutustoiminta -0,6-1,2 Yhteensä -0,9-1,2 Käyvän arvon rahastoon kirjatut arvonmuutokset Arvonalentuminen, jota ei ole kirjattu tulokseen, tai arvon nousu, jota ei ole realisoitu, kirjataan käyvän arvon rahastoon. Käyvän arvon rahasto oli konsernin rahavirtasuojaus huomioon ottaen 97,8 (81,1) miljoonaa euroa laskennallisten verojen jälkeen. Käyvän arvon rahasto (milj. euroa) Osakkeet ja osuudet Pankkitoiminta 0,0 1,7-1,8 Henkivakuutustoiminta 3,5 2,0 1,4 Suorat korkosijoitukset Pankkitoiminta 42,6 36,0 6,5 Henkivakuutustoiminta 48,9 36,9 12,0 Osuus Vahinkovakuutustoiminnan käyvän arvon rahastosta 1,3-0,1 1,5 Rahavirran suojaus 1,6 4,6-3,1 Käyvän arvon rahasto yhteensä 97,8 81,1 16,6 Eräpäivään asti pidettävät rahoitusvarat Eräpäivään asti pidettävien rahoitusvarojen salkku koostuu pääasiassa uudelleenluokitelluista korkosijoituksista. Suurimmalla osalla uudelleenluokitelluista arvopapereista on AAA-luottoluokitus. Kauden aikana salkkuun ei tehty uusia hankintoja, ja se oli 496 (499) miljoonaa euroa. Salkussa on korkean luottoluokan kiinteäkorkoisia sijoituksia, joita pankki käyttää korkoriskin hallintaan. Salkun tarkoituksena on pienentää konsernin oman pääoman volatiliteettia ja hallita Basel III:n myötä ajankohtaisiksi tulevia sääntelyriskejä. Eräpäivään asti pidettävät arvopaperit kirjataan jaksotettuun hankintamenoon. Rahavirtasuojaus, joka koostuu pankkitoiminnan korkokatteen suojaamistarkoituksessa hankituista puretuista korkojohdannaissopimuksista, oli 1,6 (4,6) miljoonaa euroa. 10 Aktia\n11 Suojaavien korkojohdannaisten purkaminen Marraskuussa 2012 purettiin kaikki suojaustarkoituksessa, eli avistatilien ja säästötalletusten korkoriskin suojaamiseksi, tehdyt korkojohdannaissopimukset (soveltamalla EU:n carve out -suojauslaskentamallia). Kun suojauslaskennassa sovelletaan käypää arvoa, johdannaisten markkina-arvon tehokas osa on korvattu vastaavalla arvostussummalla taseen erässä Talletukset. Korkojohdannaisten purkaminen toi 92,1 miljoonan euron positiivisen rahavirran. Suojauslaskenta on keskeytetty johdannaisten purkamisen myötä, ja talletusten arvostus puretaan korkojohdannaisten alkuperäisen maturiteetin mukaan vuosina , jolloin korkokatteen positiivinen muutos on noin 15,7 miljoonaa euroa vuodessa. Jäljellä oleva rahavirta parantaa tulosta noin 12 miljoonaa euroa vuosina Pankki jatkaa korkokatteen aktiivista suojausta, kun se katsotaan pitkällä aikavälillä korkotilanteen kannalta perustelluksi. Operatiiviset riskit Vuoden 2014 ensimmäisellä puoliskolla ei toteutunut operatiivisia riskejä, jotka olisivat aiheuttaneet olennaista taloudellista vahinkoa. Lähipiiri Lähipiirillä tarkoitetaan Aktia Pankissa johtavassa asemassa olevia avainhenkilöitä ja näiden perheenjäseniä sekä yhtiöitä, joissa johtavassa asemassa olevalla avainhenkilöllä on määräysvalta. Aktia-konsernin avainhenkilöitä ovat Aktia Pankki Oyj:n hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja ja toimitusjohtajan varamies. Lähipiirin kanssa tehdyissä liiketoimissa ei ole ollut merkittäviä muutoksia. Toimintaohjelma 2015 Aktian hallitus esitteli vuoden 2012 lopulla Toimintaohjelma 2015:n, johon päivitettiin tulostavoitteet vuoteen Päivitys oli perusteltu uudessa liiketoimintaympäristössä, jota leimaavat erittäin alhaiset korot ja uusi sääntely. Useita yksittäisiä toimenpiteitä käsittävä toimintaohjelma toteutetaan asteittain vuoteen 2015 mennessä. Aktian peruspankkijärjestelmä uudistetaan yhdessä IT-toimittajien Temenos ja Emric kanssa. Uusi peruspankkialusta on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2015, ja siirtyminen tapahtuu yhteistyössä nykyisen IT-toimittajan Samlinkin kanssa. Uuteen järjestelmään siirtymisen investointi arvioidaan noin 30 miljoonaksi euroksi. Vuosittaisen kustannussäästön odotetaan olevan noin 5 miljoonaa euroa. Kesäkuun 2014 lopussa kumulatiivinen investointi oli yhteensä 14,4 (6,8) miljoonaa euroa. Konsernin työasemien yhdistäminen samaan verkkoon saatettiin päätökseen suunnitellusti maaliskuussa Yhteisen verkon odotetaan tuovan noin 2 miljoonan euron säästöt vuodessa. Ensimmäisen vuosineljänneksen aikana yhdistettiin 8 pankin konttoria. Pääkonttorin tilojen tehostaminen saatettiin päätökseen vuoden toisella neljänneksellä. Toimenpiteiden tuloksena on vuokrakulujen lasku. Henkilöstövahvuutta pienennettiin syksyllä 2013 yli 50 henkilöllä, minkä odotetaan tuovan 5 6 miljoonan euron vuosittaisen kustannussäästön. Aktia on päättänyt purkaa keskusluottolaitospalvelut loppumaan vuoden 2015 alussa. Aktia Pankki sai maaliskuussa 2013 hypoteekkipankkitoimiluvan ja laski kesäkuussa 2013 liikkeeseen ensimmäisen 500 miljoonan euron kiinteistövakuudellisen joukkovelkakirjalainansa (covered bonds). Toinen 500 miljoonan euron liikkeeseen lasku toteutettiin huhtikuussa Toimintaohjelma 2015 tähtää myös konsernirakenteen pelkistämiseen. Vuonna 2013 konsernin aiempi emoyhtiö Aktia Oyj sulautui Aktia Pankki Oyj:hin. Aktian varainhoidon uudelleenjärjestely toteutettiin vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä. Vuonna 2014 Toimintaohjelma 2015:n painopistealueet ovat peruspankin uudistaminen, kustannusleikkaukset ja konsernirakenteen pelkistäminen, IRBA-hakemusprosessi sekä Aktia Hypoteekkipankki Oyj:n rakenteen selvitys. Aktia 11\n12 Muita tapahtumia kauden aikana Kauppatieteiden kandidaatti Carl Pettersson on nimitetty alkaen kehitysjohtajaksi ja Aktia Pankki Oyj:n konserninjohdon jäseneksi vastuualueinaan puhelin- ja verkkokanava, liiketoiminnan kehittäminen sekä yhteistyökumppanit. Varatoimitusjohtaja Taru Narvanmaa on nimitetty alkaen toimitusjohtajan varamieheksi. Oikeustieteen kandidaatti, varatuomari, emba Juha Hammarén on nimitetty alkaen CRO:ksi (Chief Risk Officer) ja Aktia Pankki Oyj:n konserninjohdon jäseneksi vastuualueinaan konsernin riskienhallinta, pääomahallinta ja luottosalkun laadunhallinta. Juha Hammarén seuraa tehtävässä varatoimitusjohtaja, CRO Jarl Svediä, joka jää eläkkeelle Sved jatkaa Aktian palveluksessa Senior Advisorina ja johtoryhmän jäsenenä eläkkeelle jäämiseensä saakka, ja hänen tehtävänsä siirtyvät Hammarénille syksyn 2014 aikana. Aktia Pankki Oyj ja Vöyrin Säästöpankki tekivät päätöksen Vöyrin Säästöpankin ja Aktia Pankin yhdistymisestä. Vöyrin Säästöpankin pankkitoiminnan luovuttaminen Aktia Pankille ilmoitettiin kaupparekisteriin Aktia Varainhoito Oy (aikaisemmin Aktia Asset Management Oy) osti Aktia Invest Oy:n koko osakekannan. Kaupan jälkeen Aktia Pankki Oyj:llä on 75 %:n omistusosuus Aktia Varainhoito Oy:stä. Yhtiön vähemmistöosakkaita (25 %) ovat Aktia Varainhoidon ja Aktia Investin avainhenkilöt. Aktia Varainhoito Oy:n toimitusjohtajaksi nimitettiin Anders Ehrström ja varatoimitusjohtajaksi Jetro Siekkinen. Varatoimitusjohtaja Stefan Björkman ilmoitti eroavansa Aktian palveluksesta siirtyäkseen Keskinäisen Eläkevakuutusyhtiö Eteran toimitusjohtajaksi. Björkman erosi Aktian palveluksesta Tapahtumia kauden päättymisen jälkeen Aktia Pankki Oyj:n kokonaan omistama tytäryhtiö Saaristosäästöpankki Oy sulautui Aktia Pankki Oyj:hin Henkilöstö Kokopäiväresurssien määrä oli kesäkuun lopussa 972 ( ; 967). Kokopäiväresurssien keskimääräinen lukumäärä väheni vuodenvaihteesta 60:lla ja oli ( ; 998). Henkilöstörahasto Aktia Pankki Oyj:n hallitus vahvisti henkilöstörahastoon maksettavaksi vuoden 2014 voittopalkkio-osuudeksi 10 prosenttia konsernin liikevoiton 45 miljoonaa euroa ylittävästä osuudesta, kuitenkin niin, että kun konsernin liikevoitto on 45 miljoonaa euroa, henkilöstörahastoon maksetaan euroa. Voittopalkkio-osuus ei voi ylittää kolmea miljoonaa euroa. Avainhenkilöiden kannusteohjelma Aktia Pankki Oyj:n hallitus päätti tammikuussa 2014 ottaa käyttöön kaksi uutta osakeperusteista kannusteohjelmaa Aktia-konsernin avainhenkilöille, Osakeperusteisen kannusteohjelman ja Osakeomistusohjelman Molempien ohjelmien tarkoituksena on tukea konsernin pitkän aikavälin strategiaa, sovittaa yhteen omistajien ja avainhenkilöiden tavoitteet, kasvattaa yhtiön arvoa sekä sitouttaa avainhenkilöitä yhtiöön ja tarjota heille kilpailukykyisiä, Aktian osakkeiden omistamiseen perustuvia kannusteohjelmia. Osakeperusteinen kannusteohjelma Osakeperusteinen kannusteohjelma on Aktian osakeperusteisen kannusteohjelman 2011 ktia Pankissa seurataan jatkuvasti Basel III:een liittyviä sääntelymuutoksia, viranomaistulkintoja ja siirtymäsääntöjä. jatko. Ohjelmassa on kolme ansaintajaksoa: kalenterivuodet , ja Palkkio koostuu osittain yhtiön A-osakkeista, osittain rahasummasta, joka kattaa palkkiosta avainhenkilöille aiheutuvat verot ja veroluonteiset maksut. Ansaintajakson ansaintakriteerit ovat Aktia-konsernin kumulatiivisen oikaistun oman pääoman kehitys (NAV) (paino 50 %) sekä konsernin yhteenlaskettu palkkio- ja vakuutusnetto (paino 50 %). Kunkin ansaintajakson mahdollinen palkkio maksetaan neljässä erässä ansaintajakson päätyttyä noin kolmen vuoden aikana. Palkkiota ei yleensä makseta avainhenkilölle, joka palkkion maksuajankohtana ei enää ole työtai toimisuhteessa Aktia-konserniin. Kaikki saadut osakkeet tulee omistaa vuoden ajan, ja tämän jälkeen puolet, kunnes henkilön omistuksessa on Aktian A-osakkeita hänen kiinteää vuosipalkkaansa vastaava määrä. Osakeperusteisen kannusteohjelman kohderyhmään kuuluu tällä hetkellä 13 avainhenkilöä, mm. toimitusjohtaja ja konserninjohdon jäsenet. Ohjelman kautta saatava palkkio voi olla yhteensä enintään Aktia Pankki Oyj:n A-osaketta ja osakkeiden arvoa vastaava määrä rahaa. Osakeomistusohjelma 2014 Osakeomistusohjelma 2014:n puitteissa Aktian avainhenkilöt voivat saada Aktian osakkeita korvauksena Aktia Pankki Oyj:n A-osakkeiden ostamisesta omilla varoilla. Korvaus maksetaan avainhenkilöille noin kolmen vuoden päästä, ja se koostuu sekä osakkeista että rahasta edellyttäen, että avainhenkilön työ- tai toimisuhde on jatkunut. Osakkeenomistajien kannusteohjelman kohderyhmälle suositellaan, että he pitävät suuren osan ohjelman kautta saamistaan osakkeista niin kauan kuin heidän työsuhteensa Aktia Pankki Oyj:hin jatkuu tai kunnes henkilö omistaa Aktian A-osakkeita kiinteää vuosipalkkaansa vastaavan määrän. Osakeomistusohjelman 2014 kohderyhmä koostuu tällä hetkellä 23 avainhenkilöstä. Ohjelman kautta saatava palkkio voi olla yhteensä enintään Aktia Pankki Oyj:n A-osaketta ja osakkeiden arvoa vastaava määrä rahaa. Osakeperusteinen kannusteohjelma 2011 Aktia Pankki Oyj:n hallitus päätti vuonna 2011 ottaa käyttöön uuden Aktiakonsernin avainhenkilöille suunnatun osakepohjaisen kannusteohjelman. 12 Aktia\n13 Palkkio koostui toisaalta Aktia Pankki Oyj:n A-osakkeista, toisaalta rahasummasta, joka kattaa palkkiosta avainhenkilöille aiheutuneet verot ja veroluonteiset maksut. Kannusteohjelma oli kaksiosainen. Ohjelman toinen osa perustui ansaintakriteereihin ja käsitti kolme ansaintajaksoa: kalenterivuodet , ja Ansaintajakson ansaintakriteerit olivat Aktia-konsernin kumulatiivisen oikaistun oman pääoman kehitys (NAV) (paino 50 %) sekä konsernin yhteenlaskettu palkkio- ja vakuutusnetto (paino 50 %). Ansaintajakson ansaintakriteerit vahvistettiin kesäkuussa Ohjelman toisen osan puitteissa Aktian avainhenkilöt voivat saada Aktian osakkeita korvauksena Aktia Pankki Oyj:n A-osakkeiden ostamisesta omilla varoilla. Ansaintajaksoilla , ohjelma toteutui 100-prosenttisesti. Aktia-konsernin palkka- ja palkkioselvitys on julkaistu Aktia Pankki Oyj:n kotisivuilla (www.aktia.com). Hallitus ja konserninjohto Aktia Pankki Oyj:n hallituksen kokoonpano toimikaudella : Puheenjohtaja Dag Wallgren, kauppatieteiden maisteri Varapuheenjohtaja Nina Wilkman, varatuomari Sten Eklundh, kauppatieteiden maisteri Hans Frantz, valtiotieteen lisensiaatti Kjell Hedman, liiketaloustieteilijä Catharina von Stackelberg-Hammarén, kauppatieteiden maisteri Arja Talma, kauppatieteiden maisteri, emba Hallintoneuvosto vahvisti hallituksen vuoden 2014 palkkiot seuraavasti: - vuosipalkkio, puheenjohtaja, euroa - vuosipalkkio, varapuheenjohtaja, euroa - vuosipalkkio, jäsen, euroa Hallintoneuvosto päätti ehdotuksen mukaisesti, että hallituksen jäsenten edellytetään ostavan Aktia Pankin A-osakkeita 25 prosentilla vuosipalkkiosta (2013: 15 %). Hallituksen jäsenet ostivat osakkeet suoraan pörssistä markkinahintaan Yhtiökokouksen 2014 päätökset Aktia Pankki Oyj:n varsinainen yhtiökokous vahvisti emoyhtiön ja konsernin tilinpäätökset sekä myönsi vastuuvapauden hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle ja tämän varamiehelle. Yhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti, että tilikaudelta jaetaan osinkona 0,42 euroa osakkeelta, yhteensä 28,0 miljoonaa euroa. Täsmäytyspäiväksi vahvistettiin ja osingon maksupäiväksi Yhtiökokous vahvisti hallintoneuvoston jäsenten lukumääräksi kolmekymmentäkaksi. Hallintoneuvoston jäseniksi valittiin uudelleen hallintoneuvoston jäsenet Håkan Mattlin, Christina Gestrin, Patrik Lerche, Håkan Fagerström, Jorma J. Pitkämäki, Peter Simberg, Bengt Sohlberg ja Mikael Westerback, jotka olivat erovuorossa, sekä uusiksi jäseniksi agrologi Peter Karlgren ja valtiotieteen maisteri Solveig Söderback, kaikki kolmen vuoden toimikaudeksi. Hallintoneuvoston jäsenten vuosipalkkioiksi vahvistettiin euroa puheenjohtajalle, euroa varapuheenjohtajalle ja euroa jäsenelle. Kokouspalkkioksi vahvistettiin 500 euroa kokoukselta, jossa henkilö on ollut läsnä. Hallintoneuvoston jäsenet velvoitetaan käyttämään 30 prosenttia vuosipalkkiosta Aktia Pankki Oyj:n A-osakkeiden ostamiseen suoraan pörssistä markkinahintaan kahden viikon sisällä hallintoneuvoston järjestäytymiskokouksesta Osakkeet ostettiin Yhtiökokous vahvisti tilintarkastajien lukumääräksi yksi. KPMG Oy Ab valittiin tilintarkastajaksi ja päävastuulliseksi tilintarkastajaksi KHT Jari Härmälä. Tilintarkastuspalkkio maksetaan laskun mukaan. Yhtiökokous hyväksyi hallituksen ehdotuksen osakeantivaltuutuksesta, valtuutuksesta ostaa omia osakkeita käytettäväksi yhtiön osakepalkkioohjelmaan ja/tai yhtiön hallintoelinten jäsenten palkkioiden maksuun sekä valtuutuksesta myydä omia osakkeita. Hallintoneuvosto päätti lisäksi kannustaa hallituksen jäseniä pitämään osalla vuosipalkkiotaan ostamansa osakkeet yhtä kauan kuin heidän hallitustehtävänsä Aktiassa kestää. Hallintoneuvosto päätti edelleen ehdotuksen mukaisesti, että hallituksen jäsenten 500 euron kokouspalkkio pidetään muuttumattomana vuodesta 2013 sekä että valiokunnan puheenjohtajalla (ennallaan vuodesta 2013) on oikeus kaksinkertaiseen kokouspalkkioon, eli euroon kokousta kohti, silloin kun hän toimii sen puheenjohtajana. Aktian konserninjohtoon kuuluivat toimitusjohtaja Jussi Laitinen, varatoimitusjohtaja, toimitusjohtajan varamies Jarl Sved, varatoimitusjohtaja Taru Narvanmaa, johtaja Fredrik Westerholm ja johtaja Magnus Weurlander. Aktia 13\n14 Osakepääoma ja omistajat Aktia Pankki Oyj:n osakepääoma on 163 miljoonaa euroa, ja se jakautuu yhteensä A-osakkeelle ja R-osakkeelle, yhteensä osaketta. Kesäkuun 2014 lopussa rekisteröityjen omistajien lukumäärä oli Ulkomaisessa omistuksessa oli 1,5 prosenttia osakkeista. Rekisteröimättömiä osakkeita oli kpl eli 1,2 prosenttia. Jäljellä olevien osakkeiden läpikäyntiä ja kirjaamista jatketaan konsernin omien osakkeiden omistus oli kolme (3) emoyhtiö Aktia Pankki Oyj:n A-osaketta ja tytäryhtiö Saaristosäästöpankin omistus Aktia Pankki Oyj:n A-osaketta ja R-osaketta. Saaristosäästöpankki on ensimmäisen vuosipuoliskon aikana myynyt Aktia Pankki Oyj:n A- osaketta ja Aktia Pankki Oyj:n R-osaketta. Osakkeet Aktia Pankin kaupankäyntikoodit ovat AKTAV A-osakkeen osalta ja AKTRV R-osakkeen osalta. A-osakkeella on yksi ääni ja R-osakkeella 20 ääntä. Osakkeiden muut oikeudet ovat samat. A-osakkeen päätöskurssi oli 9,27 euroa ja R-osakkeen 10,20 euroa, joten Aktia Pankki Oyj:n markkina-arvo oli noin 630 miljoonaa euroa. A-osakkeen korkein noteeraus tammi-kesäkuussa 2014 oli 9,89 euroa ja alin 7,99 euroa. R-osakkeen korkein noteeraus oli 11,20 euroa ja alin 8,20 euroa. A-osakkeen päivittäinen vaihto tammi-kesäkuussa 2014 oli keskimäärin euroa eli osaketta. R-osakkeen keskimääräinen päivittäinen vaihto oli euroa eli osaketta. Vuoden 2014 näkymät ja riskit Tärkeimmät Aktian tulokseen vaikuttavat tekijät ovat yleinen taloustilanne, osake-, korko- ja valuuttakurssien vaihtelu sekä kilpailutilanne. Niissä tapahtuvat muutokset voivat vaikuttaa pankki-, vakuutus-, omaisuudenhoito- ja kiinteistönvälityspalvelujen kysyntään. Korkotason muutoksia, tuottojen kehitystä ja luottomarginaaleja on vaikea ennustaa, ja ne voivat vaikuttaa Aktian korkomarginaaliin ja sitä myötä kannattavuuteen. Aktia harjoittaa ennakoivaa korkoriskienhallintaa. Mahdolliset tulevat arvonalentumiset Aktian luottosalkussa voivat aiheutua monista tekijöistä, joista keskeisimpiä ovat talouden yleinen tila, korkotaso, työttömyysaste sekä asuntohintojen kehitys. Raha- ja velkamarkkinoiden tehokas toiminta on oleellista Aktian jälleenrahoitukselle. Muiden pankkien tavoin kotitalouksien talletukset muodostavat osan Aktian likviditeettitarpeesta. Aktian rahoitus- ja muiden varojen markkina-arvo voi muuttua mm. sijoittajien korkeampien tuottovaatimusten seurauksena. Finanssikriisin tuloksena on syntynyt useita pankki- ja vakuutustoiminnan sääntelyä koskevia aloitteita, erityisesti nk. Basel III -säännökset, mikä on tiukentanut pankin pääoma- ja likviditeettivaateita. Uusi sääntely tulee johtamaan kiristyvään kilpailuun talletuksista, pitkäaikaisen rahoituksen vaatimusten kasvuun, korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin sekä lainamarginaalien nousuun. Aktia tulostavoitteet vuoteen Ristiinmyynti-indeksin 20 prosentin nousu - Palkkiotuottojen 5 prosentin kasvu vuodessa - Kustannusten supistaminen 5 prosentilla vuodessa - Ensisijaisten omien varojen suhde yli 13 prosenttia suhdannesyklin yli (sisäisen luottoluokitusasteikon hyväksymisen jälkeen) prosentin osinko vuoden voitosta Näkymät (ennallaan) Aktia pyrkii kasvamaan markkinoita nopeammin henkilöasiakkaiden ja pienten yritysten osalta. Aktian Toimintaohjelma 2015 käsittää useita yksittäisiä toimenpiteitä, ja se toteutetaan asteittain tavoitteena saavuttaa tulostavoitteet vuoteen Aktian tavoitteena on parantaa kilpailukykyä ja olla Suomen mestari valittujen asiakasryhmien palvelussa. Aktiassa panostetaan edelleen tehokkaaseen ja asiakasystävälliseen palveluun ja kehitetään taloudellisia ratkaisuja yksityistalouksille, yrittäjille, pienyrityksille ja instituutioille. Luottojen arvonalentumisten odotetaan olevan samalla tasolla kuin vuonna Matalana jatkuvasta korkotasosta huolimatta konsernin vuoden 2014 liikevoiton odotetaan yltävän suunnilleen vuoden 2013 tasolle. Riskit 14 Aktia\n15 Tunnusluvut (milj. euroa) 1-6/ /2013 % 4-6/ / /2013 Osakekohtainen tulos (EPS), euroa 0,46 0,38 20 % 0,27 0,20 0,18 Oma pääoma / osake (NAV) 1, euroa 8,96 8,34 7 % 8,96 8,55 8,67 Oman pääoman tuotto (ROE), % 9,5 8,1 18 % 11,1 8,2 7,5 Laaja osakekohtainen tulos, euroa 0,71-0,07-0,41 0,30 0,14 Vakavaraisuusaste (rahoitus- ja vakuutusryhmittymä) 1, % ** 205,7 202,9 1 % 205,7 202,1 198,6 Osakkeiden lukumäärä keskimäärin 2, milj. kpl 66,6 66,6 0 % 66,6 66,5 66,6 Osakkeiden määrä kauden lopussa 1, milj. kpl 66,6 66,6 0 % 66,6 66,6 66,5 Henkilöstön määrä (kokopäiväresurssit) 1, keskimäärin vuoden alusta % Konsernivarat , ,7-2 % 3 311, , ,7 Pankkitoiminta Kulu/tuotto-suhde 0,68 0,68 0 % 0,64 0,72 0,87 Ottolainaus yleisöltä , ,2 4 % 3 978, , ,5 Antolainaus yleisölle , ,9-6 % 6 598, , ,2 Ydinpääoman suhde 1, % * 13, ,8 13,6 12,1 Vakavaraisuusaste 1, % ** 17,8 20,3-12 % 17,8 17,3 19,3 Ensisijaisten omien varojen suhde 1, % ** 13,8 12,1 15 % 13,8 13,6 12,3 Riskipainotetut sitoumukset 1 ** 3 539, ,3-2 % 3 539, , ,5 Varainhoito ja Henkivakuutus Asiakasvarat , ,7 16 % 6 872, , ,3 Vakuutusmaksutulo ennen jälleenvakuuttajien osuutta 57,0 83,5-32 % 25,3 31,7 33,0 Liikekustannussuhde 2, % 85,3 95,0-10 % 85,3 85,4 88,3 Toimintapääoma 1 120,2 147,5-19 % 120,2 107,2 99,0 Vakavaraisuusaste 2, % 20,9 25,3-17 % 20,9 18,8 17,5 Sijoitukset käyvin arvoin , ,1 5 % 1 101, , ,8 Vastuuvelka korkosidonnaisille vakuutuksille 1 496,3 512,2-3 % 496,3 502,0 503,5 Vastuuvelka rahastovakuutuksille 1 498,0 410,3 21 % 498,0 474,3 461,9 1 Kauden lopussa 2 Kumulatiivinen kauden alusta * Basel III:n mukaan ** 2014 Basel III:n mukaan, vertailukaudet 2013 Basel II:n mukaan Pankkitoiminnan ydinpääoman suhde, % = Ydinpääoma x 100 / Riskipainotetut sitoumukset Muut tunnuslukujen laskentaperiaatteet ovat luettavissa Aktia Pankki Oyj:n vuosikertomuksesta 2013, s. 19. Aktia 15\n16 Konsernin tuloslaskelma (milj. euroa) 1-6/ /2013 % 2013 Korkokate 51,4 58,4-12 % 112,6 Osinkotuotot 0,1 0,1 29 % 0,1 Palkkiotuotot 42,8 40,2 6 % 81,1 Palkkiokulut -4,4-4,7 8 % -10,4 Palkkiotuotot netto 38,4 35,5 8 % 70,7 Henkivakuutusnetto 12,6 13,1-4 % 28,1 Rahoitusvarojen ja -velkojen nettotuotot 6,3 4,1 54 % 8,3 Sijoituskiinteistöjen nettotuotot 0,0 0,4-91 % 0,4 Liiketoiminnan muut tuotot 1,6 1,6 4 % 3,8 Liiketoiminnan tuotot yhteensä 110,5 113,2-2 % 224,2 Henkilöstökulut -35,1-38,0-8 % -77,7 IT-kulut -12,9-14,0-8 % -27,3 Poistot aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä -3,6-3,4 5 % -6,8 Liiketoiminnan muut kulut -20,7-21,3-3 % -45,5 Liiketoiminnan kulut yhteensä -72,3-76,8-6 % -157,2 Arvonalentumistappiot luotoista ja muista sitoumuksista -1,2-1,5-23 % -2,7 Osuus osakkuusyritysten tuloksesta 1,5-0,3-1,2 Liikevoitto 38,4 34,6 11 % 65,4 Verot -7,4-8,8-16 % -13,0 Kauden voitto 31,0 25,8 20 % 52,4 Josta: Aktia Pankki Oyj:n osakkeenomistajien osuus 30,7 25,6 20 % 52,2 Määräysvallattomien omistajien osuus 0,3 0,2 46 % 0,2 Yhteensä 31,0 25,8 20 % 52,4 Osakekohtainen tulos (EPS), euroa 0,46 0,38 20 % 0,78 Laimennusvaikutuksella oikaistu osakekohtainen tulos (EPS), euroa 0,46 0,38 20 % 0,78 16 Aktia\n17 Konsernin laaja tuloslaskelma (milj. euroa) 1-6/ /2013 % 2013 Kauden voitto 31,0 25,8 20 % 52,4 Muut laajan tuloslaskelman erät verojen jälkeen: Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvostuksen muutos käypään arvoon 26,3-18, ,3 Eräpäivään asti pidettävien rahoitusvarojen arvostuksen muutos käypään arvoon -1,8-1,5-18 % -3,3 Kassavirtasuojausten arvostuksen muutos käypään arvoon 0,0 0,0-0,2 Myytävissä olevien rahoitusvarojen kirjaus tuloslaskelmaan -4,8-3,6-34 % -9,7 Kassavirtasuojausten kirjaus tuloslaskelmaan -3,1-5,9 47 % -11,6 Laaja tulos eristä, jotka voidaan siirtää tuloslaskelmaan 16,6-29, ,7 Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ,1 Laaja tulos eristä, joita ei voida siirtää tuloslaskelmaan ,1 Kauden laajan tuloslaskelman tulos 47,6-3,9-17,6 Laajan tuloslaskelman tulos josta: Aktia Pankki Oyj:n osakkeenomistajien osuus 47,3-4,7-17,2 Määräysvallattomien omistajien osuus 0,3 0,8-66 % 0,4 Yhteensä 47,6-3,9-17,6 Laaja osakekohtainen tulos, euroa 0,71-0,07-0,26 Laimennusvaikutuksella oikaistu laaja osakekohtainen tulos, euroa 0,71-0,07-0,26 Aktia 17\n18 Konsernin tase (milj. euroa) % Varat Käteiset varat 358,0 414,3-14 % 448,5 Tuloksen kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvarat - 0,1-0,0 Korkosijoitukset 2 357, ,0 9 % 2 549,3 Osakkeet ja osuudet 83,9 99,5-16 % 98,3 Myytävissä olevat rahoitusvarat 2 441, ,5 8 % 2 647,6 Eräpäivään asti pidettävät rahoitusvarat 495,7 499,3-1 % 355,7 Johdannaissopimukset 207,2 197,6 5 % 210,5 Saamiset Suomen Pankilta ja luottolaitoksilta 89,2 95,1-6 % 109,6 Saamiset yleisöltä ja julkisyhteisöiltä 6 598, ,2-3 % 6 984,9 Lainat ja muut saamiset 6 687, ,3-3 % 7 094,5 Sijoitussidonnaisen vastuuvelan sijoitukset 500,5 465,9 7 % 412,7 Sijoitukset osakkuusyrityksiin 21,9 19,3 14 % 18,4 Aineettomat hyödykkeet 27,2 20,3 34 % 15,0 Sijoituskiinteistöt 60,4 60,6 0 % 51,0 Muut aineelliset hyödykkeet 7,3 6,4 13 % 5,3 Siirtosaamiset ja maksetut ennakot 65,0 66,2-2 % 70,5 Muut varat 18,0 8,8 104 % 4,4 Muut varat yhteensä 83,0 75,0 11 % 74,9 Tuloverosaamiset 5,1 3,7 39 % 2,0 Laskennalliset verosaamiset 14,7 16,2-9 % 21,8 Verosaamiset 19,8 19,9 0 % 23,8 Myytävissä olevat varat 1,2 1,2-2 % 1,2 Varat yhteensä , ,8 0 % ,2 Velat Velat luottolaitoksille 1 012, ,5-8 % 1 051,5 Velat yleisölle ja julkisyhteisöille 3 978, ,5 5 % 3 807,2 Talletukset 4 991, ,0 2 % 4 858,7 Johdannaissopimukset 123,6 128,6-4 % 145,4 Liikkeeseen lasketut velkakirjat 3 547, ,9-3 % 4 065,9 Velat, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla veloilla 218,0 232,2-6 % 269,7 Muut velat luottolaitoksilta 116,3 123,5-6 % 141,5 Muut velat yleisölle ja julkisyhteisöille 84,0 92,4-9 % 51,1 Muut rahoitusvelat 3 966, ,0-3 % 4 528,2 Korkosidonnaisten vakuutusten vastuuvelka 496,3 503,5-1 % 512,2 Rahastovakuutusten vastuuvelka 498,0 461,9 8 % 410,3 Vakuutustekninen vastuuvelka 994,3 965,4 3 % 922,5 Siirtovelat ja saadut ennakot 73,4 96,5-24 % 73,2 Muut velat 37,2 40,5-8 % 142,7 Muut velat yhteensä 110,5 137,0-19 % 215,8 Varaukset 5,0 6,4-21 % 6,9 Tuloverovelat 2,2 5,2-58 % 1,0 Laskennalliset verovelat 56,3 50,4 12 % 60,5 Verovelat 58,5 55,6 5 % 61,5 Myytävissä oleviin varojen liittyvät velat 0,2 0,2-1 % 0,2 Velat yhteensä , ,1 0 % ,1 Oma pääoma Sidottu oma pääoma 261,1 244,5 7 % 190,0 Vapaa oma pääoma 335,4 332,7 1 % 365,1 Osakkeenomistajien osuus omasta pääomasta 596,5 577,1 3 % 555,1 Määräysvallattomien omistajien osuus omasta pääomasta 64,6 64,6 0 % 64,9 Oma pääoma 661,0 641,7 3 % 620,0 Velat ja oma pääoma yhteensä , ,8 0 % ,2 18 Aktia\n19 Konsernin oman pääoman muutos (milj. euroa) Osakepääoma Muu sidottu oma pääoma Käyvän arvon rahasto Osakeperusteisten korvausten rahasto Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto Voittovarat Osakkeen-omistajien osuus omasta pääomasta Määräysvallattomien omistajien osuus omasta pääomasta Oma pääoma yhteensä Oma pääoma ,9 10,3 116,1 1,1 72,7 298,6 592,6 64,8 657,4 Omien osakkeiden myynti 0,4 0,4 0,4 Osingonjako -24,0-24,0-0,7-24,6 Pääoman palautus omistajille -9,3-9,3-9,3 Kauden voitto 25,6 25,6 0,2 25,8 Myytävissä olevat rahoitusvarat -22,3-22,3 0,0-22,3 Eräpäivään asti pidettävät rahoitusvarat -1,5-1,5-1,5 Kassavirran suojaus -6,4-6,4 0,5-5,9 Kauden laajan tuloslaskelman tulos -30,2 25,6-4,7 0,8-3,9 Muu muutos omassa pääomassa 0,1 0,1 0,0 0,1 Oma pääoma ,9 10,3 85,8 1,2 63,3 300,6 555,1 64,9 620,0 Oma pääoma ,0 0,3 81,1 1,6 128,4 202,6 577,1 64,6 641,7 Omien osakkeiden myynti 0,2 0,2 0,2 Osingonjako -13,4-14,6-28,0-0,3-28,2 Kauden voitto 30,7 30,7 0,3 31,0 Myytävissä olevat rahoitusvarat 21,5 21,5 0,0 21,5 Eräpäivään asti pidettävät rahoitusvarat -1,8-1,8-1,8 Kassavirran suojaus -3,1-3,1-0,1-3,1 Kauden laajan tuloslaskelman tulos 16,6 30,7 47,3 0,3 47,6 Muu muutos omassa pääomassa -0,2-0,2 0,0-0,2 Oma pääoma ,0 0,3 97,8 1,4 115,0 218,9 596,5 64,6 661,0 Aktia 19\n20 Konsernin rahavirtalaskelma (milj. euroa) 1-6/ /2013 % 2013 Liiketoiminnan rahavirta Liiketulos 38,4 34,6 11 % 65,4 Oikaisut eriin, joilla ei ole rahavirtavaikutusta -8,4-8,4-1 % -20,4 Maksetut tuloverot -8,2-27,1 70 % -26,3 Liiketoiminnan rahavirta ennen liiketoiminnan saamisten ja velkojen muutosta 21,8-0,9-18,7 Liiketoiminnan saamisten lisäys (-) tai vähennys (+) 104,5-358,4-82,6 Liiketoiminnan velkojen lisäys (+) tai vähennys (-) -110,0 278, ,1 Liiketoiminnan rahavirta yhteensä 16,4-81, ,9 Investointien rahavirta Liiketoimintojen hankinta -11, ,3 Tytäryhtiöiden ja osakkuusyritysten myynti - 0,9-0,6 Investoinnit sijoituskiinteistöihin - -23, ,5 Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin -11,8-4,2-180 % -14,5 Sijoituskiinteistöjen luovutukset ,8 Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutukset 0,5 1,2-54 % 1,0 Investointien rahavirta yhteensä -23,1-25,2 8 % -50,8 Rahoituksen rahavirta Velat, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla veloilla -14,2 0, ,3 Aktia Hypoteekkipankki Oyj:n emissio/osinko määräysvallattomille omistajille -0,3-0,7 57 % -0,7 Omien osakkeiden myynti 0,2 0,4-55 % 0,4 Maksetut osingot -28,0-24,0-17 % -24,0 Pääoman palautus - -9,3 - -9,3 Rahoituksen rahavirta yhteensä -42,2-33,3-27 % -70,9 Rahavarojen nettomuutos -48,9-139,9 65 % -172,6 Rahavarat vuoden alussa 429,7 602,3-29 % 602,3 Rahavarat kauden lopussa 380,7 462,4-18 % 429,7 Rahoituslaskelmassa esiintyvät rahavarat muodostuvat seuraavista tase-eristä: Kassa 7,4 6,7 11 % 8,3 Suomen Pankin sekkitili 350,6 441,1-21 % 404,9 Vaadittaessa maksettavat saamiset luottolaitoksilta 22,8 14,6 56 % 16,5 Yhteensä 380,7 462,4-18 % 429,7 Oikaisut eriin joilla ei ole rahavirtavaikutusta: Arvonalentumiset myytävissä olevista rahoitusvaroista 0,6 1,2-49 % 1,3 Arvonalentumistappiot luotoista ja muista sitoumuksista 1,2 1,5-23 % 2,7 Käyvän arvon muutokset 0,6 0,7-14 % 0,4 Poistot ja arvonalentumiset aineettomista ja aineellisista hyödykkeistä 3,6 3,4 5 % 6,8 Osakkuusyritysten tulosvaikutus -1,1 0,6 - -1,0 Myyntivoitot ja -tappiot aineettomista ja aineellisista hyödykkeistä 0,0-0,4 95 % -0,4 Purettu kassavirtasuojaus -3,9-7,8 50 % -15,4 Purettu käyvän arvon suojaus -7,9-7,9 0 % -15,9 Varausten muutos -1, ,5 Sijoituskiinteistöjen käyvän arvon muutos 0, ,0 Osakeperusteisten maksujen muutos -0,4 0,3-1,7 Muut oikaisut ,1 Yhteensä -8,4-8,4-1 % -20,4 20 Aktia


Eppusen kaapilla: FRIDAY OUTFIT\nTässä pitkästä aikaa pieni asupostaus, eli erään perjantain kyläilyasu. Tarkoitus oli laittaa jostain siistimpää päälle, ja isukin toiveesta farkut tai sammarit. Valitsimme sitten sammarit, koska ne ovat kuitenkin paljon lämpimämmät. Vielä kun alla on kalsarit tai sukkikset niin tarkenee kyllä automatkan. Sammarit ovat oikein kivat käytössä, mutta pienenä miinuspuolena sanottakoon, että aina ne vaan keräävät kaikki roskat ja pölyn, ja varsinkin noissa tummissa ne näkyvät vähän liiankin hyvin. Tarraharjalle on siis käyttöä näiden housujen kanssa.\nNuo Mini Rodinin uudet tennarit sopisivat ihanasti tämänkin asun kanssa, mutta valitettavasti niitä ei pääse ihan vielä käyttämään, kun maassa on vielä lunta. Mutta ehkä pian saadaan käyttöön nämä raidalliset tennaritkin.\nSammareiden kanssa on tällä kertaa Aarrekidin pitkähihainen t-paita, vanha suosikki, joka on pysynyt hyvänä kovasta käytöstä huolimatta. Ja koska on vielä kylmä, päälle piti laittaa vielä jotain villaista. Tässä siis tuon H&M Unicef malliston ihana keltainen neuletakki.\nSiistimpänä takkina meillä on Mini Rodinin punainen skottiruudullinen talvitakki, ja päässä Baby Gapin nallelakki, jossa on pehmeä ja lämmin "pile" vuori. Ja tietysti mukaan pitää aina saada oma rakas reppu, jossa komeilee Salama McQueen. Arvatkaapa mitä sinne repun sisälle on pakattu? ;)\nLähettänyt Eppusen kaapilla klo 4.42\nAnna M 16. maaliskuuta 2013 klo 6.39\nMartti ja sata muuta autoa :) ?\nEppusen kaapilla 16. maaliskuuta 2013 klo 13.31\nHahaa :D Arvasti oikein! :D\nTiia 16. maaliskuuta 2013 klo 7.52\nIhanan raikas ja siisti setti, nuo tennarit ovat ihanat.\nSammarit ovat kyllä ihanat, lämpöset ovat mutta imee kyllä kaiken.\nKiitos! :) Ja tuo on kyllä se sammareiden huono puoli. :)\nMukavaa ja aurinkoista viikonloppua sinulle!:)\nSari - MrsAgatha 16. maaliskuuta 2013 klo 10.01\nTyylikäs kaveri! :)\nEiks oo cool!;)\nNanna 16. maaliskuuta 2013 klo 20.30\nSuloinen kyläilijä! :)\nEppusen kaapilla 17. maaliskuuta 2013 klo 6.17\nKiitos, onhan se!:)


TALOUSARVIOALOITE 737/2009 vp\nTAA 737/2009 vp - Sanna Perkiö /kok\nMäärärahan osoittaminen Helsingin Juhlaviikkojen kehittämiseen\nOpetusministeriö myöntää vuosittain tukea kulttuuritapahtumille. Avustusten tarkoituksena on turvata ja parantaa taiteellisesti korkeatasoisten ja valtakunnallisesti merkittävien kulttuuritapahtumien järjestämistä eri puolilla maata.\nSeitsemän suurta kulttuuritapahtumaa sai vuonna 2009 avustusta yli 100 000 euroa. Suuruusluokkaansa ja merkittävyyteensä nähden Helsingin Juhlaviikot on selkeästi epäsuhtaisessa asemassa suurimpien tuensaajien joukossa. Juhlaviikot, joka on Suomen suurimpia ja korkeatasoisimpia kulttuuritapahtumia, sai avustusta 120 000 euroa joidenkin avustussummien ollessa huomattavasti suurempia.\nKulttuurialan vahvistuminen on merkittävä osa metropolipolitiikkaa, jolla tasataan valtionhallinnon alueellistamisen negatiivisia vaikutuksia pääkaupunkiseudulla. Helsingin juhlaviikot ovat maamme ainoa taidefestivaali, jolla on aidot mahdollisuudet kehittyä Itämeren alueella vaikuttavaksi kulttuuritapahtumaksi. Taiteellisen ja taloudellisen vaikuttavuuden kehittäminen ja laajentaminen edellyttävät kuitenkin lisärahoitusta, joka koituu alueen kulttuurielämän ja elinkeinojen hyödyksi. Kehitystyön mahdollistamiseksi tulee Helsingin juhlaviikoille osoitettua avustusta korottaa.\nettä eduskunta ottaa valtion vuoden 2010 talousarvioon momentille 29.80.52 lisäyksenä 380 000 euroa Helsingin Juhlaviikkojen saaman avustuksen korottamiseksi 500 000 euroon.


Aarnio: Krp pyrkii rikkomaan avioliittoni - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 30.09.2015 15:31\nJari Aarnion mukaan keskusrikospoliisi pyrkii rikkomaan hänen avioliittonsa ja perheensä. Aarnion mukaan hänen naistuttavansa kuulusteluihin ei ole muuta syytä.\nOikeudessa puitiin edelleen syyttäjän kirjallisia todisteita. Keskiviikkona oli esillä oikeudenkäynnin aikana tutkittuja asioita.Syyttäjien mukaan Aarnio oli syksyllä 2011 eräänä päivänä käynyt tapaamassa Nurmijärvellä pitkään tuntemaansa naistuttavaa ja Pasilan miehen puhelimet olivat tällöin mukana. Niitä oli paikantunut läheiseen tukiasemaan.\nAarnio kiisti, että puhelimet olisivat olleet hänellä. Nurmijärvellä oli Aarnion mukaan paikka, jossa hänen alaisensa tapasivat tietolähteitä. Puhelimet ovat olleet Aarnion mukaan näillä dekkareilla.- Tuohon aikaan minulla ei ole ollut noita liittymiä. Nämä paikannukset eivät liity naishenkilöön.Syyttäjä huomautti, että alaiset eivät ole olleet tuolloin töissä.- Työvuorot eivät vaikuta mitenkään, Aarnio sanoi. Huumepoliisissa on tehty hänen mukaansa paljon töitä vapaa-aikana.Syyttäjä ihmetteli oliko tämä tämä pääsääntö huumepoliisissa.- Niin se on. Voitte jankata tätä maailman tappiin. Laitoksen johdossa tiedetään tämä.”Julkinen vihamies”Aarnion mukaan kyse ei ole salaisesta suhteesta, joka olisi selvinnyt mereen pudonneesta puhelimesta löytyneistä tekstiviesteistä.- Näin vääriintyneesti asiat voivat mennä. Olen ollut kuuntelussa kuukauden ennen kiinniottoa ja yhteydessä tuttavaan tuolloin.Aarnio kritisoi vahvasti myös keskusrikospoliisia ja nimesi yhden tutkinnassa mukana olleen tutkinnanjohtajan huumepoliisin julkiseksi vihamieheksi.\n- Naishenkilön kuulustelemisella pyritään avioliittoni ja perheen rikkomiseen. Se on hyvä yritys, mutta ei tule onnistumaan.\nHelsingissä tutkitaan epäilyjä vastaanottokeskuksissa tehdyistä rikoksista


Tulkinta uni - Ruumisarkku - Dream Book\nBook of unelma tulkintoja » R » Ruumisarkku\nTulkinta uni «Ruumisarkku»\nTyhjät, suljettu arkku unelma salaperäinen tapahtumia, avoin - hauskaa.\nSeen haudassa itse - elämä on pitkä. Arkkuun makasi joku muu - edessäsi kalastus, metsästys, sienestys ja marjoja\nTämä unelma ennakoi epäonnea.\nJos - maanviljelijä, sinun odotetaan rajata epäonnistumisia ja karjan kuolemia. Liikemiehet tämä unelma ennustaa iso velat. Rakkaus kuin unelma ennustaa onneton avioliitto tai kuolema yksi heistä.\nJos unelmoit näet oman arkun, se väistämättä seuraa epäonnistumiset liiketoiminnan ja perheen ongelmia. Haaveilla liikkuvan arkku - tarkoittaa sairauden ja huono avioliitto;\nSuru ja ilo kierretään. Tämä unelma voi olla enne kuolema. Katso itseäsi arkkuun - tarkoittaa romahtamisesta pyrkimyksissänne.\nJos istut arkkuun, joka lepää liikkuva ruumisauto, niin sielusi täyttää epätoivoon, koska hänen vakava sairaus tai sairaus rakastettu. , Bier Katso arkku - tarkoittaa raskas tappio ja varhaiseläkkeen kallis suhteellinen.\nKatso arkku, täynnä kukkia kirkko - on epäonnistunut avioliitto. Yleensä se on - painajaista. Talonpoika hän lupaa kato ja karjan tautien. Liikemiehet - vika. Nuoret - onneton avioliitto. Samat lupaukset ja visio liikkuvat arkun:.\nJotta tällainen unelma voi seurata taudin, ja sitten - avioliitto, tummennettu aikaisempien tapahtumien. Riitoja, vakavan sairauden, katumusta toiminnassa lupaa sinulle unen, jossa olet makaa arkussa tai istua sen\nCoffin unessa vision - selvä muutos valtion arkkuun sängyssä sairas - ennakoi kuolema ja terve este asioihin\nVanhoille - kuolema, perhe - tulot, nuori - pitkäikäisyys.\nSalissa seisoo arkun - iloa ja rauhaa;\nArkku on tehty kotona - edistetään;\nKatso arkun, joka kelluu veden - lupaa suuria rikkaus;\nUusi arkku - ennustaa vapaus ahdistus;\nArkku itsessään vaikuttaa haudasta - onneksi.\nYstävä arkkuun - uutiset hänen menestys;\nYoung - häät;\nPerheen - voittoa, raha menestys.\nTämä on painajaista. Hän ennakoi kuoleman läheinen rakastettusi. Jo pitkään, et voi tulla toimeen tämän menetyksen.\nLisäksi yksityisiä ongelmia, unelma voi olla enne suuri onnettomuus, joka johti paljon ihmisiä kuolee.\nBlank, suljettu - salaperäinen tapahtumia. Outdoor - hauskaa. Olet arkkuun - pitkäikäisyys. Joku arkkuun - kalastus, kerätä sieniä ja marjoja, metsästys.\nArkku on usein symboloi naisen sukuelimet, kohtu.\nHyvä ja kaunis arkku symboloi terveyttä ja mahdollista hedelmällisyyteen.\nRotten tai rikki arkun symboloi hedelmättömyys.\nHalvat arkku symboloi alemmuuskompleksi ja sanoo puute itsetunto uneksija.\nSinkkiarkkua symboloi vaaraa ja vaivaa uneksija, myös seksuaaliseen alalla.\nJos unelmoit arkku - löydät köyhyyttä, nöyryytys.\nJos arkku iso ja raskas - että kohtalo antaa sinulle tyydytystä ja harmoniaa talon. Golden arkku - ennakoi menestys tulee luoksesi kaukaa. Tee unessa arkut - tarkoittaa kovaa työtä, joka antaa suuri palkinto. Osta arkut unessa - hyvinvointia ja harmoniaa talon.\nNähdessään hänet - este olla siinä - pitkäikäinen köysillä - katso kuoleman karhu - surullinen ja vihainen olosuhteissa johtaa kaivaa reikä arkkuun - kohtuullinen avioliitto haudattu arkku - tauti julkisten - odottaa iloinen juhla.\nKatso - suru, varhaiseläke kallis suhteellinen;\nTäynnä kukkia kirkko - huono avioliitto;\nSillä talonpoika - kato, karjan sairaus;\nLiikemiehet - vika;\nNuorille - onneton avioliitto;\nMoving arkku - sairaus, avioliitto, tummennettu aikaisempien tapahtumien;\nItse makaa arkussa tai istua sen - riitoja, vakavan sairauden, katumusta teoissaan.\nKatso myös. Funeral hautajaisajoneuvot, ruumis.\nVoit unelma ennakoi vakavien vastoinkäymisten. Liikemiehet unelma varoittaa, jotta päästä suurten velkojen vuoksi ne olisi vaikea antaa.\nHaaveilla oman arkun tarkoittaa, että kohtalo odottaa sinua epäonnistumisen liiketoimintaa, ja rakkaus.\nJos olet makaa arkkuun, niin pyrkimyksissänne muuksi onnistu.\nUnen, jossa näet liikkuvat ruumisauto, ja kun olet istuu haudan ennakoi vakava sairaus.\nMoving arkun - merkki sairaudesta ja epäonnistunut avioliitto.\nSENIOR - kuolema;\nperheen - voitto;\nNUORTEN - häät, onnellinen perhe-elämä;\nOSTA arkun - ihmisarvo;\ntekee arkun - voitto.\nCoffin ulkona - kuolemaan perheen.\nCoffin - pitkä ja onnellinen elämä. He sanovat, miten poistaa arkut hautausmaan, se on huono.\nHaaveilla arkku - este olla siinä - hauska juhla;\nVoit piilottaa haudassa - odottamaton häät. Tyhjä - pitkä ja onnellinen elämä;\nkanssa ruumis - muutoksesta sää.\nUnessa näit hautajaiset kulkue, joka kuljettaa arkku. Voit tulla lähemmäksi ja kauhistui huomata, että se sanoo nimesi, - todellisuudessa tämä kauhea uni tarkoittaa, että sinun täytyy muuttaa paitsi heidän tapojaan, mutta myös elämäntapa, koska ikä ihmisten täytyy muuttua. Tyhjän haudan symboloi sisäistä tyhjyyttä ja emotionaalisia vaikeuksia.\nJos unelmoit menet hautajaisiin kulkue ja kuljettaa arkku - se tarkoittaa, että todellisuudessa teet etikettivirhe joka tuo rakkaasi paljon vaivaa ja vaivaa.\nUnen, jossa sinua lujasti kädenvääntöä arkkuun nauloja, tarkoittaa sitä, että tosielämässä, voit tehdä kaiken voit päästä eroon heidän paheet ja heikkoudet.\nHaaveilla laskenut arkun - hyvä enne. Sinun suojelusenkeli voi auttaa sinua välttämään vaarallisia kaatua.\nArkku, peitetty maa, osoittaa läsnäolo kauhea, jossa mitään vastaavaa pahaa\nCoffin - ja pitkäikäinen.\narkun - on riski elämälle.\npeitä sitä - lopussa kaikki ongelmat, jotka vaivaavat sinua tapahtumat.\nsinkkiarkkua - surun ja kärsimyksen.\nKanna arkku heidän harteillaan - kuntoutumiseen ja pitkäikäinen\nJos unelmoit tyhjä arkku ilman ruumis - on kiinteistöjen hankintaa.\narkun - unelma sairauksille.\nsinkkiarkkua - saat kauhea uutinen\nKatso sinkkiarkkua - saat ansaitsematon kaunaa ja pelkoa seurauksista.\nHaaveilla ruumisarkut - hautajaiset.\narkun - Uusi arkku\nVoit unelma ennakoi hauta esteitä;\nVanhusten - välitön kuolema tai menetys rakas sukulaisten;\nNaimisissa ihmiset - voittoja ja vaurautta;\nNuorille - häät ja pitkä mukava elämä.\nCoffin, nähdään kirkossa - epäonnistunut avioliitto. Avaa arkku - mieluinen juhla. Täynnä kukkia - vika ja sairaus.\nKatso arkkuun muut - saat tärkeitä uutisia. Lie in arkkuun - hankkia rentouttava harjoituksia, pitkäikäinen. Kanna arkku unessa - enne tauti, joka varjostaa tuleva juhla.\nKatso hänen muut karhu - surullinen olosuhteet ja paha käyttäytymistä.\nLaske arkun hautaan - traaginen kuolema. Kaiva reikä arkku - onnellinen avioliitto. Bury arkku - krooninen sairaus. Naulata arkku - pelkää kuolemaa.\nKatso itse istuu arkku - riitoja seuraa katumus ja keskinäinen anteeksianto. Osta arkku - aiheutuu suuria kustannuksia.\nHaaveilla hauta - todellisuudessa saada suojelua, ja hänen kauttaan menestyä. Lukita unessa haudassa - pettymykseksi ja poistaminen tapauksissa\nCoffin senioreille - kuolema;\nYoung - häät, onnellinen perhe-elämä;\nOsta - ihmisarvo;\ntehdä - voitto\nCoffin tyhjä - menestystä rikollista liiketoimintaa\nCoffin - heijastus täydellisyyttä jotain. Ilmentymä uteliaisuus. Pridacha mitään ikäviä tehtäviä arvot\nCoffin seisoo kirkon ja peitetty kukkia, lupaukset epäonnistunut avioliitto.\nYstäville nähnyt unessa ennakoi hautaan jakaus\nCoffin - ilmoittaa, että olet saavuttanut loppuun tahansa elämänvaiheessa ja voi ajatella uuden kauden.\nJos haluat nähdä itsensä arkkuun - merkki siitä, että pitäisi lopettaa joitakin liike.\ntyhjän haudan - varoitus vaaroista.\nkuljettaa arkku - menestyksen\nArkut nuorille - häät;\nPerheen - suuria voittoja\nCoffin - on pitkä ja onnellinen elämä. Taloudelliseen menestykseen\nJos sinulla oli liikkuva ruumisauto hautajaiset kulkue kanssa arkun, ja tulit lähemmäksi häntä, näki, että se oli kirjoitettu arkun nimesi, se unelma-varoitus:.\nSinun täytyy muuttaa tapojaan ja elämäntapa, koska ihmiset on muutu iän.\nTyhjä hauta - merkki sisäinen tyhjyys ja emotionaalisia vaikeuksia.\nMene hautajaiset kulkue ja kuljettaa arkku - unelma tarkoittaa, että sinun täytyy tehdä ruma teko, joka tuo rakkaasi paljon vaivaa ja vaivaa.\nJos haaveilet, tekee joitakin pyrkimyksiä vasara nauloja arkkuun, niin herää julistaa päättäväinen taistelu omat heikkoutensa ja paheet kestää päästä eroon niistä kaikista mahdollisista.\nFallen arkku - hyvä merkki:.\nGuardian Angel säästää vaarallinen onnettomuus.\nHaudattu maahan unessa arkkuun läsnäolo antaa todellisuutta kauhea paha, että ei voi olla mitään verrata\nCoffin unia menestykseen;\nKatso toisiaan arkkuun - oppia hänen onnistumisia;\nNuoret unelma ennustaa avioliitto;\nIhmiset Perhe - voittoa, raha menestys


KTS-O-E KTS-O-S. Palopelti. SMAY LLC / 29 Ciepłownicza / Krakova / Puola puh / faksi / e-posti: - PDF\nDownload "KTS-O-E KTS-O-S. Palopelti. SMAY LLC / 29 Ciepłownicza / Krakova / Puola puh / faksi / e-posti:"\n1 Palopelti KTS-O-E KTS-O-S Suoritustason vakauden sertifikaatti 1488-CPR-0445/W Täyttää seuraavien standardien vaatimukset: Sertifioitu standardin PN-EN ( Rakennusten ilmanvaihto palopellit ) mukaisesti. Luokiteltu standardin PN-EN ( Rakennustuotteiden ja -elementtien paloturvallisuusluokitus. Osa 3: Luokitus tulenkestävyystestien perusteella teknisten järjestelmien komponenteille: tulenkestävät ilmakanavat ja palopellit") mukaisesti. Testattu standardin PN-EN ( Teknisten järjestelmien palonkestävyyskokeet Osa 2: Palopellit ) mukaisesti. SMAY LLC / 29 Ciepłownicza / Krakova / Puola puh / faksi / e-posti:\n2 Suunniteltu käyttöala(t) KTS-tyyppiset palopellit on tarkoitettu asennettavaksi ilmanvaihtojärjestelmiin palosuojalevyinä, jotka eristävät tulipaloalueen muusta rakennuksesta. Näin ollen on KTS-tyyppisten palopeltien ensisijaisena tehtävänä estää tulen ja savun leviämistä, lisäksi niitä käytetään asianmukaisilla toimilaitteilla varustettuina myös sekailmanvaihtojärjestelmissä (ei vain palotilanteessa, vaan myös esim. säännölliseen tuuletukseen). Nämä palopellit ovat epäsymmetrisiä ja tarkoitettu niin pystysuoraan (seinissä) kuin vaakasuoraan asennukseen (sisäkatoissa). Ne voidaan asentaa myös rakennusten kiinteisiin palonsuojauksiin. KTStyyppisten palopeltien paloluokka on EI120 (ve h0 i o) S, joka tarkoittaa, että palopellin eheys, eristys ja savunkestävyys pysyy vähintään 120 min. ajan. Palopelti on suunniteltu, valmistattu ja testattu seuraavien standardien mukaisesti: PN-EN Rakennusten ilmanvaihto palopellit ja PN-EN Rakennustuotteiden ja -elementtien paloturvallisuusluokitus. Osa 3: Luokitus tulenkestävyystestien perusteella teknisten järjestelmien komponenteille: tulenkestävät ilmakanavat ja palopellit. Mitat KTS-tyyppisten palopeltien mittasarjat käsittävät läpimitat DN160 DN630 (ja kaikki läpimitat tällä vaihtelualueella). KTS palopeltien yleisimmät mittasarjat ovat: DN160, DN200, DN250, DN315, DN400, DN450, DN500, DN560, DN600, DN630. Jos mitat ovat alle DN160, suositellaan käyttää KTM-tyyppisiä palopeltejä tai valmistaa KTS-tyyppiset palopellit, jotka on varustettu siirtopistokkeella. Tekninen kuvaus KTS-tyyppinen palopelti koostuu yhdestä rungosta, joka on valmistettu 1 [mm] paksuisesta teräslevystä. Rungon keskiosassa palopellin ympärillä on lävistys leveydeltään 35 [mm]. Palopellin sisällä on läppä, joka on valmistettu PROMATECT -palolevystä. Läpän reunaan asennetaan tiiviste, jotta on varmistettu palopellin tiiviys ympäristöön nähden. Läpän liikkeen suljetussa asennossa estää teräslevyinen rajoitin. Rungon sisäpinnalle, suljettua läppää ympäröivän lävistyksen kohdalle on asennettu PROMASEAL tiiviste. Tiiviste laajenee kuumuudessa, tiivistäen näin kaikki läpän ja rungon väliset välit. Palopellin sisällä on tiivisteelle laitettu alumiinifolio. Rungon ulkopinnassa lävistyksen kohdalla on toinenkin palotiiviste. Laitteen versiot KTS-O-S - palopelti ilmanvaihtokanaville (yleensä avattu), jousikäytöllä, ilman mukavuustoimintoa. Kuva 1. KTS-O-S -tyyppinen palopelti 70 versio 5.3.1\n3 Laitteen versiot Käyttölaite on jousimekanismi, joka tarvittaessa salvataan lämpösulakkeella SMAY. Kun läppä avataan avaimella, palautusjousi jännittyy. Jousi on valmistettu ruostumattomasta teräslangasta. Kun ylitetään tietty lämpötila (vakio 70 ± 5 C), lämpösulake reagoi, jonka tuloksena koukku vapautuu ja läppä sulkeutuu. Läpän kulloisenkin asennon osoittaa vivun asento avattu ja suljettu -kylttien nähden pellin rungossa. Erikoistilauksesta KTS-O-S voidaan varustaa rajakytkimellä, joka osoittaa läpän siirtymisen suljettuun asentoon. On myös mahdollista varustaa pelti rajakytkimellä, joka osoittaa avatun asennon, tai molemmilla mainitulla rajakytkimellä. Järjestelmän normaalin toiminnan aikana on KTS-O-S palopellin läppä avatussa asennossa. Palotilanteessa läppä siirtyy täysin suljettuun asentoon. Kuva 2. KTS-O-S -tyyppinen palopelti KTS-O-E - palopelti ilmanvaihtokanaville (yleensä avattu) toimilaitteella ja jousipalautuksella, niin mukavuus- (pellin asennon seurantatoiminto) kuin turvallisuustoiminnolla. Kuva 3. KTS-O-E tyyppinen sähkötoiminen palopelti KTS-O-E tyyppisissä palopelleissä on Belimo BLF-sarjan sähkökäyttö (verkkojännite 24 [V] AC/DC tai 230 [V] AC). Kun toimilaitteen johdot on liitetty sähköverkkoon, läppä siirtyy avattuun asentoon. Läppä siirtyy automaattisesti suljettuun asentoon, kun BAE-72 tai BAE-72S tyyppinen lämpökytkin aktivoituu. Erikoistilauksesta KTS-O-E tyyppiset palopellit varustetaan lämpökytkimellä, jonka laukaisulämpötila on 95 C. KTS-O-E palopeltien automaattinen sulkeutuminen tapahtuu virransyötön katkaisulla (jännitehäviön sattuessa toimilaitteen palautusjousi vapaan asentoon palautuessaan käynnistää läpän sulkeutumisen). Jousipalautus-toimilaitteessa on kaksi sisäänrakennettua mikrokytkintä, joka osoittavat läpän asennon. Läpän asennon voi selvittää mekaanisella asennonosoittimella. Järjestelmän normaalin toiminnan aikana on KTS-O-E palopellin läppä avatussa asennossa. Palotilanteessa läppä siirtyy täysin suljettuun asentoon. versio\n4 Laitteen versiot Kuva 4. KTS-O-E tyyppinen sähkötoiminen palopelti Erikoistoteutus 1. KTS-O-S palopellin jousikäyttöiseen versioon on vakiona asennettu Smay lämpösulake, joka aiheuttaa palopellin sulkeutumisen lämpötilassa 70±5 C. On mahdollista tilata myös lämpösulake laukaisulämpötilalla 90±5 C. 2. KTS-O-E palopellin toimilaitteella varustetussa versiossa on runkoon asennettu toimilaitteeseen yhdistetty lämpösulake. Kun lämpötila ilmanvaihtokanavassa nousee yli 72±5 C, lämpösulake aiheuttaa palopellin sulkeutumisen, katkaisten toimilaitteen virransyötön. Mahdollista on tilata lämpösulake, joka aiheuttaa palopellin sulkeutumisen lämpötilassa 95±5 C. 3. Aggressiivisessa ympäristössä käytettäväksi tarkoitetussa palopeltiversiossa korvataan pyynnöstä kaikki KTS tyyppisen palopellin teräksiset komponentit haponkestävästä teräksestä (kromi-nikkeliteräs ) komponenteilla. Laakerit ovat messinkiä ja pellin läppä on pinnoitettu Promat-SR- Impragnierung -tyyppisellä silikaattipohjaisella kyllästeellä, eli ei-liuottavalla aineella (PROMAT), joka on tarkoitettu palonkestävien levyjen kyllästämiseen. Kyllästäminen ei tee levyjen luokituksesta syttymätöntä. KTS-tyyppisten palopeltien luokitus tulenkestävyyden perusteella EI 120 (ve h0 i o) S tämä luokka tarkoittaa, että palopellin eheys, eriste ja savunkestävyys säilyvät 120 min. ajan. 72 versio 5.3.1\n5 Painehäviö- ja akustiikkatiedot Kuva 1. Painehäviö [Pa/h] Suorituskyky [m³/h] Taulukko 1 Hyötypintaala [m²] Ilman nopeus [m/s] Ilmavirtaus [m³/h] KTS-tyyppisten palopeltien hyötypinta-ala Ilmavirtaus Ilmavirtaus [m³/h] [m³/h] Ilman nopeus [m/s] Ilmavirtau s [m³/h] Ilman nopeus [m/s] Ilmavirta us [m³/h] DN 160 0, DN 200 0, DN 250 0, DN 315 0, D N , DN 400 0, DN 450 0, DN 500 DN 560 D N V [m/s] 0, , , Palopellin aiheuttaman melun taso ilmanvaihtokanavassa D [mm] LWA [db(a)] Taulukko 2 KTS-O-E KTS-O-S DN 160 3,5 4,7 DN 200 6,1 7,3 DN 250 7,7 8,9 DN 315 9,6 10,8 DN ,9 12,1 DN ,3 13,5 DN ,8 15,0 DN ,3 16,5 DN ,2 18,4 DN ,3 20,5 KTS-tyyppisten palopeltien paino versio\n6 Ohjeet KTS-O-S ja KTS-O-E palopeltien asennukseen palosuojarakenteisiin Kiinteät seinät Jotta palopeltien ilmoitettu EIS120 palonkestävyysluokka säilyy, ne on asennettava tarkistettuihin ja EI120 - luokiteltuihin seiniin. KTS palopeltejä saa käyttää matalamman paloluokan seinissä, mutta pitää ottaa huomioon, että kokonaisen valmiiksi saatetun asennuksen (ml. KTS palopellin) palonkestävyysluokka vastaa sen matalamman luokan elementin palonkestävyysluokkaa. Asennustekniikka Vaihtoehto I 1. Tehkää seinään aukko vähimmäiskooltaan DN+70 [mm]. 2. Laittakaa palopelti asennusaukkoon laipan syvyyteen asti. Palopelti on tuettava tai ripustettava niin, että palopellin akseli yhtyy asennusaukon akseliin (koaksiaalisuus). 3. Kun palopelti on ohjeiden mukaisesti asennettu, täyttäkää palopellin ja seinän välinen väli sementti- ja kalkkilaastilla tai betonilla. Sementti- ja kalkkilaastin tai betonin sijasta saa käyttää palonkestävää laastia, esim. Promatin tuotetta PROMASTOP MG III. 4. Laastin kuivuttua poistakaa palopellin asennukseen käytetyt tuet ja ripustimet. Vaihtoehto II - yhtiö SMAY suosittelee (kuva 5) 1. Tehkää seinään aukko vähimmäiskooltaan DN+70 [mm] 2. Kiinnittäkää asennuslevy (kuten osoitettu kuvassa 5) palopellille M6 ruuveilla. 3. Tehkää ankkuripultteja varten aukot, kuten osoitettu kuvassa Laittakaa palopelti asennusaukkoon laipan syvyyteen asti. Palopelti on tuettava tai ripustettava niin, että palopellin akseli yhtyy asennusaukon akseliin (koaksiaalisuus). 5. Kun palopelti on ohjeiden mukaisesti asennettu, täyttäkää palopellin ja seinän välinen väli sementti- ja kalkkilaastilla tai betonilla. Sementti- ja kalkkilaastin tai betonin sijasta saa käyttää palonkestävää laastia, esim. Promatin tuotetta PROMASTOP MG III. Poikkileikkaus A-A Lisätiivistys sementtilaastilla, sementti- ja kalkkilaastilla tai betonilla Palopellin laippa on sisäänrakennettu rajoitin DN+70 (sisäänrakennetun palopellin min ympärysmitta) KTS-tyyppinen palopelti Ruuvi M6x15, mutteri M6 Seinä - palosulku Ankkuripultti min Ø 5L=40 Teräslevy 100x40x3 Kuva versio 5.3.1\n7 Ohjeet KTS-O-S ja KTS-O-E palopeltien asennukseen palosuojarakenteisiin Kiinteät katot asennustekniikka Vaihtoehto I 1. Tehkää kattoon aukko vähimmäiskooltaan DN+70 [mm]. 2. Laittakaa palopelti asennusaukkoon laipan syvyyteen asti. Palopelti on tuettava tai ripustettava niin, että palopellin akseli yhtyy asennusaukon akseliin (koaksiaalisuus). 3. Kun palopelti on ohjeiden mukaisesti asennettu, täyttäkää palopellin ja seinän välinen väli sementti- ja kalkkilaastilla tai betonilla. Sementti- ja kalkkilaastin tai betonin sijasta saa käyttää palonkestävää laastia, esim. Promatin tuotetta PROMASTOP MG III. 4. Laastin kuivuttua poistakaa palopellin asennukseen käytetyt tuet ja ripustimet. Vaihtoehto II - yhtiö SMAY suosittelee (kuva 6) 1. Tehkää seinään aukko vähimmäiskooltaan DN+70 [mm]. 2. Kiinnittäkää asennuslevy palopellille M6 ruuveilla. Palopellin asennosta riippuen jää laukaisumekanismi katon ylä- tai alapuolelle. Asennuslevy asennetaan pellin läpän eteen tai taakse. 3. Tehkää kattoon aukot. 4. Laittakaa palopelti asennusaukkoon laipan syvyyteen asti. Palopelti on tuettava tai ripustettava niin, että palopellin akseli yhtyy asennusaukon akseliin (koaksiaalisuus). Sen jälkeen kiinnittäkää palopelti ankkuripulttien avulla. Jos laukaisumekanismi sijaitsee katon alapuolella, ankkuripulttien on oltava teräksisiä. 5. Kun palopelti on ohjeiden mukaisesti asennettu, täyttäkää palopellin ja seinän välinen väli sementti- ja kalkkilaastilla tai betonilla. Sementti- ja kalkkilaastin tai betonin sijasta saa käyttää palonkestävää laastia, esim. Promatin tuotetta PROMASTOP MG III. Huomautus: yhtiö Smay tarjoaa ja valmistaa asennuslevyjä erikoistilauksesta tai valmistajan käyttö- ja huoltoohjeessa esitettyjen kuvien mukaisesti. Teräsankkuri M8 DN+70 (sisäänrakennetun palopellin min ympärysmitta) Katto - palosulku Lisätiivistys sementtilaastilla, sementti- ja kalkkilaastilla tai betonilla Palopellin laippa on sisäänrakennettu rajoitin KTS-tyyppinen palopelti Teräslevy 100x40x3 Ruuvi M6x15, mutteri M6 Kuva 6. versio\n8 Ohjeet KTS-O-S ja KTS-O-E palopeltien asennukseen palosuojarakenteisiin Ruuvi M6x15, mutteri M6 Teräslevy 100x40x3 KTS-tyyppinen palopelti Palopellin laippa on sisäänrakennettu rajoitin Lisätiivistys sementtilaastilla, sementti- ja kalkkilaastilla tai betonilla Katto - palosulku Teräsankkuri M8 DN+70 (sisäänrakennetun palopellin min ympärysmitta) Kuva 6. cd. Tuotteen merkitsemisen periaatteet kytkentä O-S palautusjousinen palopelti (mekaaninen) O-E palopelti jousipalautus-toimilaitteella halkaisija [mm] palopellin pituus [mm], vakio L=375 rajakytkin (vain, jos F=O-S) W1 viittaus pellin läpän asentoon suljettu W2 viittaus pellin läpän asentoon avattu W12 viittaus pellin läpän kumpaankin asentoon toimilaite BLF24-T BLF24-T-ST BLF230-T BLF230-T-ST materiaali* - galvanoitu teräs SN ruostumaton teräs *valinnaiset arvot - niiden puuttuessa käytetään oletusarvoja 76 versio 5.3.1


Meshuggah julkaisi animoidun videon "Broken Cog" -kappaleestaan - KaaosZine\nMetallimusiikin pioneerit palaavat kuuden vuoden tauon jälkeen uudella albumillaan; Meshuggah julkaisi eilen hartaasti odotetun yhdeksännen pitkäsoittonsa. Kuuntele ”Immutable” tästä:\n”Ei ollut ollenkaan selvää, että teemme uuden albumin. Tiesimme toki, että pystymme siihen, mutta haluammeko tehdä sen?”, kommentoi kitaristi Mårten Hagström. ”Pitkien keskustelujen jälkeen päädyimme kaikki kirjoittamaan uusia biisejä – ja siitä studioon tekemään uramme ehkä villeintä, melodisinta ja hienointa albumiamme koskaan, ilman paineita. Albumi sisältää paljon niitä elementtejä, joita me arvostamme kaikkien näiden vuosien jälkeen – palasia, jotka sitoo musiikin yhteen.”\nAlbumi on äänitetty Sweetspot Studioilla Halmstadissa Ruotsissa. Albumin on miksannut Bengtsson & Staffan Karlsson ja masteroinut moninkertainen Grammy-voittaja Vlado Meller (Metallica, Rage Against The Machine, Red Hot Chili Peppers, System Of A Down). Kansitaiteesta vastaa jälleen taiteilja Luminokaya.\nYli 30 vuotias Meshuggah on yksi kekseliäimmistä ja luovimmista metalliyhtyeistä hevimusiikin saralla. Yhtyeen yhdeksäs albumi julkaistaan saksalaisen Atomic Fire -levymerkin kautta.\nVoit katsoa tuoreen animoidun musiikkivideon ”Broken Cog” -kappaleen osalta tästä:


nimi suomeksi Helsingin luonto - Arvokkaat kasvikohteet\nnimi ruotsiksi Helsingfors natur - Värdefulla växtmiljöer\nnimi englanniksi Nature in Helsinki - Important flora areas\nkuvaus Aineisto käsittää Helsingin arvokkaat kasvillisuus- ja kasvistokohteet sekä arvokkaat kulttuurikasvikohteet. Aineisto koskee putkilokasveja ja perustuu Arto Kurton ja Leena Helynrannan inventointeihin.\nKunkin kohteen tunnuksen loppuosa ilmaisee vuoden, jolloin kohde on alun perin inventoitu (esim. 5/92) Arvokkaiden kulttuurikasvikohteiden tunnuksessa on lisäksi "K", esim. K1/15.\nAlkuperäinen aineisto on vuosilta 1990-1998, ja sitä on päivitetty ja täydennetty vuosina 2002, 2004-2007, 2012-2014. Kulttuurikasvikohteet on kartoitettu vuonna 2015.\nKohteiden tietoihin sisältyvät kohteen kuvaus ja lajitiedot sekä arvoluokitus. Kohteet on arvotettu kolmeen luokkaan I = hyvin arvokas, II = huomattavan arvokas, III = kohtalaisen arvokas. Arvottamisessa käytetyt kriteerit on kerrottu dokumentissa Arvokkaiden kasvillisuus- ja kasvistokohteiden arvottamiskriteerit (http://kartta.hel.fi/Applications/ltj/html/linkitetyt_ltj/kantaan_linkitettyja/Arvottamiskriteerit_kasvikohteet_2012.htm.)\nKohderaportin kohdassa Arvoluokka annetaan sulkeissa joko ao. luokkaan oikeuttava(t) arvo(t) tai arvon menettämisen syyt. Kohteisiin liittyvä lajistotieto on kerrottu kohderaportin kappaleissa Kuvaus- ja lajitiedot sekä Arvoluokka. Useissa kohteissa arvokkaimmat lajit on mainittu vain kappaleessa Arvoluokka.\nMyös arvokkaiden kulttuurikasvikohteiden arvottamisessa on sovellettu dokumenttia Arvokkaiden kasvillisuus- ja kasvistokohteiden arvottamiskriteerit ja siinä mainitun koosteen Helsingin uhanalaiset, silmälläpidettävät ja muuten huomionarvoiset putkilokasvit uhanalaisuusluokittelua mukaan lukien vanhojen uustulokkaiden ja viljelykarkulaisten Helsingin sisäinen luokittelu.\nKohdekuvauksissa käytetään lyhyyden vuoksi käsitettä vanha kulttuurikasvi tarkoittamaan vanhoja uustulokaskasveja ja viljelyperäisiä kasveja. Tässä yhteydessä sellaisiksi katsotaan lajit, jotka ovat saapuneet tai asettuneet mukaan otettuihin kohteisiin todistettavasti tai pääteltävästi 1600-luvun lopun ja Suomen itsenäistymisen (1917) välisenä aikana. Monia näistä lajeista on tavattavissa Helsingissä myös nuorempina esiintyminä, joita ei ole otettu huomioon uhanalaisuustarkastelussa eikä kohdevalinnoissa.\nPäivitettyjen kohteiden lajihavaintolistaa (kohderaportin alareunan "Kohteen lajihavainnot") on täydennetty niillä päivityksessä havaituilla lajeilla., joita ei ole aikaisemmin kirjattu kohteeseen.\nAlkuperäinen aineisto on vuosilta 1990-1998, ja sitä on päivitetty ja täydennetty vuosina 2002, 2004-2007, 2013 ja 2014.\nPäivitys 5.1.2012: Arvokkaiden kasvikohteiden arvoluokat on päivitetty vastaamaan lajien nykyisiä suojeluarvoja. Päivitetty raportti Helsingin uhanalaiset, silmälläpidettävät ja muuten huomionarvoiset putkilokasvit (http://kartta.hel.fi/Applications/ltj/html/linkitetyt_ltj/Helsingin_uhanalaiset_2012/HelsinginUhanalaiset2012.htm) on valmistunut 25.10.2012 ja sen perusteella on tarkistettu ja päivitetty kasvikohteiden arvoluokkatiedot (http://kartta.hel.fi/Applications/ltj/html/linkitetyt_ltj/Helsingin_uhanalaiset_2012/HelsinginUhanalaiset2012_LTJ_arvokkaat_kasvikohteet.htm).\nPäivitys 9.1.2014: Lisätty Östersundomin liitosalueen arvokkaat kasvikohteet. Päivitys 8.1.2015: Lisätty Östersundomin alueelle viisi arvokasta kasvikohdetta, jotka on kartoitettu vuonna 2014.\nTäydennys v. 2015: Aineistoon on lisätty arvokkaat kulttuurikasvikohteet\nKaikkia aineiston kohteita ja lajihavaintoja ei esitetä luontotietojärjestelmässä luonnonsuojelusyistä.\nalueellinen kattavuus Aineisto kattaa Helsingin kaupungin hallinnollisen alueen. Tarkastelun ulkopuolella on myös luonnonsuojelualueita ja yksityismaita.\nkäyttötarkoitus Helsingin arvokkaiden kasvisto- ja kasvillisuuskohteiden osoittaminen ja paikantaminen.\ntallennusmuoto Aineistoa ylläpidetään Oracle-tietokannassa. Paikkatietopalvelussa latauspalvelu.\nkäyttöehdot Käyttöehdot: Aineisto on tarkasteltavissa Helsingin paikkatietopalvelun Ympäristö ja luonto -osan julkisessa ja virkaprofiilissa. Julkisessa profiilissa osa tiedoista suodatettu luonnonsuojelusyistä. Virkaversion käyttö käyttöoikeussopimuksen mukaisesti: http://kartta.hel.fi/Applications/ltj/html/Kayttooikeuslomake/LTJ_KAYTTOOIKEUS.DOC Paikkatietopalvelussa on myös latauspalvelu.\naineiston julkaisupäivämäärä Kohteet on rajattu vuosina 1990-1998. Päivitys- tao täydennyskartoituksia vuosina 2002, 2004-2007, 2012-2014, 2015.\navainsanat Helsinki, luonto, luontotietojärjestelmä, kasvi, kasvillisuus, arvokas\nmetatietojen päivitys 30.12.2019 10:24:44