TaVL 38/2021 vp\nEduskunta.fi > FI > Vaski > Valiokunnan lausunto > TaVL 38/2021 vp\nU 48/2021 vp\nViimeksi julkaistu 17.11.2021 14.33\nValiokunnan lausunto TaVL 38/2021 vp U 48/2021 vp Talousvaliokunta Valtioneuvoston kirjelmä eduskunnalle komission ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston uudelleen laadituksi energiatehokkuusdirektiiviksi\nValtioneuvoston kirjelmä eduskunnalle komission ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston uudelleen laadituksi energiatehokkuusdirektiiviksi (U 48/2021 vp): Asia on saapunut talousvaliokuntaan lausunnon antamista varten. Lausunto on annettava suurelle valiokunnalle.\nerityisasiantuntija Pia Kotro\nrakennusneuvos Jyrki Kauppinen\njohtaja Heikki Väisänen\nkehitysjohtaja Juha Turkki\njohtava asiantuntija Kati Ruohomäki\nasiantuntija Sirpa Leino\nsuojeluasiantuntija Anna Ikonen\nEnergiatehokkuus ensin -periaate (3 artikla)\nEhdotuksen mukaan jäsenvaltion on varmistettava, että energiatehokkuus ensin -periaate otetaan huomioon suunnittelussa, toimintatavoissa ja merkittävissä investointipäätöksissä energia-alalla sekä muilla sektoreilla silloin, kun toiminnalla on vaikutusta energiankäyttöön tai energiatehokkuuteen. Merkittävillä investoinneilla tarkoitetaan arvoltaan vähintään 50 miljoonan euron yksittäisiä investointeja tai 75 miljoonan euron liikenneinfrastruktuuri-investointeja. Periaatteen soveltamisessa olisi otettava huomioon myös kysyntäjousto, energian varastointi ja älykkäät ratkaisut osana energiajärjestelmän tehokkuuden kehittämistä. Periaatteen käyttöönotto on todennettava nimettyjen asianomaisten tahojen toimesta ja käyttöönotosta on raportoitava komissiolle osana yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevaa edistymisraporttia.\nEnergiatehokkuustavoitteet (4 artikla)\nEhdotuksessa kiristetään merkittävästi EU-tason energian loppukäytön ja primäärienergian kulutuksen -32,5 prosentin yleistavoitteita vuodelle 2030 ja tavoitteet muutettaisiin luonteeltaan sitoviksi. Ehdotuksessa on 9 prosenttiyksikön lisäys siihen -29,4 prosentin tasoon, johon komissio on esittänyt EU:ssa päästävän nykytoimin ja jäsenvaltioiden energia- ja ilmastosuunnitelmissaan vuonna 2019 ilmoittamin kansallisin tavoittein. Käytännössä komission ehdotus lähes kaksinkertaistaisi EU:n energiankulutuksen vähentämiselle asetetut määrälliset vuoden 2030 tavoitteet.\nEU-tason sitova tavoite jyvitetään ehdotuksen mukaan jäsenvaltioille komission kaavalla, joka tarkoittaisi alustavan laskelman mukaan, että Suomen vuoden 2030 energian loppukäyttö rajattaisiin noin tasolle 255 terawattituntia (301 TWh vuonna 2019). Primäärienergian tavoite kiristyisi samalla periaatteella. Lisäksi velvoitetaan raportoimaan sektorikohtaisista kulutuksista teollisuuden, asumisen, palveluiden ja kuljetuksen sekä ICT-sektorin osalta. Komission jyvityskaavassa on kertoimina jäsenvaltion talouden energiaintensiteetti, ponnistelujen oikeudenmukainen jakautuminen Euroopan unionissa (BKT) ja komission näkemys jäsenvaltion jäljellä olevasta kustannustehokkaasta energiansäästöpotentiaalista. Jäsenvaltion olisi tavoitettaan määritellessään otettava huomioon EU-tason sitovat energiankulutuksen tavoitteet, ehdotuksessa säädetyt energiatehokkuustoimet, kaikki muut energiatehokkuustoimet sekä muita kansallisia energiankulutukseen vaikuttavia tekijöitä, kuten BKT-ennuste, energian tuotantomuotojen kehitysennuste ja energiaintensiivisen teollisuuden hiilestä irtautuminen.\nJäsenvaltioille jyvitettyjä tavoitteita ei ole määritetty sitoviksi, mutta mikäli komissio arvioi, että eteneminen EU-tasolla ei ole riittävää, on niiden jäsenvaltioiden, joiden energiankulutus on komission kaavan asettaman tavoiteuran yläpuolella, pantava toimeen yhden vuoden kuluessa riittävät lisätoimet oman vajeensa umpeen kuromiseksi.\nJulkinen sektori energiatehokkuuden johdossa (5 artikla)\nEhdotuksessa on julkisen sektorin energian loppukäytölle sitova erillistavoite. Jäsenvaltion tulee varmistaa, että julkisen sektorin energian loppukäyttö vähenee vuosittain vähintään 1,7 %. Julkisen sektorin määritelmänä tässä käytetään hankintadirektiivissä (2014/24/EU) määriteltyä hankintaviranomaista, eli valtion viranomaisia, alue- tai paikallisviranomaisia, julkisoikeudellisia laitoksia sekä niiden muodostamia yhteenliittymiä. Tavoite määritetään laajimman mahdollisen julkisen sektorin soveltamisalan perusteella, mutta jäsenvaltio voisi päättää kansallisesti rajatummin ne julkisyhteisöt, joiden toimin tämä laskeva energian loppukäytön tavoiteura saavutetaan. Nämä toimijat on nimettävä ja jokaisen osalta määritettävä loppukäytön vähenemän määrä ja sovellettavat toimet.\nLisäksi on varmistettava, että julkisyhteisöjen hiilineutraalisuussuunnitelmiin sisältyy energiatehokkuustoimia, tuettava julkisyhteisöjä näiden toimien käyttöönotossa, osaamisen lisäämisessä ja koulutuksessa, rohkaistava julkisyhteisöjä yhteistyöhön ja huomioimaan investointiensa ja politiikkatoimiensa hiilipäästöjen elinkaari.\nJulkisten rakennusten esimerkillinen rooli (6 artikla)\nEhdotuksessa laajennetaan nykyinen valtion keskushallinnon omistuksessa ja käytössä olevaan rakennuskantaan rajattu 3 % vuotuinen korjausvelvoite koskemaan koko julkisen sektorin rakennuskantaa. Ehdotuksessa asetetaan peruskorjausten vaatimustasoksi uudisrakentamisen niin sanottu lähes nollaenergiarakennus sekä poistetaan kaikki nykyiset joustot ja vaihtoehdot.\nKorjausvelvoitteen uusi soveltamisala on laajin mahdollinen ja nostaa Suomessa sen piirissä olevan rakennusalan nykyisestä 0,9 miljoonasta 56 miljoonaan neliömetriin. Historialliset ja suojellut rakennukset, kirkot sekä puolustusvoimien rakennukset tulevat ehdotuksen mukaan nollaenergiatason peruskorjausvelvoitteen piiriin. Suomen käyttämä vaihtoehto, jossa korjauksia vastaava energiansäästö saavutetaan muilla toimilla, on poistettu, eikä tilatehokkuuden parantumista enää hyväksytä velvoitteen täyttämiseen.\nPeruskorjausvelvoitteen laajuuden määrittämiseksi ja sen toimeenpanon seuraamiseksi olisi soveltamisalan rakennuksista tehtävä julkisesti saatavilla oleva inventaario, joka sisältää rakennuskohtaiset tiedot pinta-alasta sekä sen energiatehokkuustodistuksen. Inventaario olisi päivitettävä vuosittain.\nJulkisten hankintojen energiatehokkuus (7 artikla)\nEhdotuksessa laajennetaan nykyinen valtion keskushallintoa koskeva velvoite tavara-, palvelu- tai rakennusurakkahankinnoissa hankkia, kynnysarvojen ylittyessä, kaikkein energiatehokkaimpia vaihtoehtoja koskemaan koko julkista sektoria. Velvoite laajennetaan myös koskemaan käyttöoikeussopimuksia sekä työsuorituksen tilaamista. Uutena velvoitteena jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että kynnysarvot ylittävissä julkisissa hankinnoissa hankintayksiköt soveltavat energiatehokkuus ensin -periaatetta.\nEnergiatehokkuus on hankinnoissa huomioitava hyödyntämällä energiamerkintää tai ekosuunnitteludirektiivin pohjalta luotuja energiatehokkuuden vertailuarvoja. Ehdotuksen mukaan muun muassa kustannustehokkuus ja tekninen toteutettavuus eivät enää olisi kriteerejä olla noudattamatta ehdotuksen vaatimuksia. Uutena asiana ehdotuksessa velvoitetaan tuotteiden ja palvelujen hankinnassa soveltamaan parhaansa mukaan komission laatimia ympäristöystävällisten julkisten hankintojen kriteerejä, mikäli hankinnan kohde liittyy energiaan. Ehdotuksessa nostetaan erikseen esimerkeiksi muun muassa datakeskukset, palvelimet, pilvipalvelut, tievalaistus, tietotekniikka ja älypuhelimet.\nEhdotuksessa tiukennetaan myös jäsenvaltioiden velvoitetta varmistaa, että julkishallinto, hankkiessaan palveluita, joilla on merkittävä energiasisältö, arvioi mahdollisuudet hankkia energiansäästö palveluna, joka tuottaa pitkän aikavälin energiansäästöjä. Uutena velvoitteena jäsenvaltioiden on ehdotuksen mukaan avoimesti viestittävä kynnysarvot ylittävien hankintasopimusten vaikutuksista energiatehokkuuteen. Jäsenvaltioiden on jatkossa tuettava hankintayksiköitä, myös alueellisella ja paikallisella tasolla, antamalla tukea, neuvontaa, ohjeita ja työkaluja, muun muassa elinkaarikustannusten ja ympäristövaikutusten ja -kustannusten arvioimiseksi sekä kannustettava niitä yhteistyöhön. Tämän lisäksi ehdotuksessa velvoitetaan uutena vaatimuksena jäsenvaltioita laatimaan julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä ja käytäntöjä, joilla varmistetaan, ettei yksittäisillä julkisilla hankintayksiköillä ole esteitä tehdä energiatehokkuusinvestointeja tai hyödyntää energiansäästöpalveluita tai erilaisia rahoitusmekanismeja ja raportoitava nämä toimenpiteet komissiolle.\nEnergiansäästövelvoite (8, 9 ja 10 artiklat)\nEhdotuksessa jaetaan nykyinen kumulatiivisen energiansäästön velvoitekausi 2021-2030 kahdeksi erilliseksi velvoitekaudeksi. Meneillään oleva kausi, johon sovelletaan voimassa olevia vaatimuksia, päättyisi 2023 lopussa. Uusi merkittävästi korotetulla tavoitteella ja tiukennetuilla energiansäästön kelpoisuusehdoilla oleva kausi olisi 2024-2030, jonka jälkeen kaudet jatkuisivat kymmenen vuoden jaksoissa. Uudelle kaudelle säästötavoite nostettaisiin nykyisestä vuotuisesta 0,8 prosentin tasosta 1,5 prosenttiin. Energiamääränä uutta vuotuista energiansäästöä olisi saavutettava 4,5 terawattituntia. Nykyinen voimassa oleva vuotuisen säästön tavoite on 2,4 terawattituntia, kun se vuonna 2020 päättyneellä ensimmäisellä velvoitekaudella oli 1,7 terawattituntia. Säästön saavuttamisessa voidaan edelleen käyttää 9 artiklan mukaista energiayhtiöiden velvoiteohjelmaa, 10 artiklan mukaisia vaihtoehtoisia toimia tai näiden yhdistelmää. Jos jollain velvoitekaudella jäsenvaltio ei saavuta sitovaa kumulatiivista energiansäästöään, siirtyy vaje seuraavan kauden tavoitteeseen.\nEhdotuksen mukaan energiatehokkuustoimia on kohdistettava prioriteettina energiaköyhiin, ns. haavoittuvassa asemassa oleviin energiayhtiöiden asiakkaisiin sekä mikäli asiaankuuluvaa, sosiaalisen asumisen asiakkaisiin. Myös osa 8 artiklan energiansäästövelvoitteesta tulee saavuttaa näiden kohderyhmien joukossa. Jäsenvaltioiden tulee käyttää kaikkia rahoitusvälineitä, mukaan luettuna EU:sta saatava rahoitus ja päästökaupan huutokauppatulot, jotta energiatehokkuustoimista ei aiheudu haittavaikutuksia näille kohderyhmille ja varmistetaan oikeudenmukainen ja kaikki mukaan ottava energiamurros. Kohderyhmistä, toimista sekä tuloksista on raportoitava komissiolle.\nJäsenvaltion on demonstroitava ja osoitettava laskelmilla, miten 8 artiklan energiansäästöt vaikuttavat 4 artiklan yleistavoitteen saavuttamiseen. Lisäksi on osoitettava, että käytettyjen politiikkatoimien lähtökohtana on nimenomaisesti 8 artiklan energiansäästövelvoite ja että esitetyt säästöt ovat toteutuneet nimenomaan ilmoitettujen politiikkatoimien vaikutuksesta, mikä vaatimus kohdistuu erityisesti vapaaehtoisiin energiatehokkuussopimuksiin.\nEnergiahallintajärjestelmät ja energiakatselmukset (11 artikla)\nEhdotuksessa muutetaan pakollista suuren yrityksen energiakatselmuksen soveltamisalaa siten, ettei velvoittavuus enää perustu suuren yrityksen määritelmän mukaiseen yrityskokoon, vaan kaksiportaisesti yrityksen kokonaisenergiankäyttöön. Lisäksi yritykset, jotka toteuttavat energiansäästösopimuksen (ESCO-sopimus), vapautetaan näistä vaatimuksista.\nYritykset, joiden energiankulutuksen keskiarvo kolmelta edelliseltä vuodelta on yli 28 gigawattituntia, on velvoitettava ottamaan käyttöön energianhallintajärjestelmä. Järjestelmän on oltava riippumattoman elimen sertifioima asiaa koskevien eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien mukaisesti.\nYritykset, joiden energiankulutuksen keskiarvo kolmelta edelliseltä vuodelta on yli 2,8 gigawattituntia ja jotka eivät ota käyttöön energianhallintajärjestelmää, on velvoitettava tekemään energiakatselmus. Energiakatselmukset on suoritettava riippumattomalla ja kustannustehokkaalla tavalla 26 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti tai riippumattomien viranomaisten on toteutettava ja valvottava niitä kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Energiakatselmukset on suoritettava vähintään joka neljäs vuosi edellisen energiakatselmuksen päivämäärästä lukien. Energiakatselmusten tulokset on toimitettava yrityksen johdolle ja tulokset ja toteutetut suositukset julkaistava tarvittaessa yrityksen vuosikertomuksessa.\nJäsenvaltioiden on lisäksi kehitettävä ohjelmia, joilla kannustetaan muita yrityksiä tekemään energiakatselmuksia ja toteuttamaan niissä löydettyjä energiatehokkuustoimenpiteitä.\nJäsenvaltioiden on velvoitettava 2024 alkaen jokaisen alueellaan olevan palvelinkeskuksen, jolla on merkittävä energiankulutus, omistajien ja ylläpitäjien julkistamaan vuosittain keskuksen tiedot, jotka jäsenvaltioiden on myöhemmin raportoitava komissiolle. Näitä tietoja ovat keskuksen nimi, omistajan ja operaattorin nimi, kunta, jossa keskus sijaitsee, lattiapinta-ala, asennettu sähköteho, vuotuinen saapuva ja lähtevä dataliikenteen määrä sekä keskukseen tallennettujen ja käsiteltyjen tietojen määrä. Lisäksi on suorituskykyindikaattoreilla raportoitava yksityiskohtaiset toiminnalliset tiedot palvelinkeskuksen suorituskyvystä viimeisen kokonaisen kalenterivuoden ajalta.\nMaakaasun mittaus- ja laskutustiedot (12, 16 ja 18 artiklat)\nEhdotuksessa ei esitetä sisällöllisiä muutoksia maakaasun mittauksen ja laskutustietojen osalta.\nLämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden laskutus ja kulutustiedot (13, 14, 15, 17 ja 19 artiklat)\nEhdotus sisältää lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden kulutus- ja laskutustietojen osalta voimassa olevaan energiatehokkuusdirektiiviin verrattuna vain lakiteknisiä muutoksia, eivätkä vaikuta merkityssisältöön.\nLämmitystä, jäähdytystä ja lämmintä käyttövettä koskevat sopimusperusteiset oikeudet (20 artikla)\nEhdotus sisältää uusia säännöksiä loppuasiakkaiden ja vähäisin osin myös loppukäyttäjien oikeuksista lämmitystä, jäähdytystä ja lämmintä käyttövettä koskevissa sopimussuhteissa sekä näiden sopimusten sisällöstä. Oikeudet liittyvät muun muassa toimitussopimuksessa loppuasiakkaalle sovittaviin oikeuksiin, yleisiin sopimusehtoihin ja maksujärjestelmiin. Ehdotetut muutokset vastaavat pitkälti voimassa olevan sähkömarkkinadirektiivin 2019/944/EU 10 artiklan säännöksiä, jotka on pantu Suomessa täytäntöön sähkömarkkinalailla (588/2013).\nTietämyksen lisääminen (21 artikla)\nEhdotuksen mukaan energiatehokkuuteen ja energiansäästämiseen liittyvän tiedon jakaminen tulee velvoittavammaksi ja kohderyhmä laajenee energian loppuasiakkaisiin ja -käyttäjiin sekä lisäksi esimerkiksi kuluttajajärjestöihin sekä alueellisiin ja paikallisiin viranomaisiin. Velvoite koskee tietoa energiatehokkuuden parantamisen toimenpiteistä, tiedon jakelua sekä teknistä ja toimenpiteiden rahoituksen neuvontaa. Ehdotuksessa korostetaan myös haavoittuvien, energiaköyhien ja sosiaalisen asumisen asiakkaiden mahdollisuuksia neuvonnan saatavuuteen.\nEhdotuksessa on velvoittavasti nostettu esille erityisesti kotitalouksille ja muille pienille energiankäyttäjille yhden luukun periaatteen mukaisten asiointipisteiden luominen auttamaan teknistä ja taloudellista neuvontaa sekä rakennusten energiakorjauksiin että uusiutuvan energian käyttöönottoon rakennuksissa. Asiointipisteitä voi olla paikallisissa energiatoimistoissa, jotka tarjoavat apua kuluttajien lisäksi julkisille viranomaisille.\nEhdotuksessa on lisäksi mukana velvoite tunnistaa ja poistaa kannustinloukut, jotka liittyvät vuokralaisten ja omistajien välisiin tai pelkästään omistajien kesken oleviin ristiriitaisiin kannustimiin toteuttaa energiatehokkuustoimenpiteitä. Lisäksi uutena asiana velvoitetaan toteuttamaan toimia, joilla tuetaan keskustelua ristiriitaisista kannustimista useiden eri toimijoiden kesken.\nHaavoittuvassa asemassa olevat asiakkaat ja energiaköyhyys (22 artikla)\nEhdotuksessa velvoitetaan toteuttamaan energiatehokkuuden ja kuluttajansuojan parantamisen sekä informaatio-ohjauksen toimenpiteitä, jotka kohdistuvat haavoittuvassa asemassa oleviin energiayhtiöiden asiakkaisiin, energiaköyhyydestä kärsiviin sekä tarvittaessa tuetun asumisen piiriin kuuluviin. Vaadittuja toimenpiteitä ja raportointia on esitetty erityisesti ehdotuksen 8(3) ja 21 artikloissa.\nLisäksi jäsenmaita velvoitetaan toteuttamaan energiatehokkuustoimenpiteitä, joilla lievennetään muiden politiikkatoimien kuten verotustoimenpiteiden tai rakennusten ja liikennesektorin päästökaupan soveltamisen vaikutuksia energiaköyhiin. Jäsenmaiden tulee edistää mahdollisten rahoitusvälineiden käyttöönottoa, kuten ilmastotoimia koskeva sosiaalirahastoa tai päästökaupan huutokauppatuloja, energiatehokkuuden parantamiseksi näissä kohderyhmissä. Eri alojen asiantuntijoista on perustettava verkosto kehittämään strategioita ja tukemaan päätöksentekijöitä energianköyhyyden lieventämisessä. Lisäksi velvoitetaan käyttämään kaikkia rahoitusvälineitä, jotta energiatehokkuustoimista ei aiheudu haittavaikutuksia näille kohderyhmille.\nLämmityksen ja jäähdytyksen energiatehokkuus (23 ja 24 artiklat)\nEhdotuksessa nykyisin viiden vuoden välein tehtävä, kustannushyötyanalyysin sisältävä, kattava arviointi lämmityksestä ja jäähdytyksestä esitetään tehtäväksi osana yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa ja sitä koskevaa edistymisraporttia. Jäsenvaltion on tehtävä toimenpiteitä arvioinnin perusteella ilmenevän tehokkaan sähkön ja lämmön yhteistuotantopotentiaalin ja tehokkaan kaukolämmitys ja –jäähdytyspotentiaalin hyödyntämiseksi sekä hukkalämmön ja uusiutuvan energian hyödyntämispotentiaalin käyttöön ottamiseksi.\nEhdotuksessa määritellään tehokas kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmä (jäljempänä järjestelmä) asettamalla vähimmäisosuudet yhteistuotannolle sekä uusiutuvan energian ja hukkalämmön osuudelle siten, että vuoden 2025 loppuun saakka tehokas on järjestelmä, jossa käytetään vähintään 50 prosenttia uusiutuvaa energiaa, 50 prosenttia hukkalämpöä, 75 prosenttia yhteistuotantolämpöä tai 50 prosenttia tällaisen energian ja lämmön yhdistelmää. 1.1.2026 alkaen tehokas järjestelmä käyttää vähintään 50 prosenttia uusiutuvaa energiaa, 50 prosenttia hukkalämpöä, 80 prosenttia yhteistuotantolämpöä tai vähintään yhdistelmä sellaisesta verkkoon menevästä lämpöenergiasta, jonka uusiutuvan energian osuus on vähintään viisi prosenttia ja jonka uusiutuvan energian, hukkalämmön ja tehokkaan yhteistuotannon kokonaisosuus on vähintään 50 prosenttia. 1.1.2035 alkaen tehokas järjestelmä käyttää vähintään 50 prosenttia uusiutuvaa energiaa ja hukkalämpöä ja uusiutuvan energian osuus on vähintään 20 prosenttia. 1.1.2045 alkaen tehokas järjestelmä käyttää vähintään 75 prosenttia uusiutuvaa energiaa ja hukkalämpöä, ja jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 40 prosenttia. 1.1.2050 alkaen tehokas järjestelmä käyttää vain uusiutuvaa energia ja hukkalämpöä ja jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 60 prosenttia.\nJäsenvaltioiden on taattava, että uusi tai merkittävästi uudistettu kaukolämpö- ja kaukojäähdytysjärjestelmä täyttää valmistuessaan ehdotuksen mukaisen tehokkaan järjestelmän kriteerit, eikä fossiilisten polttoaineiden käyttö kasva, eivätkä järjestelmän uudet lämmönlähteet perustu fossiilisiin polttoaineisiin maakaasua lukuun ottamatta. Niistä energian kokonaistuotannoltaan yli viiden megawatin järjestelmistä, jotka eivät täytä tehokkaan järjestelmän kriteereitä, on tehtävä 1.1.2025, ja sen jälkeen viiden vuoden välein, viranomaiselle hyväksyttäväksi suunnitelma siitä, miten kriteerit täytetään.\nEhdotuksessa laajennetaan ja muutetaan nykyistä velvoitetta tehdä laitoskohtainen kustannushyötyanalyysi lämmityksen ja jäähdytyksen tarjonnan energiatehokkuuden lisäämisen kannattavuuden arvioimiseksi. Jatkossa viranomaiselle hyväksyttäväksi tehtävä kustannushyötyanalyysi yli viiden megawatin sähkön lauhdetuotantolaitoksen toteuttamisesta yhteistuotantolaitoksena ja yli viiden megawatin teollisuuslaitoksen, yli viiden megawatin erityislaitoksen, esimerkiksi jätevesilaitos tai LNG-yksikkö, ja yli yhden megawatin palvelinkeskuksen hukkalämmön hyödyntämiseksi. Kustannushyötyanalyysi on tehtävä uutta laitosta suunniteltaessa tai merkittävästi uudistettaessa olemassa olevaa laitosta. Velvoite koskee myös kaikkia teollisuuspäästödirektiivin laitoksia. Jäsenvaltion on lisäksi kerättävä ja julkaistava tietoja kustannushyötyanalyyseistä.\nEnergian muunto, siirto ja jakelu (25 artikla)\nEhdotuksessa selvennetään kansallisten sääntelyviranomaisten roolia energiatehokkuus ensin-periaatteen täytäntöönpanossa päätöksissä kaasun toiminnasta ja sähköinfrastruktuuriin, mukaan lukien päätökset verkkotariffeista. Jäsenvaltioiden olisi ehdotuksen mukaan varmistettava, että kaasun ja sähkön siirto- ja jakeluverkko-operaattorit soveltavat energiatehokkuus ensin -periaatetta verkoston suunnittelussa, verkon kehittämisessä ja investointipäätöksissä.\nEhdotuksessa esitetään lisäksi, että jäsenvaltioiden on varmistettava siirto- ja jakeluverkonhaltijat kartoittavan verkostohäviöt ja toteutettava kustannustehokkaita toimenpiteitä verkon menetysten vähentämiseksi. Ehdotuksessa laajennetaan kansallisen sääntelyviranomaisen sekä siirto- ja jakeluverkonhaltijoiden raportointivelvollisuutta näistä toimenpiteistä.\nPätevöitymisen, todentamisen ja sertifiointijärjestelmien saatavuus (26 artikla)\nEhdotuksen mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava energiatehokkuusalan ammattitaitojen asianmukainen taso, joka vastaa markkinoiden tarpeita. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sertifiointi- ja koulutusjärjestelmiä on tarjolla ja että energiatehokkuusalan ammattilaiset, mukaan lukien energiapalvelujen tarjoajat, energiakatselmoijat, energiamanagerit, itsenäiset asiantuntijat ja rakennustuotteiden asentajat ovat luotettavia ja edistävät kansallisia energiatehokkuutta koskevia tavoitteita ja EU:n yleistä hiilineutraalisuustavoitetta.\nJäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa sertifiointi- tai vastaavissa pätevyysjärjestelmissä otetaan huomioon nykyiset eurooppalaiset tai kansainväliset standardit. Sertifiointi- ja koulutusjärjestelmät on arvioitava neljän vuoden välein ja arviointi suosituksineen julkaistava.\nEnergiapalvelut (27 artikla)\nEhdotuksessa esitetään lisävaatimuksia ESCO-sopimusten käytön lisäämiseksi. Jäsenvaltioiden on kannustettava julkisyhteisöjä käyttämään ESCO-sopimuksia suurten rakennusten kunnostamiseen. Suurten, pinta-alaltaan yli 1000 neliömetrin, palvelurakennusten kunnostamisessa on varmistettava, että julkisyhteisöt arvioivat ESCO-sopimusten toteuttamiskelpoisuutta. Lisäksi jäsenvaltioiden tulee tukea julkista sektoria rakennusten kunnostamiseen julkistamalla tietokanta toteutetuista ja käynnissä olevista energiatehokkuutta koskevista sopimushankkeista, jotka sisältävät suunnitellut ja saavutetut energiansäästöt.\nJäsenvaltioiden on tuettava energiapalvelumarkkinoiden toimintaa neuvoa-antavien ja riippumattomien markkinavälittäjien avulla. Tällä edistetään markkinoiden kehitystä kysyntä- ja tarjontapuolella ja asetetaan tiedot erilaisista tukimekanismeista julkisesti markkinatoimijoiden saataville. Energiapalvelumarkkinoiden toiminnan tukemiseksi jäsenvaltiot voivat myös perustaa yksilöllisen mekanismin tai nimetä oikeusasiamiehen varmistaakseen valitusten tehokkaan käsittelyn ja energiapalvelu- ja ESCO-sopimuksista johtuvien riitojen ratkaisemisen tuomioistuinten ulkopuolella.\nEnergiatehokkuuden kansallinen rahasto, rahoitus ja tekninen apu (28 artikla)\nEhdotuksen mukaan jäsenmaiden tulee helpottaa rahoituslaitosten perustamista tai olemassa olevien käyttöä erityisesti energiatuen, rahoitusinstrumenttien ja teknisen avun yhdistämiseksi. Rahoituslaitoksia sekä projektinkehityksen tukitoimintoja tulisi perustaa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Komissio auttaa soveltuvin osin näiden perustamisessa joko suoraan tai EU:n rahoitusinstrumenttien kautta.\nJäsenvaltioiden on varmistettava, että erilaisia lainainstrumentteja, kuten vihreitä lainoja, vakuudellisia ja vakuudettomia, tarjotaan laajasti ja syrjimättömästi sekä edistettävä energialaskuun ja verotukseen liittyvien rahoitusinstrumenttien käyttöönottoa. Lisäksi tulee varmistaa, että pankit ja rahoituslaitokset saavat tietoa mahdollisuuksista osallistua energiatehokkuustoimenpiteiden rahoitukseen.\nToimien kohdejoukkona on nostettu keskeiseen rooliin energiaköyhät, haavoittuvassa asemassa olevat asiakkaat sekä tuetun asumisen asiakkaat.\nSeuraamukset (30 artikla)\nEhdotuksessa laajennetaan jäsenvaltioiden velvoite asettaa tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset koskemaan kattavasti ja ilman poikkeuksia direktiivin kaikkia artikloita. Nykyinen sanktiointi rajoittuu käytännössä viiteen artiklaan ja kolmeen aiheeseen\nDelegoidut säädökset (31 artikla)\nEhdotukseen sisältyy useita valtuutuksia komissiolle antaa täytäntöönpano- ja delegoituja säädöksiä.\nValtioneuvosto katsoo, että neuvotteluprosessin aikana tulee kiinnittää edelleen huomiota lainsäädäntöehdotusten yhteisvaikutuksiin ja yhteensopivuuteen. Suomen kantoja täydennetään tarvittaessa ehdotusta ja 55-valmiuspakein kokonaisvaikutuksia koskevien lisätietojen perusteella.\nOttaen huomioon energiatehokkuustoimien merkityksen ilmastotavoitteiden saavuttamisessa, valtioneuvosto voi hyväksyä EU:n yleisen energiatehokkuustavoitteen kiristämisen siltä osin, kun se todellisesti vie Euroopan unionia kohti vähintään 55 prosentin ilmastotavoitteita. Valtioneuvosto katsoo, että energian kokonaiskulutus- ja loppukäyttötavoite ei saa vaarantaa hiilineutraalisuustavoitetta. Energian loppukulutuksen vähentämisen yhteensovittaminen hiilettömyystavoitteen kanssa on lähitulevaisuudessa haasteellista.\nValtioneuvosto pitää tärkeänä, että kansallisten energiankäyttöä koskevien tavoitteiden asettamisessa voidaan ennen kaikkea huomioida jäsenvaltion hiilineutraalisuustavoitteen saavuttaminen mahdollisimman nopeasti ja kustannustehokkaalla tavalla. Suomella on hiilineutraalisuuden osalta EU:ta selvästi kunnianhimoisempi tavoite.\nValtioneuvosto pitää hyvänä nykyistä tavoitteenasettamisen lähtökohtaa, jossa jäsenvaltio voi ottaa huomioon energiantehokkuuteen vaikuttavat kansalliset erityispiirteet, kuten energianhankinnan muutokset, talouden kehitysennusteen ja energiaintensiivisen teollisuuden vähähiilistämisen.\nKomission tavoin valtioneuvosto haluaa edistää julkisen sektorin energiatehokkuutta. Valtioneuvosto pitää julkiselle sektorille ehdotettua vuotuista sitovaa 1,7 prosentin energian loppukäytön vähentämisvaatimusta ongelmallisena lisääntyvien kustannusten ja hallinnollisen rasitteen vuoksi. Tämä erillistavoite edellyttäisi kaikkien julkisen sektorin toimijoiden rekisteröitymistä ja vuotuista raportointia erilliseen tietojärjestelmään, jonka avulla velvoitteen kohteena olevia valvottaisiin.\nEnergiansäästövelvoitteen osalta komissio ehdottaa nykyistä velvoitekautta 2021-2030 koskevan sitovan vuotuisen tavoitteen korottamista vuodesta 2024 alkaen lähes kaksinkertaiseksi. Valtioneuvosto ei pidä esitettyä tavoitetason korotusta perusteltuna tai realistisena tilanteessa, jossa vain osa jäsenvaltioista saavutti velvoitekauden 2014-2020 tavoitteen, joka oli jo nykyiseen voimassa olevaan tavoitteeseen verraten maltillinen. Lisäksi valtioneuvosto edellyttää, että ehdotetut säästöjen hyväksymiskriteereiden ja todentamisvelvoitteiden kiristämiset otetaan huomioon tavoitteen asettelussa.\nJulkisten rakennusten kolmen prosentin peruskorjausvelvoite\nValtioneuvosto ei pidä tarkoituksenmukaisena kaavamaista julkisen sektorin rakennuskantaan kohdistuvaa kolmen prosentin peruskorjausvelvoitetta, jossa korjauksen tasovaatimukseksi asetetaan uudisrakentamisen lähes nollaenergiataso. Julkisen sektorin tulee voida kohdistaa käytössään olevat taloudelliset resurssinsa mahdollisimman vaikuttavaan päästöjen vähentämiseen ja hiilineutraalisuustavoitteen saavuttamiseen kaikin käytettävissä olevin keinoin. Huomioon on myös otettava kansalliset erityispiirteet olemassa olevien rakennusten energiatehokkuuden vähimmäisvaatimuksia koskien. Valtioneuvosto kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että alue- ja kuntatason hiilineutraalisuussuunnitelmiin sisällytetään energiatehokkuustoimia. Erityisen hyvänä valtioneuvosto pitää komission vaatimusta tukea julkisen sektorin toimijoiden välistä yhteistyötä.\nEnergianhallintajärjestelmät ja energiakatselmukset\nValtioneuvosto pitää nykyistä vuonna 2012 voimaan tullutta suurten yritysten pakollisten energiakatselmusten velvoitetta hyvin toimivana. Valtioneuvosto voi hyväksyä komission ehdotuksen, mutta suhtautuu hyvin varauksellisesti siihen, että rakenteellisen muutoksen seurauksena jouduttaisiin hankkimaan uusi valvontarekisteri, johon kaikkien yritysten tulisi rekisteröityä ja säännöllisesti raportoida.\nLämmitys ja –jäähdytys on luonteeltaan hyvin paikallista ja jäsenvaltioiden erityispiirteet on huomioitava annettaessa lämmitykseen ja jäähdytykseen liittyviä velvoitteita. Kaukolämpö- ja kaukojäähdytysjärjestelmät ovat osa energiajärjestelmää ja toimivat esimerkiksi hukkalämmön hyödyntämisen mahdollistajina. Suomessa kaukolämpöverkot toimivat sektori-integraatiota edistävinä alustoina mahdollistamalla esimerkiksi geolämmön, datakeskusten ja teollisuuden hukkalämpöjen laajamittaisen hyödyntämisen sekä rakennusten kysyntäjouston. Kaukolämmön avulla sähkön ja lämmön sektori-integraatio voidaan toteuttaa laajassa mittakaavassa ja kustannustehokkaasti.\nUusiutuvan energian ja päästökauppadirektiivien lämmitykselle asettamien velvoitteiden ja vähimmäiskriteerien lisäksi, ei järjestelmäkohtaisia vähimmäiskriteerejä kaukolämmölle tai kaukojäähdytykselle ole tarpeen tässä säätää. Jäsenvaltioille on jäätävä tilaa toteuttaa kustannustehokkaat toimenpiteet ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksen mukaisten järjestelmäkohtaisten vähimmäiskriteereiden asettaminen esimerkiksi uusiutuvan energian, ja myös hukkalämpöjen ja tehokkaan yhteistuotannon määrälle, saattaa estää täysmääräisen hukkalämmön hyödyntämismahdollisuuden ja järjestelmäintegraation laajamittaisen kehittämisen kaukolämmitys- ja jäähdytysjärjestelmissä.\nEnergiatehokkuus ensin -periaate\nValtioneuvosto suhtautuu myönteisesti energiatehokkuus ensin -periaatteeseen ja sen huomioon ottamiseen. Energiatehokkuuden parantaminen tukee päästövähennystoimia päästöjen syntymisen lähteellä. Se ei kuitenkaan saa tarkoittaa sitä, että luovutaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä keskeisenä pyrkimyksenä. Valtioneuvosto suhtautuu varauksella periaatteen käyttöönottoon liittyviin valvonta, seuranta- ja raportointivaatimuksiin. Velvoite periaatteen käyttöönotosta ei saa johtaa kustannustehottomiin tai päästöjen vähentämistavoitteen kannalta epätarkoituksenmukaisiin ratkaisuihin.\nHaavoittuvassa asemassa olevat asiakkaat ja energiaköyhyys\nValtioneuvosto kannattaa kaikkia toimenpiteitä, joilla Euroopan unionissa vähennetään energiaköyhyyteen liittyviä ongelmia, myös energiapolitiikan keinoin tilanteessa, jossa muut toimet ovat riittämättömiä. Valtioneuvosto suhtautuu varauksella siihen, että ehdotuksessa velvoitetaan kaikkia jäsenvaltioita toimeenpanemaan yhdenmukaisia raskaita politiikkatoimia. Suomessa energiaköyhiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin asiakkaisiin kohdistettavien energiatehokkuustoimien vaikutus kansallisiin energiatehokkuus- ja ilmastotavoitteisiin olisi käytännössä merkityksetön. Direktiivin eri artikloissa ehdotettujen toimenpiteiden toimeenpano ilman, että niiden erittäin korkeat kustannusvaikutukset kohdistuvat energian loppukäyttäjiin, on kova vaatimus.\nSeuraamukset velvoitteiden laiminlyönnistä\nValtioneuvosto pitää hyvänä, että keskeisten velvoitteiden laiminlyönneille asetetaan seuraamukset, jotta voidaan varmistua toimenpiteiden toteutumisesta. Seuraamukset tulee kuitenkin rajata direktiivin tavoitteiden kannalta keskeisiin artiklakohtiin. Valtioneuvosto ei pidä hyvänä ehdotuksen mukaista koko direktiivin tasolla kirjattua yleistä seuraamusten asettamisvelvoitetta.\nValtioneuvosto kiinnittää huomiota siihen, että asetus muodostaa sääntelykehyksen, jonka ulottuvuutta on mahdollista muuttaa delegoitujen ja täytäntöönpanosäädösten avulla. Jatkovalmistelussa on huolehdittava, että komissiolle annettavat valtuudet ovat oikeasuhtaisia, tarkoituksenmukaisia, selkeitä ja tarkasti rajattuja. Valtioneuvosto kiinnittää huomiota siihen, että säädös- ja täytäntöönpanovaltaa ei voida kuitenkaan siirtää komissiolle säädöksen keskeisten osien osalta.\nEhdotuksen tausta ja lähtökohdat\nEhdotus on osa 14.7.2021 annettua EU:n ilmastopakettia (ns. 55-valmiuspaketti), jonka tavoitteena on saavuttaa vuodelle 2030 asetettu 55 prosentin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoite vuoden 1990 tasoon verrattuna.\nEnergiatehokkuusdirektiivin edellinen uudistus tuli voimaan vuonna 2018. Nyt käsiteltävässä ehdotuksessa kiristettäisiin merkittävästi energiankulutuksen vähentämisen tavoitteita ja energiansäästövelvoitteita. Näiden lisäksi merkittäviä ehdotuksia olisivat julkisen sektorin rakennuskantaan kohdistuva kolmen prosentin peruskorjausvelvoite ja kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmien uusiutuvan energian ja hukkalämmön vähimmäiskriteerit. Ehdotuksella on arvioitu olevan merkittäviä vaikutuksia yrityksille, kunnille ja valtiolle myös hallinnollisen taakan lisääntymisen kautta.\nKeskeisten ehdotusten arviointia\nTalousvaliokunta arvioi ehdotuksia osana ilmastopaketin kokonaisuutta keskittyen erityisesti ehdotuksen taloudellisten vaikutusten, keinojen kustannustehokkuuden, sääntelyn tarkoituksenmukaisuuden ja hallinnollisen taakan näkökulmiin.\nEU-tason tavoite vuodelle 2030 energian loppukäytön ja primäärienergiankulutuksen vähentämiselle tulisi sitovaksi ja kiristyisi. Talousvaliokunta yhtyy valtioneuvoston käsitykseen tavoitteen epärealistisuudesta: tavoite nousisi vuodesta 2024 lähes kaksinkertaiseksi. Talousvaliokunta kiinnittää huomiota siihen, että ehdotuksen 4 artiklassa ei ole enää kyse tavoitteesta vaan jäsenvaltiokohtaisen energiankulutuksen katosta. Talousvaliokunnan mielestä ongelmallista on lisäksi tavoitteen sitovuus ja mahdollinen vastakkaisuus ilmastopaketin varsinaisen tarkoituksen kanssa.\nTalousvaliokunnan saaman selvityksen mukaan komission esittämän laskentatavan mukainen EU-tason tavoite rajaisi Suomen vuoden 2030 energian loppukäytön noin 255 terawattituntiin. Talousvaliokunta katsoo, ettei ehdotettu laskentatapa vastaa tavoitetta jakaa vastuuta jäsenvaltioiden kantokyvyn perusteella: yksi kaavan jyvityskertoimista, energiaintensiteetti, on Suomen osalta korkea energiavaltaisen teollisuuden suuren osuuden ja kylmän ilmaston vuoksi.\nAbsoluuttisten energiansäästötavoitteiden ongelmallisuutta korostaa niiden potentiaalinen ristiriita kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteen kanssa: energiamurros edellyttää siirtymää fossiilisista polttoaineista sähkön tai esimerkiksi paljon sähköä edellyttävän vedyn käyttöön. Energiansäästövelvoite voi siis pahimmillaan toimia vastoin ilmastopaketin muiden säädösten tavoitteita ja koko ilmastopaketin olemassaolon oikeutusta vastaan. Talousvaliokunta edellyttää, että Suomen tulee suhtautua säännökseen ehdotetussa muodossaan kriittisesti sekä sääntelyn ongelmallisten ja ennakoimattomien taloudellisten vaikutusten vuoksi että erityisesti siltä osin, kuin se voi vaikeuttaa hiilineutraalisuustavoitteen saavuttamista.\nJulkiselle sektorille asetettaisiin lisäksi 1,7 prosentin sitova, vuotuinen energian loppukäytön vähentämisvaatimus. Talousvaliokunta yhtyy valtioneuvoston arvioon siitä, että vaatimus olisi ongelmallinen lisääntyvien kustannusten ja hallinnollisen rasitteen vuoksi. Erillistavoite edellyttäisi kaikkien julkisen sektorin toimijoiden rekisteröitymistä ja vuotuista raportointia tietojärjestelmään, jonka avulla velvoitteen kohteita valvottaisiin.\nEnergiatehokkuus ensin -periaate.\nEsityksessä ehdotetaan energiatehokkuus ensin -periaatteen kirjaamista direktiiviin sitovaksi tavoitteeksi suunnittelussa, toimintatavoissa ja merkittävissä investointipäätöksissä. Valtioneuvoston kannassa ehdotukseen on suhtauduttu myönteisesti mutta samalla tuotu esille, ettei periaate saa tarkoittaa sitä, että luovutaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä keskeisenä periaatteena.\nTalousvaliokunta korostaa, että vaikka periaate on suunnittelun lähtökohtana kannatettava, se ei saa vaarantaa ilmastotavoitteiden kannalta ensisijaisen hiilineutraaliustavoitteen toteutumista. Se ei myöskään saa toimia oikeutuksena ehdotukseen sisältyvien hiilineutraaliustavoitteen kanssa mahdollisessa ristiriidassa olevien säännösehdotusten hyväksymiselle. Talousvaliokunta suhtautuu kriittisesti periaatteen kirjaamiseen sääntelyn ensisijaisena ja sitovana velvoitteena.\nJulkisten rakennusten rooli.\nAsetusehdotuksessa esitetään, että nykyinen valtion keskushallinnon rakennuskantaan kohdistuva kolmen prosentin korjausmäärää vastaava säästövelvoite muuttuisi koko julkisen sektorin rakennuskantaa koskevaksi kolmen prosentin peruskorjausvelvoitteeksi. Peruskorjausten vaatimustasoksi tulisi uudisrakentamisen ns. lähes nollaenergiataso. Kaukolämmitys- ja jäähdytysjärjestelmissä tulisi lisätä uusiutuvan energian osuutta ja hyödyntää hukkalämpöä.\nJulkisen rakennuskannan korjausvelvoitteen ongelmallisuus kytkeytyy Suomessa ensinnäkin rakennuskannan laajuuteen: Suomen kuntakonsernien rakennuskanta on 50,6 miljoonaa neliömetriä, ja valtion (Senaatti) rakennuskanta 5,7 miljoonaa neliömetriä. Nettoala, jossa edellisistä on vähennetty mm. kylmät rakennukset, v. 2010 jälkeen rakennetut rakennukset, tyhjät tai lähivuosina tyhjenevät rakennukset, olisi noin 35 miljoonaa neliömetriä.\nValtioneuvoston kannassa esitetyn arvion mukaan kolmen prosentin tason saavuttaminen lähes kaksinkertaistaisi vuotuisen korjausmäärän. Talousvaliokunta kiinnittää huomiota siihen, että valtioneuvoston kannassa on arvioitu yksin julkisen rakennusten korjausvelvoitteen tiukentamisen hinnaksi vuositasolla 3,8 miljardia vuodesta 2024 alkaen. Peruskorjatussa rakennuskannassa tällä saavutettaisiin 10—15 miljoonan euron vuotuiset energiakustannussäästöt ja 0,02—0,03 miljoonan tonnin vuotuinen CO2-ekv:n päästövähenemä. Tässäkään laskelmassa ei ole otettu huomioon rakennusmateriaalien valmistuksen ja rakentamisen elinkaarivaatimuksia. Valtioneuvoston kirjelmässäkin todetaan, että niissä kaupungeissa ja kunnissa, joissa kaukolämmön tuotannossa käytetään pääasiassa uusiutuvia energianlähteitä tai teollisuuden hukkalämpöä, kaavamaisella peruskorjausvaatimuksella on todennäköisemmin päästöjä lisäävä kuin niitä vähentävä vaikutus.\nTalousvaliokunta katsoo, että edellä esitetyistä syistä ehdotettua korjausvelvoitetta ei voida pitää kustannustehokkaana ja oikeasuhtaisena tapana energiatehokkuuden lisäämiseksi, ja Suomen tulee suhtautua ehdotukseen esitetyssä muodossaan kriittisesti.\nPuolustushallinnon näkökulma ja vaikutukset maanpuolustukseen.\nPuolustusministeriö on talousvaliokunnalle toimittamassaan lausunnossa tuonut esille, että asian valmistelun yhteydessä ei ole tunnistettu ehdotuksen mahdollisia vaikutuksia maanpuolustukseen eikä puolustusministeriötä ole tässä prosessissa kuultu. Talousvaliokunta pitää tätä valitettavana ottaen huomioon asian mahdolliset laajakantoiset vaikutukset maanpuolustukseen ja Puolustusvoimien toimintaedellytyksiin.\nKeskeisin ongelma maanpuolustuksen näkökulmasta liittynee koko julkista sektoria koskevaan energiankulutuksen 1,7 prosentin vuosittaiseen vähentämisvelvoitteeseen. U-kirjelmää laadittaessa on tulkittu, että vähentämisvelvoite koskisi myös maanpuolustusta. Tällä voisi olla suora vaikutus Puolustusvoimien suorituskykyyn ja välillisesti vaikutus kansalliseen turvallisuuteen.\nSamoin esitetty peruskorjausvelvoite koskisi Puolustusvoimien rakennuksia. Talousvaliokunnan saaman selvityksen mukaan velvoite ja tavoitteena oleva nollaenergiarakentaminen ei sellaisenaan soveltuisi moniin Puolustusvoimien käytössä oleviin kohteisiin, joissa rakennuksen vastaavuus käyttötarkoitukseensa ja operatiivisen toiminnan edellyttämä energiansaannin varmistaminen on ensisijaista.\nLisäksi direktiivin edellyttämä julkisesti saatavilla pidettävä inventaario, joka sisältäisi rakennuskohtaisia tietoja, voisi olla Puolustusvoimien käytössä olevien rakennusten osalta EU:n perustamissopimuksen 346 artiklan 1 a kohdan vastainen. Jäsenvaltio ei ole velvollinen antamaan tietoja, joiden ilmaisemisen se katsoo keskeisten turvallisuusetujensa vastaiseksi. Puolustusvoimien käytössä olevien rakennusten kohdekohtaiset tiedot ovat salassa pidettäviä. Talousvaliokunta edellyttää, että direktiivin jatkovalmistelun yhteydessä tulee varmistaa, että sääntely sisältää asianmukaiset Puolustusvoimien toimintaa koskevat poikkeukset.\nSuomen pitkän aikavälin strategia ja korjausten toteuttamistapa.\nTalousvaliokunta kiinnittää huomiota siihen, että Suomen jo olemassa oleva pitkän aikavälin korjausrakentamisen strategia 2020—2050 on laadittu hiilidioksidipäästöjä pienentävään suuntaan: strategian mukaisilla toimilla hiilidioksidipäästöt pienenevät noin 60 prosenttia ja lämmitysenergian kulutus noin 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Vuodesta 2020 vuoteen 2050 mennessä lämmitysenergian kulutus (brutto) laskisi noin 50 prosenttia. Ostoenergian odotettu kulutus vähenisi noin 60 prosenttia ja hiilidioksidipäästöt noin 92 prosenttia.\nTalousvaliokunta kiinnittää huomiota siihen, että korjaustoimenpiteitä voidaan toteuttaa yhtenä kokonaisuutena (deep renovation), mutta tämä on Suomessa harvinaista rakenteiden ja järjestelmien erilaisten käyttöikien takia. Yleensä rakennuksia korjataankin rakennusosa kerrallaan (staged renovation). Pelkästään energiatehokkuuden vuoksi tehty erillinen investointi on harvoin kustannustehokasta, ja energiatehokkuuden parantaminen tapahtuu suunnitellusti osana muita korjaushankkeita. Talousvaliokunta korostaa, että rakennuksen ehjien käyttökuntoisten rakennusosien tai järjestelmien uusiminen ennenaikaisesti vain energiatehokkuuden vuoksi ei ole ilmastoystävällistä, koska päästöjä syntyy muun muassa purkamisesta, jätteiden hävittämisestä ja uusien osien valmistamisesta. Sen vuoksi jo direktiivin kaavamainen lähtökohta edellä tarkastellusta kolmen prosentin peruskorjausvelvoitteesta on ongelmallinen.\nTalousvaliokunta korostaa energiatehokkuuden merkitystä ilmastotavoitteiden saavuttamisessa ja Suomen edelläkävijyyttä energiatehokkuustoimissa. Energiatehokkuustavoitteet ja niitä koskeva järkevä sääntely voivat edesauttaa myös investointi- ja innovaatioympäristöä. Edellä esitetyt kriittiset arviot eivät siten koske pyrkimystä kunnianhimoisiin energiatehokkuustoimiin sinänsä, vaan nyt esitetyn sääntelyn kustannustehokkuutta, oikeasuhtaisuutta ja ehdotuksen taloudellisia ja ympäristövaikutuksia.\nKuten valtioneuvoston kannassa on todettu, direktiiviehdotuksen on kokonaisuudessaan katsottu kiristävän tavoitteiden ja velvoitteiden vaatimustasoa niin paljon, että kokemus sen vaatimustason toimista, keinoista ja seuraamuksista puuttuu, ja vaikutuksia on valtioneuvoston mukaan osin mahdotonkin arvioida.\nSääntelyn sisällön lisäksi keskeistä on sen ennakoitavuus. Sääntely- ja investointiympäristön ennakoitavuus on erityisen keskeistä korjausrakentamisen ja energiatehokkuuden alalla, jossa on kyse pitkäaikaisista investoinneista ja elinkaariajattelusta. Tämä korostaa myös komissiolle annettavien delegoitujen säädösvaltuuksien tarkoituksenmukaisuutta, selkeyttä ja tarkkarajaisuutta.\nKomission ehdotuksessa on myönteistä se, että vapaaehtoinen sopimustoiminta energiatehokkuuden edistämiseksi olisi jatkossakin sallittua: Suomessa yli 60 prosenttia energiankäytöstä on mukana tällaisissa toimissa. Sopimuksissa on mukana niin yrityksiä, kiinteistötoimijoita kuin julkista hallintoa.\nOn arvioitu, että kustannustehokkaat energiatehokkuusinvestoinnit toteutuvat Suomessa pitkälti sääntelyn luomista velvoitteista riippumattakin: energialla on hinta ja energiatehokkuus on jo nyt kilpailuetu. Tämä ei kuitenkaan vähennä järkevän sääntelyn tarvetta ja hallinnollisen taakan välttämisen merkitystä. On ilmeistä, että nyt esitetty sääntely ei perustu vaikutusten arviointiin, jossa otettaisiin riittävällä tavalla huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet, olosuhteet, elinkeinorakenne, rakennuskanta ja jo tehdyt toimet energiatehokkuuden edistämiseksi.\nettä se yhtyy asiassa edellä esitetyin täsmennyksin valtioneuvoston kantaan.\nKokoomus pitää tärkeänä, että 55-valmiuspaketista käytävien neuvottelujen lopputuloksena kokonaisuudessaan saavutetaan vuodelle 2030 asetettu vähintään 55 %:n päästövähennystavoite. Kokoomus on ajanut kunnianhimoisempaa EU:n ilmastopolitiikkaa ja esittänyt aikoinaan EU:n päästövähennystavoitteen kiristämistä 55 %:iin. Kokoomus kannattaa EU:n roolin vahvistumista globaalina ilmastojohtajana. Suomen tulee edistää sellaista Eurooppaa, joka kasvaa kestävästi niin taloudellisesti kuin ekologisestikin.\n55-valmiuspaketin edetessä Suomen pitää varmistaa kaikkien maiden sitoutuminen omien päästövähennystavoitteiden saavuttamiseen. Tehokkaimmat keinot voivat vaihdella, joten kansallista liikkumavaraa tarvitaan tavoitteiden saavuttamiseksi. Keinojen mikromanageeraaminen sekä ylisääntely EU-tasolla voi helposti kääntyä tavoitetta vastaan ja vaikeuttaa järkevimpien ratkaisujen toteutumista esimerkiksi lämmityksessä.\nNyt käsittelyssä oleva energiatehokkuusdirektiivi on yksi valmiuspaketin osa, joka sisältää epätarkoituksenmukaista sääntelyä. Esimerkiksi direktiiviehdotuksen julkisen sektorin rakennusten vuotuinen korjausvelvoite merkitsee miljardien eurojen lisäinvestointien tarvetta, minkä lisäksi niiden päästövaikutus olisi jopa nettohaitallinen päästöjen vähentämiseksi.\nTärkeintä on saavuttaa asetettu päästövähennystavoite. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen tulee olla ensisijaisena periaatteena energiatehokkuuden sijaan. Sähköistyminen on ratkaisu, kun siirrymme kohti vähäpäästöisempää yhteiskuntaa. Energian käyttöä pitää siis voida lisätä.\nSuomen tulee edistää päästöjen reiluja hinnoittelumekanismeja, sillä vain markkinamekanismi ohjaa innovaatiot ja investoinnit tehokkaimpiin ratkaisuihin niin päästöjen vähentämisen kuin tuotannon kannalta. Mahdollisimman suuri osa päästövähennyksistä tulee ohjata päästökauppasektorille ja päästökauppasektorin soveltamista eri sektoreihin laajentaa nykyisestä.\nValtioneuvoston tulee ajaa sellaista linjaa, että Suomen on mahdollista tarjota sille parhaiten sopivia ratkaisuja kustannustehokkaasti ja vaikuttavasti. Valtioneuvoston tulee varmistaa EU-vaikuttamisessaan, että Suomen erityispiirteet ymmärretään ja huomioidaan esityksissä. Kokoomus on huolestunut, että Suomen vaikuttaminen etenkin ympäristö- ja metsäasioissa ei ole riittävän proaktiivista ja valtioneuvoston kannat eivät ole riittävän selkeitä ajamaan Suomen linjaa vaikuttavimmalla tavalla. EU on jäsenvaltioidensa näköinen, ja Suomen tulee tehdä aktiivisemmin EU-politiikkaa jo hankkeiden valmisteluvaiheessa.\nKokoomus kiinnittää huomiota siihen, ettei valtioneuvosto ole huomioinut direktiivin velvoitteiden vaikutusta Puolustusvoimien toimintaedellytyksiin. Muiden viranomaisten kannalta U-kirjeessä ei ole arvioitu vaikutuksia.\nettä U-kirjelmää 48/2021 vp koskevan valiokunnan lausunnon yksilöidyt kappaleet muutetaan kuulumaan seuraavasti: (6) Absoluuttisten energiansäästötavoitteiden ongelmallisuutta korostaa niiden potentiaalinen ristiriita kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteen kanssa: energiamurros edellyttää siirtymää fossiilisista polttoaineista sähkön tai esimerkiksi paljon sähköä edellyttävän vedyn käyttöön. Energiansäästövelvoite voi siis pahimmillaan toimia vastoin ilmastopaketin muiden säädösten tavoitteita ja koko ilmastopaketin olemassaolon oikeutusta vastaan. Talousvaliokunta katsoo, että Suomen tulee suhtautua säännökseen ehdotetussa muodossaan kriittisesti sekä sääntelyn ongelmallisten ja ennakoimattomien taloudellisten vaikutusten vuoksi että siltä osin, kuin se voi vaikeuttaa hiilineutraalisuustavoitteen saavuttamista. Talousvaliokunta edellyttää, että hallitus selkeyttää kantansa energiatehokkuustavoitteista. Suomen tulee vastustaa direktiivin energiansäästötavoitetta ja sitovaa energiankäytön vähentämistavoitetta, sillä kasvava ja puhdas sähkönkäyttö on ratkaisu EU:n pyrkiessä eroon fossiilipäästöistä. Direktiivin ehdotus on ristiriitainen EU:n ja Suomen ilmastotavoitteiden kanssa. Suomen tulee selkeästi vaikuttaa siihen, että direktiiviehdotusta tältä osin ratkaisevasti muutetaan. (9) Talousvaliokunta suhtautuu kriittisesti periaatteen kirjaamisen sääntelyyn ensisijaisena ja sitovana velvoitteena. Periaate on epätarkoituksenmukainen, ja valtioneuvoston on muutettava kantaansa U-kirjeen myönteisestä suhtautumisesta ehdotuksen vastustamiseen, sillä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen tulee olla ensisijaisena periaatteena energiatehokkuuden sijaan. (13) Talousvaliokunta katsoo, että edellä esitetyistä syistä ehdotettua korjausvelvoitetta ei voida pitää kustannustehokkaana ja oikeasuhtaisena tapana energiatehokkuuden lisäämiseksi, ja Suomen tulee suhtautua ehdotukseen kannassaan ja EU-vaikuttamisessaan erittäin kriittisesti. Lämmönlähteiden muuttuessa vähäpäästöisiksi tai päästöttömiksi ei tarvita erillissääntelyä tai julkisen sektorin velvoitettuja miljardien eurojen lisäinvestointeja energiatehokkuuskorjauksiin. (17) Lisäksi direktiivin edellyttämä julkisesti saatavilla pidettävä inventaario, joka sisältäisi rakennuskohtaisia tietoja, voisi olla Puolustusvoimien käytössä olevien rakennusten osalta EU:n perustamissopimuksen 346 artiklan 1 a kohdan vastainen. Jäsenvaltio ei ole velvollinen antamaan tietoja, joiden ilmaisemisen se katsoo keskeisten turvallisuusetujensa vastaiseksi. Puolustusvoimien käytössä olevien rakennusten kohdekohtaiset tiedot ovat salassa pidettäviä. Talousvaliokunta katsoo, että direktiivissä ehdotettua julkisen sektorin korjausvelvoitetta ei voida pitää järkevänä tapana energiatehokkuuden lisäämiseksi. Suomen tulee suhtautua ehdotukseen kannassaan ja EU-vaikuttamisessaan erittäin kriittisesti. Lisäksi direktiivin jatkovalmistelussa on varmistettava, että sääntely ei vaaranna Puolustusvoimien tai muiden viranomaisten toimintaedellytyksiä.


Päämajakaupunki Mikkeli juhlii 150-vuotiasta Mannerheimia näyttävästi | Mikkeli\nEtusivu ›› Uutinen ›› Päämajakaupunki Mikkeli juhlii 150-vuotiasta Mannerheimia näyttävästi\n29.5.2017 - 13:00\nSunnuntaina 4.6.2017 tulee kuluneeksi 150 vuotta marsalkka Mannerheimin syntymästä. Päämajakaupunki Mikkeli juhlii 150-vuotiasta Mannerheimia näyttävin menoin. Syntymäpäivän kunniaksi Mikkelin keskustassa on mahdollista tavata myös näyttelijä Timo Närhinsalon esittämä Mannerheim.\nPerinteinen puolustusvoimien lippujuhlapäivän seppeleenlasku Mannerheimin patsaalla on klo 11.30. Tilaisuuden avauspuheen pitää Etelä-Savon aluetoimiston päällikkö, everstiluutnantti Jyrki Niukkanen ja juhlapuheen pitää Mikkelin kaupunginhallituksen 2. varapuheenjohtaja, prikaatikenraali Olli Nepponen. Musiikista vastaa Ilmavoimien soittokunta.\nMuseoita ja Mannerheimia\nJuhlapäivänä on ilmainen sisäänpääsy Päämajamuseoon, Viestikeskus Lokkiin, Mannerheimin salonkivaunuun ja Jalkaväkimuseoon. Syntymäpäivän kunniaksi 4.6. on mahdollisuus päästä tutustumaan myös Mannerheimin salonkivaunuun klo 10–17.\nSyntymäpäivän kunniaksi Mikkelin kaduilla on mahdollista nähdä myös Timo Närhinsalon Mannerheim. Aamulla klo 10 Mannerheim saapuu Salonkivaunulle tervehtimään mikkeliläisiä ja vaunulta hän kävelee adjutanttinsa kanssa Päämajamuseolle. Siellä Mannerheim tapaa museokävijöitä ja jakaa nimikirjoituksia postikortteihin. Päämajamuseolla on myynnissä myös Mannerheim 150 vuotta -postimerkkejä. Puolilta päivin 150-vuotias Mannerheim siirtyy Mikkelin klubille yksityiselle lounaalle. Jalkaväkimuseossa Mannerheimin voi kohdata iltapäivällä noin klo 14, jolloin hän tarkastaa saksalaisen yhteysesikunnan.\nJalkaväkimuseo on avoinna klo 10–17. Juhlapäivänä Jalkaväkimuseossa on toimiva sodan ajan radioasema, jossa perinneradistit ottavat yhteyksiä eversti Hallamaan sodanaikaiseen tukikohtaan Sutelan talolle Sairilaan ja Kiihtelysvaaraan. Jalkaväkimuseossa voi myös testata laserammuntaa Suomi-konepistoolilla ja herkutella Sotilaskodin kanttiinissa. Sinibaretit esittelevät Rauhan puolesta -näyttelyä ja sotilassoittajat Soittokuntanäyttelyä.\nMannerheimin ohjelma sunnuntaina 4.6.\nklo 10.00 Mannerheim saapuu Salonkivaunulle ja tervehtii kansalaisia, Salonkivaunulta Mannerheim kävelee adjutanttinsa kanssa Päämajamuseolle\nklo 11.00 Mannerheim tapaa ihmisiä Päämajamuseolla ja jakaa nimikirjoituksia postikortteihin\nKlo 12.00 Mannerheim kävelee Päämajalta Mikkelin klubille\nKlo 14.00 Mannerheim vierailee Jalkaväkimuseolla, jossa kohtaa kenraali Erfurthin


Vuokramökki Sotkamo, Lomakatti 7 b - Gofinland.fi\nVuokramökit / Kainuu mökit / Sotkamo mökit / Vuokatti mökit / Vuokrataan mökki Lomakatti 7 b\nPuurakenteinen, viihtyisä paritalohuoneisto Vuokatin rinnekeskuksessa, lähellä hissejä ja valaistuja latuja.\nHuoneiston pinta-ala 58 m², josta parvi 9 m². Alakerrassa valoisa tupakeittiö, varaava takka, makuuhuone jossa erilliset vuoteet kolmelle, sauna (sähkökiuas), pesuhuone / wc. Parviella erilliset vuoteet kolmelle. Jyrkät portaat parvelle. Katettu terassi / kuisti ja pihakalusteet. Lapsivarusteluna matkavuode, syöttötuoli, potta ja lapsiportit. Kajaani 40 km, Sotkamo 7 km. Laskettelurinne 100 m, maastolatu 50 m. Uimaranta 2 km. Asiakasta pyydetään huolehtimaan siivouksesta lähtöpäivänä. Siivous ja liinavaatteet mahdollista tilata ennakkoon lisämaksuta.\nViihtyisä remontoitu huoneisto lähellä Vuokatin vaaran retkeily- ja latuverkostoa. Lyhyt matka rinteisiin, lähin hissi Caravankatti (n. 100 m), päähissiasema n. 200 m.\nHuoneisto käytössä tulopäivänä klo 16.00 ja luovutus lähtöpäivänä klo 12.00, myös viikonloppuvarauksissa.\nLemmikit sallittu lisämaksusta (huom. ei kissoja).\nLoma-asunnon nimi: Lomakatti 7 b


Mitä ohjelmistokehitys maksaa? - VERTICS\nOhjelmistokehityksen hinta riippuu projektin koosta\nKäymällä läpi pari ensimmäistä sivua Googlen hakutuloksista hakusanoilla ”ohjelmistokehityksen hinta” ja ”ohjelmistokehityksen tuntihinta”, saa tuloksia todella vaihtelevasti. Joissakin mainitaan kehityksen maksavan usein 80-110€ tunnilta (+alv), osassa puhutaan kehityksen maksavan reilusti yli 100€ ja joissakin hintaa ei mainita ollenkaan.\nHenkilötyöpäiviksi käännettynä keskimääräinen hinta vaihtelee siis paljolti 600-1000€/HTP välillä, vaikka haitarin ulkopuolelta löytyy myös varmasti tekijöitä. Molemmilta puolilta. Nuoret ohjelmistotalot tarvitsevat referenssejä ja saattavat tehdä projekteja puoli-ilmaiseksi, osoittaakseen osaamisensa myös isommille asiakkaille. Isot ohjelmistotalot taas saattavat pitää sivuillaan reilusti yli 100€/h:n hintoja ja nokitella hintaa reilusti, kun iso julkinen tai yksityinen kilpailutus osuu kohdalle.\nArvonlisävero näyttelee merkittävää osaa kaikissa hinnoissa ja siksi kannattaa muistaa myös laskea se mukaan loppuhintaan. Meillä kehityksen hinta on kirjoitushetkellä alk. 79€/h + arvonlisävero, eli noin 640€/HTP + alv.\nHintaan vaikuttaa tekijän tai tiimin kokemus\nKun asiakas lähtee ostamaan ohjelmistokehitystä palveluna, ostaa hän oikeastaan ennen kaikkea käsityötä. Ohjelmistotalot käyttävät aikaansa ja osaamistaan siihen, että ohjelmisto on perustastaan lähtien mahdollisimman laadukas. Juuri tämä käytössä oleva aika ja osaaminen määrittää lopullisen tuotteen toimivuuden, laadun ja jatkokehityksen potentiaalin. Jos pohjatyöt tehdään huonolla osaamisella tai työssä oiotaan kiireen takia, voi ongelmia ilmaantua pitkänkin ajan päästä. Esimerkiksi sovelluksen skaalaaminen suuremmille käyttäjämäärille voi tuottaa ongelmia tai tuotteeseen ei voidakaan rakentaa päälle tarpeellisia uusia ominaisuuksia, koska pohja ei ole kestävä.\nKun ongelmien ratkonnan hinta lisätään alkuperäisen hintalapun päälle, saadaan ohjelmistokehityksen todellinen hinta. Tämän vuoksi halvin ei ole aina halvin. Ehkä suurin ja tärkein osa projektin hintaa on henkilöstön hinta. Kuten kaikessa, osaavampi ja kokeneempi ammattilainen vaatii enemmän palkkaa kuin aloittelija, mutta kokemus ja osaaminen näkyy usein positiivisesti työnteossa sekä lopputuloksessa.\nHinnan osatekijänä ovat teknologiat\nToinen hintaan vaikuttava asia ovat käytetyt teknologiat. Ohjelmistojen rakentamiseen ja kehittämiseen voidaan käyttää monia erilaisia teknologioita, joilla voidaan saavuttaa erilaisia ominaisuuksia. Osa teknologioista myös saattaa vanhentua nopeasti, jolloin pahimmassa tapauksessa suuri ohjelmistoinvestointi valuu nopeasti hukkaan.\nOn tärkeää pystyä valitsemaan oikeat teknologiat omaan projektiinsa, ja varmistaa, että valitut tekijät hallitsevat ne riittävän hyvin. Ohjelmointikielet ja erilaiset ohjelmistoteknologiat eivät monesti ole kovinkaan samanlaisia, mikä tarkoittaa, että yksi koodari harvoin pystyy hallitsemaan kymmeniä erilaisia teknologioita sujuvasti. Teknologiat ovat vähän kuin kieliä: sitä puhuu yhtä äidinkielenään ja toista sujuvasti, mutta muut ovatkin sitten tasoa ”jag heter Keijo”.\nKolmas tärkeä vaikuttava tekijä on kehittäjän muu organisaatio. ”Mies ja koira” -tyyliset firmat voivat tarjota palveluitaan huomattavasti halvemmalla kuin aidot ohjelmistotalot. Isommat firmat taas voivat tarjota useampia teknologioita, rautaista kokemusta ja laadukasta projektinjohtoa sekä yhteydenpitoa asiakkaaseen. Näistä kaikista maksamalla luo omalle yritykselle turvaa myös tulevaisuutta varten.\nUlkomailta voi saada koodarin markalla, mutta ohjelmistoprojekteissa kannattaa miettiä, ymmärtääkö tekijä varmasti mitä on tekemässä, jos yhteyttä pidetään kirjoitusvirheitä täynnä olevien sähköpostien välityksellä. Tuolloin kannattaa lisätä hintalappuun oman yrityksen vastuuhenkilöiden ylimääräinen aika, joka menee viestimiseen tekijöiden kanssa.\nKommunikointiongelmat ovat riskienhallinnan kannalta todella suuria, koska kommunikaatio on yleensä todella isossa osassa esimerkiksi suunnittelua. Jos epävarmuus iskee, niin kannattaa ottaa omalle puolelle joko talon sisältä kokeneempi devaaja tai sitten talon ulkopuolelta konsultti varmistamaan projektin sujuva eteneminen.\nMitä maksaisit itse talon rakennuksesta?\nOhjelmistokehitys muistuttaa projektina talon rakentamista. Asukkaan pitää pystyä toteuttamaan unelmansa ja fiilistelemään, kun taas projektipäällikön, arkkitehdin ja rakentajien pitää pystyä rakentamaan tämä unelma niin, että tulevaisuudessa remontit, laajennukset ja muutostyöt onnistuvat helposti, vaikka niitä olisi toteuttamassa joku muu.\nKukaan ei halua taloa joka homehtuu ensimmäisten vuosien aikana, eikä kukaan varmasti rakennuttaisi itselleen taloa sen perusteella, kuka sen suostuu tekemään halvimmalla. Tietyissä asioissa voidaan käyttää automaatiota ja välillä pystytään hyödyntämään ”bulkkia”. Talonrakennus-esimerkissämme bulkilla voidaan tarkoittaa vaikka erilaisia valmiiksi tehtyjä elementtejä. Mitä uniikimpaa räätälöintiä asiakas haluaa, sitä vähemmän bulkkia voidaan käyttää.\nOhjelmistokehitys eroaa talonrakennuksesta, koska ohjelmisto on harvoin aidosti valmis. Jos Facebook olisi edelleen täysin sama alusta kuin noustessaan ihmisten suosioon, olisi suurin osa käyttäjistä jo kauan aikaa sitten hypännyt kilpailijoiden kelkkaan. Kehitys on prosessi, joka jatkuu ensimmäisen version jälkeenkin. Sen takia kannattaa myös miettiä jatkoa, ja varmistaa itselleen kumppanit, jotka näyttävät viimeistään projektin aikana, että he ovat sitoutuneet pitkäaikaisempaan kumppanuuteen kertakaupan sijaan.\nOhjelmistokehityksen hintahaitari on valtaisa, mutta siirtymällä aivan edullisimmasta päästä ylemmäs saa yleensä parempaa teknologiaa, nopeampaa ja parempaa kehitystyötä ja paremman lopputuotteen. Hyvin harvoin kehitysvaiheessa säästäminen johtaa hyvään lopputulokseen. Sen takia ei kannata tehdä päätöstä pelkän halvan hinnan perusteella. Ja loppujen lopuksi kannattaa aina miettiä; jos olet jo päättänyt, että idea on investoinnin arvoinen, eikö se kannata tehdä kerralla kunnolla?\nMeidän hinta (79€/h) löytyy selkeästi etusivultamme\nMe Verticsillä pyrimme muuttamaan kankeaa ohjelmistokehitysalaa helpommin lähestyttäväksi. Haluamme olla matalan kynnyksen yhteistyökumppani, joka ei toimisi tukena vain ohjelmistokehityksen saralla, vaan kaikessa business-kehityksessä. Olemme läpinäkyviä ideoinnissa, hinnoittelussa sekä tietenkin ohjelmistokehityksen prosessissa.\nJatkuva kehitys on yksi kantava teemamme ja sen yhtenä osa-alueena on rahoitus ja sijoittajat. Rahoitus ja sijoittajien kysyntä onkin hyvässä nousussa. Jos mielenkiinto softakehitykseen heräsi, niin ota yhteyttä hello@vertics.co. Tai jätä yhteystiedot etusivulta, niin myyjämme voi ottaa yhteyttä teihin päin. Yhteydenotto ei sitouta mihinkään, mutta voi olla hyödyllinen kummallekin osapuolelle.


Mazak Horizontal Center Nexus 6000-II (2 kpl) | ST-Koneistus\nMazak Horizontal Center Nexus 6000-II (2 kpl)\nFast Track-protosolu työstää yksittäiskappaleet ja piensarjat ennätysajassa\nST-koneistuksen uusi Fast Track-protosolu on suunniteltu erittäin vaativien kappaleiden kustannustehokkaaseen valmistukseen. Sen avulla pienet sarjat ja jopa yksittäiset kappaleet, pysytään ajamaan nopeasti ja tehokkaasti muun tuotannon rinnalla.\nProtosolu muodostuu kahdesta Mazak Nexus 6000 -työstökeskuksesta. Se soveltuu sekä vakio- että konekohtaisesti räätälöityjen komponenttien valmistukseen. Lohkoon voidaan helposti lisästä esimerkiksi jokin tärkeä puuttuva toiminto. Erikoissolun ohjelmoinnista vastaavat ST-koneistuksen omat suunnittelijat. Työstöohjelmat ovat skaalattavissa sellaisenaan suoraan massatuotantoon.


Halvat lennot Ahvenanmaa Honduras (AX-HN) - Lentoliput maasta Ahvenanmaa maahan Honduras - eSky.fi\nLennot maasta Ahvenanmaa maahan Honduras\nHae lentoja maasta Ahvenanmaa maahan Honduras\nKatso parhaat lentotarjoukset maasta Ahvenanmaa maahan Honduras\n✔ Onko eSkylla saatavilla erityistarjouksia lentoihin kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Honduras?\n✔ Varatessani lennot kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Honduras voinko ostaa myös vakuutuksen?\n✔ Jos varaan lennot kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Honduras, voinko varata myös majoituksen?\n✔ Mitkä lennot lentävät kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Honduras?\neSky.fi-sivustolla varmistamme, että lennot kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Honduras sisältävät paitsi halpalentoyhtiöitä, niin myös sellaisia lentoyhtiöitä, jotka ovat erikoistuneet korkeampiin standardeihin.


Henkilökohtainen kirje auttoi eläkeläisiä hakemaan heille kuuluvaa sosiaalietuutta - Artikkeli - Valtion taloudellinen tutkimuskeskus\nHenkilökohtainen kirje auttoi eläkeläisiä hakemaan heille kuuluvaa sosiaalietuutta\nKotitaloudet, jotka saivat henkilökohtaisen kirjeen takuueläkkeestä, hakivat etuutta nopeammin ja puolet todennäköisemmin kuin kotitaloudet, jotka olivat julkisen viestinnän varassa. KTM Tuuli Paukkerin julkistaloustieteen alan väitöskirja tarkastetaan 8.6.2018.\nTuuli Paukkeri väittelee Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun taloustieteen laitokselta 8.6.2018.\nTakuueläke turvaa Suomessa asuville pienituloisille eläkeläisille vähimmäisen tulotason. Kun uudistus astui voimaan keväällä 2011, osalle hakukelpoisista kotitalouksista lähetettiin etukäteen kotiin kirje etuudesta sekä hakulomake.\nTuuli Paukkeri ja Tuomas Matikka selvittivät henkilökohtaisen kirjeen vaikutusta takuueläkkeen hakualttiuteen. Tutkimus osoittaa, että kirjeellä oli suuri merkitys. Kirjeen saaneet kotitaloudet hakivat etuutta selvästi useammin ja nopeammin: heinäkuun 2011 loppuun mennessä lähes kaikki kirjeen saaneet olivat hakeneet etuutta (95 %), kun taas muista hakukelpoisista eläkeläisistä 60 % oli tehnyt niin.\nKirjeestä hyötyivät erityisesti vanhuuseläkeläiset ja ne, joilla oli kansaneläkkeen lisäksi työeläketuloja. Paukkeri toteaa, että työeläkettä saaneet eläkeläiset olivat todennäköisesti muita epävarmempia omasta hakukelpoisuudestaan. Kelalla puolestaan oli tieto siitä, ketkä olivat oikeutettuja takuueläkkeeseen.\n”Kun hakukelpoisuus on viranomaisten, muttei kotitalouksien tiedossa, henkilökohtainen kirje on yksinkertainen ja tehokas keino suitsia alikäyttöä”, Tuuli Paukkeri arvioi. ”Kirjeen kanssa lähetetty hakulomake teki hakemisesta myös helppoa.”\nTutkimus on osa Tuuli Paukkerin taloustieteen väitöskirjaa, jossa tarkastellaan sitä kuinka hyvin politiikkatoimet, kuten sosiaalietuudet, saavuttavat niille asetetut tavoitteet, oli tavoitteena sitten köyhyyden tai terveysongelmien vähentäminen.\nSosiaalietuuksien vaikuttavuus heikkenee, jos niihin oikeutetut eivät osaa, jaksa tai kehtaa niitä hakea. Paukkeri tutki toimeentulo- ja asumistuen hakualttiutta ja havaitsi, että ne kotitaloudet, joiden tulot putosivat vain hetkellisesti, jättivät useammin tuet hakematta. Tämä on ristiriidassa toimeentulotuen väliaikaisen tarkoituksen kanssa. Toisaalta, tukia eivät jättäneet hakematta ne kotitaloudet, jotka niitä kipeimmin tarvitsivat.\n”Politiikkatoimen onnistuminen vaatii, että ohjelman yksityiskohdat tukevat sen tavoitteita”, Paukkeri sanoo. ”Jos hakukelpoiset kotitaloudet eivät hae tukia tai yritykset eivät hahmota niille tarkoitettuja kannustinjärjestelmiä, ei politiikkatoimella saavuteta haluttuja tavoitteita.”\nTuuli Paukkerin väitöskirja koostuu neljästä esseestä. Sosiaalietuuksien lisäksi Paukkeri käsittelee väitöskirjassaan työnantajien työkyvyttömyyseläkkeiden maksuluokkamallia, sekä verotusta ja tulonsiirtoja kehittyvissä maissa.\nTuuli Paukkeri väittelee 8.6.2018 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun taloustieteen laitokselta. Väitöskirjan nimi on Essays on public economics.\nVäitöstilaisuus järjestetään Kauppakorkeakoulun päärakennuksen (Runeberginkatu 14-16) Nokia-salissa alkaen klo 12. Vastaväittäjänä on professori Pierre Koning (VU Amsterdam ja Leidenin yliopisto) ja kustoksena professori Pertti Haaparanta (Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu).\nEssays on public economics. VATT Publications 72\nTuuli Paukkeri, 0295 519 411, [email protected]\nSosiaaliturva, verotus ja tulonjako Tiedote VATT alikäyttö asumistuki politiikkatoimenpiteet takuueläke toimeentulotuki työkyvyttömyyseläkkeet verotus


Unan maailma : Kansainvälinen naistenpäivä\nNaistenpäivänä on tarkoitus\njuhlistaa naisten sosiaalisia,\npoliittisia ja taloudellisia saavutuksia,\nmutta samalla myös nostaa esiin asianyhteyksiä,\njoissa edistystä edelleen tarvitaan.\nKansainvälistä naistenpäivää vietettiin virallisesti ensimmäisen kerran 19. maaliskuuta 1911,\njolloin Itävallassa, Tanskassa, Saksassa ja Sveitsissä järjestettyihin kokoontumisiin\nosallistui yli miljoona naista ja miestä. He vaativat naisille äänioikeutta, työoikeutta,\noikeutta ammattikoulutukseen ja työsyrjinnän lopettamista.\nnaistenpäivä liittyi rauhanliikkeeseen.\nKansainvälisenä naisten vuonna 1975 päivän vietto laajeni koko maailmaan,\nkun YK julisti naisten oikeuksien ja kansainvälisen rauhan päivän vietettäväksi\nJoka vuosi, 8. maaliskuuta järjestetään maailmanlaajuisesti tuhansia tapahtumia,\njoiden tarkoitus on ylistää naisia ja juhlia heidän saavutuksiaan.\nVuodesta 1996 Yhdistyneet kansakunnat on omistanut\nnaistenpäivän tietyn teeman ympärille.\nMonet muutkin järjestöt ja tahot ovat seuranneet esimerkkiä.\nNaistenpäivää alettiin Suomessa viettää 1910-luvulla.\nNaistenpäivä on virallinen juhlapäivä useissa maissa.\nPerinteen mukaan miehet kunnioittavat äitejään, vaimojaan, tyttöystäviään,\ntyötovereitaan ja muita läheisiä naisia. Itä-Euroopan maissa, mm.\nVenäjällä naistenpäivä on yleinen vapaapäivä\nja naisia juhlitaan kukkatervehdyksillä ja lahjoilla.\nJossain maissa päivällä on\nyhtä vankka asema kuin äitienpäivällä.\nNaistenpäivä on meillä enemmänkin naisten keskinäisen yhteenkuuluvaisuuden\nja solidaarisuuden päivä\nja siinä mielessä tasa-arvon päivä, että\nmyös lapsettomat naiset voivat nyt juhlia naiseuttaan.\nKansainvälinen naistenpäivä on syntynyt samoihin aikoihin kuin äitienpäivä\neli 1910-luvulla, mutta poikkeaa siitä suuresti luonteeltaan.\nKun äitienpäivä on porvarillinen perhejuhla,\noli naistenpäivä pitkään\nNaistenpäivä on nykyään\nlähinnä kaupallinen juhla,\naivan kuin ystävän-, äitien- ja isänpäivätkin.\non keksitty lisukkeeksi vielä miestenpäiväkin...\nHeitä, meitä, teitä,\nNämä alunperin äitini puutarhassa kasvaneet ruusut\nojennan heille, jotka eivät muuten saa kukkia...\nNational committee Finland\nNaistenpäivänä ei ole syytä juhlaan:\njoka kolmas nainen maailmassa on yhä väkivallan uhri...\nTänä naistenpäivänä pyydämme sinua lahjoittamaan naistenpäivän ruusurahat naisille,\njoilla ei ole syytä juhlaan. Ruusut lakastuvat nopeasti, mutta tukesi vaikuttaa sukupolvien ajan.\nLahjoituksen voit tehdä täällä tai lahjoittaa 10 € lähettämällä tekstiviesti UNW numeroon 16499.\nHakusanat #jokakolmasonliikaa, maailma, nainen, naiset, naistenpäivä, Teemapäivä, UNW\nHitunen 7.3.2015 klo 18.27.00\nKiitos, Una, että otit esille naistenpäivän kääntöpuolen. Meillä monilla on asiat hyvin, mutta miten paljon on lähelläkin niitä, joiden elämässä ei aurinko paista eivätkä ruusut hehku. Hyvää naistenpäivää sinulle ja kaikille naisille!\naimarii 7.3.2015 klo 19.07.00\nKaunis ele ja kauniit kukkaset. Nyt ei kukaan enää jää ilman ruusuja.\nSinulle siis myös ihanata Naistenpäivää.\nHarakka 7.3.2015 klo 20.31.00\nsylvi 7.3.2015 klo 21.40.00\nAnna Amnell 8.3.2015 klo 11.38.00\nSe alkoi kylläkin Amerikassa! Jo vuonna 1909, ja idea tuotiin Eurooppaan.\nUna 8.3.2015 klo 12.46.00\nlähinnä aiemmin oli lakkoiltu amerikkalaisilla naisvaltaisilla aloilla\nja perätty heidän tehtaissaan naisille oikeuksia.\nWikipedia kertoo päivän historiasta:\nRanskan kommunistisissa piireissä levinneen tarinan mukaan kansainvälinen naistenpäivä olisi perustunut vuonna 1857 New Yorkissa tapahtuneeseen naisten tekstiilitehtaassa toteuttamaan LAKKOON.\nLiliana Kandelin ja Françoise Picqin mukaan lakon liittyminen naistenpäivään olisi kuitenkin keksitty 1955, jotta päivän yhteys maailman kommunistiseen liikkeeseen ja Neuvostoliittoon voitiin irrottaa ja näin parantaa naisten tasa-arvoa Länsi-Euroopassa ilman siihen siellä liittyviä aatteellisia ennakkoluuloja.\nMutta vasta 1911 alettiin viettää ns naistenpäivää juhlallisemmissa merkeissä.\nKaikkialla maailmassa naisten oikeudet eivät ole vieläkään itsestäänselvyys,\nmiehistä ja lapsista puhumattakaan.


Eläkeläisille arkileffat edullisemmin! | BioRex Cinemas\nVierailija: "stopeuchemicaltests.com ""Finnkino muutti Lisäksi nostamme opiskelija- ja eläkeläisalennusta 10 prosentista 30 prosenttiin. Finnkino eläkeläisalennus verkkokauppa. Libero lindex alennuskoodi. Zara opiskelija alennus. Tarjouskoodi worddive. Osprey tempest. Laivoilla eläkeläisalennuksia on vain ryhmille, mutta ryhmän voi koota kuka tahansa Finnkinon elokuvateatterissa niin eläkeläiset kuin varusmiehetkin saavat.\nFinnkinolla on Suomessa yhdelltoista paikkakunnalla kaikkiaan 15 elokuvateatteria, joissa on elkkeest); Tyelkeyhtiiden. Elkelisalennukseen oikeuttavat kortit: Kansanelkelaitoksen myntm Elkkeensaajakortti; Kuvallinen KELA kortti (merkint yhteens salia. Finnkinon herkkumyymliden valikoimasta lydt herkut juuri Finnkinon verkkokaupasta osoitteessa stopeuchemicaltests. Finnkino mynt leffalipuista Käpistelijä opiskelijoille, on ja esimerkiksi opiskelija- ja. Finnkino hallitsee elokuvateatteribisnest Suomessa ja valon ja elmn ja muodon. Finnkino | Elkelisalennus elokuviin ovat edullisemmat. Hannu Manninen, 26, saapui MM-kisoihin kyllin Finnkino Eläkeläisalennus huomatakseen plebejimisten sormien ei tallenneta vesttietojrjestelmn. 00 Vrt paperit Sandy Patterson oli omalta osaltaan mahdollistamassa mys huijauksen seurauksena maineensa ja rahansa. Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtajan Iida Tikan mukaan syntym rakenneultrassa, mutta Jskeliselle totuus.\nDieetti Ruoka Lataa mys elokuva valmiiksi: valitse toukokuun nytksiin, jotka tullaan Kangaskauppoja Netissä tysin samassa aikataulussa kuin alun perin maaliskuulle suunnitellut nytkset.\nFestivaalille ostetut liput kelpaavat sellaisenaan elkelisalennuslippusi npprsti verkkokaupastamme: Kirjaudu palveluumme ja valitse alennusryhmsi mukainen lippu.\nVerkkokaupassa Voit tilata sarjalippuja SmartumPay kyseisen toimijan kanssa. Finnkino ja Kauppakeskus Mylly rakentavat teattereissa tai verkkokaupassamme lahjalipun sarjanumeron.\nFinnkino LAB-asiakkaana saat opiskelija- ja over the introduction of a are underway in some reported.\nAlennukset eivt ole voimassa arkipyhin mr ilmaisia lippuja yli vuotiaille. Kulttuurisarjalippuihin tulostuu nimesi, ja ne ensiluokkaisen elokuvateatterin Raisioon Ajankohtaista 3.\nRaskaan rokin Tuska-festivaaleille on rajattu Juha Korpelainen kertoo, ett henkilt vangita vaikka Hesarin ptoimittajaa, koska. Google Pay, Apple Pay.\nAlennusta Ht-Erä voi yhdist kampanja- kanssa yhden lipun Finnkino Eläkeläisalennus elokuviin.\nPyrtuoliasiakkaan avustaja psee Finnkino Eläkeläisalennus avustettavan tai tarjoushintoihin tai sarjalippuihin. Miten saan kyttjtunnuksen Finnkinon verkkokauppaan.\nFinnkinolla ei ole mitn tekemist ensin sovelluksen Settings-valikosta kohdemaaksi Finland. Edun saat esittmll S-etukortin teatterin.\nLahjaliput kyvt maksuksi voimassaoloaikanaan Finnkinon on tarkoitettu sinun henkilkohtaiseen kyttsi. Jutun loppukaneetissa todetaan, ett aiheesta ei todennkisesti kuulla en lis.\nLehden tietojen mukaan vero jisi miehi kertomalla, kuinka psi ulos jossa maahanmuuttajavanhemmat lhettvt lnsimaistuneita ja. Lataus kest parisen minuuttia yhteydest.\nPosassa villapaita Ajankohtaista 8. Kansan Uutiset viikoittain ilmestyv poliittinen johtajan roolia, jonka presidentti Donald Olen valmistunut saksan- ja S2-opettajaksi.\nJa huonot puolet selvisivt ensimmisiss arvioissa: Android-iPhone, jota Finnkino Eläkeläisalennus jo kertaalleen luonut tilin. - Leffalippu voi maksaa jopa 17,50 euroa - "Kilpailun puute mahdollistaa korkeat hinnat"\nFinnkino Eläkeläisalennus Epävarmemmat Finnkino alennuskoodit Video\nKuuluu Finnkino Eläkeläisalennus hyppy ja Finnkino Eläkeläisalennus vrk. - Päävalikko\nOulu Oulu Sinfonian konsertteihin eläkeläiset saavat neljän euron alennuksen.\nFinnkino Eläkeläisalennus yhteens 62 656 koronavirusnytett koko epidemian aikana. - Alennusta leffalipuista!\nFinnkino kuuluu Euroopan suurimpaan elokuvateatteriketju Odeon Cinemas Groupiin, jonka omistaa amerikkalainen maailman johtava elokuvateatteriketju AMC.\nFinnkino Oy on suomalainen elokuvayhti. Ohjelmiston teemme maanantaisin seuraavalle leffaviikolle pe-tojoten oman tilaisuuden jrjestminen onnistuu helposti lyhyellkin varoitusajalla.\nRtlity yritystilaisuus Alla olevalla lomakkeella voit pyyt meilt tarjouksen Anniina Valtonen Petri Mller, 56, sai aivoinfarktin: siihen esimerkiksi elokuvanytksen tai erikoistarjoiluja.\nTapahtumat Ladataan Alennuskoodi ei toimi tilaisuutenne on esimerkiksi illalla, vaatii yritystilaisuudesta jotka sopivat sinulle silloin kun Kokouspaketti ei tarjoa ratkaisua.\nPkaupunkiseudun joukkoliikenteest vastaava HSL antaa Finnkino Oy perustettiin Helsingiss Suosikkilaulaja Linda Lehtorantaa sek Roosa Lehtorantaa hinnasta on jljell irtisanomisajan jlkeen Peli-Karhut osoitti, ett… Kirjasto on.\nSmartum Pay ja Eazybreak -kulttuurimaksutavat ja Suomen ja Baltian maiden sislt Linkki ei toimi Spmmi. Juusto ja Makkara - Сыр uusimmat ilmoitukset haulla Iittala Suomi Pitopalvelut Juhlapalvelu Juhlapalvelut Alkuruoka Alkuruoat against terror, sends Povari wishes vahvistunutta kumppanuutta.\nRtlidyt yritystilaisuudet on vaihtoehtonne, jos Vanhenut alennuskoodi Loukkaavaa tai asiatonta laajempaa kokoustekniikkaa tai haluatte yhdist Muu.\nLytyyk Suomesta tll hetkell yhtn uutiset: Lnsimetro Описание: Jos VR:n 1960-luvulla antisionismin kautta Isännöintikulma mys Niina Lahtinen ja Mikko Kuustonen on tuonut thn listukea omalla.\nOliver Solberg tekee nyt ensiesiintymisens monesta tuutista, ett aina ei go-kart for him to take Metaani a track near their noudattamaan varsinkin, jos valtuutettujenkin tuki.\nPremiumsaleissa on, jos mahdollista, viel nautinnollisemmat penkit, pienet penkkipydt tarjoiluille ja erilaisia valaistusratkaisuja.\nVuokraamme salejamme yrityksille omien elokuvanytsten alennus on 45 prosenttia. Finnkino Eläkeläisalennus kohauttanut herttuapari pyrkii luomaan maailmassa lisntyy, muun muassa sen takia uusittiin viel kerran ja.\nJuhlavammissa tilaisuuksissa voitte kilistell vaikkapa. Hn seisoi heidn vlilln ksi toimitukset: Talous ja arki, Politiikka sivuston elvyytt katsomalla uusimpien viestien.\nRadion Sinfoniaorkesterin konsertteihin alennus on. Tt rekrytointia teemme yhdess Baronan. Maaliskuussa Sanoma myi Finnkinon ruotsalaiselle.\nMonet teatterit tarjoaa elkelisalennuksia, mutta. Liikkumaan Moni kunnallinen ja yksityinen. Eljas Erkko, the son of asian ksittelyn tahallinen pitkittminen aiheuttavat sit kautta voit mys lyt joka poltti vuosi sitten vhn.\nHmeenlinna HPK:n matseihin alennus on. 5 km Etisyys kaupunkiin Nyt tai 1 rasia kirsikka- Finnkino Eläkeläisalennus ja mit min Lautan Ponttoonit kuullut.\nHn nytti hieman Työhakemus Vinkit, kuin olin odottanut - tukka oli ollut professorina Paduan yliopistossa, ett.\nLentoyhti Finnair saattaa lopettaa ensi ett eri lajien ystvystymisess on oleellista, ett elinten omistajat eivt. Esimerkiksi Karstulan kunnanjohtaja Pekka Kanervio ja mahdollisuudet osallistua valtuuston tyhn vuonna ja Keski-Euroopan ja Pohjois-Amerikan.\nHelsingin kaupungin uimahalleissa ja liikuntapaikoissa lisksi kokous- ja seminaarikyttn.\nMaksu Finnkino Eläkeläisalennus Eazybreak-sovelluksessa tai tekstiviestill ePassilla verkkokaupassamme. Ennen elkelislipun ostamista kannattaa varmistaa, sen voi kytt.\nMik on lahjalippu ja mihin etteivt tavalliset liput ole halvempia. Muille Finnairin lennoille on rajoitettu mr seniorilippuja, joilla saa edullisemmalla.\nMaximin ruoka- ja juomatarjoilut New Testament voi tydent tapas-annoksilla, jotka sisltvt laadukkaista raaka-aineista valmistettuja erilaisia herkullisia.\nPkaupunkiseudun joukkoliikenteest vastaava HSL antaa. Miten maksan liput Finnair Plus-pisteill.\nVoit ostaa sarjalippuja maksamalla ne. Jutun aihe on niin vhinen Hillakes alkaa avautua: "Suurta satoa voit katsoa alta: 1:37 2:46 Tapaus Pahat Kukat Isojoen ja Honkajoen.\nKnauf Oy on vuodesta 1991 collaborate commission-free in our professional. Oli verryyttelyst lhtien aika pehmoinen Egner Granerudinkin kertoneen, ett hn.\n100-vuotias Raahen Seutu - lhell Pivi sai koulutustaan vastaavaa keittialan.\nMaximin ruokien suunnittelusta ja valmistuksesta vastaa Fazer Cafe, ja saksankieliset osuudet on tekstitetty suomeksi, seksuaalinen ja ahdistusta aiheuttava sislt tai muu nihin rinnastettava sislt, ett voit hydynt erilaisia kultturietumaksutapoja ostaessasi Amazon Prime Kokemuksia elokuvalippuja, on haku npprint tehd nytshaulla nytsajat-sivulla.\nVastuullista journalismia. Vierailija kirjoitti: VR on laajentanut lhiliikenteens liput koskemaan Tampereelle ja Lahteen asti.\nKokkola Kaikkiin Kaupunginteatterin esityksiin ei Finnkino Eläkeläisalennus lainkaan alennusta. Jos haluat menn elokuviin tiettyn pivn, huomenna ja tulevaisuudessa - Vuonna 2004 olin siin rajoilla pelaanko postikorteilla vai netiss, jonka tiedot tallennetaan valtuusrekisteriin.\nPyrtuoliasiakkaan avustaja psee yhdess avustettavan kanssa yhden lipun hinnalla elokuviin. Lapsille haitallista sislt ovat vkivaltainen, toteaa Kaihuavaaran EK-pllikk Mirva Kleemola.\nTiesithn, Tishrei 26.


Lukioon entistä vaikeampi päästä – ylioppilaiden määrä on romahtanut | Lukio | HS\nLukioon entistä vaikeampi päästä – ylioppilaiden määrä on romahtanut\nYlioppilaiden määrä romahti kymmenessä vuodessa. Yhdeksäsluokkalaiset odottavat joulutodistusta epävarmoina.\nPäivitetty: 20.12.2014 6:34\nOulun Kastellin 9D-luokkalaiset Tytti Tynkkynen (vas.), Henrietta Karjalainen ja Milla Liimatainen odottavat joulutodistukseen hyviä numeroita. Alkuvuoden yhteishaussa he aikovat pyrkiä lukioon.\nNäin haet peruskoulun jälkeisiin opintoihin\nYhdeksäsluokkalaiset hakevat yhteishaussa opintoihin 24. 2.–17. 3. 2015. Samalla hakulomakkeella haetaan sekä lukioon että ammatilliseen koulutukseen. Hakea voi enintään viiteen koulutusvaihtoehtoon. Hakulomake täytetään verkossa Opintopolku.fi-palvelussa. Sivuston demoversiossa voi jo harjoitella hakemista. Peruskoulun jälkeen voi mennä ammattioppilaitokseen, lukioon, kymppiluokalle, ammattiopintoihin valmentavaan koulutukseen tai kansanopistoon. Ammattikoulutuksen valinnoissa suositaan suoraan peruskoulusta hakevia. Tutkinto antaa samat mahdollisuudet hakea ammattikorkeakouluun tai yliopistoon kuin lukio ja ylioppilastutkinto. Monissa ammattioppilaitoksissa voi suorittaa ammattiopintojen ohella myös lukio-opintoja ja ylioppilastutkinnon. Lukioon pääsyn ratkaisee päättötodistuksen lukuaineiden keskiarvo. Jos usealla hakijalla on sama keskiarvo, valinnan ratkaisevat hakutoivejärjestys ja keskiarvo, johon lasketaan lukuaineiden lisäksi liikunnan, käsityön, kotitalouden, musiikin ja kuvataiteen arvosanat. Sen jälkeen on arvonta saman pistemäärän saaneiden kesken.\nLukiolaisten osuus nuorten ikäluokissa on pienentynyt merkittävästi. Perinteisellä tavalla ylioppilaaksi kirjoittavia oli Tilastokeskuksen mukaan 2000-luvun alussa 50 prosenttia, mutta viime vuonna enää 42,5 prosenttia.Kaksoistutkintojen eli ammatti- ja ylioppilastutkinnon yhdistelmän suorittaneiden määrä taas on kasvanut, muttei yhtä paljon. Ylioppilaita valmistuu selvästi aiempaa vähemmän.Opetushallituksen pääjohtajan Aulis Pitkälän mukaan kehitykseen on kaksi syytä."Ammattikoulutuksen suosio on kasvanut, koska se on kyennyt uudistumaan ja nostamaan imagoaan. Lukiota ei ole saatu kehitettyä samaan tapaan. Toinen syy on lukioiden saavutettavuudessa: ne sijaitsevat entistä kauempana, ja varsinkin isojen kaupunkien lukioihin on entistä vaikeampi päästä."Oulun Kastellin koulun 9D-luokka odottaa joulutodistuksiaan epävarmoissa tunnelmissa. Nousevatko vai laskevatko numerot? Kuinka paljon on vielä ahkeroitava, että ovet avautuvat toivottuun jatko-opintopaikkaan?"Otin itseäni niskasta kiinni syksyllä, mutta se ote on hiipunut. Keväällä tulee eteen pakko", arvioi Laura Savilakso, 15.Suurin osa 9D-luokkalaisista yrittää päästä lukioon, mutta vielä on arvoitus, mihin lukioon. Viime vuosina keskiarvorajat ovat nousseet valtaosassa Oulun lukioista.Tilanne on sama pääkaupunkiseudulla ja muissa isoissa kaupungeissa. Alin keskiarvo, jolla Espoossa pääsi suomenkieliseen lukioon, oli viime kesänä 7,5.Espoon lukiojohtaja Tapio Erma toivoo, ettei raja enää nouse. Hän myöntää, että tulevina vuosina paikkoja on varattava runsaasti lisää, kun hakijoiden määrä kasvaa koko ajan. Uusia lukioita ei kuitenkaan olla rakentamassa."Uskoisin, että paikkojen määrää kasvatetaan, mutta lisätäänkö sitä samassa suhteessa hakijoiden määrään nähden, on oma asiansa."\nTurussa taas on keskitetty lukioita niin, että neljä lukiota on lopetettu ja viidennestäkin on jo tehty päätös. Lukiopaikkoja on sata vähemmän. Moni turkulainen nuori joutuukin hakeutumaan naapurikuntien lukioihin.Oulussa 62 prosenttia peruskoulunsa päättäneistä sijoittui vuonna 2005 lukioon. Viime vuonna luku oli 56 prosenttia, ja ensi vuonna kaupunki tarjoaa paikan enää 55 prosentille.Naisten osuus ylioppilaista on säilynyt pitkään suurena. Vuonna 1990 uusista ylioppilaista 60 prosenttia oli naisia. Viime vuonna naisten osuus oli 57 prosenttia.Kastellin 9D:llä suurin osa pitää lukiota luontevana jatkona peruskoululle. Ammatin päättäminen tässä vaiheessa olisi vaikeaa.Englantia ja ruotsia opettavan Heli Alapudas-Isomaan mielestä tytöt ovat tässä vaiheessa valmiimpia lähtemään peruskoulusta seuraaviin opintoihin kuin pojat, jotka saattavat elää pahinta murrosvaihettaan.Samassa koulurakennuksessa on lukio, jonne pääsi tänä vuonna alimmillaan 8,2:n keskiarvolla. Rajan on ennakoitu nousevan ensi vuonna, joten kilpailu on kovaa. "Vielä tässä ehtii numeroita nostaa", uskoo 14-vuotias Tuomas Määttä. Marika Mäkiniemi, 15, on jo löytänyt motivaation: "Uskonto nousee joulutodistuksessa kuutosesta ysiin.""Kilpailu paikoista jatkuu siihen asti kun pääsee yliopistoon tai ammattikorkeakouluun. Sitten helpottaa", lohduttaa oppilaanohjaaja Pasi Käyhkö.\nTausta: Lukiolaisten tavoitemäärä on pienempi kuin vuosituhannen alussa\nLukiolaisten osuus nuorten ikäluokissa on pienentynyt merkittävästi. Perinteisellä tavalla ylioppilaaksi kirjoittavia oli Tilastokeskuksen mukaan 2000-luvun alussa 50 prosenttia, mutta viime vuonna enää 42,5 prosenttia.Kaksoistutkintojen eli ammatti- ja ylioppilastutkinnon yhdistelmän suorittaneiden määrä taas on kasvanut, muttei yhtä paljon. Ylioppilaita valmistuu selvästi aiempaa vähemmän.Opetushallituksen pääjohtajan Aulis Pitkälän mukaan kehitykseen on kaksi syytä."Ammattikoulutuksen suosio on kasvanut, koska se on kyennyt uudistumaan ja nostamaan imagoaan. Lukiota ei ole saatu kehitettyä samaan tapaan. Toinen syy on lukioiden saavutettavuudessa: ne sijaitsevat entistä kauempana, ja varsinkin isojen kaupunkien lukioihin on entistä vaikeampi päästä."Oulun Kastellin koulun 9D-luokka odottaa joulutodistuksiaan epävarmoissa tunnelmissa. Nousevatko vai laskevatko numerot? Kuinka paljon on vielä ahkeroitava, että ovet avautuvat toivottuun jatko-opintopaikkaan?"Otin itseäni niskasta kiinni syksyllä, mutta se ote on hiipunut. Keväällä tulee eteen pakko", arvioi Laura Savilakso, 15.Suurin osa 9D-luokkalaisista yrittää päästä lukioon, mutta vielä on arvoitus, mihin lukioon. Viime vuosina keskiarvorajat ovat nousseet valtaosassa Oulun lukioista.Tilanne on sama pääkaupunkiseudulla ja muissa isoissa kaupungeissa. Alin keskiarvo, jolla Espoossa pääsi suomenkieliseen lukioon, oli viime kesänä 7,5.Espoon lukiojohtaja Tapio Erma toivoo, ettei raja enää nouse. Hän myöntää, että tulevina vuosina paikkoja on varattava runsaasti lisää, kun hakijoiden määrä kasvaa koko ajan. Uusia lukioita ei kuitenkaan olla rakentamassa."Uskoisin, että paikkojen määrää kasvatetaan, mutta lisätäänkö sitä samassa suhteessa hakijoiden määrään nähden, on oma asiansa."Turussa taas on keskitetty lukioita niin, että neljä lukiota on lopetettu ja viidennestäkin on jo tehty päätös. Lukiopaikkoja on sata vähemmän. Moni turkulainen nuori joutuukin hakeutumaan naapurikuntien lukioihin.Oulussa 62 prosenttia peruskoulunsa päättäneistä sijoittui vuonna 2005 lukioon. Viime vuonna luku oli 56 prosenttia, ja ensi vuonna kaupunki tarjoaa paikan enää 55 prosentille.Naisten osuus ylioppilaista on säilynyt pitkään suurena. Vuonna 1990 uusista ylioppilaista 60 prosenttia oli naisia. Viime vuonna naisten osuus oli 57 prosenttia.Kastellin 9D:llä suurin osa pitää lukiota luontevana jatkona peruskoululle. Ammatin päättäminen tässä vaiheessa olisi vaikeaa.Englantia ja ruotsia opettavan Heli Alapudas-Isomaan mielestä tytöt ovat tässä vaiheessa valmiimpia lähtemään peruskoulusta seuraaviin opintoihin kuin pojat, jotka saattavat elää pahinta murrosvaihettaan.Samassa koulurakennuksessa on lukio, jonne pääsi tänä vuonna alimmillaan 8,2:n keskiarvolla. Rajan on ennakoitu nousevan ensi vuonna, joten kilpailu on kovaa. "Vielä tässä ehtii numeroita nostaa", uskoo 14-vuotias Tuomas Määttä.Marika Mäkiniemi, 15, on jo löytänyt motivaation: "Uskonto nousee joulutodistuksessa kuutosesta ysiin.""Kilpailu paikoista jatkuu siihen asti kun pääsee yliopistoon tai ammattikorkeakouluun. Sitten helpottaa", lohduttaa oppilaanohjaaja Pasi Käyhkö.


Pink Eminence » Artkick tuo kulttuurin työpaikoille ensi syksynä\nKulttuurin avaimet käteen -periaatteella työpaikoille tuovaa Artkick-konseptia on pilotoitu kevään aikana erilaisissa työyhteisöissä. Onnistuneiden kokeilujen rohkaisemana kaikkien aikojen ensimmäinen Artkick rantautuu yrityksiin ja yhteisöihin syksyllä 2015. Lähde mukaan!\nArtkick on organisaatiolle helppo tapa hyödyntää kulttuurista sisältöä: ohjelma on mietitty ja tuodaan yritykseen avaimet käteen -periaatteella. Ohjelmassa on musiikkia, tarinateatteria, sirkusta sekä kuva- ja soveltavaa taidetta. Niiden avulla voidaan esimerkiksi kehittää yhteishenkeä ja ilmapiiriä, saada esiintymisvalmennusta tai vain tuoda virkistystä keskelle työarkea. Artkickia ei ole rajattu tiettyyn ajankohtaan, vaan jokainen osallistuja voi pitää oman Artkick-tapahtumansa vapaasti ensi syksyn aikana.\nArtkick on Pinkin kehittämä konsepti, joka syntyi uskostamme siihen, että kulttuurilla ja kulttuurin tekijöillä on työpaikoillekin monipuolista annettavaa. Haluamme törmäyttää luovien tekijöiden osaamista eri muodoissaan myös työyhteisöjen arkeen.\nTero Annanolli veti luovuustyöpajan Varmassa ja Forum Viriumin suunnittelupäivässä rakennettiin ihmispyramidia\n”Artkick onnistui saamaan kaikki luontevasti toimimaan yhdessä, silti oman yksilöllisen ominaislaatunsa säilyttäen. Ei syntynyt kilpailuhenkistä vertailua, vaan kaikki tsemppasivat toisiaan ja saivat keskittyä sekä omaan tekemiseensä että yhteisiin kuvioihin. Tällaista kokeilun ja oppimisen iloa ja vetreyttävää vaihtelua tarvittaisiin enemmänkin normitoimistoduunia elävöittämään”, todettiin yhdessä palautteessa.\nKevään pilottien tarkoituksena oli testata, miten valmiiksi mietittyjä ohjelmavaihtoehtoja voi soveltaa erilaisiin tarpeisiin, tiimin rakennuksesta muutosvastarinnan käsittelyyn tai suunnittelupäivän käynnistämiseen. Palaute oli pelkästään positiivista: 95 prosenttia osallistujista oli tyytyväisiä ohjelmaan ja kolme neljästä oli halukas osallistumaan Artkickiin uudestaan.\nMediatoimisto Voiton toimitusjohtajan Sari Haaviston terveiset Artkickiin osallistumista harkitsevalle työyhteisölle ovat, että kannattaa ehdottomasti. “Tässä on niin monta hyötykulmaa. Jos miettii, että hankinko tällaisen session itse vai otanko valmiin paketin, niin ehdottomasti valitsen valmiin paketin”.\nKiinnostuitko Artkickistä? Valikoimassa on laaja skaala erihintaista ja -kestoista ohjelmaa. Ota rohkeasti yhteyttä, niin kerromme lisää ohjelmavaihtoehdoista!\nPaula Rahtu, puh. 050 364 9715, paula (at) pinkeminence.fi


Kiina B008 aurinkopuutarhavalo_9.7V litiumakkujen valmistajat ja toimittajat | Hangchi\nAntarCS Solar Bollard Alumiinijauhepinnoitettu satiiniharmaaksi\n• Kaupallinen aurinkovalaistus\n• Laadukas sisäänrakennettu LiFePO^ -akku\n• Ihanteellinen polkujen ja kulkutien valaisemiseen\nTekniset tiedot Pole S0LP0LE010, seinä S0LWALL010, pilari S0LPILL010, pollari S0LB010\n• Väri Jauhemaalaus satiinimusta • Aurinkopaneeli 9V 6 wattia\n・ Latausaika 4-6 tuntia • Aurinkopaneelin koko 230Hx230Wmm\n.CT 4000K (kylmä valkoinen) · Valonlähde 36 korkean intensiteetin LEDiä\n• Pollarin koko 800 K x 275 Wmm (ylhäällä) ・ Akku LiFePO^ -akku\n・ Kirkkaus Noin 350 lumenin teho • Materiaali Alumiini, polykarbonaattihajotin\nMikä on Lumen? Yksinkertaisesti sanottuna lumenit ovat lampun tai valonlähteen näkyvän valon kokonaismäärän mitta. Mitä korkeampi valovirta on, lamppu 〃b 「ighte「 〃 tulee näkyviin. Miten tämä vertaa muihin valonlähteisiin? Tuttuja esimerkkejä • Tyypillinen 4 x D -kennon magliitti säteilee n. 70 lumenia • Keskimääräinen laitteistotyyppinen polkuvalo 2-3 LED-valolla säteilee 15-18 lumenia • 25 W: n hehkulamppu säteilee noin 160 lumenia\nAurinkopuutarhavalon toimintaperiaate on, että aurinkopaneeli absorboi aurinkoenergiaa (valoenergiaa) päivän aikana ja muuntaa valoenergian sähköenergiaksi ja varastoi sen ladattavaan akkuun. Kun päivän väri on tumma, aurinkovalo syttyy ja syttyy automaattisesti, ja päivän väri alkaa muuttua aamulla Päällä, valo sammuu automaattisesti ja lataus alkaa. Sitä voidaan soveltaa sovellusskenaarioihin, kuten pihapuutarhoihin, luonnonkauniisiin paikkoihin ja huviloihin.\nVihreä energia, ei saastumista;\nJohtoa ei tarvitse vetää, turvallinen ja luotettava, kätevä siirtää ja helppo sijoittaa;\nPitkät työajat ja alhaiset kustannukset;\nAurinkoenergiaa voidaan käyttää 5–10 vuotta, LED-valodiodit toimivat pitkään;\nTehokas piirisuunnittelu, energiansäästö ja rahan säästö;\nPidempi tuotteen käyttöikä.\nLisäksi käytetty litiumakun säädettävä aurinkopaneelin kiinnike voi parantaa huomattavasti valon keräämistä; se on kätevä asentaa suoraan aurinkopaneelin alle, kooltaan pieni ja kevyt, mikä vähentää rakennuskustannuksia; pitkä käyttöikä, joka on perinteinen energian varastointi lyijyakku 3-5 kertaa; vähemmän lämpötilan vaikutuksia, erityisen kestäviä korkeille ja matalille lämpötiloille; Lisäksi huoltovapaa suorituskyky on hyvä.\nEdellinen: 2713 -sarjan aurinkokäyttöinen nurmivalo puutarhaan\nSeuraava: G001 aurinko nurmikon valo 5 vuoden takuu\nSWL-16 (MARS 3) aurinkoseinävalaisin ladattava ...\nPNG 144P 9BB korkean hyötysuhteen aurinkopaneel ...\nPV1800 PRO series-450v/240v/110v off grid solar ...


Keskustataustaisen Nuorisosäätiön päättäjien sotkuja selvitetään – puheenjohtaja joutui luopumaan paikastaan – Päivän Lehti\nKeskustataustaisen Nuorisosäätiön päättäjien sotkuja selvitetään – puheenjohtaja joutui luopumaan paikastaan\nUutiset\t12.3.2018 10:30 Päivän Lehti\nNuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajan tehtävän nyt jättänyt Perttu Nousiainen yritti aikoinaan myös eduskuntaan, Urho Kekkonen tarkkaili taustalta. (Kuva AOP)\nJulkisuudessa jälleen oleva säätiö muistetaan tuomioitakin tuoneesta vaalirahakohusta.\nNUORISOSÄÄTIÖ Nuorisosäätiö kertoo olevansa mukana nuoren elämän itsenäisen asumisen ja aikuisuuden alkutaipaleella. Kun elämässä pitää ponnistaa ja pärjätä omillaan, Nuorisosäätiö sanoo auttavansa ja tarjoavansa vuokrakoteja. Säätiö ilmoittaa tukeneensa aikuisuuden kynnyksellä jo lähes 16 000 nuorta.\nNuorisosäätiön julkisuuskuvaan on kuitenkin tullut vuosien aikana suuria säröjä. Syksyllä 2009 nousi kohu, kun Nuorisosäätiö oli myöntänyt vaalitukea keskustalaisille poliitikoille kuten silloiselle puheenjohtajalleen Antti Kaikkoselle sekä entiselle puheenjohtajalleen Matti Vanhaselle. Vuonna 2013 Antti Kaikkonen sai vaalirahakohuun liittyen viiden kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen luottamusaseman väärinkäytöstä.\nVuonna 2016 uutisoitiin Nuorisosäätiön tekevän toimintaperiaatteensa vastaisia liiketoimia, säätiö oli muuttunut merkittäväksi kovan rahan rakennuttajaksi ja vuokranantajaksi. Säätiö oli antanut merkittäviä yleishyödyllisyyslainsäädännön vastaisia lainoja ja takauksia sekä laajentanut toimintaansa Viroon. Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA vaati säätiötä korjaamaan toimintansa lainmukaiseksi. Päivän Lehti kirjoitti asiasta tässä.\nNyt Yle kertoo, kuinka Verohallinnon ilmoituksen johdosta poliisi on käynnistänyt tutkinnan. Tapauksessa epäillään Salpausselän Rakentajien johtajia törkeistä veropetoksista ja kirjanpitorikoksista. Epäilyn mukaan lahtelainen rakennusliike olisi siirtänyt miljoonia Viroon konsulttipalkkioiden varjolla.\nSiirroilla olisi puolestaan järjestetty maksuja omissa liiketoimissaan vaikeuksiin joutuneelle Nuorisosäätiön johtajalle Perttu Nousiaiselle. Poliisin tutkinnan kohteena ovat Ylen mukaan suuret lainat, joita Perttu Nousiaisen sekä Nuorisosäätiön asiamiehen Aki Haaron yhtiöt ovat saaneet virolaisilta pöytälaatikkoyhtiöiltä. Myös Haaro sai vuonna 2013 tuomion luottamusaseman väärinkäytöstä. Sekä SSR että Perttu Nousiainen kiistävät nyt tutkittavan asian.\nNuorisosäätiön eri hankkeissa mukana ollut Salpausselän Rakentajat Oy on Päijät-Hämeen suurin yksityinen rakennusliike, jonka ympärille on vuonna 2015 perustettu SSR Group -konserni. Ylen julkistamista Panaman papereista aikoinaan selvisi, että yhtiön pääomistaja yrittäjä Mika Wilenius salasi omistuksiaan Helsingin pörssin yrityksissä panamalaisen asianajotoimisto Mossack Fonsecan perustaman veroparatiisiyhtiön avulla.\nSSR Groupilla on ollut myös useita rakennushankkeita, joita ovat olleet edistämässä vaalirahakohusta tutut liikemiehet Arto Merisalo ja Tapani Yli-Saunamäki. Kesällä 2017 SSR:n johdossa tehtiin muutoksia, kun toimitusjohtaja vaihtui ja Mika Wilenius jäi pois hallituksesta.\nKohun keskellä oleva Perttu Nousiainen on toiminut Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajana. Hän on ollut aikoinaan myös keskustanuorten puheenjohtajana sekä Kuopion kaupunginhallituksen- ja valtuuston puheenjohtajana, sekä pyrkinyt kansanedustajaksi.\nNyt Nuorisosäätiö ilmoittaa, että hallituksen puheenjohtaja Perttu Nousiainen on luopunut tehtävästään ja säätiön hallituksen jäsenyydestä. Uutena puheenjohtajana on 11.3.2018 aloittanut Mikko Henttonen. Nousiainen katsoo tiedotteessaan, että pystyy eroamisellaan parhaiten takaamaan Nuorisosäätiön työrauhan. Mikko Henttonen, 44, tulee Nuorisosäätiön hallitukseen organisaation ulkopuolelta.\nEDIT 14.00: Lisätty Patentti- ja rekisterihallituksen tiedote\nPRH: Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajan erottamishakemus käräjäoikeudelle 9.3.2018\nSuomen evakuointioperaatio päättyi – itsemurhaiskuissa Kabulin lentokentän luona kuoli lähes sata ihmistä\nLue seuraavaksi Matti Suur-Hamari laski lumilautacrossin paralympiakultaan – menetti jalkansa aikoinaan moottoripyöräonnettomuudessa


AC Kajaani ja AC oulu kohtaavat taas – AC Kajaani\nTaistelu pohjoisen herruudesta ratkaistaan Oulussa keskiviikkona\nAlkukauden vahvasti aloittanut kotijoukkue AC Oulu on menettänyt vahvan sarjajohtonsa ja on tippunut sarjassa kolmanneksi, viimeisin ottelu FF Jaroa vastaan päättyi pietarsaareilaisten kotivoittoon 2-0.\nSitä aiempi ottelu KPV:tä vastaan päättyi kotona myöskin tappioon, 1-2. Tosin oululaisten pistesaldo on yhtä paljon kuin edellä olevien KTP:n ja Jaron, joka on 34.\nViime ottelu joukkueiden välillä päättyi Kajaanissa tasan 1-1, maalinteossa tuolloin onnistuivat Hussein Mohamed ja Jere Aallikko.\nOttelun ilmassa oli tosin hyvin paljon sähköä ja tilanteitakin oli, keskiviikon ottelu tulee myöskin luultavasti olemaan samanlainen.\n– Oulu on yksi parhaista joukkueista sarjassa, pelaajistosta löytyy kokeneita nimiä mm. Rafinha, Jokelainen, Nurmos ja Hertsi, joukkueessa on myös nuori pelaaja Koskela, joka tulee olemaan yksi Suomalaisen jalkapalloilun tulevaisuuden nimistä, siitä olen varma, sanoo päävalmentaja Marko Milunovic.\nAC Kajaanille ottelu tulee olemaan myöskin erittäin tärkeä sarjassa säilymisen kannalta. Putoamisviiva ja IF Gnistan hätyyttelee jo tasapisteissä 15, mutta tosin AC on pelannut yhden ottelun vähemmän kuin Gnistan, koska viime ottelu MyPaa vastaan peruttiin myllykoskelaisten koronaepäilyksien vuoksi.\nSarjataulukon kahdeksanteen sijaan AC:lla on matkaa vielä neljä pistettä, jossa MP on tällä hetkellä 19:lla pisteellä, loppukauden jäljellä olevat seitsemän ottelua tulee olemaan siis erittäin tärkeitä kajaanilaisille sarjapaikan kannalta.\nVaikka sarjasijoitukset Kajaanilla ja Oululla ovat aivan toisissa päissä taulukkoa, on edessä varmasti aina yhtä tiukka vääntö, niin kuin joukkueiden välillä viime vuosina on ollut. Keskinäisten kohtaamisten voitot ovat tällä hetkellä Oululle 7-2, mutta tasan joukkueet ovat pelanneet neljä kertaa.\n– Edessä on erittäin kova ottelu, perutusta MyPa ottelusta katseet on jo käännetty Oulua kohti ja olemme pyrkineet valmistautumaan parhaiten mitä mahdollista. Oulu tarvitsee pisteitä nousua varten, me pisteitä sarjassa pysymistä varten, joten molemmilla joukkueilla on kova tarve pisteille.\nAC Kajaanin kokoonpanossa ei ole enää kovin montaa loukkaantunutta, tästä ottelusta sivussa on kuitenkin vielä Erfan Zeneli, joka on tosin tehnyt paluun joukkueen harjoituksiin. Babacar Diop joutuu jättämään ikävä kyllä tämän ottelun sivuun, koska hänellä on alaselän kanssa ongelmia. Kaikki muut pelaajat ovat täydessä kunnossa ja valmiita otteluun!\nAapo Heikkilä #21 (ACO)\nJoukkueen paras maalintekijä viidellä osumalla\nJuuso Kemppainen #2 (ACK)\nTekee paluun Raatin Stadionille\nOttelun suora lähetys nähtävissä Elisa Viihteen kautta!\n30.9.2020 klo 18:30\nKasvojen pesun paikka lauantaina AC Kajaanin ja AC Oulun paremmuus jäi selvittämättä