Metsäkoneiden brändäyksiä vuosikymmenten yhteistyöllä\nBrand ID:n merkintätuotteet kestävät Siperian pakkasesta tropiikin lämpöön.\nKaikkiin puulajeihin ja olosuhteisiin\nPonsse on yksi maailman johtavista metsäkonevalmistajista. Yrityksen toimintaa ohjaavat metsäkoneyrittäjien toiveet ja tarpeet. Ponssen tuotteet kattavat laajasti ne lukuisat vaatimukset, joita tehokas puunkorjuu eri puolilla maailmaa koneyrittäjille asettaa: puulajit vaihtelevat petäjästä eukalyptukseen, tekniikan on kestettävä tropiikin helteitä ja arktisia pakkasia, koneen on kuljettava maastoa säästäen ja kiivettävä ripeästi jyrkimmätkin rinteet.\nTeippaukset merkittävä osa tuotebrändiä\nPonssen metsäkoneet ja sen myötä myös Brand ID:n valmistamat merkintätuotteet työskentelevät siis erittäin vaativissa olosuhteissa Siperian pakkasista Etelä-Amerikan ja Australian lämpöön. Olosuhteet asettavat haasteita teippauksille, jotka ovat osa tuotteen imagoa: merkintätuotteiden haalistuminen olisi kolaus myös Ponssen brändille. Kun värit säilyvät ja liimat pysyvät, metsäkoneetkin säilyttävät edustavan ulkoasunsa.\n– Brand ID:n kanssa on aina käyty hyviä keskusteluja, jos on kohdattu haasteita tai tiedetty että uusia teippauskohteita on tulossa. Ratkaisuja ja vaihtoehtoja on mietitty yhdessä, ja Brand ID todella kuuntelee asiakasta. Heillä on selkeä halu auttaa, jos nähdään että nykyinen ratkaisu ei olekaan tulevaisuudessa hyvä. Keskustelu meidän tuotekehityksen kanssa on tiivistä, Ponsse Oyj:n hankintapäällikkö Tiina Haapalainen valaisee.\nBrand ID toimittaa Ponsselle varoitus-, ohje-, tyyppi- ja logotarroja, metsäkoneen keulassa käytettäviä linssitarroja ja laitekilpiä sekä ohjaamon käyttöpaneeleita. Lisäksi Brand ID järjestää Ponssen asentajille teippauskoulutusta Vieremän tehtaalla.\n– Mallistomuutosten myötä myös merkintätuotteiden tuoterepertuaari muuttuu. Silloin kuuntelemme Brand ID:n näkemyksiä esimerkiksi materiaalivalinnoista. Parin vuoden takainen konemalliston mittava uudistus lähti liikkeelle moottoreiden uusista päästödirektiiveistä. Samassa yhteydessä luotiin konemalliston uusi ilme, mikä laittoi myös teippaukset uusiksi, Haapalainen kertoo.\nYksi maailman johtavista metsäkonevalmistajista\nSuomen maineikkain yritys 2018 (T-Median Luottamus&Maine-tutkimus)\nTyöllistää yli 1600 henkilöä\nLiikevaihto n. 612 M€ (2018)


Vinkkejä perhevapaalta palaavalle, osa 1: 5 asiaa, jotka perhevapaalta palaajan on hyvä muistaa! — MiB\nVinkkejä perhevapaalta palaavalle, osa 1: 5 asiaa, jotka perhevapaalta palaajan on hyvä muistaa!\nMitä oikeuksia työntekijällä ja työnantajalla on työntekijän palatessa perhevapaalta? Siihen liittyy monia asioita, jotka jokaisen on hyvä tietää. Kirjoitus perustuu Tekniikan akateemisten (TEK) Työhön palaaminen perhevapaalta -webinaariin.\n1. On lakeja, jotka suojaavat\nPerhevapaalle jäävän ja töihin palaavan on yleisesti hyvä muistaa, että on lakeja, jotka suojaavat heitä. Esimerkiksi tasa-arvolakiin on kirjattu, ettei sukupuolen tai raskauden perusteella saa syrjiä.\n2. Tiedätkö, mihin työhön sinulla on oikeus palata?\nPerhevapaalle jäävällä on työhönpaluuoikeus: Työntekijällä on ensisijaisesti oikeus palata entiseen työsopimuksensa mukaiseen työhön.\nAina tämä ei kuitenkaan ole mahdollista: Jos aikaisempaan työhön palaaminen ei esimerkiksi tehtävien uudelleenjärjestelyjen takia ole mahdollista, on työntekijällä oikeus palata aikaisempaa työtä vastaavaan työhön tai muuhun työsopimuksen mukaiseen työhön, jos tällaista työtä on tarjolla.\nTyönantaja voi tehdä työnkuvaan muutoksia vain työsopimuksen rajoissa, ellei työnantajalla ole tuotannollisia ja taloudellisia irtisanomisperusteita. Työntekijä ja työnantaja voivat myös vapaasti sopia työnkuvan muuttamisesta perhevapaalta paluun jälkeen.\n3. Mitä tapahtuu työsuhteen muille ehdoille?\nPääsääntönä muiden ehtojen suhteen on, että ne pysyvät samana kuin miten on sovittu työsopimuksessa. Muutoksia ei siis pitäisi olla odotettavissa palkkaan, luontoisetuihin, työntekopaikkaan tai työaikaan. Jos työpaikalla on tapahtunut kaikkia työntekijöitä koskevia muutoksia, koskevat ne lähtökohtaisesti myös perhevapaalla olevia. Perhevapaalla olevien tulee myös huomioida, että perhevapaan aikana vuosilomaa kertyy vain noin kuudelta kuukaudelta, minkä lisäksi perhevapaan aikana ei ole yleensä oikeutettu luontoisetuihin, paitsi asuntoetuun.\n4. Määräaikaiset työsuhteet\nTyönantaja ei saa rajoittaa työsuhdetta kestämään vain perhevapaan alkuun. Määräaikaista sopimusta ei myöskään saa jättää uusimatta raskauden tai perhevapaan takia, jos määräaikaista työtä on edelleen tarjolla. Työnantaja voi siis olla velvoitettu tarjoamaan määräaikaista työsopimusta, vaikka työntekijä ei voisi olla päivääkään töissä perhevapaansa takia. Työnantaja voi palkata sijaisen myös määräaikaiselle työntekijälle.\n5. Miten työntekijä voi edesauttaa työhönpaluuta?\nPerhevapaalle jäädessä kannattaa sopia työnantajan kanssa, miten sinut pidetään ajan tasalla organisaation muutoksista, esimerkiksi yhteistoimintaneuvotteluista ja uusien tehtävien avautumisesta. Ole vapaallakin yhteydessä työpaikkaan, käy vaikka välillä tapaamassa työkavereita ja ylipäätään muistuta omasta olemassaolostasi. Tämä voi olla tarpeen, jos vaikka esimiehet ovat vaihtuneet.\nOsittaisesta hoitovapaasta sovittaessa on syytä tehdä kirjallinen sopimus osittaisen hoitovapaan ehdoista, kuten työtehtävistä, työajan sijoittelusta ja osittaisen hoitovapaan kestosta. Jos työtehtäväsi tai työntekotavat ovat muuttuneet, kannattaa pyytää koulutusta uusiin tehtäviin. Ole tarkkana, jos perhevapaalta palatessasi työnantaja tarjoaa uutta työsopimusta tai muutosta vanhaan sopimukseen.\nTekstin ovat kirjoittaneet yhdessä Mothers in Business MiB ry:n viestintäkoordinaattori Antti Kässi ja Tekniikan akateemisten (TEK) lakimies Emma Aho. Pohjana on käytetty TEKin Työhön palaaminen perhevapaalta -webinaaria. TEK on diplomi-insinöörien, arkkitehtien ja vastaavan yliopistokoulutuksen saaneiden etu- ja palvelujärjestö. Lue lisää TEKistä.\nTagged: töihinpaluu, työ ja perhe, tasa-arvo, perhevapaa\nOlder PostPerheystävällinen työelämä: Maija Wirlander, Insta Response Oy


ESKARIELÄMÄÄ : Haluaisitko oppia käyttämään Pinterestiä?\nHaluaisitko oppia käyttämään Pinterestiä?\nPinterest on ideakuvasto työhön ja vapaa-aikaan.\nPinterest on ehdoton työväline suunnittelutyössäni lastentarhanopettajana.\nSieltä etsin ideoita ja muokkaan toiminnallisia tehtäviä ryhmälleni sopivaksi. Elämä ennen Pinterestiä oli vaivalloisempaa ja mielikuvituksettomampaa. Loikka kirjattomaan esiopetukseen on ollut helppoa juuri Pinterestin avulla.\nOman profiilin ja kansioiden luominen on helppoa ja tuo nopeasti ideat saataville. Pinterestissä voi jakaa omia ideoita, seurata muiden ideatauluja. Pinterestissä jakaminen on sallittua, jopa suotavaa. Pinterest on käytettävissä kaikilla laitteilla puhelimessa, tabletilla ja tietokoneella. Jos Pinterest on sinulle uusi juttu, suosittelen kokeilemaan sitä rohkeasti. Kohta jo huomaatkin, että puhelimessasi asustaa uusi aikasyöppö. :)\nKatso lopusta hyvä ohje Pinterestin käyttöön.\nLöydät myös Eskarilaiffii-blogin Pinterestistä.\nTämän linkin takaa löydät ohjeen luoda pinterestprofiili ja opit enemmän Pinterestistä. Kirjaudu Pinterestiin tästä linkistä.\nLähettänyt Eskariope Johanna klo 1.40\nTunnisteet: kirjaton eskari, pinterest\nPokemon Go eskarissa\nLyhyt-pitkä, olemme erilaisia


Sähkömagneetilla nousee 250 kiloa sytyttimiä kerralla - Savon Sanomat\nKotimaa 27.08.2015 13:00\nPuolustusvoimien jättiurakka toi veneilykiellon Neulalahteen\nKarjalan lennoston Marko Koskinen ja Tatu Koistinen kävivät Neulalahden rantavettä läpi jalan ja syväetsimen avulla. Rantapenkereestä löytyi käsikranaatin kuoriosia. Kuva: Akseli Muraja\nKainuun prikaatin johtamaan raivausurakkaan saatiin tehoa, kun avuksi otettiin lautalla liikuteltava nostin. Siinä käytetään joko magneettia tai kahmaria. Kuva: Akseli Muraja\nHydraulinen sähkömagneetti on kätevä Neulalahdella, jonka pohjassa on paljon etenkin pienmateriaalia. Sen roplaaminen pikkulapiolla nostokoriin olisi hidasta. Magneetti nostaa kerralla jopa 200-250 kiloa. Kuva: Akseli Muraja\nPuolustusvoimat saa pian valmiiksi Iisalmen Ohenmäen räjähderaivaukset sekä Kuopion Savilahden tarkastussukellukset.\nKuopion Neulalahdessa räjähderaivaukset jatkuvat sen sijaan tänä syksynä ja lisää vielä ainakin ensi vuonna. Apuna raivauksissa on nyt kuitenkin uusi työmenetelmä, joka nopeuttaa vaativaksi osoittautuneita raivauksia järvialueella.\nOhenmäki valmistumassa, Savilahtea tarkastetaan\nPuolustusvoimien mukaan Iisalmen ja Kuopion raivaukset ovat Maavoimien kaksi suurinta keskeneräistä raivausurakkaa koko Suomessa yhdessä Kontiorannan vanhan varuskunta-alueen raivaustöiden lisäksi.\n– Iisalmessa on toimintaa tänä vuonna vielä ensi viikko, yliluutnantti Janne Aittamaa Kainuun prikaatista kertoo.\nEnsi vuonna urakka on vesistöalueella kokonaan valmis. Ohenmäen raivausalue oli laajimmillaan jopa sata hehtaaria, josta jäljellä on kuusi hehtaaria.\nKuopion Neulalahdessa ja Savilahdessa raivaustyöt tämän vuoden osalta puolestaan vasta alkoivat.\n– Savilahden tarkastukset saamme tänä vuonna loppuun, Aittamaa kertoo.\nSavilahdessa on tehty useita havaintoja metallisesta tai magneettisesta ilmaisusta. 30 hehtaarin tarkastusalueelta ei ole kuitenkaan löytynyt räjähdevaarallisia esineitä, vaan vanhoja polkupyöriä, tynnyreitä ja hetekan raatoja.\nNeulalahdesta ei nostettava heti lopu\nNeulalahdessa tilanne on toinen. Noin 90 hehtaarin alalla on paljon nostettavaa. Pohjassa on sadoissa kasoissa räjähdevaarallista materiaalia kuten kranaatteja, panssarinyrkin panososia ja ennen kaikkea pienmateriaalia kuten sytyttimiä.\nRaivattavaa löytyi nyt yllättäen järven pohjan lisäksi myös Neulalahden rantapenkereestä.\n– Rannasta kaivetaan pois käsikranaatin kuoriosia. Se on vaaratonta materiaalia, jota on hävitetty rantaan ja päätynyt aikanaan myös rantapenkan sisälle.\nItse järvellä Puolustusvoimat on vaihtanut työmenetelmää. Viime vuosi oli alueella ensimmäinen varsinainen raivausvuosi. Raivaajasukeltajat nostivat ennalta paikannetuista kohdista räjähdemateriaalia nostokoriin. Se oli hidasta.\n– Nyt käytössä on toista kertaa Suomessa koneellinen nosto. Nostinautossa käytetään hydraulista sähkömagneettia tai vaihtoehtoisesti kahmaria materiaaliin, joka ei ole magneettista.\n– Magneetilla voidaan nostaa kerralla 200–250 kiloa materiaalia.\nLautan päältä käytettävä nostinauto oli ensimmäisen kerran käytössä Keuruulla. Nyt sen käytöstä on opittu koko ajan lisää Kuopiossa.\n– Koneellinen nosto tehostaa toimintaa huomattavasti ja samalla minimoi henkilöriskejä.\nKun tietty alue on raivattu räjähteistä magneetilla tai kahmarilla, sukeltaja vielä tarkistaa sen metallinpaljastimen kanssa. Samoin aivan rantavedet tutkitaan kävelemällä rannat läpi miesvoimin kuivapuvuissa ja tarkistamalla rannat syväetsimellä.\nRaivaustyöt jatkuvat tänä vuonna syyskuun loppuun asti. Töitä tehdään arkipäivisin. Raivauksen ajan Neulalahdella on veneily- ja kalastuskielto turvallisuussyistä.\nPuolustusvoimien mukaan kuopiolaiset ovat noudattaneet rajoituksia aiemmillakin kerroilla erittäin hyvin.\nTausta: Iso alueraivausoperaatio\nKuopion Neulalahteen upotettiin valvontakomission tyhjennettäväksi määräämän kenttäammusvarikon räjähteitä 1945. Lisäksi 1960-1970-luvuilla järveen hävitettiin upottamalla viallista tai vanhinta materiaalia niin kuin oli silloin tapana.\nPuolustusvoimat raivasi Neulalahtea jo 1997–1998. Kartoitus- ja raivaustyöt alkoivat uudestaan 2012, koska kaupunki haluaa rannat asuin- ja virkistysrakentamiseen. Lisäksi Savisaareen kaavaillaan siltaa.\nAlue on tutkittu muun muassa viistokaikuluotaimella, metallinpaljastimella ja vedenalaisin kameroin. Nyt vuorossa on raivaaminen. Räjähteitä on nostettu nyt jo noin 60 000 kappaletta.\nPoliisi etsii viimeisiä asekätkijöitä\nLuvattomankin aseen voi antaa pois ilman seuraamuksia\nKallavedestä nostetaan kranaatteja lähiviikkoina\nJärvestä nostettiin 600 käsikranaattia\nRäjähdyksen syy oli sytyttimessä


Askelia elämässä: Eetun arkea\nKesää kohden kun mennään, alkaa meidänkin perhe enemmän viihtyä ulkona. Kesän lopulla ollaan taas varmasti ihan kyllästyneitä hiekkalaatikolla ja leikkikentällä istumiseen, mutta näin keväästä se on tervetullutta vaihtelua sisällä könnäämiseen.\nEetu leikkii nykyään sisällä paljon omia leikkejään, eikä tarvitse aina äitiä tai iskää leikkimään mukana. Toki hauskinta on silloin kun yhdessä höpsötellään. Tässä kuitenkin nyt jotain kuvia mitä meillä arkena puuhaillaan Eetun kanssa.\nTraktori piti ottaa mukaan leikkikentälle.\n"Missä Eetu ooon?" "Täällä!"\nKoiranpentu kävi kylässä.\n"Äiti mä nukun!"\nRekkakin pitää välillä pestä.\nJa rekka meni 'vahingossa' ojaan, hups..\nEetulla on kyllä välillä niin hauskoja juttuja ja keksii mitä ihmeellisimpiä hassutteluja. Tämä ikä on kyllä aika hauska, vaikkakin se 2vee uhma on meilläkin hyvin näkyvillä. "Mä meen portista ENSIksi", "Mä otan maitoa, en ota maitoa, haluan maitoa, en OTA!".\nUusi isojen poikien sänky ei ihan heti miellyttänyt herraa, tehtiin sitten kompromissi päikkärien suhteen.\nSynttäreille lähdössä. Tuo vyö oli ihan pakko ostaa <3\nOnkohan iskä näyttänyt vähän liikaa mallia? ;)\nTosiaan uusi sänky laitettiin pojalle. Siitä se yöllinen tassuttelu sitten alkoi. 1-2 kertaa yössä poika tassuttelee meidän sängyn viereen (ei onneksi vielä itse pääse kiipeämään meidän väliin). Iltaisin usein täytyy saada pitää sormesta kiinni nukahtamiseen asti ja yöllä mennään sitten miehen kanssa vuoro-öin pojan sängyn viereen patjalle. Tai aamusta otetaan meidän väliin. Onneksi kuitenkin suhteellisen hyvin kaikin nukutaan, ettei ihan ramppaamiseksi mene. Ja eiköhän jossain vaiheessa yötassuttelutkin jää pois kun totutaan. :)


päiväys: joulukuuta 15, 2019\nKävin tänään Väinön kanssa katsomassa taitoluistelijoiden jouluesitystä, Olafin jouluinen seikkailu. Oli ihanaa päästä viettämään kahdenkeskeistä aikaa esikoisemme kanssa, siitä on meinaan vierähtänyt tovi kun viimeksi pääsimme kahdestaan seikkailemaan.\nKoska Frozen on tällä hetkellä kovassa huudossa meillä kotona, kyseinen esitys tuntui täydelliseltä ajanvietteeltä sunnuntai iltapäivänä meille. Täytyy myöntää että osa minusta iloitsi myös siitä, että kerrankin päästiin tekemään jotain mikä kiinnosti meitä molempia mutta joka ei sisältänyt pallon potkimista, mutaa tai dinosauruksia. Älkää käsittäkö väärin! Minusta on ihanaa että lapsellamme on kiinnostuksen kohteita ja tuen häntä niissä mielelläni mutta pieni vaihtelu virkistää.\nNo, todellisuus iski nopeasti kasvoilleni kun istuuduttuamme paikoillemme, Väinö katseli tyhjää kenttää edessämme ja kysyi minulta; Mamma, milloin Liverpool tulee? Kerroin tietysti ettei tässä esityksessä ollut kyse jalkapallosta ja toivoin että pettymys ei aiheuttaisi Väinössä kiukkua. Onneksi Elsa, Olaf ja Sven olivat sen verran mielekästä katseltavaa että selvittiin ilman kiukunpuuskia.\nKotona sain tehtyä meille ruuan ja kun pyysin poikia syömään, Väinö kysyi saako lukea kirjaa samalla kun syö. Annoin luvan siihen ja katselin kun Väinö kantoi pöytään ötökkä kirjan, avasi sivun jossa kerrotaan hämähäkeistä. Vieressäni istui kuopuksemme ja veteli ruokaa suuhunsa kaksin käsin. Kun häneltä pääsi röyhy, molemmat pojat purskahtivat nauruun. Katselin poikien touhua hetken ja totesin, että tällaista se elämä sitten kahden poikamaisen pojan äitinä on.


Näin sairausvakuutus korvaa, ja näin korvaukset rahoitetaan | Sosiaalivakuutus\nValtion, kansalaisten ja työnantajien rahoittama sairausvakuutus maksaa vuosittain lähes neljä miljardia euroa etuuksia. Se kohtelee kaikkia Suomessa asuvia samalla tavalla ja kattaa monta asiaa lääkekorvauksista vanhempainvapaisiin.\nSairausvakuutus kattaa kaikki Suomessa asuvat.\nSuomalaisilla on parin vuoden päästä erityinen aihe juhlaan. Tuolloin tulee kuluneeksi 60 vuotta siitä, kun eduskunta sääti lain sairausvakuutuksesta. Vuonna 1963 säädetty laki loi järjestelmän, joka vakuuttaa jokaisen Suomessa vakituisesti asuvan henkilön sairaudesta aiheutuvien kulujen ja tulonmenetysten varalta.\n”Jos sairastut, tiedät että saat korvauksia lääkkeistä ja matkakorvauksia terveydenhuollon matkoista. Saat myös sairauspäivärahaa, jos olet työntekijä etkä pysty sairauden takia hoitamaan työtäsi”, tiivistää Kelan terveydenhuoltoetuuksien osaamiskeskuksen päällikkö Reija Jääskeläinen.\nSairausvakuutuslaissa on tarkkaan säädetty, mitä etuuksia maksetaan. Lain mukaan tarkoituksena on turvata korvaus ”tarpeellisista sairauden hoidon aiheuttamista kustannuksista ja lyhytaikaisen työkyvyttömyyden sekä raskauden ja lapsen hoidon aiheuttamasta ansionmenetyksestä”.\nReseptilääkkeiden Kela-korvauksia maksetaan vuodessa noin 1,5 miljardia euroa.\nYlivoimaisesti yleisin ja euromääräisesti eniten käytetty etuus on Jääskeläisen mukaan avohoidon reseptilääkkeiden Kela-korvaus. Tuoreimpien tilastojen mukaan niitä maksettiin kansalaisille vuonna 2019 yhteensä 1,5 miljardia euroa.\n”Toiseksi suurin erä ovat vanhempainpäivärahat, joita maksettiin lähes 900 miljoonaa. Kolmantena tulevat sairauspäivärahat, joita maksettiin noin 800 miljoonaa vuonna 2019”, Jääskeläinen listaa.\nNäin sairausvakuutus korvaa\nEsimerkki 1: Työkyvyttömyysajan sairauspäiväraha\nAsiantuntijatehtävissä työskentelevä 45-vuotias on ollut masennuksen vuoksi sairauslomalla 2,5 kuukautta. Palkkatyössä henkilön kuukausitulot ovat 3 500 euroa, ja lääkärintodistuksen mukaan hän on työkyvytön ajalla 1.4.–15.6.\nSairauspäivärahan omavastuuaika on 1+9 arkipäivää, tässä tapauksessa siis päivät 1.-14.4. Tältä ajalta ei makseta sairauspäivärahaa. Lisäksi työnantaja on työehtosopimuksen mukaan velvoitettu maksamaan sairausajan palkkaa 30 päivää, eli 1.4.-30.4. Tämän takia sairauspäiväraha maksetaan työnantajalle ajalta 15.4.–30.4.\nAsiakkaalle itselleen maksetaan sairauspäivärahaa 1.5.–15.6. arkipäiviltä eli kuudelta päivältä viikossa (yhteensä 37 päivää). Hänen tulojensa perusteella päivärahan määrä olisi 79,84 euroa päivässä eli 1 996 euroa kuukaudessa. Yhteensä asiakas saisi sairauspäivärahaa 2 954,08 euroa.\nTässä tapauksessa asiakkaalle ei synny oikeutta kuntoutustukeen, koska sairauspäiväraha on siihen verrattuna ensisijainen etuus, eikä työkyvyttömyys ole kestänyt yli vuotta\nVakuutus korvaa myös matkakorvauksia, esimerkiksi lääkärikäynteihin liittyviä taksimatkoja. Niiden määrä oli vuonna 2019 noin 300 miljoonaa. Pienempiä ja harvinaisempia etuuksia ovat esimerkiksi erityishoitoraha, jota maksetaan vaikeasti sairaan lapsen vanhemmalle, joka joutuu olemaan palkatta poissa töistä.\nYksityislääkäreiden palkkioista maksettavat Kela-korvaukset ovat supistuneet viime vuosina, kun niiden korvaustasoa on viime hallituksen toimesta leikattu. Vuonna 2019 niitä maksettiin vain noin 140 miljoonaa euroa, mutta käyttäjien määrä on silti pysynyt noin 2 miljoonassa henkilössä. Tämä kertoo palvelujen tarpeesta.\n”Työnantajien ja palkansaajien rahoitusosuuksilla rahoitetun työterveyshuollon korvaukset olivat noin 380 miljoonaa vuodessa. Se on melko vähän, kun otetaan huomioon, että työterveyden piirissä on lähes kaksi miljoonaa suomalaista”, Jääskeläinen sanoo.\nLääkkeiden, taksimatkojen ja yksityislääkärien palkkioiden osalta sairausvakuutuslaissa on säädös suorakorvausmenettelystä, eli etuudet korvataan automaattisesti. Muita etuuksia on haettava Kelasta.\nEsimerkki 2: Yksityishammaslääkärin sairaanhoitokorvaus\nTyössäkäyvä 35-vuotias on lykännyt hampaiden hoitoa ja tarkastuksia, mutta nyt päättänyt hoitaa asian kuntoon yksityisellä hammaslääkärillä. Kela korvaa eri toimenpiteistä koituvia kustannuksia taulukkohintojen mukaan:\nHampaiden tarkastus 70 euroa, Kela korvaa 15,50 euroa.\nRöntgenkuva 50, Kela korvaa 6 euroa.\nKolmen hampaan paikkaus 320 euroa, Kela korvaa 46 euroa.\nJuurihoito 520 euroa, Kela korvaa 76 euroa.\nSuuhygienisti 140 euroa, Kela korvaa 18 euroa.\nRahaa hammasremonttiin kuluu yhteensä 1 160 euroa, josta Kela korvaa 170,50 euroa.\nRahat sairausvakuutusjärjestelmään maksavat valtio, kansalaiset ja työnantajat yhdessä\nKansalaisilta ja työnantajilta kerättävät maksut jakautuvat sairaanhoitovakuutukseen ja työtulovakuutukseen. Ensimmäisestä korvataan muun muassa lääke- ja hoitomaksuja, jälkimmäisestä sairaus- ja vanhempainpäivärahoja. Molemmista maksetaan myös kuntoutuksen menoja.\nValtio kattaa sairaanhoitovakuutuksen kustannuksista noin kaksi kolmannesta, työtulovakuutuksesta noin kymmenesosan.\nSairaanhoitovakuutuksen kustannuksista valtio kattaa noin kaksi kolmannesta, loput kerätään palkoista, yrittäjätuloista ja etuuksista pidätettyinä maksuina. Työtulovakuutuksesta valtio maksaa huomattavasti pienemmän osuuden, noin kymmenyksen. Loppu kerätään maksuina työnantajilta ja palkansaajilta. Pienituloisimmat eli noin alle 15 000 euroa vuodessa ansaitsevat eivät maksa työtulovakuutuksesta.\nJärjestelmän kustannukset pysyvät vuosittain melko vakiona, Jääskeläinen kertoo. Kokonaisuudessaan etuuksia maksettiin vuonna 2019 noin 3,8 miljardin euron verran. Koronan myötä kustannukset ovat jonkin verran nousseet.\n”Asiaa seurataan hyvin tarkasti. Kelassa jokaisesta etuusratkaisusta syntyy tieto. Ne tilastoidaan, jotta pystytään laatimaan menoarvioita sosiaali- ja terveysministeriölle. Luvut otetaan huomioon myös valtiontalouden suunnitelmissa.”\nEri maksuja on vuosien varrella veivattu ylös ja alas, sen mukaan mitä on haluttu politiikassa painottaa. Viimeisin iso muutos oli Sipilän hallituksen kilpailukykysopimuksen yhteydessä tehty päätös siirtää osa työtulovakuutusmaksuista työnantajilta palkansaajien maksettavaksi. Samalla sairaanhoitomaksu palkka- ja yrittäjätuloista pudotettiin nollaan, mutta eläke- ja etuustuloissa se säilyi ennallaan. Vuonna 2020 palkansaajien sairaanhoitomaksu nostettiin 0,68 prosenttiin. Eläkkeistä ja etuustuloista pidätetään 1,65% sairaanhoitomaksua.\nPääpiirteissään laki sairausvakuutuksesta on kuitenkin pysynyt samana vuosikymmeniä, pieniä viilauksia lukuun ottamatta. Viimeisin isompi kokonaisuudistus on vuodelta 2004. Se kertoo siitä, että laki on koettu yleisesti ottaen hyvin toimivaksi.\nJärjestelmä tuo perusturvaa terveysetuuksien muodossa, Jääskeläinen sanoo.\nEsimerkiksi tyypillinen matkakorvauksen saaja on iäkäs henkilö, jolla ei ole mahdollisuutta käyttää omaa autoa. Harvaan asutulla seudulla matkakustannukset erikoissairaanhoitoon voivat olla satoja euroja. Vakavasti sairastunut työntekijä voi jäädä ilman ansiotuloja kuukausien ajan. Harvalla on valmiina puskuria, jonka varassa pystyisi elämään pitkiä aikoja ilman sairauspäivärahaa.\nEsimerkki 3: Matkakorvaukset\nAsiakas on 80-vuotias pienituloinen eläkeläinen, jonka sairaudet edellyttävät säännöllisiä kontrollikäyntejä lääkärissä. Liikkuminen on vaikeaa ja siihen tarvitaan apuvälineitä. Hänen asuinalueellaan julkisen liikenteen palvelut ovat heikot ja matkustamiseen tarvitaan taksia. Asiakas käy eri terveydenhuollon pisteissä 20 kertaa vuodessa, keskimäärin 35 kilometrin päässä kotoa.\nJos taksimatkan lähtömaksu on keskimäärin 5,81 euroa ja kilometritaksa 1,59 euroa*, on yhdensuuntaisen matkan kustannus 61,46 euroa. Vuoden aikana 20 matkan kustannukset olisivat yhteensä 2 458,40 euroa, josta asiakas maksaa 300 euron omavastuuosan. Kela korvaa taksimatkoista yhteensä 2 158,40 euroa.\n*Arviot perustuvat vuoden 2018 maakuntakohtaisen kilpailutuksen tuloksiin.\n”Lääkkeiden osalta saattaa olla kyse isoista rahoista. Esimerkiksi syöpälääkkeet saattavat maksaa tuhansia euroja. Harvalla välttämättä olisi niihin varaa ilman julkista sairausvakuutusta”, Jääskeläinen sanoo.\n”Julkinen sairausvakuutus ei erottele henkilöä varallisuuden tai sairauden mukaan.”\nIlman yhteiskunnan tarjoamaa sairausvakuutusta vaihtoehtona olisi kenties yksityisiä vakuutuksia. Niiden hinta voisi kuitenkin olla pienituloisille ylivoimaisen kallis, ja joillekin vakuutusta ei välttämättä edes myönnettäisi esimerkiksi heikentyneen terveydentilan vuoksi. Tällainen järjestelmä olisi potentiaalisesti hyvin eriarvoistava.\n”Julkinen sairausvakuutus ei erottele henkilöä varallisuuden tai sairauden mukaan. Kaikki ovat oikeutettuja etuuksiin.”\nAihesanat Terveydenhuolto Sairausvakuutus Kela-korvaus Reija Jääskeläinen


Loft Design - merinäköala_Copacabana Beach/ilmastointi - Airbnb\nLoft Design - merinäköala_Copacabana Beach/ilmastointi\nLoft-konseptin inspiroima huoneisto. Moderni ja toimiva! 100% ilmastointi - jaettu ilmastointi joka huoneessa! Suunnittelu ja sisustus on allekirjoitus tunnetun toimiston - AF Arquitetura – myönnetään useita kertoja Casa Cor. Kaikki mukavuus, ylellisyys ja hienostuneisuus, jonka vieraat ansaitsevat!\nMajoitu supermajoittajan luona! Tule Copacabana Beachille!\nPalkitun arkkitehdin toteuttama projekti. Majoittuu 02 paria tai 1 pari 02 lasta.\nHienostuneisuus, mukavuus ja parempi sijainti. Asuinrakennus, jossa on ympärivuorokautinen concierge. Asunto on 12. kerroksessa. Sijainti - edessä näkymät merelle.\nHuoneistossa on elektroninen lukko, jossa on henkilökohtainen salasana (vapauta itsesi avainten unohtamisen pelosta).\nKanssa 2 TV: tä - Smartvs, Kaapeli-TV Net/Claro HD helppo paketti 120 kanavaa, Internet Wi-Fi 240 Mb jos nopeus, vapaa pääsy NetFlix, YouTube ja kaikki digitaalinen sisältö.\nHuippuluokan valaistus, jossa on teollisuustyyliset kaapelihyllyt sekä LED- ja epäsuorat lamput, antaa erityisen ja yksilöllisen ilmeen.\nOlohuoneessa on mukava kahden hengen vuodesohva (oikea patja!) ja 12 000 btus Split Ilmastointi ja työpiste ja/tai ruokailutiski.\nHuoneessa on vakiona premium parivuode ja 12 000 bt: n jaettu ilmastointi.\nAmerikkalainen keittiö, jossa kaikki välineet, kuten kupit, kulhot, suuttimet, astiat lisäksi: Mikroaaltouuni, Minibaari, Sanduicheira, Kahvinkeitin ja Cooktop 2 kaasunpolttimet automaattinen sytytys.\nKylpyhuone laatikolla blindex, sähkösuihku lämpötilan säätö (lämmin vesi vain suihku), työtasolla päällekkäinen amme - (esteettömyys) ei pääse pyörätuolilla, koska se on 1 nosto askel astua.\nItsepalvelusisäänkirjautuminen tai henkilökohtainen sisäänkirjautuminen, kuten haluat!\n32-tuumainen HDTV ja tavallinen kaapeli, maksukanavat, Netflix\n7 yötä paikassa Copacabana\n4,96 5 tähdestä 122 arvostelusta\n4,96 · 122 arvostelua\nNaapurusto lauloi runoja ja proosaa. Kullakin kadulla löydät kuuluisia baareja, kuuluisin kävelykatu maailmassa, modernisoitu kioskit ympäri rantaa, ravintolat, leipomot, pesulat, autovuokraamot, pankit ja tietenkin: Princesinha do Mar - Copacabana. Rio Postcard!!!!\nHuoneistossani on kaikki tarvittava rakenne, mukavuus, yksityisyys ja turvallisuus mahtavaan oleskeluun!\nMinulla on ihana työ, joka auttaa meitä sisäänkirjautumisessa, uloskirjautumisessa ja vieraiden kanssakäymisessä.


Marillan joulumaa: Ohjeet lasinalustähtiin\nTänään kolmevuotiaan avustuksella kuvasimme havainnekuvia lasinalusten teosta. Katsotaan, mihin näistä on: Tarvitset 4kpl 40cm pitkää nauhaan, n. 2,5 cm leveä, jämäkkä pellava tai puuvilla sopii hyvin.\n1. Taita nauhat keskeltä kahtia. Aseta nauhat limittäin niin, että ne muodostavat neliön. Viimeinen nauha pujotetaan ensimmäiseen muodotuvan lenkin läpi, jolloin neliö sulkeutuu.\n2. Kiristä nauhoja niin, että keskelle muodostuu kiinteä "korinpohja".\n3. Taita päälimmäiset nauhat niin, että aloitat oikealta alhaalta ja taita kohtisuoraan vasemmalle, sen jälkeen vasemmalta alhaalta kohtisuoraan ylös, vasemmalta kohtisuoraan oikealle ja viimeisenä oikealta ylhäältä alas, ja ensimmäisen nauhan alta pujottaminen sulkee neliön. Kiristä. Työ on nyt samanlainen molemmilta puolilta.\n4. Seuraavaksi taitellaan sakarat. Tätä on hieman vaikea selittää, mutta toivottavasti kuvasarja selventää. Ensimmäinen taitos tehdään alakautta sivulle.\n5. Seuraava eteen alas, niin että muodostuu kolmio.\n6. Seuravaksi kolmio taitetaan kahtia.\n7. Ja nauhasta jäävä "häntä" pujotetaan pohjana olevan nauhan alitse.\nTaitos toistetaan joka toiseen nauhaan, minkä jälkeen työ käännetään alassuin.\n8. Työ näyttää nyt tältä. Sakarat taitellaan samoin nyt tällä puolella jäljellä oleviin vapaisiin nauhoihin.\n9. Ennen viimeistelyä työ näyttää tältä. Leikkaa nyt ylimääräiset nauhanpäät pois ja ompele ompelukoneella, suoralla ompeleellä neliö tähden sisään n. 1/2 cm sakaroiden sisäpuolelle.\n10. Lasinalunen on valmis.\nPosted by maarit at 15.08\nLabels: askartelu, koristeet, lasinalunen, ohjeet, ompelu, sisustus, tähti\nnalle-emo 30. marraskuuta 2011 klo 7.42\nOlipas kiva löytää blogisi! Ihania ideoita ja sain lisäinspiraatiota pariin mielessä muhineeseen ajatukseen. Tätä lasinalusta ajattelin kokeilla kierrätysmielessä vanhoista tilkuista :)\nnalle-emo 30. marraskuuta 2011 klo 7.47\nVilla Veranda 11. marraskuuta 2012 klo 11.05\nKiitos. löysin tämän idean jostain vanhasta lehdestä, mutta en osannut tehdä. Kokeilen sinun ohjeillasi, jotka ovat todella havainnolliset. kiitos.


Vuosikertomus 2020 on julkaistu - Sanasto\n09.03.2021 / Uutiset\nVuosikertomus kokoaa Sanaston vuoden 2020 kohokohdat sekä kertoo toiminnastamme ja tilitetyistä tekijänoikeuskorvauksista. Lue vuosikertomus kokonaisuudessaan.\nKohokohdat: Poikkeusvuonna tuimme tekijöitä ylimääräisellä tilityksellä\nSanasto tilitti vuoden aikana tekijänoikeuskorvauksia kirjallisuuden tekijöille yhteensä yli 10 miljoonaa euroa. Suurin osa oli lainauskorvausta, jota tilitettiin noin 9,6 miljoonaa euroa. Sanastoon liittyi paljon uusia tekijöitä: vuoden lopussa edustimme yli 13 000:ta kirjallisuuden tekijää tai edesmenneen tekijän oikeudenhaltijaa.\nKoronapandemian takia vuosi oli poikkeuksellinen. Järjestimme huhtikuussa ylimääräisen tilityksen helpottaaksemme kirjallisuuden tekijöiden tilannetta. Tilitimme tuolloin tavanomaista nopeammassa tahdissa siihen mennessä kertyneitä korvauksia. Keväällä sovimme ripeästi kirjastojen kanssa poikkeusajan verkkoluvasta, joka mahdollisti satutuokiot ja muut lukuhetket verkossa.\nVaikuttamistyön saavutuksia vuonna 2020\nE-kirjojen suosio kasvoi entisestään vuoden 2020 aikana ja samoin kasvoi tekijöiden huoli lainauskorvauksista, sillä niitä ei toistaiseksi makseta e-kirjoista. Viestimme päättäjille kirjailijoiden ja kääntäjien toiveesta korjata asia. Joulukuun alussa joukko kansanedustajia esittikin kirjallisen kysymyksen lainauskorvausten muuttamisesta teknologianeutraaleiksi. Kirjallisessa kysymyksessä toivotaan, että Suomi voisi mahdollistaa korvaukset tekijöille myös e-kirjojen lainoista ensimmäisten EU-maiden joukossa.\nPoikkeusvuonna edistimme yhdessä muun luovan alan kanssa pikaista korjausta taiteilijoiden ja tekijöiden työttömyysturvaan. Vaikuttamistyötä tehtiin Lyhty-yhteistyöverkoston kautta. Tekijänoikeuskorvausta saavat taiteilijat ovat sosiaaliturvan väliinputoajia: Tekijänoikeustulot tulevat usein pitkällä viiveellä. Ne eivät kerrytä esimerkiksi ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa, mutta työttömyyskorvausta maksettaessa ne vähentävät sitä.\nKesäkuussa luovutimme yhdessä muiden järjestöjen kanssa sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekoselle adressin, jossa 8 500 allekirjoittajaa ja 21 taiteilijajärjestöä vaati nopeaa korjausta taiteilijan työttömyysturvaan. Asiasta tehtiin myös kansanedustajien toimesta useampia kirjallisia kysymyksiä sekä puoluerajat ylittävä toimenpidealoite.\nYhteiskunnallinen vaikuttaminen kirjallisuuden tekijöiden aseman parantamiseksi ja tekijänoikeuksien vahvistamiseksi on keskeinen osa työtämme. Tavoitteenamme on tekijänoikeuslainsäädäntö, joka suojaa tekijöiden oikeuksia, edistää heidän toimintaedellytyksiään ja tukee luovaa työtä. Tekijällä täytyy olla mahdollisuus päättää teostensa käytöstä ja saada siitä asianmukainen korvaus.\nSanaston vuosi 2020\nLue Sanaston vuosikertomus 2020 kokonaisuudessaan\nLue Sanaston toiminnanjohtajan Anne Salomaan kirjoitus vuosikertomuksesta\nAvainsanat: julkaisut, vuosikertomus


Maakunnalle siirtyy 660 000 neliöä tiloja | Raahen Seutu\nKaikki terveydenhoidon rakennukset siirtyvät maakunnalle, myös Pyhäjoen terveyskeskus.\nMaakunnalle siirtyy 660 000 neliöä tiloja\nPohjois-Pohjanmaan maakunnalle siirtyy yli 400 tilaa vuonna 2020. Niistä 95 prosenttia on sosiaali- ja terveydenhuollon käytössä. Tilat ovat keskimäärin 35 vuotta vanhoja ja monet niistä kaipaavat remonttia.\nMaakuntien tilakeskus Oy on kartoittanut Pohjois-Pohjanmaan maakunnalle vuokrattavaksi tulevien tilojen määrän, pinta-alan, keski-iän ja käyttötarkoitukset.\nTietojen keruu on käynnissä kaikissa Suomen kunnissa. Tiedot kaikista maakunnille siirtyvistä tiloista koko valtakunnassa kootaan joulukuun puoliväliin mennessä.\n–Maakunnat saavat vastuun palveluiden järjestämisestä ja niihin kuuluvasta kiinteistöomaisuudesta vuonna 2020. Nyt kerättävien tietojen pohjalta määrittelemme esimerkiksi vuokrat, joita maakunnat tiloista maksavat,Maakuntien tilakeskuksen asiakkuusjohtaja Mikko Hollmén kertoo.\nSamalla maakunnat saavat kartoituksesta käyttöönsä ajantasaista ja yhtenäistä tietoa nykyisistä toimipaikoista palveluverkoston suunnittelua varten.\nPilottikartoituksen mukaan Pohjois-Pohjanmaalla maakunnan vuokrattavaksi siirtyy 420 tilaa. Niiden yhteenlaskettu huoneistopinta-ala on noin 440 000 neliötä.\nKunnat omistavat näistä tiloista 75 prosenttia. Loput 25 prosenttia on vuokrattu.\nLisäksi maakunnalle siirtyvät kaikki Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin tilat, kaikkiaan 220 000 neliötä.\nMaakunnan käyttöön tulevien rakennusten keski-ikä on 35 vuotta. Niiden keskimääräinen kuntoluokka on 50–60 prosenttia. Se tarkoittaa, että mukana on sekä uusia tiloja että peruskorjauksen tarpeessa olevia kiinteistöjä.\nToimitiloista 95 prosenttia on sosiaali- ja terveydenhuollon käytössä. Niistä joka neljäs on vanhainkoti ja 15 prosenttia terveyskeskuksia.\nMuita tilojen käyttäjiä ovat työ- ja elinkeinopalvelut, ympäristöterveydenhuolto, pelastustoimi, aluekehittäminen, tienpito- ja liikennejärjestelmäsuunnittelu sekä maaseudun kehittäminen ja lomituspalvelut.\n–Pohjois-Pohjanmaan kunnilta saatuja tietoja tarkennetaan vielä marraskuun aikana lisäkyselyillä ja paikan päällä tehtävillä katselmuksilla, Hollmén kertoo.


Vauhdin hurmaa: Aina ei onnistu kuin suunniteltusti\nAloitetaan postaus sillä että Lumikin porukka sai yhden uuden jäsenen. Nimittäin Houdin laitettiin takaisin pikku pihattoon Hartsun lähdettyä vihreämmille laitumille. Kyllä niistä kavereita näytti tulevan mutta Houdin itse on halunnut jäädä sivummalle jonnekkin yksin seisoskelemaan. Ehkä se ajan kanssa sitten on enemmän toistenkin kanssa!\nSitten postauksen pää tähteen eli Lumikkiin, aluksi kerron hiukan perjantailta liikutus kuulumisia ja mitä silloin tehtiin ja sitten tuolla alempana kerronkin miten ponin kolmannet kisat meni lauantaina!\nPerjantaina mun ihana Lumikin kisaaja tuli pikaisesti taas totuttelemaan ponin liikkeisiin ja muuhun, lisäksi mentiin puomeja jotta saatiin vähän hyppyharjoitusta kun kumminkin taas taukoa on tuolla kaksikolla ollut. Välillä on ollut ongelmana ettei jompi kumpi vain kerkeä tulemaan tallille silloin kun sopii tai ponilla on tuntipäivänsä, koska en haluaisi sitä niiltä ottaa pois. Saan siis kyllä varata ponin itselleni ihan milloin vain mutta se on parantunut porukassa niin paljon!\nVälillä mietin miten poni pääsee kaikesta yli kun sen loikat saattaa näyttää vain pomppupallo loikilta\nTai loikataan kauhean kaukaa\nTehtiin siis ihan perus alkuverkat, molempiin suuntiin ravia ja voltteja sekä siirtymisiä. Käyntiä siinä välissä aina tietenkin jotta poni sai hengähtää. Alettiin sitten tulla ravipuomeja joista tehtiin perään voltti jossa piti mennä puomien yli, tätä aluksi vain ravissa mutta myöhemmin tehtiin voltti laukassa. Ravipuomit laitoin kavaletiksi, vasempaan suuntaan puomi mentiin ennen kavalettia ja oikeaan ensin kavaletti ja sen perässä puomi. Saattaa kuulostaa helpolle, mutta nuoren ponin kanssa ei se aina helppoa ole kun loikat on mitä on ja vauhti saattaa vaihdella todella herkästi. Onneksi mulla on taitavia ratsastajia ja mun pitää vain huolehtia että välit on sopivat. Oikea suunta on yhä ponille hankalempi, se ei nosta siihen suuntaan suoralla oikeastaan oikeaa laukkaa yhtään, sitten keksin yhden tavan! Puomeilla poni vaihtoi aina kuskin käskystä laukkansa joten ennen kavalettia, mentiin puomin yli lyhyellä sivulla ja pitkällä sivulla olevan kavaletin yli päästiin oikeassa laukassa jopa!\nLopuksi otettiin vasempaan viellä käynti nostojo, olisikohan siitä kohta 3 kuukautta kun ensimmäisen kerran kokeiltiin tätä ja poni vain veti nostoja kuin aina tehneenä, joskus laukka nousee jopa paremmin käynnistä kuin ravista. Lopuksi vain ravattiin kenttää ympäri ja pitkät käynnit.\nNäihin loikkiin on sovitettava pituus puomeille\nLinkki videoon TÄSSÄ,\nVideossa näkyy 2 nostoa\nLauantaina sitten oli taas kisat, isoimmat missä poni on ollut, ristikot eivät ollutkaan aivan pienimmästä päästä vaan niissä oli jopa kokoa! Onneksi ne ei tätä ponia hidasta, päin vastoin, poni vain innostuu, yhtään kieltoakaan ei ponilta koko kisan aikana tullut.\nVerkka oli todella hyvän näköistä ainakin näin seuratessa vain sivusta, ponille juuri sopivan pituinen ja ratsastaja onneksi on mun luotto kisaaja ja tietääkin mikä on ponille parasta verkassa jo. Lumikki aloitti taas luokkansa ensimmäisenä joten poni tuli kävelemään toiselle puolelle hyvissä ajoin ennen muita.\nLuokka alkoi ja alku näytti jo todella hyvältä, pahin käännös koko luokassa oli ensimmäiselle esteelle, monelle tuli siinä ongelmia kovemmassa vauhdissa mutta Lumikilla ei näkynyt ongelmia olevan. Vaikka osa kuvista alla onkin epätarkkoja, jätin ne koska ne ovat siinä järjestyksessä missä esteet oli, joten katsokaa itse miten ponin luokka meni.\nPonilla tuli kiire jarruttaa ja väistää ratsastajaa\nMitä siis kolmannella esteellä tapahtui? No tulipa siinä tajuttua että ponilla on todella surkea harmaa näkö! Jopa tie kohti estettä näytti hyvälle, mutta taisimme tajuta ratsastajan kanssa turhan myöhään että poni ei tajunnut siinä olevan mahdollisuus hypätä keskeltäkin vaan tämähän yritti hypätä tietenkin siitä kohtaa missä oli punaiset kohdat ja ratsastaja ohjasi tietenkin minun ohjeiteni mukaan keskeltä estettä kaikin tavoin. Jolloin esteen tullessa kohdalle, ratsastajalla petti tasapaino ja lopputulos oli maassa oleva ratsastaja. Onneksi Lumikki on Lumikki ja vaikka tältä tiputtiin ensimmäistä kertaa hypätessä ei poni lähtenyt kaahottamaan vaan jäi kiltisti seisomaan ratsastajan viereen ja ihmettelemään tämän maassa oloa. Ratsukko lähti tietenkin ulos radalta ja radasta tuli hylätty mutta nyt tiedetään mitä treenataan, ponin harmaa näköä!\nKaikkien hypättyä Lumikki sai hypätä viellä radan loppuun kolmos esteeltä eteenpäin, tällä kertaa esteessä ei ollut ongelmaa kun vedettiin punaiset kohdat keskelle. Ja Loput esteethän mentiin kuin vanha tekijä!\nVaikka kisat ei mennytkään suunniteltusti, osasin jo aavistaa että jotain tulee sattumaan. Onneksi ratsastajaa ei sattunut eikä ponillekkaan pelkoa jäänyt vaan sehän veti lopun radan oikein tyylillä! Nyt myös tiedetään että vaikka ratsastaja tippuisi esteellä selästä alas, tämä poni ei pingo karkuun vaan jää viereen ja väistää parhaansa mukaan ratsastajaa, hieno poni se on kaikissa tilanteissa.\nMutta ponin kisaaja saa jatkossakin tällä ponilla kisata, yritetään treenata vähän enemmän jatkossa ja tähdätään vähän isompiin kisoihin joskus ja käydään joskus kokeilemassa ne koulukisatkin.\nalku joka onnistui hyvin ja tippuminen\nMulla on nyt vähän rennompi suunnitelma ponille ennen leirejä ja se on jopa aika isoakin ponille ja jopa mulle. Sitä en silti viellä teille paljasta, sen kerran tulen kumminkin teille videoimaan ja kuvaamaan sekä tietenkin teille kertomaan tämän tapahtuessa. Voitte toki arvailla mitä se tulee olemaan ja tietävät ovat hys hys!\nToivottavasti tykkäsitte ja aina kirjoitinko mielestänne liikaa vai sopivasti?\nLähettänyt Vauhdin hurmaa klo 9:10 ip.\nSennu 22. toukokuuta 2016 klo 22.40\nKirjotit hyvin ja hyvin ne kisat kummiski meni! :-) Ja taidan tietää ku jos se on se juttu minkä kerroit tallilla :-D.\nLeksun menoa 23. toukokuuta 2016 klo 23.39\nKiitos ja se juttu on just se mistä kerroin ;)\nMatzu 23. toukokuuta 2016 klo 7.01\nLumikilla meni tosi hienosti!\nLeksun menoa 23. toukokuuta 2016 klo 23.41\nSillä meni tosi hyvin! Aina ei voi onnistua :)\nAiri Hämäläinen 23. toukokuuta 2016 klo 7.21\nOnneksi ei käynyt sen kummempaa ratsastajalle! Muut esteet meni kyllä tosi hyvin! :)\nLeksun menoa 23. toukokuuta 2016 klo 23.43\nKorkealta ei tipu ;) Muut esteet oli perus asioita ponille onneksi!\nLypsy 23. toukokuuta 2016 klo 8.09\nLumikki meni kyllä tosi hienosti ♥ Tuosta tippumisesta huolimatta :) Ja nostot oli tosi nättejä :)\nLeksun menoa 23. toukokuuta 2016 klo 23.45\nLumikki tekee parhaansa ja ratsastaja on onneksi todella taitava :)\nSylvia 23. toukokuuta 2016 klo 8.26\nSulin noille ekoille kuville :3\nLeksun menoa 23. toukokuuta 2016 klo 23.46\nHyvä että tykkäsit niistä! :)


Kysy IABlta: Tulos tai ulos! - IAB Finland\nKysy IABlta: Tulos tai ulos! Sisältömarkkinointi ja luovat ratkaisut\nKysy IABlta: Tulos tai ulos!\niabwebinaari, markkinoinnin mittaaminen, mittaaminen, Q&A, ROI, tuloksellisuus, webinaari,\nIAB Finlandin Tulos tai ulos! -webinaarissa 23.3.2021 pureuduttiin mediamarkkinan kuumimpaan puheenaiheeseen eli mainonnan mittaamiseen ja markkinoinnin tulosten todentamiseen.\nWebinaarissa saatiin vastauksia mm. näihin kysymyksiin:\nWebinaarissa olivat lavalla Suomen markkinan kovimmat osaajat kuten Digita, SOK Media, Dagmar, TietoEVRY.\n09:15 Strateginen kasvun maksimointi asiakkaan elinkaaren eri vaiheissa - Heini Nuutinen / Dagmar (lataa prese)\n10:05 Lineaarisestakin televisiomainonnasta saadaan tänä päivänä dataa - Teppo Ahonen / Digita & Freja Rekola / MTV Oy (lataa prese)\n10:30 Kassakoneen kilinää - kaupan media todentaa konversiot ja asiakasvirran vuolauden - Jyrki Kostilainen / Smart Marketing, SOK Media (lataa prese)\nIAB Tulos tai ulos! - Q&A\nVastaaja: HEINI NUUTINEN - DAGMAR (lataa prese)\nAsiakaspolkututkimusten lisäksi, mitä muita keinoja on pysyä kartalla asiakaskokemuksen tilasta kevyemmin?\nSuosittelen valjastamaan omat kanavat järjestelmälliseen asiakasymmärryksen keräämiseen. Keinoja tähän on monia, mutta tärkeintä on huomioida ettei ole tungetteleva ja panostaa laadullisen tiedon saamiseen kvantitatiivisen rinnalle. Dagmarilla on hyvä kokemuksia mystery shopingin hyödyllisyydestä sekä asiakaskokemuksen auditoinnista, joten ne ovat myös erinomaisia työkaluja tähän työhön.\nJos brändi on vasta aloittamassa asiakaskokemuksen mittaamista, niin mistä olisi hyvä lähteä liikkeelle? Mitä kysymyksiä te asiakkaalle esittäisitte?\nSuosittelen rakentamaan lähestymisen sparrikumppanin kanssa. Suurin haaste on nähdä aito asiakasnäkökulma, kun päivittäinen työ tähän mennessä on ollut vahvasti omien brändilasien läpi tarkastelua. Ensimmäiseksi olisi hyvä rakenteellistaa oman asiakaskokemuksen tarkastelu osasiin omaan liiketoimintaan sopivan frameworkin avulla. Tämän myötä tavoitteiden ja mittaamisen sovittamisesta yhteen tulee helpompaa.\nJos tuntuu, että on jäänyt jälkeen (ROIn) mittaamisessa, niin minkälaisia vinkkejä alkusteppeihin antaisit?\nOn hyvä aloittaa strategisten tavoitteiden listaamisesta ja tarkastaa, että tiimille annetut tavoitteet ohjaavat kohti tuloskeskeistä tekemistä tarpeeksi laajassa scopessa. Jos ristiriitaa löytyy jo näin ylätasolla, voi olla että kehityksessä jäämisen alkusyy on jo kattotavoitteiden määrittelyssä. Tavoitteellisuus ja tuloksellisuuden mittaaminen vaativat layer-ajattelua, jossa tarkastellaan syy-seuraus-suhteita. Jos omat layerit ovat vielä määrittelemättä ja isoimmat strategiset syy-seuraus-suhteet havaitsematta, suosittelen tarttumaan näihin ensimmäisenä.\nVastaaja: HANNA JERKKU - TIETOEVRY\nAktivointimarkkinoinnissa tärkeä työkalu on myös A/B-testaaminen. Minkälaisia vinkkejä sinulla olisi A/B-testaamiseen prosessin, roolituksen tai työkalujen osalta?\nA/B- testaaminen on yksi tapa muiden joukossa, kun puhutaan esim. digitaalisen markkinoinnin sisällön testaamisesta. Esimerkiksi markkinointiteknologioiden avulla tehtävällä A/B-testaamisella voidaan arvioida mm. sähköpostin toimivuutta tiettyyn kohderyhmään. Verkkokaupassa tai verkkosivulla testillä voidaan arvioida vaikkapa tietyn sisältöelementin toimivuutta satunnaisotantaan. Automatisointi on valttia tässäkin tapauksessa.\nMinkälaisia kyvykkyyksiä ja osaamista organisaatioissa tarvitaan, jotta markkinoinnin tuloksellisuuden mittaamiselle on hyvät edellytykset?\nDiversiteetti on aina hyvästä, myös tässä tapauksessa. Monipuolinen osaaminen takaa myös monelta kantilta mietityt mittarit. Markkinoinnin mittarit on hyvä johtaa liiketoiminnan strategisista mittareista ja luoda sellainen mittaristo, mihin markkinoinnissa ja asiakaskokemuksen parissa työskentelevät ihmiset voivat aidosti vaikuttaa.\nLuo mittaamisellesi viitekehys. Ota aikaa pohtimiselle: mitä haluat mitata, milloin mittaat, miksi mittaat ja kuka mittaa? Mitä lasket markkinoinnin investoinniksi? Jos ROI käsitteenä tuntuu kaukaiselta, kysy apua asiantuntijalta niin pääset varmemmin ja vauhdikkaammin alkuun määrityksessäsi. ROI markkinoinnissa on muutakin kuin tuottoprosentin laskua.\nVastaaja: TEPPO AHONEN - DIGITA & FREJA REKOLA - MTV OY (lataa prese)\nMiten GDPR -suostumusasiat on hoidettu hybridiTV-aktivoinneissa?\nMainosratkaisujen yhteydessä näytetään tietosuojakuvaus ja tarvittaessa pyydetään suostumus.\nOnko mainosten toteuttaminen mahdollista myös paikallisesti?\nNykyinen alueellinen toteutus perustuu siihen millä alueella vastaanotin sijaitsee. Näin ollen siinä ei liiku dataa. Data- ja teknologiamielessä ei ole estettä kehittää tarkempia, ja/tai muitakin ratkaisuja.\nPaljonko Suomessa on tällä hetkellä hybriditv:tä?\nPäivittäin näemme n. 400 000 laitetta datassa. Viikon aikana näemme n. 600 000 eri laitetta. Sen lisäksi on vielä n. 100 000 laitetta, joiden data näkyy harvemmin. Näiden päälle tulevat sitten vielä HybridiTV kyvykkäät laitteet, joita ei ole kytketty nettiin tai kuuluvat sellaisen kaapelioperaattorin jakeluun, joka suodattaa HybridiTV-signaalin pois. Näitä on sitten vielä joitain satoja tuhansia. Käytännössä kaikki kaupassa myytävät televisiot ovat HybridiTV:tä – ja olleet jo kohta parin vuoden ajan. Vuoden aikana muuten myydään n. 300 00 – 400 000 uutta laitetta.\nVastaaja: JYRKI KOSTILAINEN - SMART MARKETING, SOK MEDIA (lataa prese)\nVoiko brändit nostaa tuotteitaan näkyvämmälle paikalle S-ryhmän verkkokaupassa esimerkiksi Google-hakujen tyyliin? Esimerkiksi jos asiakas hakee verkkokaupasta shampoo, niin voiko shampoo brändi ostaa itsensä enemmän näkyville verkkokaupassa?\nS-ryhmällä on strategisena kehityskohteena omien brändiensä verkkokaupat ja tässä kehityksessä tullaan huomioimaan mainostajien tarpeet myös tältä osin. Nykyisellään S-ryhmän vähittäiskauppamedia Smart Marketingin valikoimista löytyy jo erinomaisia ratkaisuja tavarantoimittajien mainostustarpeisiin ja kuluvan vuoden aikana kehitetään paljon lisää.\nKartoitatteko ja raportoitteko tavarantoimittajille saakka esim. asiakasmenetyksiä (miksi asiakas ei enää osta sitä Fazerin leipää)?\nSmart Marketing pystyy asiakasymmärryksen kautta tunnistamaan muutokset asiakasmäärissä ja myös auttamaan mainostajaa tunnistamaan syitä niihin mm. asiakasvirtojen ja asiakaskunnan muutosten kautta. Juuri tämänkaltaiset kysymykset ovat mainostajan kanssa tehtävää yhteistä työstöä: muutokset asiakasvirroissa, muutokset mainostajan liiketoiminnassa, koronan vaikutukset yms. vaatii yhteistä työstöä.\nMikä on haastavinta vähittäiskauppalan markkinoinnissa?\nYksi isoimmista haasteista tavarantoimittajilla on tunnistaa oma rooli kuluttajan ostopolulla ja päästä vaikuttamaan siihen relevantilla ja arvoa tuottavalla tavalla. Tässä Smart Marketing pystyy auttamaan tavarantoimittajaa aidolla asiakasymmärryksellä ja toimenpiteiden tuloksellisuutta mittaamalla, joka auttaa kehittämään kumpaakin kehittämään liiketoimintaa tukevaa markkinointia.


Puhdistaminen - COMIA MALLISTO - Leikkuupuimurit - Tuotteet - Sampo-Rosenlew\nMarkkinoiden ehdoton ykkönen puimurin puhdistettavuudessa. Tämän lauseen takaamiseksi ei tarvitse kuin tutustua tähän sivuun. Teknisistä ratkaisuista johtuen Sampo-Rosenlew -puimurit ovat aina olleet helppoja puhdistaa. Esimerkiksi viettopinnat voidaan vetää ulos ja kohlimien pohjat ovat poistettavissa. Vaikka samoja ominaisuuksia voi löytyä muistakin merkeistä, ovat ne Sampossa ratkaistu niin, ettei sinun tarvitse lähteä tekemään niitä konehalliisi, vaan suoritat puhdistamisen pellolla ja säästät aikaa.\nSyöttökuljettimen yläakselille ja varstasillalle pääsy on todella helppoa. Poistamalla isot huoltoluukut pääset tarvittaessa puhaltamaan varstasillan puhtaaksi, jos olet puinut vaikeissa olosuhteissa. Nyrkkisääntöhän on, että puhdas puimuri tekee puhdasta viljaa.\nVaikeissa ja kosteissa olosuhteissa puitaessa varstasillan alle, heittokuljettimen etuosaan, kerääntyy materiaalia. Tällöin on tärkeää, että viettopinnan kaistat voidaan irrottaa puhdistusta varten. Comia C10 ja C12 –malleissa viettopinnat on valmistettu ruostumattomasta teräksestä. Myös ylä- ja alaseulat voidaan poistaa puhdistamista varten. Kohlimien pohjat vedät kätevästi ulos puimurin takaluukun kautta. Kaiken tämän voit tehdä peltoolosuhteissa puimurin mukana tulevilla erikoistyökaluilla.\nPuimurin vasemmalla puolella olevista kahvoista avaat luukut helposti ja kätevästi. Pääsy viljaelevaattorin ja rajaisten pohjaruuveille on pikakiinnitteisten luukkujen takana. Parasta on, ettei sinun tarvitse mennä koneen alle, vaan voit suorittaa toimenpiteet koneen sivulta.\nC6 ja C8 -malleissa on vakiona markkinoiden helpoimmin puhdistettava viljasäiliöt. Melkein kaikki säiliön kierukat voidaan vetää ulos ilman työkaluja. Tätä ominaisuutta arvostavat etenkin siemenviljelijät ja vaikeissa olosuhteissa puivat asiakkaat.


Nettiruletti ja ruletin säännöt | Netti Casino\nRulettia pidetään yhtenä ”loistokkaammista” pöytäpeleistä, erityisesti mannermaisissa kasinoissa, joissa se oli pääasiallisesti aristokraattisen yhteisön peli. Asian ei tarvitse kuitenkaan olla pelkästään näin, koska ruletti on varsin helposti opittava, jännittävä peli. Nettiruletti ja sen säännöt eivät juuri eroa perinteisestä ruletista ja sen säännösitä, mutta nettiruletti sivustojen säännöt ja varsinkin ehdot on hyvä lukea tarkasti, koska niissä voi olla poikkeavaisuuksia.\nRuletin säännöt vaihtelevat hieman ruletin alkuperän mukaan. Esimerkiksi amerikkalainen ruletti käyttää 38 numeroa (1 – 36, 0 ja 00), kun taas eurooppalainen ruletti käyttää vain 37 numeroa jättäen 00:n pois. Nämä ruletin säännöt ovat eurooppalaiselle rulettipöydälle.\nRuletin tavoite on yksinkertainen – panostaa siihen kohtaan pöytää, joka vastaa voittonumeron ominaisuuksia. Panoksia voi asettaa joko mustalle/punaiselle, parilliselle/parittomalle, ja 1-18:lle/19-36:lle, yksittäisille numeroille tai niiden yhdistelmille. Mitä epätodennäköisempi veto, sitä parempi voitonmaksukerroin on. Jos esimerkiksi panostaa 8:lle ja 8 osuu, voittaa suhteessa 35/1 – jos panostaa mustalle ja 8 osuu, voittaa panostuksensa verran).\nRulettipyörä koostuu 37 numerosta; 1 – 36 ja 0. Numerot on sijoiteltu niin, etteivät ne suosi mustaa tai punaista, eivätkä myöskään isoja tai pieniä lukuja. Punaiset ja mustat ovat tasaisesti joka toisena, kuten myös pienet ja suuret numerot.\nRulettipöydällä on kaikki luvut, jotka löytyvät myös rulettipyörältä. Se on jaettu kahteen osaan: sisä- ja ulkopuolisiin vetoihin. Sisäpuoliset vedot ovat numerotaulukon sisällä. Numerotaulukon ulkopuolella ovat ulkopuoliset vedot kuten musta, punainen, 1-12, 13-24 jne.\nRulettipöydällä on 6 erilaista sisäpuolista vetoa. Niitä pidetään mutkikkaampina, koska niillä on pienemmät todennäköisyydet voittaa, mutta paremmat voittokertoimet.\nYhden numeron veto – voittosuhde 35:1: Panostus yksittäiselle luvulle (0-36). Voitat, jos valittu numero osuu.\nKahden numeron veto – voittosuhde 17:1: Panostus kahdelle viereiselle numerolle, joka tehdään sijoittamalla pelimerkki kahden numeron rajaviivalle. Jos valituista numeroista jompikumpi osuu, voitat.\nKolmen numeron veto – voittosuhde 11:1: Panostus kolmelle peräkkäiselle numerolle, kuten 1-2-3. Veto lyödään asettamalla pelimerkki sisäisten ja ulkoisten vetojen rajalle halutun numerorivin kohdalle. Voitat, jos joku kolmesta numerosta osuu.\nNeljän numeron veto – voittosuhde 8:1: Panostus neljälle vierekkäiselle numerolle. Tehdään laittamalla pelimerkki neljän numeroruudun rajojen risteykseen. Jos joku neljästä numerosta osuu, voitat.\nViiden numeron veto: Tätä vetoa voidaan lyödä vain amerikkalaisessa ruletissa. Se on panos numeroille 0, 00, 1, 2 ja 3. Pelimerkki asetetaan 1-2-3 -rivin ja 0-00:n rajaviivojen risteykseen. Tätä pidetään ruletin huonoimpana vetona, koska se antaa talolle ylimääräisen 2.5%:n edun, joten vältä sitä.\nKuuden numeron veto – voittosuhde 5:1: Panostus kuudelle numerolle kahdella vierekkäisellä kolmen numeron rivillä (esimerkiksi rivit 7-8-9 ja 10-11-12). Kuten kolmen numeron vetokin, se asetetaan sisäisen ja ulkoisen panostusalueen rajalle, mutta tässä tapauksessa myös kahden numerorivin rajalle.\nNäitä kutsutaan yleensä turvallisiksi tai yksinkertaisiksi vedoiksi, koska niistä voittaa vähemmän, mutta todennäköisyydet ovat paremmat. Ulkopuolisia vetoja on viisi erilaista.\nSarakeveto – voittosuhde 2:1: Panostus 12 numeron sarakkeelle, joka tehdään sijoittamalla pelimerkki halutun sarakkeen ”2-1” -ruutuun pöydän päässä nollaa vastapäätä, esimerkiksi 3-6-9-12-15-18-21-24-27-30-33-36.\n12 peräkkäisen numeron veto – voittosuhde 2:1: Panostus 12 peräkkäiselle numerolle, joko 1-12, 13-24 tai 25-36. Tämä veto lyödään asettamalla pelimerkki johonkin ruuduista ”1st 12”, ”2nd 12” tai ”3rd 12”.\nPunainen/musta -veto – voittosuhde 1:1: Panostus joko punaiselle tai mustalle, tehdään sijoittamalla pelimerkki punaiseen tai mustaan ruutuun keskellä pöydän ulkoreunaa.\nParillisen/parittoman veto – voittosuhde 1:1: Lyödään vetoa joko parillisen tai parittoman luvun puolesta, tehdään laittamalla pelimerkki jompaakumpaa vastaavaan ruutuun. Huomaa, että nollaa ei lasketa parilliseksi eikä parittomaksi.\nSuuri/pieni -veto – voittosuhde 1:1: Lyödään vetoa siitä, että voittonumero on joko 19 tai yli, tai 18 tai alle. Panostus tapahtuu sijoittamalla pelimerkki jompaankumpaan ruuduista 1-18 tai 19-36. Huomaa, että nollaa ei pidetä suurena eikä pienenä numerona.\nKun kaikki panokset on asetettu, pyörää pyöritetään. Pieni pallo pudotetaan pyörivään pyörään ja se hyppii numerolta toiselle, kunnes lopulta pysähtyy yhteen koloon. Pallon lopullinen paikka määrittää voittonumeron. Tämän jälkeen maksetaan voitot ja poistetaan hävinneet vedot pöydältä. Seuraava kierros alkaa…


Myydään Kerrostalo, 4 huonetta - Kajaani, Keskusta, Ratakatu 31 - Etuovi.com 1308744\nRatakatu 31, Keskusta, Kajaani\nHissitalossa tilava saunallinen läpitalon päätyasunto hienolla paikalla. Soveltuu hyvin perheasunnoksi. Kaksi wc:tä, kolme makuuhuonetta, joista yhden yhteydessä vaatehuone. Tilava lasitettu parveke, josta kauniit puistomaiset näkymät. Taloyhtiö valmistunut v.1990, hyvin hoidetussa yhtiössä uusittu mm. kv-putket, laitettu huoneistokohtaiset etäluettavat vesimittarit, parvekkeet kunnostettu ja lasitukset niihin uusittu. Autotalli (lämmin, asunnon alapuolella) myydään omilla osakkeilla hintaan 10.000 euroa. Aivan lähietäisyydellä on koirapuisto, lasten liikennepuisto, Kajaanihalli ja Kaupunginlammen monitoimikenttä erilaisine harrastusalueineen ja liikuntalaitteineen. Helppoa asumista kivalla paikalla kaikkien peruspalvelujen äärellä. Tutustu ja pyydä esittelyaikasi.\nRatakatu 31, 87100\n( Myyntihinta 168 500 € + Velkaosuus 0 €)\n1 589,62 € / m²\n359,34 € / kk\n(Hoitovastike 359,34 €/ kk)\nKylmävesi 4,40€/m3 Lämminvesi 8,15€/m3\nSälekaihtimet, irralliset vaatekaapit, kiinteät valaisimet, irralliset valaisimet\nMuut tilat ja materiaalit: eteisessä parketti\nJääkaappi, pakastinkaappi (itsesulattavat) 2015, keraaminen liesi, astianpesukone 2013, kaapistot, liesituuletin (talotuuletin)\nErillinen wc, peilikaappi, kylpyhuone, jossa lattialämmitys, suihku, wc, kylpyhuonekaapisto, sähkösauna\nAsunto Oy Kajaanin Ratakatu 31\nautotallipaikkoja: 8, sähköpistokepaikkoja: 9, lisätietoa: Isännöitsijältä\nAntenniverkon kuntoarvio tehty 05/2004. Piha-asfaltin korjaus 1998. Takapihan nurmikon kunnostus tehty kesällä 1999. Poistoilmahormien nuohous 2001. Salaojien huuhtelu 2002. Bauer vedenkäsittelylaite 2006 käyttöveteen. Antenniverkon kunnostus 2004. Kylmäkellarin koneisto 2007. Poistoilmahormien nuohous, korvausilmaventtiilien puhdistus (suod.vaihto) ja ilmamäärien säätö 2011. Sisäpihan parvekelinjan vesikaton kunnostus 2012. Lämmönsiirrin säätölaitteineen 2014, julkisivumaalaus, sokkelin maalauskorjaus 2015, vesijohdot uusittu, kondenssikuivain, huon. koht. vedenmittaus etäluennalla 2016, porrashuoneen, hissin, kellarikäytävän maalaus 2017, lumiesteet 2017, vesikaton huoltomaalaus 2018, parvekelinjastojen bitumikermikatot uusittu 2018, parvekkeiden kunnostus, parvekelasitukset 2019, jäteastiasuojat 2020.\n5-v. kunnossapitotarveselvitys: Piha; aita osittain rinteeseen ja Ratakatu 29:n rajalle, alkuperäiset märkätilat teknisen käyttöikänsä päässä, IV-kanavien puhdistus, sähköauton/autojen latauspisteet, tietoliikenneyhteydet.\nKoulut: keskuskoulu (n. 0.4 km)\nPäiväkodit: Tapiolan pk (n. 1.5 km)\nTallipaikka, omilla osakkeilla erillishintaan 10.000 euroa\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Ratakatu 31, Keskusta, Kajaani (https://www.etuovi.com/kohde/1308744)


Casemiro tykitti ratkaisun – Real Madrid voittoon "kuuden pisteen kamppailussa"\n19.01.2019 klo 19:34\nAilahtelevasti vuoden 2019 aloittanut Real Madrid korjasi kurssiaan toisella peräkkäisellä voitolla, kun se kaatoi kotonaan Sevillan lukemin 2-0.\nCasemiro tykitti ottelun avausmaalin. AOP\nSarjataulukon kolmannella ja neljännellä sijalla tasapisteissä olevat Real Madrid ja Sevilla kohtasivat niin sanotussa kuuden pisteen ottelussa lauantaina. Historiatilastossa kaksikosta selkeästi parempi oli ollut Real, mutta viimeiset kaksi viimeisintä keskinäistä on vienyt Sevilla.\nEnsimmäisen kunnon paikan sai kotijoukkueen Junior Vinicus, jonka yritys kilpistyi kuitenkin Sevilla-vahti Tomas Vaclikin torjuntaan. Jakson parhaisiin tilanteisiin kuului myös Sevillan Sergio Escuderon paikka, jossa laitalinkki sai tilaa laukaukseen rangaistusalueella. Potku suuntautui kuitenkin ohi maalin.\n37. minuutilla koettiin säikäyttävä tilanne, kun Luka Modricin pää kolahti Franco Vazquezin päähän siten, että kroatialaisen otsasta alkoi vuotaa verta. Molemmat pystyivät kuitenkin jatkamaan peliä pienen paikkaustuokion jälkeen.\nMaalittoman avauspuolikkaan jälkeen Real puristi itsestään vielä lisää irti. Paikkoja alkoi syntyä tasaisin väliajoin, mutta pitkään ilman tulosta. Eniten esillä olivat Modric ja Vinicus, joiden lisäksi Daniel Ceballos osui kertaalleen ylärimaan.\nReal sai palkintonsa 78. minuutilla hieman varkain, kun vaarattoman näköisellä etäisyydellä kaukana maalista tilaa saanut Casemiro täräytti huikean laukauksen erinomaisen tarkasti kohti yläkulmaa. Vaclik sai venytettyä vielä sormensa väliin, muttei onnistunut estämään niiden kautta sisään ohjautunutta maalia. 1-0 kotijoukkueelle brasilialaisen ensimmäisellä tämän kauden maalilla.\nTuomarin antamalla lisäajalla peli sai vielä lopullisen niittinsä, kun Modric karkasi ja pisti pallon toisen kerran Sevillan verkkoon. Voitto nosti Realin Sevillan ohi kolmannelle sijalle. Pelin vähemmän pelannut sarjakärki Barcelona on yhä seitsemän pisteen päässä, mutta toisena oleva Atletico vain kahden.\nSantiago Arias pommitti upean maalin - Atlético Madrid haki rutiinivoiton sarjajumbostaLiverpool valtavissa vaikeuksissa kotonaan: Crystal Palace sokeerasi Anfieldia kolmeen otteeseen, sarjakärjelle nihkeä voitto maalijuhlissa


Tappara on hankalien tilanteiden joukkue – Kärpillä pitkä matka mestaruuteen\n22.04.2015 Toni Rajamäki\nLiiga-kausi 2014-15 voi tulla tänään päätökseensä, kun Kärpillä on mahdollisuus napata toinen peräkkäinen Suomen mestaruus kotiluolassaan.\nTänä vuonna on nähty poikkeuksellisen tasainen ja tasokas finaalisarja, joka on vielä täysin auki, vaikka Kärpät onkin voittanut kolme viimeistä ottelua. Hienon ryöstön avausottelussa tehnyt Tappara oli aluksi selvästi Kärppiä edellä, mutta hallitseva mestari on parantanut finaalin edetessä peliään.\nTasaisuudesta kertoo se, että kaikki pelit ovat päättyneet lukemin 3-2 ja ratkaisua on haettu peräti kolme kertaa jatkoajalta. Pienet merginaalit ovat kääntyneet lopulta Kärppien hyväksi, mutta voittoihin on välillä tarvittu pientä tuuriakin: viime ottelun ratkaisumaali oli ansaittu, vaikkakin taidolla ei ollut sen kanssa mitään tekemistä. Maalin iskeneellä Julius Junttilalla meni jopa muutama sekuntti tajuta, että juuri hän oli päättänyt illan.\nTässä vaiheessa on myös hyvä vetää mukaan viime kevät, kun Tappara johti finaalisarjaa 3-1. Kärpät heräsi viimeisellä hetkellä ja nappasi henkisesti erittäin ison voiton viidennessä kohtaamisessa, mikä lopulta siivitti oululaiset mestaruuteen.\nTähän myös Tappara tähtää eikä se olisi edes lopulta suuri ihme, sillä kuten jo useasti mainittu, erot ovat erittäin pieniä. Lisäksi Tappara on osoittanut jo tänä keväänä henkistä lujuuttaan: heikossa HIFK-sarjassa Tappara keräsi lopulta itsensä ja paineli välieriin, minkä jälkeen Lukko meinasi kaataa tamperelaiset johtaen sarjaa juurikin 3-1. Tällöin heräsi tamperelainen jättiläinen parantaen selvästi peliään ja joukkue kaapi kolme voittoa putkeen. Tällaiseen temppuun Tappara pyrkii, mutta yhtä helppoa siitä ei tule kuin Lukko-sarjassa.\nKärpät on nimittäin parantanut kokoajan ja joukkueen peli on uomissaan. Puolustuksen piti olla heikoin kohta, mutta silläkin osastolla Kärpät on vähintäänkin vierasjoukkueen tasoa. Oululaisten hyökkäyspeli ja etenkin ylivoimapeli ovat olleet erittäin vaarallisia ja näiden kanssa Tapparan on tultava toimeen. Se vaatii kirvesrinnoilta tehokkaampaa hyökkäyspeliä, jotta he pystyisivät tekemään yhden maalin enemmän kuin vastustaja. Kaksi tehtyä maalia ei riitä Tapparalle vaan nyt joukkueen täytyy keksiä keinot tehokkaampaan peliin.\nKärppien menestyksen takana on tietenkin Junttilan, Joonas Kemppaisen ja Joonas Donskoin tähdittämä kenttä. Tätä kolmikkoa ei vain yksinkertaisesti ole saatu kuriin, mikä on koitunut Tapparalle liian isoksi ongelmaksi. Ilman ”kemppaisia” Kärpät ei olisi tässä tilanteessa ja sen vuoksi Tapparan täytyy pystyä pimentämään tämä kenttä totaalisesti. Kemppainen johtaa pudotuspelien pistepörssiä 21 pisteellään, Donskoi on toisena samoilla pisteillä, mutta vain vähemmän maaleja tehneenä ja Junttilakin on nakuttanut 13 tehopistettä.\nKahdessa viime ottelussa ratkaisumaalin on iskenyt Junttila, joten tähän on Tapparan puututtava rajulla kädellä tai muuten tämä kolmikko jauhaa mestaruuden takaisin Ouluun. Ensimmäinen vierasjoukkueen tehtävä on jättää tyhmät jäähyt ottamatta: Donskoin johtama ykkösylivoima on niin vaarallinen, että se ei tarvii montaa kertaa onnistuakseen.\nTapparalta löytyy loistavia maalintekijöitä ja joukkueessa on leveyttä hyökkäysrintamalla, joten tamperelaisilta pitäisi löytyä paukkuja tekemään enemmän kuin kaksi maalia. Olli Palola ja Pekka Jormakka ovat etunenässä huippuvaarallisia tykkejä ja tämän kaksikon täytyy ottaa roolia.\nJäähyttömyys ja tehokkuus ovat tänään vieraiden avainasiat, ja mikäli tahti ei muutu, nostaa Kärpät Kanada-maljan tänään Raksilassa ilmaan. Mestaruus on kuitenkin vielä hyvin kaukainen haave, vaikka Kärpät onkin ennakkosuosikki ennen viidettä kohtaamista.\nOttelu alkaa kello 18:30 ja voit seurata jännittävää finaalitaistoa Nelonen Pro -kanavilla tai Ruutu-pavelussa.


Kannabistiede-ja politiikkakonferenssi New Yorkissa | Marjaana.fi\nKannabistiede-ja politiikkakonferenssi alkoi New Yorkissa\nKirjoittanut A. Dam\nUNGASS:in aatonaattona New Yorkissa pidetty kannabiskonferenssi, Cannabis Science & Policy Summit, keräsi ensimmäisenä päivänään yhteen tutkijoita, kannabisteollisuuden edustajia ja päihdepolitiikan aktiiveja. Yhtenä avauspuheenvuoron pitäjänä oli Tsekin tasavallan terveysministeri Svatopluk Nemecek, joka totesi, että ”ei ole mitään syytä olla tutkimatta lääkekannabista. Se on osa valtavirtalääketiedettä.”\nKonferenssin järjestäjän professori Mark Kleimanin moderoima alkupaneeli sisälsi avauspuheenvuoron Garnegie Mellon yliopiston professorilta Jonathan Caulkinsilta. Esityksessään Caulkins laskelmoi, että joka vuosi amerikkalaiset viettävät yhteensä 40 miljardia tuntia kannabiksen vaikutuksen alaisena. Paneeli keskittyi pohtimaan tämän erikoisen laskelman mahdollisia haittavaikutuksia, lähinnä sitä miten kannabiksen käyttäjät eivät olleet vaikutuksen alaisena yhtä ”tehokkaita” kuin muut työntekijät. Miten paljon hyötyä kannabiksen käytöstä esimerkiksi stressin lieventäjänä, ja tätä kautta pitkällä aikavälillä työtehokkuutta ylläpitävänä tekijänä ei nostettu esille. Australiasta saapunut Queenslandin yliopiston nuorison päihteidenkäytön tutkimuskeskuksen johtaja Wayne Hall kuitenkin totesi puheenvuorossaan, että verrattuna alkoholiin kannabis on kuitenkin huomattavasti harmittomampi, asia jonka moni Marjaanan lukijakin on todennäköisesti pystynyt toteamaan.\nMuut paneelit keskittyivät muun muassa viimeaikaisiin ja tuleviin kannabislakialoitteisiin Yhdysvaltojen eri osavaltioissa, merkittävimpänä Kalifornian loppuvuoden kansanäänestys, jonka läpimenoon moni keskustelija vahvasti uskoi. Myös Uruguayn ja Jamaikan kansallisista kannabiksen laillistamisaloitteista käytiin keskustelua, ja konferenssiin oli saapunut myös lady Amanda Feilding, jonka johtama Beckley Foundation rahoittaa kannabis- ja psykedeelitutkimusta niin Briteissä kuin muuallakin. Jamaican hallitus on myös kutsunut Lady Feildingin toimimaan neuvonantajana maan toimiessa edelläkävijänä kannabiksen laillistamisrintamalla.\nYhden paneelin puheenaiheena oli kannabiksen rooli tulevassa YK:n yleiskokouksessa UNGASS:issa. Tai oikeastaan puheenaiheena oli tuon roolin olemattomuus; paneelin nimi oli Cannabis & the Drug Treaties: The Elephant in the Room at UNGASS. Hollantilaisen Martin Jelsman johtama työryhmä julkaisi paneelin yhteydessä raportin nimeltä Cannabis Regulation and the UN Drug Treaties. Strategies for Reform, mikä luultavasti löytyy piakkoin myös netin hakukoneilla. Raportti luo katsauksen YK:n päihdepolitiikan historiaan kannabiksen osalta, ja ehdottaa myös konkreettisia mahdollisuuksia UNGASS:in jälkeiseen päihdepolitiikkaan. Suurimmat muutokset mitä UNGASS:ista on luultavammin luvassa ovat retorisia, mutta omalla tavallaan merkittäviä. Huumeista vapaan maailman sijasta, mikä oli vuoden 1998 yleiskokouksen loppuhokema, painotus on siirtymässä huumeongelmista vapaaseen maailmaan. Ongelmana säilyy, että ”ongelmallinen” tarkoittaa YK:n mukaan kannabiksen osalta kaikkea käyttöä mikä ei ole lääketieteellistä tai tutkimuksellista, eli suurinta osaa kannabiksen käytöstä, mikä kuitenkin suurimmalta osin on ongelmatonta.\nUNGASS:in jälkeinen maailma todennäköisesti antaa kuitenkin vapaammat kädet paikallisille toimijoille tehdä ratkaisuja miten tämä ”ongelma” hoidetaan, ja kriminalisoinnin sijaan tämä toivottavasti tarkoittaa hoidollisempaa ja ihmisoikeuksia kunnioittavampaa kansallista ja kansainvälistä päihdepolitiikkaa. Jelsman ja kumppanien kokoama raportti ehdottaa erilaisia väyliä, joilla todennäköisesti pitkälti nykyiselleen jäävien YK:n lauselmien sisällä olisi mahdollista luoda säännellympää ja laillista kannabispolitiikkaa. Tämä vaatii kuitenkin aloitteellisuutta kansallisilta hallituksilta ja muilta toimijoilta, joita Suomen kohdalta on nykyisen hallituksen aikana vaikea odottaa.\nColoradon poliisilla ongelmia salakuljettajien kanssa\nOnko USA uudelleen luokittelemassa kannabista?


Suunnitteluinsinööri, Helsingin kaupungin liikennelaitos -liikelaitos\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1270334\nHaemme innovatiivista ja kehitysmyönteistä suunnitteluinsinööriä metro- ja raitiovaunukaluston kunnossapidon laaja-alaisiin suunnittelutehtäviin vahvistamaan tuotantoamme tukevaa asiantuntijatiimiä. Suunnitteluinsinöörinä toimit kaluston kunnossapidon turvallisuusvastaavana. Tehtävän painopisteet ovat turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä, kuten esimerkiksi turvallisten työtapojen, turvallisuuskulttuurin ja mittaristojen kehittämisessä. Toimit tiiviissä yhteistyössä HKL:n muiden toimintojen sekä kunnossapidon tuotannon esimiesten kanssa. Tarjoamme myös mahdollisuuden lisäkoulutukseen ja kehittymiseen tehtävän ja organisaation mukana.\nEdellytämme tehtävään valittavalta soveltuvaa alemman korkeakouluasteen tutkintoa sekä kokemusta turvallisuuteen liittyvistä asiantuntijatehtävistä. Kielitaitovaatimuksena on hyvä suomen ja englannin kielen suullinen ja kirjallinen taito. Tehtävässä menestyminen edellyttää sinulta kykyä nostaa katseesi tulevaisuuteen, erinomaisia yhteistyötaitoja ja palavaa halua kehittyä kunnossapidon ammattilaisena. Ymmärrät strategisten tavoitteiden ja toiminnan väliset suhteet, löydät oikeat askeleet päämäärää kohden ja saat työtoverisikin innostumaan kulkemaan samaa polkua. Kykenet erilaisten viestintäkanavien tehokkaaseen hyödyntämiseen sekä arjessa että muutosten läpiviennissä. Luemme eduksi LEAN-toimintastrategian tuntemuksen ja sen hyödyntämisen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi. Arvostamme kokemusta raideliikenteen toimialalta tai muun liikkuvan kaluston tuotannon alalta.\nKiinnostuitko? Jätä hakemuksesi 7.6.2019 klo 16.00 mennessä kaupungin sähköiseen rekrytointipalveluun osoitteessa www.helsinkirekry.fi. Työavain 21-51-19 ohjaa suoraan ilmoitukseen. Hakemusten käsittely aloitetaan jo hakuaikana, joten toivomme hakemustasi mahdollisimman pian.\nLisätietoja tehtävästä antavat kaluston kunnossapidon päällikkö Antti Vigelius, p. +358 440 326 074 sekä kunnossapitoinsinööri Toni Kervinen, p. +358 40 653 1315.\nSuunnitteluinsinööri korjaus- ja...\nAcademic Work | Julkaistu 19.10.2019\nVastavalmistunut suunnitteluinsinööri (automaatio/...


Toivo-rukousnauhaan on ripustettu pieni kulkunen, joka soidessaan muistuttaa kantajaansa toivosta, joka kannattelee meitä elämässä.\nToivo-rukousnauha on tehty santelipuuhelmistä, jotka tulevat yhteisöltä, joka tukee intialaisia leskinaisia.\nKolme tummanvihreää kiveä ovat verikiveä, joka legendan mukaan on saanut nimensä Jeesuksen ristiltä tippuneen veripisaran mukaan. Pisara laskeutui vihreän jaspiskiven päälle ja jätti jälkensä kiveen, jossa tarkkasilmäinen näkee punaisen värisävyn.\nKaksi punaista helmeä ovat karneolia. Karneolin väri muistuttaa sydämestä, siitä miten tärkeää on elää sydämestä lähtevää elämää. Ristin ja sydämen (usko & rakkaus) muodostamaan metalliseen riipukseen on ripustettu pieni kulkunen, joka soidessaan muistuttaa kantajaansa toivosta, joka kannattelee meitä elämässä.\nHuomiothan, että helmet ovat yksilöllisiä ja niiden värisävyt voivat vaihdella jonkin verran.


Turku 2011 – Wikipedia\nEuroopan kulttuuripääkaupunkihanke 2011\nTurku 2011 (ruots. Åbo 2011) on Turun kulttuuripääkaupunkihankkeen virallinen nimi. Euroopan unionin kulttuuriministerineuvosto nimitti Turun ja Tallinnan Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi marraskuussa 2007. Kaupungit toimivat Euroopan kulttuuripääkaupunkeina vuonna 2011. Turussa hanketta koordinoi Turku 2011 -säätiö. Tammikuussa 2011 avattiin kulttuurikeskus Logomo, joka toimii Turun kulttuuripääkaupunkivuoden näyttelyiden ja tapahtumien päänäyttämönä.\nVuoden teema on Turku palaa. Tämä viittaa ennen kaikkea uusiutumiseen, tahtoon ja intoon – sekä myös Turun kymmenien kaupunkipalojen värittämään historiaan.\nKulttuuri ymmärretään Turku 2011 -prosessissa laajasti. Perinteisten taiteiden rinnalla tärkeitä ovat esimerkiksi arjen kulttuuri, liikunta, työn kulttuuri, ruokakulttuuri sekä tiede ja tutkimus.\nAvajaisten pääesitys ”Tällä puolen, tuolla puolen”.\nAvajaisten ilotulituksessa ammuttiin noin 5 000 yksittäistä laukausta.\nTurku 2011 -mainos huoltoautossa\n2 Turku 2011 -ohjelma\n3 Live2011.com = www.turku2011.fi\n4 Turku ja Tallinna – yhdessä Itämeren puolesta\n5 EU:n kulttuuripääkaupunkiohjelma\nTurun haku kulttuuripääkaupungiksi oli alkanut jo maaliskuussa 2004 Turun kaupunginvaltuuston päätöksellä . Kulttuuripääkaupunkihaun valmistelun keskiössä olivat avoimuus ja laaja yhteistyö. Prosessiin osallistui tuhansia ihmisiä eri aloilta, väestö- ja ikäryhmistä kaikkialta Varsinais-Suomesta muun muassa avoimissa yleisötilaisuuksissa. Niistä ensimmäiset järjestettiin jo vuonna 2005.\nSuomen ehdokas vuoden 2011 kulttuuripääkaupungiksi valittiin opetusministeriön helmikuussa 2005 julkistamalla kansallisella kilpailulla, johon osallistui seitsemän kaupunkia: Jyväskylä, Lahti, Mänttä, Oulu, Rovaniemi, Tampere ja Turku. Kansallisen asiantuntijaraadin hakemuksista tekemän arvioinnin perusteella kulttuuriministeri Tanja Saarela päätti Turun valitsemisesta Suomen kulttuuripääkaupunkiehdokkaaksi 19.6.2006.\nTurku jätti kulttuuripääkaupunkihakemuksensa EU:n arvioitavaksi joulukuussa 2006. EU:n arviointipaneelin raportissa kesäkuussa 2007 Turun hakemusta ja valmistelutyötä kiiteltiin huolellisuudesta, laaja-alaisuudesta ja Itämeren alueen huomioimisesta. EU teki virallisen päätöksen Turun ja Tallinnan nimityksestä 16. marraskuuta 2007.\nTurku 2011 -ohjelmaMuokkaa\nTurku 2011 -ohjelma on tärkein osa kulttuuripääkaupungin toteutusta. Ohjelma koottiin noin 165 hankkeesta, jotka valikoituivat keväällä 2008 käynnissä olleesta avoimesta hankehausta. Itse tapahtumia järjestettiin tuhansia. Kulttuuripääkaupunkivuoden ohjelma tuo tapahtumia, tilaisuuksia ja elämyksiä kaikkialle Turkuun ja Varsinais-Suomeen.\nTurku 2011 -ohjelmaan valittujen hankkeiden tulee toteuttaa Turku 2011 -strategiaa ja sen päätavoitteita pitkäkestoisesti. Turku 2011:n päätavoitteita ovat hyvinvoinnin lisääminen, kansainvälisyyden vahvistaminen sekä luovan talouden kasvattaminen. Turku 2011 tavoittelee kaikessa toiminnassaan kohtaamisia sekä uutta, toimialat ylittävää kestävää yhteistyötä, jolla on pitkäkestoiset vaikutukset koko alueen kehitykseen.\nOhjelma julkistettiin vuonna 2010. Yksi ohjelman ensimmäisistä suurista menestyksistä oli hevimusikaali 1827 - Infernal Musical.\nLive2011.com = www.turku2011.fiMuokkaa\nTurun kulttuuripääkaupunkivuoden hakemuskirjan mukaan "Turku 2011 toteuttaa ensimmäistä kertaa kulttuuripääkaupunkien historiassa myös virtuaalisen kulttuuripääkaupungin. Live2011.com on mediasisältöjen ja Turku2011 -ohjelman ympärille rakentuva aktiivinen sosiaalisen median yhteisö, joka toimii kulttuurin, digitaalisen sisältötuotannon ja teknologian näyteikkunana muulle Euroopalle ja maailmalle.\nLive2011 kerää yhteen erilaisia mediasisältöjä (mobiilit kaupunkiseikkailut ja opasjärjestelmät, ubiikkimediateokset, animaatiot, elokuvat, pelit, demot ja muu multimediataide) Live2011.com:in omalla sisältöhaulla vuoden 2009 alusta lähtien. Useat kulttuuripääkaupunkivuoden hankkeitten huipentumat tallennetaan ja esitetään live2011.comissa webcasteina."\nKäytännössä live2011.comin tavoitteet toteutettiin www.turku2011.fi-sivustolla, josta löytyivät mobiilikarttapalvelut, animaatiot, videot ja Live Grand Prix 2011 -mediakilpailun demot. Lisäksi turku2011-etusivulla esitettiin suorina lähetyksinä esimerkiksi lapsen oikeuksien päivän päätapahtuma Suomessa ja The Elements -akrobatianäytös Aurajoessa sekä Eurocultured-festivaali kokonaisuudessaan. \nTurku ja Tallinna – yhdessä Itämeren puolestaMuokkaa\nVuoden 2011 kulttuuripääkaupungit Turku ja Tallinna sijaitsevat lähempänä toisiaan kuin yksikään kulttuuripääkaupunkikaksikko koskaan aiemmin. Kaupunkien yhteisiä tavoitteita ovatkin tietoisuuden lisääminen Itämeren alueesta, molempien maiden kulttuurien esiin nostaminen, hyvinvoinnin lisääminen, kaupunkitilojen parantaminen, sekä luovien alojen toiminnan ja pitkäjännitteisen yhteistyön kehittäminen.\nKaupungit toteuttivat myös useita kulttuuriproduktioita yhdessä vuoden aikana. \nEuroopan unioni on valinnut yhden tai useamman kaupungin kulttuuripääkaupungiksi vuodesta 1985 lähtien. Kulttuuripääkaupunkiohjelman avulla EU on halunnut lisätä Euroopan kansalaisten vuorovaikutusta sekä esitellä Euroopan kulttuurien rikkautta ja moninaisuutta.\nKulttuuripääkaupungin toteutuksesta vastaa tammikuussa 2008 toimintansa aloittanut Turku 2011 -säätiö. Toimeksiantonsa säätiö on saanut Turun kaupungilta, jolle kulttuuripääkaupunkiasema on myönnetty. Säätiön tehtävänä on koordinoida ja rahoittaa kulttuuripääkaupunkiohjelmaan valittavia hankkeita sekä huolehtia kulttuuripääkaupungin viestinnästä. Säätiön toiminta jatkuu vuoden 2016 loppuun. Turku 2011 -säätiön toimitusjohtaja on Cay Sevón ja ohjelmajohtaja Suvi Innilä.\nTurku 2011 -säätiön hallituksen puheenjohtajana toimii ministeri Christoffer Taxell. Puheenjohtajan ja kahdeksan muuta hallituksen jäsentä on nimittänyt Turun kaupunki. Lisäksi Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, ulkoministeriö, Taiteen keskustoimikunta, Elinkeinoelämän keskusliitto sekä Varsinais-Suomen liitto ovat kukin nimittäneet yhden hallituksen jäsenen.\nKulttuuripääkaupunkiprosessin neuvoa-antavana elimenä toimii joulukuussa 2007 perustettu Turku 2011 -valtuuskunta. Sen puheenjohtaja on Turun yliopiston rehtori Keijo Virtanen. Valtuuskunnan jäsenet edustavat laajasti yhteiskunnan eri aloja koko maasta. Valtuuskunnan jäsenet nimeää Turun kaupunki.\nTurun kaupungin nimittämät:\nMinisteri Christoffer Taxell, pj\nkaupunginjohtaja Aleksi Randell, vpj\nHovioikeudenneuvos Pirkko Mikkola, vpj\nTurun kaupunginhallituksen puheenjohtaja Minna Arve (Turun kaupunki)\nPalvelutoimen apulaiskaupunginjohtaja Maija Kyttä (Turun kaupunki)\nProfessori Saara Taalas (Turun kauppakorkeakoulu)\nGalleristi Virpi Wuori-Valtaoja (Galleria AMA)\nVapaan sivistystyön johtaja Piia Rantala ( Espoon kaupunki)\nMuusikko Teemu Brunila (The Crash)\nMuiden tahojen nimittämät:\nSuomen Opetus- ja kulttuuriministeriö: ylijohtaja Håkan Mattlin (OPM)\nUlkoasiainministeriö: valtiosihteeri Pertti Torstila (UM)\nTyö- ja elinkeinoministeriö: ylijohtaja Petri Peltonen (TEM)\nVarsinais-Suomen liitto: professori Kari Immonen (Turun yliopisto)\nElinkeinoelämän keskusliitto: toimitusjohtaja Timo Ketonen (Hansaprint)\nTaiteen keskustoimikunta: puheenjohtaja Leif Jakobsson\nRehtori Keijo Virtanen, pj, Turun yliopisto\nProfessori Helena Hyvönen, vpj, TAIK\nAluejohtaja Outi Rannikko, vpj, SAK\nJohtaja Paulina Ahokas, Musex\nKuvataiteilija Jan-Erik Andersson\nDirektör Roger Broo, Åbo Akademi\nKunniakonsuli, arkkitehti SAFA Benito Casagrande\nVaatesuunnittelija Anna Ervamaa\nTuomiorovasti Rauno Heikola, Turun tuomiokirkkoseurakunta\nPuheenjohtaja Piia Hirvensalo, Taideakatemian opiskelijayhdistys\nMuusikko, tuottaja Jori Hulkkonen\nKaupunginjohtaja Kari Karjalainen, Raision kaupunki\nOhjelmapäällikkö Kari J. Kettula, Turun Kansainväliset Kirjamessut\nLehtori, aluekoordinaattori Kari Keuru, Humak\nKaupunginjohtaja Timo Kvist, Naantalin kaupunki\nToiminnanjohtaja Hülya Kytö, Daisy Ladies ry\nKaupunkineuvos Armas Lahoniitty, Varsinais-Suomen Virokeskus\nPuheenjohtaja Heikki Lehmusto, Creative Finland ry\nYlijohtaja Jaakko Lehtonen, MEK\nTanssija Tiina Lindfors, Tanssiteatteri ERI\nPuheenjohtaja Tuula Lindström, Turun Yrittäjät\nKoulutusjohtaja Jyrki Lähteenmäki, Turun amk, Taideakatemia\nToimitusjohtaja Juhani Merimaa, Vantaa Festivals, Ruisrock\nPäätoimittaja Jaana Mikola, kaupunkilehti Turkulainen\nPuheenjohtaja Olli Nordberg, Kynnys ry.\nArkkipiispa Jukka Paarma, Ev.lut.kirkko\nKirjailija Niina Repo\nPääsihteeri Katja Sauvola, Turun yliopiston ylioppilaskunta\nIntendentti Pauli Sivonen, G.A.Serlachiuksen museo, Mänttä\nFil. tri., puheenjohtaja Risto Sulkava, Suomen luonnonsuojeluliitto\nHotellinjohtaja Tuija Suominen-Åkerlund, Sokos Hotels, Hamburger Börs, Turun kauppakamarin edustaja\nTeaterchef Joachim Thibblin, Åbo Svenska Teater\nKeittiömestari Antti Vahtera, Digestive Oy\nArkkitehti Pekka Vapaavuori, Arkkitehtitoimisto Vapaavuori\nKaupunginjohtaja Harri Virta, Kaarinan kaupunki\nProfessori Jarmo Virmavirta\nKonsuli Antti Wihanto, Belgian konsulaatti\nOperaatiopäällikkö, kommodori Dan Wilén, Merivoimien esikunta\nTurku 2011 -säätiön tavoitebudjetti vuosiksi 2008–2016 on 55 miljoonaa euroa. Rahoitus on säätiön koordinoiman operatiivisen toiminnan rahoitusta eli se sisältää Turku 2011 -ohjelmaan valittavien hankkeiden rahoituksen, viestinnän sekä säätiön oman toiminnan.\nTavoitebudjetista 18 miljoonaa euroa on valtion rahoitusta. Valtion rahoituksen ehtona on, että Turun kaupunki sitoutuu vastaavasti 18 miljoonan euron rahoitukseen. Kulttuuripääkaupungin budjetista 19 miljoonaa euroa on tarkoitus rahoittaa muulla kuntarahoituksella, yritysyhteistyöllä ja sponsorointituloilla, säätiöiden ja rahastojen tuilla sekä esimerkiksi EU-rahoituksella.\n↑ a b c http://www.turku2011.fi/turku-2011/kulttuuripaakaupunkiesittely\n↑ a b Aurajoki leimahti liekkeihin pakkassäässä 15.1.2011. Turku: Turku Euroopan kulttuuripääkaupunki. Viitattu 16.1.2011.\n↑ a b http://www.turku2011.fi/turku-2011/saatio/hallitus-ja-valtuuskunta\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turku 2011.\nEuroopan komissio kulttuuripääkaupungeista\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Turku_2011&oldid=18501615”\nViimeksi muokattu 29. lokakuuta 2019 kello 00.00\nSivua on viimeksi muutettu 29. lokakuuta 2019 kello 00.00.


Jäsentiedote 3/2012 | Suomen Strukturoitujen Sijoitustuotteiden yhdistys ry\nVELKAVIVUN KÄYTTÖ STRUKTUROIDUISSA SIJOITUSTUOTTEISSA\nYhdistys on päivittänyt 22.2.2008 antaman suosituksensa velkavivun käytöstä private placement tyyppisten sijoitusten rahoittamisessa vastaamaan uutta lainsäädäntöä, jossa vähimmäisyksikkökoko ja minimisijoitusraja private placement –tyyppisissä liikkeeseenlaskuissa nostettiin 50.000 eurosta 100.000 euroon.\nYhdistys suosittelee, että edellä mainitun tyyppiseen pricate placement tyyppiseen sijoitustuotteen markkinointimateriaalissa ei tarjota 100.000 euroa rahoittamiseen velkarahoituspakettia eikä tällaista rahoituspakettia tarjota myöskään tällaista tuotetta asiakkaalle tarjottaessa. Sääntelyn tarkoituksena on ollut kohdentaa 100.000 vähimmäiskoon ja minimisijoituksen omaavat liikkeeseenlaskut sijoittajille, joilla on riittävät taloudelliset resurssit sijoituksen tekemiseen sekä riittävä sijoituskokemus arvioida sijoitusta, josta ei ole julkaistu lainmukaista esitettä kuten yleisölle suunnatuista strukturoiduista sijoitustuotteista. Suosituksen tarkoituksena on estää sääntelyn kiertäminen. Suositus ei kuitenkaan estä asiakasta rahoittamasta edellä mainittua tuotetta asiakkaan omasta aloitteestaan hankkimalla velkarahoituksella.


Ilmalämpöpumppu on Suomen yleisin lämpöpumppu | vertailu/info\nTarjoamme luotettavasti ilmalämpöpumput, ilma-vesilämpöpumput, ilmanjäähdyttimet, tarvikkeet sekä asennus- ja huoltopalvelut. Myymme ja markkinoimme juuri Pohjoismaiden vaativiin oloihin soveltuvia laitteita.\nMiksi kannattaa valita lämpöpumppu? Huoletonta ja energiatehokasta lämmitystä vuosiksi eteenpäin. Kohoavat energiakustannukset sekä vanhan järjestelmän kunto ovat tyypillisimmät syyt valita talon lämmitysjärjestelmäksi lämpöpumppu. Lisäetuna saadaan vaivaton, helppokäyttöinen ja ympäristöystävällinen lämmitysjärjestelmä.\nMyyntiosastomme palvelee ma-pe klo 8-17 ja vastaa mielellään kysymyksiisi.\n(09) 374 1066\nIlmalämpöpumpun käyttö on helppoa, koska koko järjestelmää voidaan ohjata varsin helppokäyttöisellä kaukosäätimellä. Ilmalämpöpumppu ei vaadi käyttäjältä mitään suurempia huoltotoimenpiteitä. Yleensä riittää, että sisäyksikön suodattimet pidetään puhtaina ja ulkoyksikön kennon taakse mahdollisesti kertyneet roskat poistetaan pari kertaa vuodessa. Ilmalämpöpumpulla teet kotisi sisäilmasta terveellisempää vuoden ympäri, mukavaa ja energiatehokasta.\nC OP-arvo kertoo laitteen hyötysuhteen. Esim. merkintä COP 4 tarkoittaa, että 1 kW sähköä tuottaa 4 kW lämpöä.\nJos tarvitset apua laitteen valinnassa, niin autamme sinua mielellämme. Mahdollisuuksien mukaan voimme tulla käymään asennuskohteessa paikanpäällä kartoittamassa mahdollisia asennuspaikkoja ja tarvittavan laitteiston ominaisuuksia.\nTervetuloa kaupoille, luotettavasti ja vaivattomasti! Ilmalampopumppu.fi – info@ilmalampopumppu.fi


Tuuletuksia!: huhtikuuta 2014\nUltrat ovat fanikulttuurin värikkäin, äänekkäin ja pahamaineisin muoto. Mistä ultrakulttuurissa on kyse, ja miten se ilmenee Suomessa?\nYleisenä määritelmänä ultraryhmälle on urheilujoukkueen fanaattinen kannattajaryhmä, jonka repertuaariin kuuluvat katsomokoreografiat, yhteislaulut ja -huudot, soihdut, paukkupommit ja joukkueen värien tunnustaminen. Ultra on latinankielinen sana ja tarkoittaa ”tuolla puolen”, viittauksena kannattamisen ulottamiseen kaikkien rajojen ulkopuolelle. Ilmiön alkuperämaana pidetään yleisesti Italiaa, jossa ensimmäiset ultra-nimen käyttöön ottaneet kannattajaryhmät saivat alkunsa 1960- ja 1970-luvuilla. Ultrat liittyvät lähimmin jalkapalloon, mutta varsinkin Etelä-Euroopassa moni ryhmä on aktiivinen myös oman seuransa koripallo- ja lentopallo-otteluissa.\nJalkapallokulttuuria, siinä merkityksessä kuin sen nykyisin tunnemme, ei olisi syntynyt ilman ultria. Valtavat tifot sekä värikkäät liput, banderollit ja muut symbolit ovat luoneet katsomokuvaston, joka liittyy lähtemättömästi tämän päivän jalkapalloon. 1900-luvun jälkipuoliskolla ultrat ovat Italian lisäksi saaneet näkyvän roolin Itä-, Keski- ja Kaakkois-Euroopassa, viime vuosikymmeninä myös Pohjoismaissa. Kyse ei ole yhtenäisestä liikkeestä, sillä ryhmien ideologiassa ja toimintatavoissa on suuria eroja. Muualla maailmassa ultria voi nähdä varsinkin Pohjois-Afrikassa.\nEtelä-Amerikan omaleimaista jalkapallokulttuuria hallitsevat ultrille sukua olevat torcidat Brasiliassa ja barra brava -ryhmät muualla latinalaisessa Amerikassa. Kuvassa brasilialaisen Flamengon torcida vuonna 2004. Kuva: Juha Tamminen.\nKansainvälistä ultra- ja torcidakulttuuria: http://www.youtube.com/watch?v=nd3UoxI0OHI\nKannattamisen lisäksi ultrat myös vastustavat. Oman seuran kilpailijoiden lisäksi kohteena ovat usein poliittiset vallanpitäjät ja koko kaupallistunut valtavirtakulttuuri. Poliittinen aktiivisuus on näkynyt muun muassa ultrien isona roolina viime vuosien suurmielenosoituksissa Turkissa, Egyptissä ja Ukrainassa. Monessa demokratiakehityksen alkuvaiheessa olevassa maassa kannattajayhdistykset kuuluvat kansalaisyhteiskunnan parhaiten organisoituneimpiin osiin. Esimerkiksi arabimaissa ultrat ovat viime vuosina nousseet esiin voimakkaimpana itsevaltaista valtiovaltaa vastustavana, ei-uskonnollisena ryhmittymänä.\nEnglannissa ultrakulttuuri ei koskaan lyönyt läpi. Brittein saarten jalkapallokulttuurin keskeisimpiä osia 1970- ja 1980-luvuilla oli niin sanottu casuals-alakulttuuri, jonka jäsenten ulkoiset tunnusmerkit olivat seuran värien ja pelipaitojen sijaan neutraalit merkkivaatteet. Syy rentoon tyyliin oli vähemmän rento: ilman seuran värejä ja symboleja oli mahdollista välttää poliisien ja järjestyksenvalvojien huomio ja saada etulyöntiasema kilpailevia ryhmiä ja poliisia vastaan käydyissä joukkotappeluissa. ”Firmoihin” organisoituneille casuals-huligaaneille väkivaltaiset yhteenotot ovat itsetarkoitus; ultrien kohdalla huliganismi on enemmän suurien kannattajaryhmien ympärille muodostunut lieveilmiö.\nUltria muistuttavia faniryhmiä on 1990-luvulta alkaen nähty myös kotimaisissa jalkapallo- ja jääkiekkokatsomoissa. Ryhmät ovat ottaneet ohjelmaansa Euroopan jalkapallostadioneilta tuttuja kannatuslauluja ja koreografioita, joita on höystetty suomalaiskansallisilla piirteillä. Suhtautuminen vähälukuisiin kannattajayhdistyksiin vaihteli aluksi ihmettelystä naureskeluun ja paheksuntaan. Pääasiassa nuorista miehistä koostuneiden ryhmien tunteikkaat yhteislaulut ja kahnaukset auktoriteettien kanssa eivät sopineet perinteisiin käsityksiin suomalaisesta urheilukannattamisesta tai soveliaasta julkisesta käyttäytymisestä.\n2000-luvulla kannattajaryhmät ovat siirtyneet suomalaisen kannattajakulttuurin marginaalista kohti keskiötä. Uskottavuutta on lisännyt ryhmien koon kasvu: kenellekään tulisi tuskin enää mieleen naureskella Pohjoiskaarteelle tai esimerkiksi HJK:n kannattajayhdistyksille, joiden vaikutuksesta myös HJK:n kotiottelut ovat alkaneet näkyä ja kuulua Töölön katukuvassa. Ryhmät ovat kannattajien äänekkäin, aktiivisin ja sitoutunein osa. Puhuminen ylimääräisestä kenttäpelaajasta ei ole liioittelua, sillä vahva kannatus on joukkueurheilussa tärkeän kotiedun kulmakivi, ja sillä voi olla ratkaiseva merkitys myös vieraissa, kuten nähtiin esimerkiksi koripallon EM-kisoissa viime kesänä.\nVuonna 1999 perustettu Forza HJK on yksi ensimmäisistä jalkapallon kannattajaryhmistä Suomessa. Kuva: Juha Tamminen.\nUltrien toimintaa ohjaa sekä intohimo että anarkismi, mikä asettaa heidät jo lähtökohtaisesti eri puolille järjestystä valvovan tahon kanssa. Suomessa vastakkainasettelu poliisien ja järjestyksenvalvojien ja kannattajaryhmien välillä on ilmennyt enimmäkseen yksittäisinä järjestyshäiriöinä, eikä se ole kärjistynyt väkivallaksi. Soihdutuksen ja muiden sääntörikkeiden seurauksena moni kuitenkin luokittelee ultrat mieluummin huligaaneiksi kuin faneiksi – enemmän fanikulttuurin uhaksi kuin mahdollisuudeksi. Uhkakuvia luovat myös kansainväliset esimerkit äärifanien aiheuttamista mellakoista.\nNäkemys, jossa kaikki fanaattiset kannattajaryhmät rinnastetaan huligaaneihin, ampuu kuitenkin ohi maalin. Urheilukatsomot kuvastavat yhteiskuntaansa siinä kuin muukin urheilu: uhmakkaasta ulosannista ja satunnaisista ylilyönneistä huolimatta suomalaisten kannattajaryhmien koostumus ja toimintatavat eroavat selvästi jopa ruotsalaisista ultrista. Täysin harmitonta ultrakulttuuri ei silti Suomessakaan ole. Mitä suuremmaksi ryhmät kasvavat, sitä suuremmaksi kasvaa myös se vähemmistö, joka etsii urheilun fanikulttuurista puitteita omien aggressioiden purkamiselle.\nUltria voi syystä pitää kaksiteräisenä miekkana. Parhaimmillaan kannattajaryhmät ovat kuitenkin juuri sitä, mihin koko hyvinvoiva urheilukulttuuri perustuu: fanikulttuurin katalyyttejä, jotka levittävät uusia kannattamistyylejä katsomoihin ja tukevat joukkuettaan myös vaikeina aikoina.\nUrheiluidolit-näyttely Urheilumuseossa 28.3.–12.10.2014.\nLähettänyt Urheilumuseo klo 12:00 Ei kommentteja:\nTunnisteet: fanikulttuuri, jalkapallo, Urheiluidolit\nVieraskynä: Sokean museokokemus\nOlen sokeutunut noin 40-vuotiaana ja käyn perheeni kanssa usein museoissa. Nykyisin sormeni ovat silmäni ja näen esineen tuntoaistin avulla haptisesti koskettaessani sitä.\nAstun näyttelyyn, kaikuvaan tilaan, jossa ilmastointi hurisee ja vierailijat kahisevat hienokseltaan. Toiveikkaana odotan, että täällä olisi jotakin ”katseltavaa” myös minulle. Nuorempi lapseni säntäilee sinne tänne ja yrittää kertoa minulle näkemäänsä. Kolmannen vitriinin kohdalla vaistoan kyllästymistä ja armahdan perheeni ja pyydän heitä jättämään minut tämän vitriinin vierelle tuolille odottelemaan, jotta voivat käydä omassa tahdissaan näyttelyn läpi. Ymmärrän, että jatkuva kuvailu hidastaa heitä ja on pidemmän päälle rasittavaa. Perheeni äänet etääntyvät, silitän ajatuksissani vitriiniä. Oi, miten hieno ja sileä vitriini! Kylmää lasia ja varmasti sen sisällä jotakin nähtävää! Kohdallani tämä näyttely oli tässä, nyt vain rauhassa odottelen ja kuulostelen.\nTämä on valitettavan monesti kokemukseni museosta. Jopa esittelykäyttöön tehdyt pienoismallit on kätketty vitriinilasin taakse. Aina ei ole asiansa osaavaa kuvailutulkkia seurassa tai museo-opas ei ole perehtynyt kertomaan kuvailevasti.\nOi, jospa tuolta vitriinin sisältä puikahtaisi karkuun se "vitriinin henki", hyvä haltija ja antaisi kolme toivetta minulle. Ensin pyytäisin haltiaa taikomaan esineistä 3D-kopiot sormiini. Ne ovat uskollisia alkuperäiselle esineelle, takuuvarmasti autenttisia eikä esineen viesti muutu. Mikäli tämä ei olisi haltijalle mahdollista, pyytäisin häntä etsimään matkamuistomyymälöistä ne esineet, jotka kuvaavat näitä vitriinin sisällä olevia saavuttamattomia esineitä. Vaikka se ei ole aivan aito, on se parempi kuin ei mitään ja antaa minulle käsityksen esineestä. Kolmantena toiveena pyytäisin haltijaa ohjelmoimaan kaikki maailman audio-oppaat meille saavutettaviksi ja niiden sisältämän informaation kuvailutulkatuksi.\nVierailin Italiassa Leonardo da Vincin kodissa, jossa oli sekä alkuperäisiä esineitä että mallipiirustuksia ja niiden perusteella rakennettuja uusia laitteita. Sekä uudet että vanhat esineet olivat koskettelukiellossa. Samana kesänä nuo pienoismallit olivat Punkaharjun Retretissä näytteillä koskettelua varten ja vasta siellä sainkin tutustua niihin perin pohjin. Tuolloin ymmärsin, miten helppoa ja yksinkertaista olisi sokeanakin nähdä, jos saisin museoesineen tai vaikka rakennuksen pienoismallin käsiini.\nIloisena voin kertoa, että tuo vitriinin haltija pääsi hetkeksi irti Urheilumuseossa. Tästä todisteen voitte tulla itse koskettelemaan Urheilumuseon perusnäyttelyyn, jossa näyttelyn esineistä on Vaihtoehto vitriinille -hankkeen myötä valmistettu 3D-kopioita. Nämä kahdeksan mallia täydentävät Urheilumuseon perusnäyttelyä ja ovat alku moniaistiselle näytteilleasettelulle. Lisäksi saamme tutustua näihin esineisiin saavutettavan ja kuvailutulkatun Guidio-äänioppaan avulla. Toivomme, että tästä esineiden kosketeltavuudesta olisi iloa ja hyötyä kaikille museovieraille.\nVaihtoehto vitriinille -työryhmämme tuottaa konsultointipalveluna moniaistisia näyttelyratkaisuja niille museoille ja kulttuurilaitoksille, jotka eivät usko vitriinin haltijan sitä tekevän.\nhankevastaava, Vaihtoehto vitriinille -hanke (2012–2014)\nLähettänyt Urheilumuseo klo 14:53 Ei kommentteja:\nTunnisteet: 3D, kävijät, näyttelyt, perusnäyttely, saavutettavuus, vieraskynä


Kirjoittaja Aihe: Luonnossa <3 (Luettu 6856 kertaa)\n« : 23.04.14 - klo:00:51 »\nNo niin.. aloitan tänne nyt tällaisen topicin aiheesta, josta ihmisten pitäisi puhua minun mielestäni miljoona kertaa enemmän tässä kulutusyhteiskunnassamme...\nElikkäs, tänne voi tulla kertomaan ihan kaikenlaista luontoon liittyvää asiaa. Voit linkitellä mielenkiintoisia artikkeleja, musiikkia tai muita videoita, pulisemaan vaikka paljain varpain ulkona kävelemisestä, luonnonsuojeluun liittyvistä asioista tahi takapihalle pesimään asettuneesta pöllöpariskunnasta.. ihan mitä vain mieleen juolahtaa.. niin ja saa niitä kuviakin tänne tuoda )\nVs: Luonnossa <3\n« Vastaus #1 : 23.04.14 - klo:00:52 »\nJa heti yksi luontoaiheinen linkki\n« Vastaus #2 : 23.04.14 - klo:06:11 »\nTäähän on ihana aihe. Ihanan positiivinen, niin kuin luonto aina on, vaikka siinä onkin se oma kiertokulkunsa, jonka valitettavasti näkee aina, kun on autolla liikkeellä, sillä monesti on tien laidassa niitä onnettomia eläinrukkia, jotka eivät ole ehtineet varoa autoa ja ovat tulleet yliajetuiksi.\nMutta kaikeksi onneksi luonnolla on se kaunis puolensa, varsinkin näin keväänä, kun kaikki herää taas talven jälkeen eloon.\nAi muuten mä oon jo pari kolme viikkoa sitten nähny ensimmäiset leskenlehdet ja eilen näin ensimmäiset valkovuokot, västäräkin ja hervottoman ison kimalaisen, joka päätti ängetä asiakkaan kylppäriin pörisemään, ennen kuin katosi takaisin ulos. Toivottavasti.\nLisäks tuolla on näkyny noita kaupungin istuttamia narsisseja ja esikoita ja kuulee hyvin, että linnuilla on kevättä rinnassa. Pikkulinnut lurittelee omia sävelmiään ja välillä tossa lähialueella kujertelee kyyhkynen.\nJotenkin tuntuu, että kaikilla on nyt kevättä rinnassa ja sen kyllä huomaa myös täällä betoninharmaassa kerrostalolähiössä, jossa on vielä pieniä länttejä luontoa jäljellä.\nNytkin tuolla alhaalla pensaissa varpuset pitää melkoista kokousta, pulinasta päätellen ja ihan just ennen auringon laskua kuulee, kun mustarastas lurittelee sävelmiään.\nMutta eikös se lorukin mene näin; Kuu kiurusta kesää, puoli kuuta peipposesta, västäräkistä vähäsen, pääskysestä ei päivääkään.\nJa tuosta sademetsästä tuli muuten mieleeni Rio elokuvat. Suosittelen lämpimästi vilkaisemaan nämä animaatiot, sillä musiikkia ja toimintaa niissä pisaa ja myös luonnonsuojelullinen sanomakin tulee esille. Ensimmäisessä Rio elokuvassa käsitellään eläinten salakujetusta ja kakkosessa sademetsän hakkuita ja pääosissa molemmissa on siniarat, jotka ovat aika samansävyisiä kuin hyasinttiarat.\nItse tykkäsin molemmista ja musiikki oli kummassakin loistava. Okei ykkönen oli mielestäni parempi, mutta kakkonen ei silti ollut yhtään huonompi. Mutta maisemat ja musiikki oli kummassakin upeita.\nTässä wikipedian kertomaan siniaroista.\n« Vastaus #3 : 23.04.14 - klo:22:35 »\nMeilläkin on ollut jo leskenlehtiä ja linnut tosiaan sirkuttaa puissa sen minkä kerkeävät. Olen nähnyt kurkia, joutsenia, kuovin pitkine nokkineen yms. ja kettuja täällä juoksentelee ihan pihapiirin tuntumassa. Yksi aamu oli kettu pellolla ihan tien lähellä jotain saalistamassa kun lähdettiin autolla töihin. Se nappasi heinikosta jonkin saaliin suuhunsa ja luikki sitten hirmuista vauhtia jokivarren metsikköön piiloon, kun se huomasi meidät\nKauriitakin täällä on nähty ja joku ilveskin eksyy jäniksiä metsästämään naapurin navetan kulmille toisinaan. Eli aika paljon elämää täällä toisinaan on, ei tarvii yksin kävellä ja ihmetellä.\nMe ollaan tyttöjen kanssa varmaan toinen noista Rioista katsottukin ja muistaakseni tosi kiva leffa oli. Noista papukaijalinnuista tuli mieleeni, että Meksikossa oli sellainen elämyspuisto, jossa oli ihan kauhean paljon papukaijoja. Otin niistä kuviakin. Kunhan saan sen Meksikon matkapäiväkirjan valmiiksi, niin laitan sinne kaikenlaisia kuvia myös eläimistä, joita siellä nähtiin. Vinkkaan siuta Neffi sen valmistuttua, jos haluat niistä kuvia käydä katsomassa.\nLuonnossa on jotain niin tasapainottavaa. Kun kävelee yksin ajatuksinensa lammenrantaan, niin askelkin tuntuu toisinaan paljon kevyemmältä, vaikka kuinka olisi ollut aiemmin väsynyt\n« Vastaus #4 : 23.04.14 - klo:23:06 »\nNo tänne hesan suuntaan on jo hanhetkin palanneet, oikein joukolla. Ainakin niitä näkyi tänään yhdessä paikassa ja oletettavasti valtaavat taas jossain välissä noi viikin pellot.\nLisäksi taisin tänään bongata palokärjen(tai joku vastaava), joka nakutteli sarjan katulampun kupuun, ennen kuin säikähti ja lensi pois.\nOravia, rusakoita ja citykaneja ja joskus jopa ketunkin nähnyt ja joitain irtaallaan juoksevia kissojakin. Myös joutsenia ja muita lintuja näkyy välillä täällä kaupungissa, muttei sen eksoottisempia eläimiä, jos nyt ei halua korkeasaaressa käydä. Mutta sitten kun alkaa mennä kauemmaksi kaupungista, vaikkapa vihdin suuntaan, niin on tullut nähtyä muutama haikara ja ainakin kerran peura tai sitten se oli hyvin nuori hirvi.\nLisäksi teiden varsilla(motarit ja keskustan/lähiön ulkopuoliset tiet) näkee joskus huono-onnisia eläimiä, jotka ovat jääneet autojen alle ja kuolleet. Välillä ne kuolleet elukat käy sääliksi, kun ne, varsinkin nuoret yksilöt, eivät osaa varoa autoja.\nOo, tottakai käyn katsomassa, varsinkin kun sä olet aivan mahtava kuvaaja. Edelliseltäkin reissulta sulla oli upeita kuvia, varsinkin luonto- ja maisemakuvista pidin kovasti.\n« Vastaus #5 : 06.05.14 - klo:20:00 »\nIltakävelyllä huomasin linnun, joka lensi pellon yli ja sen suu kävi koko ajan lentäessään "tsirputi tsirputi tsirp tsirp". Hieman huvitti moinen suupaltti, kun yksin lentäessäänkin pitää pölöttää suu vaahdossa :DDD Miksi sanottaisiinkaan sellaista ihmistä, joka höpöttäisi yksikseen ääneen koko ajan eteenpäin kävellessään..?? Varmaan ajateltaisiin, että minkähänlainen lääkitys mahtaneekaan olla menossa - sinisiä vai punaisia pillereitä :B\nSiinä tämän päivän ajatuskukkanen luonnosta ammennettuna ; )))\n« Vastaus #6 : 27.09.14 - klo:20:00 »\nTää pleissi on kyllä aivan No.1! Aivan liian vähän tuli käytyä, mutta onneksi vaimo raahas mut takaisin tähän unohdettuun, ja liian vähän rakaste(l)ttuun kauniiseen palatsiin! Ikinä ennen en oo osannu sieniä kerätä, mutta onneks vaimo tuntee moiset hyvin, joten heräs aivan uusi kipinä lähteä taas lompottelemaan wanhoja poikuja ja metsä teitä! Aivan uudella tavalla osaa nykyään myöskin katsoa luontoa, kun on alkanut pongaamaan sieniä.