Pesuallas Camargue Skärgård Lake Valkoinen 120 cm - Bauhaus verkkokauppa\nhttps://www.bauhaus.fi/pesuallas-camargue-skargard-lake-valkoinen-120-cm.html 61470 Pesuallas Camargue Skärgård Lake Valkoinen 120 cm //media4.bauhaus.fi/media/catalog/product/cache/1/small_image/480x/cf8efe7ddedf1dee454aca87d39f224e/6/0/60644387.jpeg 315 315 00 EUR /Keittiö, Sauna ja Kylpyhuone/Pesualtaat/Upotettavat altaat Keraaminen pesuallas, jossa on sisäänrakennettu ylivuotosuoja. Pesualtaalla on 10 vuoden takuu, pois lukien armatuurit ja poistoputki. Hana sekä vesilukko myydään erikseen. Keraamiset altaat voivat vaihdella +/- 1% määritellyistä mittauksista. Pienet epätasaisuudet voivat esiintyä suuremmissa altaissa. Pienet poikkeamat kuuluvat käsintehdyn keraamisen tuotteen viehätykseen. 315 Camargue 2015-09-25\nPesuallas Camargue Skärgård Lake Valkoinen 120 cm


Suklaata ja Kahvia: marraskuuta 2011\nLähettänyt suklaasydän klo 16.30 10 kommenttia:\nTuosta eilisestä Lushin peltilaatikosta muuten... Se näytti minusta todella skandinaaviselta, varmaan siksi se minuun niin vetosikin, ja päätinkin sitten selvittää kuka sen on oikein suunnitellut. Yllätyksekseni sen olikin suunnitellut suomalainen tyttö, joka asuu täällä Briteissä. Tykkäsin kuvasta niin paljon että päätin selailla hänen muita teoksiaan ja eikös näytäkin aika suloisilta nämä muutkin kuvat! Kaikki kuvat ovat hänen omilta sivuiltaan täältä ja täältä.\nJa todella makeita Kalevala-inspiroituneita vesiväritöitä ja printtejä löytyi häneltä myös.\nInnostuin näistä printeistä niin paljon että päätin meidän tämän vuoden joulukorttien tulevan tältä suunnittelijalta. Supersuloiset jouluketut lähtevät meiltä matkaan sitten joulukuussa. Ylimääräisenä Jenni laittoi mukaan myös A5 Kalevala-printin joka pääsee kehyksiin kunhan sopivat löytyvät. Jennin Etsy-kaupasta löytyy noita kortteja lisääkin jos tekin innostutte!\nMies muuten tykkäsi että meidän olisi pitänyt tilailla noita Kalevala-printtejä joulukorteiksi. Miehet... eihän ne olisi yhtään niin söpön jouluisia kuin noi ketut!\nLähettänyt suklaasydän klo 14.36 3 kommenttia:\nPari viikkoa sitten kävin Lushilla ihan vartavasten yhden supersuloisen peltiboksin perässä. Lushin kuvastoa selatessani törmäsin vallan herttaiseen joululahjaan, joka oli aivan pakko saada itselle.\nIhastuin lähinnä laatikon kuvaan, vaikka kyllä se sisältökin oli aika herkullinen. Vai mitäs sanotte - sisältä löytyi vaniljainen vartalovoide Vanilla Dee-lite, piparminttuinen Candy Cane saippua, Sugar Babe vartalonkuorinta, Hubbabubba-purukumilta ja hattaralta tuoksuva Sugar Fairy suihkugeeli, oma ehdoton hedelmäinen lempparisaippuani Angel's Delight ja Heavenilli hierontaöljypala.\nKyllähän sitä pitää ostaa joululahjoja itsellekin, eiköstä vaan? :) Laatikon vuoksi minä tämän lähinnä ostin, se saapi sitten joulukuussa olla pöydällä ja piilotella sitä kaikkea sälää mitä aina tuppaa kertymään eteisen pöydälle, ja sitten joulun jälkeen olla kotina meidän pienelle joulukoristekokoelmalle.\nLähettänyt suklaasydän klo 2.30 4 kommenttia:\nNyt kun vietämme tämän vuoden jälleen täällä Briteissä oli poikkeaminen Lontoon suomalaisen merimieskirkon järjestämillä joulumarkkinoilla aivan välttämätöntä. Mitenkäs sitä joulua voisi viettää ilman Fazerin suklaata, laatikoita, glögiä tahi ruisleipää? Vastaushan on tietenkin että ei millään.\nJoulumarkkinoilla käyminen oli melkoisen erikoinen kokemus. Yhtäkkiä, suomalaisten joululaulujen raikuessa ja suomalaisen puheensorinan täyttäessä salia, hyllykaupalla suomalaisten tuotteiden ympäröimänä, tuntui ihan kuin olisi hetkeksi astunut takaisin Suomen maaperälle. En silti sen kummemmin jäänyt haikailemaan, vaan nappasin määrätietoisesti markkinoitten viimeisen joulusuklaan koriini ja jatkoin glögikeitaan kautta matkaani kotiin takaisin Britteihin, brittimiehen tykö. Nyt on luumuhillot ja glögit hoidettu kotiin, ja joulunodotus voi alkaa.\nSiinä pastorin kanssa jutustellessa selvisi että kova on ollut menekki. Kaikki piparisuklaat ja joulusuklaat ovat loppuneet, viimeisen piparinmurenetkin vietiin käsistä, ja ruisleipääkään ei paljoa jäljellä ollut. Laatikoita ja glögiä, joka joulun perussuosikkeja oli onneksi varattu yltäkyllin.\nItse tuli ostettua £50 edestä joulun henkeä. Luonto ei kuitenkaan antanut myötä ostaa enempää £5,5 suklaalevyjä, taikka £9 Oltermannia (500g) eikä lisää muita turhan tyyriitä tuontituotteita. Vain ne tärkeimmät. Vielä kun saisi suklaalähetyksen Suomesta niin joulufiilis olisi taattu!\nMites te muut, onko joulumarkkinoilla käyty jo?\nLähettänyt suklaasydän klo 16.49 9 kommenttia:\nKiitoksia kaikille vastauksistanne arvontapostaukseen. Oli todella mielenkiintoista lukea keitä siellä ruudun toisella puolella oikein on. Joihinkin olen jo tutustunut heidän omien blogiensa kautta, joihinkin täällä blogin kommenttilaatikon puolella ja jotkut olivat aivan uusia tuttavuuksia. Eli kiitos siitä - antoisia hetkiä vietin vastauksia selaillessa. Olisin mielelläni arponut jokaiselle vastaajalle jotain pientä ja varsinkin teille vakkarikommentoijille, mutta mahdotontahan se on.\nJokatapauksessa, arvontapalkinnon voitti Heidih, opiskelija Virosta joka taannoin kävi lomalla Lontoossa ja Skotlannissa. Eli onnittelut sinne!\nPäätin arpoa myös pienen ylimääräisen ylläripalkinnon ja se lähtee nimimerkille Oona.\nIlmoitathan osoitteeseen suklaatajakahvia (a) gmail.com nimesi ja osoitteesi niin saan laittaa palkinnon tulemaan.\nVähän tässä arpomisessa onkin jo kestänyt, mutta viime viikko ja tämä viikko on ollut aika kiireinen. Varmaan tällä viikolla hellittää! Harmi vähän kun minulla olisi juuri kauheasti kaikkea kerrottavaa ja kirjoitusideoita, mutta aikahan tunnetusti ei riitä ihan kaikkeen ikinä. Oli silti kiva olla onnettarena ja jännätä että kukakohan sieltä palkinnon saa - pitäisi varmaan järjestää joskus toistekin!\nLähettänyt suklaasydän klo 20.37 2 kommenttia:\nPoikkesikos kukaan siellä H&M:llä Versacen tuotteiden perässä?\nMinä sain just sen tuotteen minkä perässä sinne menin. Aluksi se näytti olevan loppu, mutta sitten jostain takahuoneesta ilmestyi muutama just-oikean kokoinen joka tuli napattua. Hain siis sitä mustaa niittivyötä, koska minun vaatekaapissani on ollut jo pitkään mustan vähän erikoisemman nahkavyön kokoinen aukko. Miehelle nappasin mukaan sinimusta kashmir-villa-huivin, josko hän sen kelpuuttaisi. Kelpuutti - oli kuulemma kivan pehmeä - joten siinä on nyt sitten osa joululahjaa löydetty. Etsiskelin miehelle vitsilahjaksi myös niitä sinikeltakukertavia leopardiboksereita, mutta hermot pettivät kokoja penkoessa joten sinne jäi loistava silmiäsärkevä läppä.\nLisäksi nappasin mukaan krokohuivin ja leohuivin, sekä sen kultaisen kiekkorannekorun. Mutta vielä en ole ihan varma pidänkö nämä, ja minkä pitäisin. Mitäs te olette mieltä? Mies oli sitä mieltä että sinivihreä krokohuivi sopii minun väritykseeni paremmin ja taidan itsekin siihen kallistua. Ylimääräiset saavat mennä sitten Ebayhin, kunhan päätän mistä haluan eroon.\nLähettänyt suklaasydän klo 19.20 Ei kommentteja:\nTänään olin toista kertaa vieraana valmistujaisseremoniassa. Ehkä jo ensi vuonna itsekin vihdoinkin pääsen omaan seremoniaan - mies on ainakin kovasti sitä mieltä että häntä harmittaa jos hän ei pääse juhlistamaan kanssani minun valmistumistani.\nSaadaan tosin nähdä miten silloin suu pannaan - hienoista puitteista ja uunituoreen kandin ilosta huolimatta parin tunnin paikoillaan istuminen, yhden rakkaan ja kahdensadan tuntemattoman diplominhakureissun yleisön edestä seuranneena, puuduttaa istumalihakset melko täydellisesti. Näin vieraan näkökannalta. Vaikka kieltämättä tupsuhatut ja kaavut ovat komeita.\nNiin. Eihän noita saa heittää, vuokrattuja kun ovat. Kuulemma hajoavat. Enpä tiedä ketään joka ei sitä heittäisi! Eivätkä edes hajoa.\nEri yliopistoilla on eri värit - kandikaapu on aina musta, tohtoreiksi väitelleillä ja yliopiston johtajilla värilliset kaavut, mutta sitten hupussa on eri värejä. Joskus eri laitoksilla on myös eri huppuvärit. Miehen hupussa oli vaaleanharmaa. Minun kandinhupussani olisi ollut (jos valmistujaisiin olisin ehtinyt) olisi ollut musta ja ruskea. Jos pääsen maisterivalmistujaisiin minun hupussani on musta ja keltainen. Fiksuimmat miettii muun vaatetuksen huppuihin sopiviksi ;)\nEntisiä suurinhokkejani pukeutumisessa on ollut ruskean ja mustan yhdistäminen. Eipä se edelleenkään näytä omaan silmään miellyttävältä, mutta aamulla tuli vähän kiire ja jotain oli pakko keksiä...\nLähettänyt suklaasydän klo 22.06 4 kommenttia:\nTunnisteet: Briteissä, opiskelu, päivän asu\nLueskelen aika usein My Exploration blogia ja se aina nostattaa melkoisen Afrikka-nostalgian. Siitä on jo muutama vuosi kun kävin Afrikassa (tarkemmin sanottuna Ugandassa ja Rwandassa). Keskityttyäni yliopistossa melkoisesti Afrikan politiikkaan ja talouteen minun oli aivan välttämätöntä päästä mantereelle itse nähdäkseni millaista siellä ihan oikeasti oli. Oli oikeastaan ihan se ja sama minne olin lähdössä, mutta Afrikan mantereelle oli päästävä. Löysin lopulta kivan kuuloisen internship-paikan Ugandasta ja lueskeltuani lisää tuosta maasta, jota paikalliset turistitoimistot tituleerasivat Afrikan helmeksi sen vehreitten laaksojen ja syvien järvien ansiosta, se vaikutti juuri oikealta valinnalta.\nVietin Ugandassa kaksi ja puoli kuukautta, ja kävin Rwandassa viikon matkalla. Sain kokea aivan mielettömiä asioita, opin paljon ja näin miten erilaista elämä voikaan olla. Nyt muistot alkavat jo pikkuhiljaa hälventymään. Tänään lueskelinkin silloista, perheelle kirjoittamaa blogiani ja muistot tulvahtivat jälleen pintaan.\nParhaimmat muistot minulle jäivät niistä pienistä ja yllättävistä tapahtumista ja ihan sellaisista arkipäiväisistä jutuista. Hinnoista kinaamisesta, kadulla seuraan lyöttäytyvien paikallisten kanssa jutustelusta, katukeittiöiden savuisista liha-shahlikeista, värikkäistä mekoista, nauravista lapsilaumoista. Rannalle lähdöstä ja hääseremoniaan päätymisestä, poppamiehen majassa yrttiviinin maistelusta, passionhedelmämehun puristamisesta, kuuromykkien koululapsien kanssa kirjoitetuilla viesteillä kommunikoimisesta, huimaavaa vauhtia kiitävän lava-audon lavalla matkustamisesta. Halusin erityisesti viettää aikaa paikallisiin tutustuen ja sainkin koettua paljon kaikkea mielenkiintoista, paikallisten joukossa.\nArkipäiväisestä elämästä minulle on jäänyt jotain asioita päällimmäisenä mieleen. Rakastin tuoreitten hedelmien ostamista - mangot ja ananakset eivät ole koskaan maistuneet niin hyviltä kuin siellä. Rakastin vehreitä maisemia ja punaista maata. Rakastin meluisia katuja, vilskettä ja vilinää kaikkialla. Inhosin muzungu-huutoja (muzungu = valkoinen, matkailija) joita tietyillä alueilla liikkuva valkoinen aina herättää, ja jossain vaiheessa opettelin sen verran lugandaa että osasin huutaa takaisin että hyvää kuuluu, mitäs itsellesi musta/paikallinen. Ironinen otteeni meni tosin hukkateille, innostaen ihmisiä vain kehumaan kuinka hienosti muzungu on oppinut kieltä ja kyselemään että osaako muzungu puhua enemmänkin.\nSuurin ongelmani oli pesukoneen ja lämpimän veden puuttuminen. Asuntolassa jossa asuin oli sentään pyykkäri, mutta alushousut tuli pestä itse ja nyrkkipyykki sai käteni verille. Pestyt vaatteet sai kuivattua asuntolan parvekkeella mutta ne tuli aina hakea illan tullen pois etteivät paikalliset asukkaat niitä varastaneet. Lämpimää pesuvettä halutessa se tuli lämmittää vedenkeittimellä. Sähkökatkokset joskus yltyivät niin pahoiksi että lämmintä pesumahdollisuutta ei ollut päiviin ja matkapuhelimesta loppui virta. Olisihan sen tietenkin saanut ladattua generaattori-kioskeissa, joita yritteliäät paikalliset pitivät pystyssä juuri tämän ongelman vuoksi.\nIhanat muistot minulle jäi. Kuvia katsellessa ja muistoja miettiessä on kaipuu takaisin suuri - vielä joskus palaan takaisin sinne minne jätin pienen palasen sydämestäni.\nP.S. Näitä kuvia on muuten vielä aivan mielettömän paljon koneen syövereissä. Taidanpa ehkä tulevaisuudessakin vielä kirjoitella näitä muistoja, kommelluksia ja sattumuksia tänne muistiin, ennenkuin ne ihan häviävät. Kuvia selaillessa tuli mieletön nostalgian puuska!\nLähettänyt suklaasydän klo 20.32 7 kommenttia:


Dacha, mestarikurssit kesäasukkaille Archives - Page 2 of 38 - altercom.org\nTalvella lumipuhaltimen aihe muuttuu erittäin ajankohtaiseksi, koska lumi kaataa ja kaataa kaiken, ja sinun ja minun täytyy nousta ja mennä eteenpäin … töihin, taloudenhoitoon, kauppoihin. Edistys ei pysähdy, ja nykyaikaiset käsityöläiset reagoivat luovasti lumipuhaltimien luomiseen omilla käsillään, jotka kykenevät poistamaan lumilaastareita ja puhdistamaan käytävät. Mistä nämä yksiköt eivät keksi: moottorilohkoista, moottorisahoista … Tämä artikkeli yrittää […]\nHyönteiset ovat merkittävä ongelma jokaiselle kesäasukkaalle ja lomailijalle. Ampiaisia ja sarvikuoria pidetään erityisen ongelmallisina, koska niiden puremat voivat aiheuttaa merkittävää haittaa ihmisten terveydelle. Käytännössä on kolme pääasiallista tapaa käsitellä näitä hyönteisiä omin käsin: kutsumalla asiantuntija; kemikaalien käyttö; kansanmenetelmiä Asiantuntijan kutsumista pidetään yhtenä helpoimmista tavoista käsitellä ampiaisia. Välittömästi tilauksen hyväksymisen jälkeen hyönteisten torjuntaan erikoistuneen yrityksen työntekijä […]\nKesä on suosituin aika kesäasukkaille ja puutarhureille, koska istutus- ja sadonkorjuukauden alkamisen lisäksi voit näyttää mielikuvituksesi ja koristella oman tontin. Mitä käytetään kesäasunnon koristeluun? Tähän sopivat erilaiset materiaalit: muovipullot, renkaat, vanhat huonekalut, vaneri, polttopuut ja paljon muuta. Sivuston maisemointi kuvastaa omistajan luonnetta ja makua. Vapauta kykysi ja aloita käsintehtyjen kesämökkien tekeminen puutarhan koristamiseksi. Tämän artikkelin […]\nKesällä on aina runsaasti vihanneksia, hedelmiä ja yrttejä, mutta talvella haluat syödä niitä myös. Tietenkin nykyään lukuisat kaupat ja markkinat tarjoavat valtavan valikoiman, mutta jotkut eivät luota tällaisten tuotteiden kasvamiseen sesongin ulkopuolella. Kutsumme sinut ottamaan selvää, kuinka kasvattaa vihreitä ikkunalaudalla ympäri vuoden. Lue myös: Kuinka kasvattaa punajuuria avomaalla maassa Vihreyden kasvattamisen edut kotona Vihreyden kasvattamisella […]\nNykyään löydät monia mielenkiintoisia koristeita puutarhaan ja kesäasuntoon, mutta mikään ei voita tuoreita kukkia. Siksi kesäasukkaat aloittavat kevään työt järjestämällä kukkapenkkejä ja parantamalla aluetta. Jos aiot istuttaa kukkia, suosittelemme ottamaan selvää, kuinka tehdä tukia kiipeilyruusuille ja muut kasvit omin käsin. Jopa improvisoiduista materiaaleista voit tehdä alkuperäisiä rekvisiitta, joka sopii lyhyesti sivuston suunnitteluun. Tukityypit kukkien ja […]\nMixborder on kukkapuutarha, joka on valmistettu erilaisista pitkänomaisen nurmikasveista. Joskus tällaiseen kukkapuutarhaan lisätään pensaita tai pieniä puita. Tällaisen kukkapenkin hoitaminen aiheuttaa paljon ongelmia maalaistalon omistajalle. Koska kaikki kukkapuutarhassa kerätyt kasvit tarvitsevat erilaisia pidätysolosuhteita. Kutsumme sinut ottamaan selvää, kuinka tehdä mixborder omin käsin, katso kuvia, kaavioita ja opeta tekemään oikea kasvien valinta. Kuinka valita kasveja mixborderille […]\nNykyään aidojen ja aitojen rakentamiseen omilla käsillään ne tarjoavat valtavan valikoiman materiaaleja. Suosituimmat aidat ovat: tiilet; puu; metalliverkot; teräsbetonipaneelit; profiililevyt; luonnonkivi. Jos aikaisemmin aita toimi rakenteena, joka suoritti vain suojaustoiminnon suojaamaan uteliailta katseilta, varkailta ja tunkeilijoilta. Nyt on tärkeää, että aidat sopivat talon yleiseen muotoiluun, sopivat täydellisesti sen kanssa ja tuovat maisemalle lisää kuohkeutta. Joten […]\nUusi istutuskausi alkaa hyvin pian, johon kokeneet kesäasukkaat valmistautuvat etukäteen. Milloin minun pitäisi aloittaa istutus? Mitä tulee ottaa huomioon, kun suunnitellaan taimien tai siementen istutusta? Kaikki nämä kysymykset ratkaistaan puolestasi, jos käytät puutarhurin kylvökalenteria vuodelle 2017. Mikä on kylvökalenteri vuodelle 2017? Matematiikan ja tähtitieteen ansiosta oli mahdollista laskea, kuinka paljon kuu vaikuttaa kasveihin vuosittain. Kaikki […]\nDIY -dukker fra skrotmaterialer


Lukijalta: Kieli solmussa - saksalaisia Suomessa | Itä-Savo\nLukijalta: Kieli solmussa - saksalaisia Suomessa\nItse olen ollut osallisena ”vaihtoon”, jossa Saksan Detmoldin kaupungista Suomeen tuleva oppilasryhmä majoittuu ennalta valittujen oppilaiden luokse. Sama toteutetaan myöhemmin, mutta päinvastoin: Suomessa saksalaiset majoittaneet koululaiset lähtevät keväällä vastavierailulle Saksaan ja majoittajana toimivat samat saksalaiset oppilaat, jotka olivat vierailleet Suomessa. Oppilaiden välinen kommunikointi tapahtuu englannin kielellä.\nRahoitus järjestyy yllättävän yksinkertaisesti: ennen on rahaa kerätty myymällä, mutta nyt rahoitus järjestyy Erasmus+ -ohjelmalla. Siinä oppilaat tekevät omaan maahan liittyvien valittujen aiheiden tehtäviä ja saa vastapalveluksi rahoitusta. Tehtäviä siis tehdään, jotta Saksaan päästäisiin ja näin ei tarvitse kenenkään oppilaan maksaa osaa hirmuisesta summasta, jonka vaihto olisi maksanut.\nSyksyllä ne mukavat saksalaiset täällä yhden viikon arkipäivät olivat ja kaikenlaista heille olikin keksitty: maisemaristeily, bussikiertoajelu saksankielisellä opastuksella, englanniksi opastettu kierros Lustossa, Kerimäen puukirkon esittely ja kierros sisällä. Tulihan niitä matkamuistojakin kaupungilta etsiskeltyä.\nTorstai-illan kohokohta oli matka Tanhuvaaran urheiluopistolle, jossa me kokeilimme yhdessä saksalaisten kanssa soutamista, seinäkiipeilyä ja teimme myös ihmispyramidin. Lopuksi söimme leipää ja salaattia nuotion ääressä ja otimme hassunhauskoja kuvia pienellä mättäällä.\nTuo saksalaisten pieni, mutta eloisa ryhmä koostui noin kymmenestä henkilöstä opettajat mukaan lukien. Nyt myöhemmin keväällä heidät pääsee näkemään uudestaan ja tutustumaan vielä enemmän, kun lähdemme Saksaan vastavierailulle. Kyllä me tässä välissä joululahjatkin lähettelimme.\nTämä on ollut ja tulee olemaan aivan mahtava tilaisuus luoda uusia ihmissuhteita, vaikka kielimuuri vaikuttaakin hiukan. Sentään englannin kieli ei ole kummankaan puolen äidinkieli, joten sekä suomalaisilla ja saksalaisilla on sama lähtökohta. Jos ei ole vahva kielissä, voi opettajilta aina pyytää apua, joten mahdollisuus on avoin kaikille halukkaille. Mertalan koulu on järjestänyt tämän, ja innostaisin muitakin kouluja järjestämään tällaisia!\nMertalan yhtenäiskoulu, 7D


Hei, tuolta saapuu Charly!: Täydellinen nainen, täydellinen istunta - täydellinen hevonen\nTäydellinen nainen, täydellinen istunta - täydellinen hevonen\nJohan nyt myrkyn lykkäsi - tai pakkasen ainakin! Olimme Herra C:n kanssa elätelleet jo vahvoja toiveita kevään tulosta - toinen pudottamalla talvikarvaa niin että pölisi, toinen siirtämällä niitä paksuimpia talvivarusteita jo kaapin perälle. Mutta kuinkas sitten kävikään: eilen pakkanen hipoi taas pariakymppiä, eikä tallinpihalle kurvatessa enää edes hiponut. Lukema auton pakkasmittarissa oli tyly: -28.\nOnneksi pieni paleleva minä oli ollut järkevä ja varustautunut asiaankuuluvalla tavalla. Tallikäyttöön pyhitetyn untuvatakin alle mahtuu fleece ja kolme eripaksuista neuletta, kun oikein tunkee. Housuihin (softshelliä, hyvin jäykkä kokopaikka) mahtuu tarvittaessa sukkahousujen lisäksi parit ns. välihousut, ja sukkiakin voi pukea parit päällekäin. Lyhyesti sanottuna muistutin enemmän Munamiestä kuin ratsastajaa, mutta enpä ainakaan palellut.\nManeesi oli suorastaan aavemainen: jäinen usva nousi lattianrajasta ylöspäin, ja siellä huurun joukossa astelimme yksin menemään väistellen aina harmaudesta eteen nousevia estetolppia. (Huom: ratsastajalla ei ollut silmälaseja, mikä sekin ehkä saattoi vaikuttaa usvaisuuteen.) Pakkassäähän väreiltään hyvin istuva hevonen liikkui hyvin, ja olin jo vakuuttunut, että se oli pelkästään Kikko-valmennuksen ansiota. Mutta...\n... istuin eri tavalla kuin normaalisti. Jalat tököttivät paikallaan eivätkä heiluneet. Kyynärpäissä oli hyvä kulma ja kädet olivat tavallista enemmän levällään. Herra C palkitsi muutokset liikuttelemalla kuolainta tyytyväisenä, polkemalla takajaloillaan ja tarjoilemalla hetkittäin jo sitä peräänantoakin.\nJa jep. Arvasitte oikein. Untuvatakki-villapaidat-kalsarit-sukat pienissä saappaissa -viritys oli lukinnut minut "oikeaan" asentoon enkä vaatekerroksista johtuen pystynyt liikkumaan. Nyt tiedän, miten ja missä asussa aion lopputalven ratsastaa! (Kuvia EI ole luvassa). Kesä onkin sitten suurempi kysymysmerkki - ystävällinen kaveri ehdotti jo erityisen täytettävän tai kerrostettavan istuntapuvun suunnittelua...\nLähettänyt Hei, tuolta saapuu Charly! klo 16.37\nhaliponi 16. helmikuuta 2011 klo 16.43\nMinkälaiset softshell-ratsastushousut sulla on? Mä oon kovasti suunnitellut ostavani sellaiset, mut en oo saanu ees itteäni viel kokeileen niitä..\nTosin täällä on vain tarjolla Kärkkäisellä muistaakseni Eurohunterin housut.\nHeh, vois vähän tallikaverit katsoa, kun vetäisit vielä keväälläkin samalla puvustuksella hevosen selkään ;)\nsannas 16. helmikuuta 2011 klo 20.02\nMoi haliponi, ja kiitos vielä kommentista edelliseenkin postaukseen! Mun housut löytyi viime kesänä 15 eurolla (!!!) tamperelaisen heppakaupan poistokorista. Merkki on Jacson. Housut on kokonumeroltaan varmaan 3 kokoa isommat kuin normaalit housuni, mikä voi johtua sitten merkin mitoituksestakin. Alkuun ne oli ihan superjäykät, mutta ovat käytössä hyvin pehmenneet. Eivät ne jousta niin hyvin kuin tavalliset, mutta lämpöiset kyllä ovat. Varmaan Eurohunterit on ihan yhtä ok, kuin nämäkin!\nhaliponi 16. helmikuuta 2011 klo 20.39\nMua rupes niin syksyllä ahdistamaan, kun yritin tareta maastossa tavallisilla ratsastushousuilla + minichapseilla, et ääh!! Myin kokochapsitkin pois, kun ne kiristi reisistä *mitkä raskauskilot?*\nMut sitte tosiaan näin noita softshell-housuja, vaan en oo uskaltanut tilata mistään, kun ei koosta tiedä. Mutta pitäis käydä tosiaan Kärkkäisellä kokeilemassa noita Eurohunttereita, kyllä ne varmasti hommansa ajais :D\nHalvalla kyllä pääsit, noiden hinta oli ainakin viimeks kun hypistelin, niin 69 euroa!\nJonna ja Brooke 17. helmikuuta 2011 klo 8.34\nJos kehität kerrostettavaa istuntapukua niin kerro mullekin :) Voisin ehkä tartteta myös, sillä koulusatulassa on vaan edelleenkin niin kovin vaikeata istua...\nMulla on myös softshell-housut, ostin ne Horzelta. Kirjoitin tuossa viime vuoden puolella myös pienen tekstin talviratsastusvarusteista, jos kiinnostaa:\nsannas 17. helmikuuta 2011 klo 15.55\nLuulisin tosiaan, että softshelleistä kannattaa ottaa vähän normikokoa isompi - ovat alkuun aika jäykät. Ja kiitos, olen aika hyvä tarjousten metsästäjä! Ehkä pitäisi harkita jonkun personal shopperin uraa;)\nJonna, meillä on Daalemanin koulupenkki, jota useimmat istujat ovat kehuneet kuskille mukavaksi. Toivottavasti säilyy pitkään sopivana hevosellekin... Kiitos varustevinkeistä, erityisesti nuo karvakengät näyttivät hyvältä!


Lappilainen laajakaistainen monipalveluverkko palveluja, asumista ja aluekehitystä määrittävinä tekijöinä tulevaisuudessa - PDF\nLappilainen laajakaistainen monipalveluverkko palveluja, asumista ja aluekehitystä määrittävinä tekijöinä tulevaisuudessa\nDownload "Lappilainen laajakaistainen monipalveluverkko palveluja, asumista ja aluekehitystä määrittävinä tekijöinä tulevaisuudessa"\n1 Lappilainen laajakaistainen monipalveluverkko palveluja, asumista ja aluekehitystä määrittävinä tekijöinä tulevaisuudessa Miika Lehtonen & Raine Koskimaa / Researcher, University of Lapland Professor, University of Jyväskylä Tämä artikkeli käsittelee mobiliteettia sekä tietoyhteiskuntakehitystä ja tietoverkkoja osana muuta liikennettä ja liikkumista MOMENTS (Tiedon luomisen mallit ja metodit tulevaisuudessa: Mobiiliteknologiaa hyödyntävät monitieteiset sovellukset) - tutkimushankkeen taustateoreettisesta näkökulmasta.\n2 Välitteisyys nykyajan toiminnassa Nykyisin käydään paljon keskustelua laajakastoista ja verkoista, Internetistä, tietoyhteiskunnasta ja muista modernilta kuulostavista asioista ja käsitteistä. Tieto- ja viestintäyhteiskunnan tausta Ymmärtääksemme tätä ilmiötä on perusteltua käsitellä taustalla vaikuttavia ilmiöitä myös vähän laajemmin ja osin yhteiskuntahistoriallisen jatkumon eräänä vaiheena sekä pohtia osin myös tulevaisuuden mahdollisia skenaarioita. Eräät mielenkiintoisimmista laajakaistaverkkoihin liittyvistä käitteistä ovat mobiliteetti ja mobiilisuus. Vaikka niitä tarjotaan nykyisin lähinnä matkapuhelimen mainoslauseitten sanoiksi on niillä laajempi sisältö joka ei välttämättä liity tekniikkaan vaan liikkumiseen eri tavoilla sekä fyysisesti, että virtuaalisesti.\n3 Artikkelin toinen pääväite Erilaiset kansalaisten yhdenvertaisuus-, saavutettavuus- sekä kustannustekijät näyttelevät tässä kehityksessä merkittävää roolia. Mikäli tieto- ja viestintäyhteiskunnaksi nimettyä yhteiskuntakehityksen vaihetta ei riittävästi koordinoida voivat siltä odotetut positiiviset tulokset jäädä saavuttamatta. Pahimmillaan kehitys voi johtaa uudentyyppiseen syrjäytymiseen kehitykseltä odotetun yhdistymisen sijasta. Nämä ovat ilmiöitä, jotka tulee näkemyksemme mukaan huomioida selkeänä osana tietoyhteiskuntakehitystä. Artikkelin pääväite Fyysinen liikkuminen, liikennevälineet ja - yhteydet sekä immateriaalinen liikenne eivät ole juurikaan toistensa kilpailijoita vaan kietoutuvat monin tavoin toisiinsa ja saattavat jopa vahvistaa toistensa vaikutuksia yleisen vuorovaikutuksen lisääntyessä.\n4 Liikenneyhteyksien logiikka Eräs tärkeimmistä asutusta ja yhteiskunta- ja elinkeinorakennetta ohjanneista ja ohjaavista seikoista, jos unohdamme esimerkiksi raaka-aineet ja luonnonvarat ym., on aina jo esihistorialliselta ajalta alkaen ollut liikenneväylien, välineiden ja liikenneyhteyksien kehitys. voidaan yksinkertaistaen todeta, että asutus ja elinkeinorakenteen kehitys sekä erityisesti asutustihentymät myös koulutuksen alueella, ovat aina enemmän tai vähemmän seuranneet liikenneyhteyksien logiikkaa. Nykyaika ei ole siitä poikkeus. Vesiliikenneväylien logiikka Ensin asutus noudatti pitkälti vesiväylien jokien, järvien ja merien logiikkaa. Asutustiheentymät, ensimmäiset kaupungit ja kauppapaikat, syntyivät useimmiten jokien suulle meren ja joen kohtaamispisteisiin. Myös näiden nimet heijastavat tätä vesiliikenneväylien logiikkaa. Joen nimi tulee useimmiten järven nimestä ja sen on taas antanut nimensä kaupungille tai vastaavasti kaupunki joelle ja joki lähtöpaikalleen järvelle. Vanhat kaupungit Borgo/Porvoo (joki), Turku/Åbo (Åbo joenvarren asukas tai asumispaikka), Rauma (Strauma, vahaa ruotsia nyk. ström virta), Oulu (joki) sekä Rovaniemi (niemi kahden joen risteyspaikka ovat hyviä esimerkkejä tästä ajasta.\n5 Maaliikenneväylien logiikka ja immateriaalisen informaationvälityksen synty Polkujen suurentuessa tiestöksi (mm. kuninkaan postitieverkko) ja mm. kestikievarijärjestelmän synty mahdollistivat säännöllisen liikenteen myös sisämaahan. Ihmisten ja hyödykkeiden kuljetus ei enää estänyt asutuksen leviämistä laajemmalle alueelle. Elinkeinorakenteen kehitys metsästyksestä, kalastuksesta ja poronhoidosta pikkuhiljaa pysyvämmän muotoiseen maatalouteen tehosti em. kehitystä. Postin kulku ja vuoroin kuninkaan ja tsaarin ja myöhemmin itsenäisen kansallisvaltion keskitetyn hallintomallin rakentuminen synnytti ensimmäisen tehokkaan tavan kuljettaa informaatiota postilaitoksen. Rinnakkainen konevoimalla kulkeva ja rautatie- ja höyrylaivaliikenne sekä sähköisen tietoliikenteen alku Vesi- ja maaliikenneväylien logiikkaa seurasi ja sitä täydensi rautatieliikenneväylien kehitys. Tämä on sinällään mielenkiintoinen kehitysvaihe, että rautatieliikenne ja sen rinnalla kilpaillut vahva sisävesien höyrylaivaliikenne kanavineen oli ensimmäinen ns. redundantti, rinnakkainen, liikenneväline, joka ei syrjäyttänyt tai sinällään paljonkaan laajentanut aikaisemmin jo olemassa olevaa liikenneverkkoa ja välineitä, vaan lähinnä tehosti ja nopeutti sitä. Rautatieverkko toi myös vaatimuksen yhteisestä ajasta ja aikatauluista sitoen pikkuhiljaa ihmiset yhteiseen aikakäsitykseen.\n6 Rinnakkainen konevoimalla kulkeva ja rautatie- ja höyrylaivaliikenne sekä sähköisen tietoliikenteen alku Rautatieverkko ja sen rinnalla leviävä lennätin, nopeutti ja tehosti sekä materiaalisten, että immateriaalisten hyödykkeiden kulkua, joskin voidaan todeta että se kansanosa jolla oli mahdollisuus käyttää näitä uusia välineitä oli rajallinen. Vesi- ja maantieliikenteen, höyrylaiva ja rautatieliikenteen aikaa seurasi yhä kiihtyvällä vauhdilla syntyvien redundanttien sekä liikennevälineiden, että immateriaalista informaatiota välittävien viestintävälineiden kehitys. Rinnakkainen konevoimalla kulkeva ja rautatie- ja höyrylaivaliikenne sekä sähköisen tietoliikenteen alku Puhelinta ja autoliikenteen kehitystä seurasivat lentoliikenne, kaukokirjoittimet ja faksit sekä radio ja televisio. Näiden viestintävälineiden kehityksen mielenkiintoinen seikka oli, että lukuun ottamatta puhelinverkoissa käytettäviä laitteita (esim. faksi), uuden viestintävälineen kehittäminen ja käyttöönotto tarkoitti aina samalla myös ainakin osin uuden viestiliikenneinfrastruktuurin ja viestiliikenneväylien ja verkon käyttöönottoa. Tämä aiheutti ongelmia erityisesti harvaan asutuilla alueilla ja niin puhelinverkon kehitys kuin television lähetysverkon rakentaminen vaati ei markkinavetoisia strategioita esimerkiksi Lapissa.\n7 Immateriaalisen ja materiaalisen liikenteen tapojen toisiinsa kietoutunut ja rinnakkainen kehitys Kehitystä leimaava piirre on myös mielenkiintoisesti ollut sekä materiaalisia hyödykkeitä ja ihmisiä kuljettavien välineiden sekä rinnakkaisten informaatiota välittävien välineiden rinnakkainen kehitys. Voidaan lisäksi väittää, että tämä rinnakkainen kehitys on muodostanut myös eräänlaisen sykliketjun, jossa liikkumis- ja matkustusmahdollisuuksien parantuminen on muuntuvien sosiaalisten rakenteiden kautta synnyttänyt vaatimuksen myös viestintävälineistön kehitykselle ja päinvastoin. Immateriaalisen ja materiaalisen liikenteen tapojen toisiinsa kietoutunut ja rinnakkainen kehitys Mielenkiintoista on myös se, että lisääntynyt tietoliikenne ei myöskään ole millään muotoa vähentänyt materian kuljettamista, vaan päin vastoin, tavaraliikenne kasvaa jatkuvasti. Nimenomaisesti tietoliikenteen kehitys on myös parantanut logistiikkatoimintoja, mikä puolestaan on edesauttanut tavaraliikenteen kasvua. Myös poliittisen toimintajärjestelmän muutokset, erityisesti kansainvälistyminen tai maapalloistuminen (globalisaatio) sekä Euroopan yhteisön mobiliteettivaatimukset ovat monin tavoin kietoutuneet tähän kehitykseen.\n8 Jälkiteollinen yhteiskuuta ja immateriaalisen liikenteen kasvu Historiallinen kehitys jatkuu ja olemme saaneet ja saamassa aikaisempien välineiden rinnalle uusia välineitä yhä kiihtyvällä vauhdilla, mutta mikä mielenkiintoisinta, suurin osa niistä edustaa immateriaalisen informaation siirtoa materian ja ihmisten siirtymisen sijaan. Jälkiteollinen yhteiskuuta ja immateriaalisen liikenteen kasvu Kommunikaatiosta yhä suurempi osa alkaa olla eri tavoin medioiden välittämää ja on näkyvissä selkeä trendi viestiä ja siirtää immateriaalista dataa erilaisissa sähköisissä välineissä aina kun se on vain mahdollista. Uudet sukupolvet alkavat myös yhä nuorempina käyttää erilaisia medioituneita kommunikaation tapoja.\n9 Mediaatio, välitteisyys Context A Context B mediation Media / Tool / Symbol traditional tool vs. mental tool mindtool and pure conceptual tool mediation mediation Subject A human internal activity Subject B human internal activity Common context A&B Mobiliteetti, mobiilisuuden mahdollistaminen Toinen mielenkiintoinen ilmiö on ollut immateriaalista informaatiota siirtävien välineiden muuntuminen muotoon, jotka sallivat niiden käytön myös liikuttaessa eri paikkoihin ja paikasta paikkaan. Voidaan todeta tieto- ja viestintäteknologian ja liikennevälineiden kehittyneen tukemaan yhä paremmin niiden käyttöä toistensa käyttöyhteydessä.\n10 Mobiilisuus Mobiilisuus voidaan määritellä myös välittyneisyydeksi (m mediated), joka mahdollistaa välittyneen ihmisten välisen toiminnan ja langattoman viestinnän ajattelun työvälineiden [Mental tools, mindtools] -ajattelu voi toimia lähestymistapana mobiilisuuden ymmärtämisessä ja tutkimuksessa. Mobiilit välineet, nähdään tällöin erilaisina tiettyyn tilanteeseen ja toimintaan soveltuvina ajattelua ja toimintaa tukevina välineinä [komponentteina], jotka tukevat ja välittävät käyttäjänsä toimintaa ja ajattelua tietyssä tilanteessa tiettyyn tarkoitukseen [ns. MOMENTS käyttöindikaatioajattelu] (vrt. Jonassen 1992,1995,1999, 2000 ; Vygotski 1978,1982,1985; Laru 2003) Mobiilisuus Mobiilisuus nähdään MOMENTS-hankkeessa laajasti teknologisena ja kulttuurisena ilmiönä Laajakaistaverkot ja niitä täydentävät erilaiset liikuteltavat ja mukana kuljetettavat eri tavoin langattomat tieto- ja viestintäteknologian sovellukset ja välineet mahdollistavat uudentyyppisiä toimintakäytänteitä ja organisatorisia ratkaisuja Mobiilisuus voi tarkoittaa liikuteltavuuden lisäksi mahdollisuutta liikkua tietyssä tilassa, tietyllä alueella tai jopa lähes kaikkialla maailmassa Erilaisilla mobiilisuuden muodoilla ja sovelluksilla on omat etunsa sekä omat haittansa ja rajoituksensa\n11 MOMENTS Skenaario, IP-videoneuvottelu ** Network Based Mobile Education * Teaching - Studying - Learning (TSL) H.320 ISDN Ym. DB NBME**-väline Henkilökohtainen Mobiili Kannettava / langaton videoneuvottelu TSL*- proserssissa ISDN Gateway UMTS Gateway Alue / Zone H.323 streaming media Mobile streaming media GateKeeper (Lapin) laajakaista / monipalveluverkko (IP, Internet) Silta (MCU) Perinteinen käyttöindikaatio Erilaiset H.323 Asiakkaat Miika Lehtonen Selain / MOMENTS 2003 Digitaalinen konvergenssi ja rinnakkaisuuden vähentyminen modernit viestintävälineet langattomat matkaviestintävälineet, sähköposti sekä muut tietokoneteknologian kehityksen muodostamat välineet, ovat tuoneet immateriaalisen informaation välittämiseen aivan uuden elementin: rinnakkaisuuden tai redundanssin vähentymisen ja rinnakkaisten viestintävälineiden integroitumisen toinen toisiinsa digitalisoituneessa muodossa. Puhutaan ns. digitaalisesta konvergenssista, joka tarkoittaa sitä, että teksti kuva, ääni ja liikkuva kuva eri medioissa ovat yhä enemmän yhteistä digitaalista data- tai tietoavaruutta ja liikkuu samoja laajakaistaisia (Internet IP-)pakettiverkkoja pitkin.\n12 Digitaalinen konvergenssi ja rinnakkaisuuden vähentyminen Voidaan todeta, että on syntymässä niin Lapin alueella kuin muuallakin uusi immateriaalisen informaatioliikenteen tie(to)verkko, joka myös integroituu liikuteltavilla ja langattomilla ratkaisuilla osaksi fyysiseen liikkumiseen yhä enemmän perustuvaa elämän, opiskelun ja työn tapaa: mobiliteetia liikkuvuutta. Uusi tärkeä immateriaalinen kulkuväylä: globaali ja Lappilainen laajakaistainen tie(to)liikenneverkko Voidaan todeta, että tässä esitetty kehityskulku vesiliikenneverkoista maantienliikenneverkkoihin sekä rautatie- ja (höyry)laivaverkkoihin ja niitä seuranneisiin lentoliikenneverkkoihin sekä autoliikennettä varten rakennettuun tieverkkoon saa rinnalleen uuden tie- ja rautatieverkon kaltaisen verkon. Perinteiset fyysisen liikkumisen verkot saavat rinnalleen digitaalisen informaation kuljetukseen ja viestintään sekä immateriaalisten palvelujen kauttakulkuun käytettävän laajakaistaisen monipalveluverkon (vrt. Data Highway ).\n13 Uusi tärkeä immateriaalinen kulkuväylä: globaali ja Lappilainen laajakaistainen tie(to)liikenneverkko Vaikka dataverkko ei pysty suoraan kuljettamaa esimerkiksi ihmisiä, se mahdollistaa muun muassa sosiaalisten rakenteiden muutoksista ja verkostotyyppisten organisaatioiden lähtökodista nousevien viestinnän ja vuorovaikutuksen haasteiden osittaista kompensoimista ja ratkaisemista Digitalisaation avaamat uudet vuorovaikutuksen kanavat perinteisen joukkotiedotuksen ja median ohella mahdollistavt osin yksilön identiteetin muovautumisprosessin irrottautumisen pelkästä lähiyhteisön ja asuinpaikkaan sidoksisesta yhteydestä. Uusi tärkeä immateriaalinen kulkuväylä: globaali ja Lappilainen laajakaistainen tie(to)liikenneverkko Väitämme, että sosiaalisten rakenteiden muutoksista ja verkostotyyppisten organisaatioiden lähtökodista nousevien viestinnän ja vuorovaikutuksen haasteiden kompensoiminen ja ratkaiseminen laajakaistaverkkoinfrastruktuuriin tukeutuen edellyttäen erityisesti sitä, että syntyvä rakenne edustaa riittävässä määrin julkisesti ylläpidetyn tieverkon kaltaista rakennetta, jossa pääsy verkkoon on turvattu kaikille ja liikkuminen ei sinällään luo suuria välittömiä kustannuksia itse väylän käytöstä.\n14 Uusi tärkeä immateriaalinen kulkuväylä: globaali ja Lappilainen laajakaistainen tie(to)liikenneverkko Esimerkiksi Castellsin ja Himasen tietoyhteiskuntamallissa eräänä suurena haasteena ovat muun muassa maantieteellinen eriarvoisuus. Toisaalta kehitys voi epätarkoituksenmukaisesti toteutettuna pahimmillaan johtaa myös osin uudenlaiseen syrjäytymiskehitykseen. Eräille erityisryhmille, kuten näkö- ja kuulovammaisille uusi teknologia voi myös mahdollistaa aivan uusia työn ja osallistumisen mahdollisuuksia Uusi tärkeä immateriaalinen kulkuväylä: globaali ja Lappilainen laajakaistainen tie(to)liikenneverkko Tietoyhteiskuntakehitykseen nojaava aluekehitys se edellyttää sekä toimintaympäristön fyysisten edellytysten, kuten liikenne- ja tietoliikenneverkostojen ja mahdollisuuksien sekä erityisesti sosiaalisten rakenteiden ja hyvinvoinnin näkökulmaa ja rakenteiden kehittämispyrkimyksiä, sosiaalista pääomaa. Suomalaisen tietoyhteiskunnan ja hyvinvointivaltion yhdistelmä ei tarvitse olla skenaario, jossa tietoyhteiskunta olisi nousussa ja hyvinvointivaltio katoamassa.\n15 Uusi tärkeä immateriaalinen kulkuväylä: globaali ja Lappilainen laajakaistainen tie(to)liikenneverkko Mihin meidän tulee pyrkiä, ja mikä on esimerkiksi Himasen ja Castellisin mukaan hahmottumassa, on tietoyhteiskunnan ja hyvinvointiyhteiskunnan yhdistelmä, jossa informaatioteknologiaa käytetään myös hyvinvointisovelluksiin ja sosiaalisen pääoman kasvattamiseen. Kohti vuorovaikutuksen ja luovuuden yhteiskuntaa. Tietoyhteiskunnassa olennaisinta ei ole uusi tekniikka vaan uusi toimintatapa. Tietoyhteiskunnan kehittämisessä kriittisin taso on yhteiskunnan syvien sosiaalis- organisatoristen rakenteiden kehittäminen ja siihen on kohdistettava nyt akuuttia huomiota Digitaalinen konvergenssi ja median kehityssuunta Esikäsitystemme mukaan ns. laajakaistaverkot ja mobiiliverkot eivät tule sinällään olemaan tulevaisuudessa suurestikaan toistensa kilpailijoita, vaan ne kaikki tulevat osaksi suurempaa verkkoarkkitehtuuria, jossa niillä on kaikilla oma sovellusalueensa ja käyttöindikaationsa. Esikäsityksemme mukaan ns. lyhyen kantaman mobiiliverkot tulevat kytkeytymään laajakaistaverkkoihin, jota ne tulevat käyttämään siirtotienään mahdollistaen rajoitetun liikkuvuuden ja suuren nopeuden.\n16 Digitaalinen konvergenssi ja median kehityssuunta Laajakaistaverkko muodostaa parhaimmillaan tieverkon kaltaisen julkisesti ylläpidetyn kulkuväylän, jonka kustannusvaikutus ei suuresti vaihtele asuinpaikan mukaan. Tämän hetken ongelma on erityisesti se, että rinnakkaisten kommunikaatioväylien aiheuttama kustannus käyttäjälleen kasvaa samassa suhteessa käytettyjen välineiden lukumäärään. Tämä ei voi jatkua loputtomiin, sillä mielenkiintoinen vertailu 2003 ennen hinnanalennuksia osoitti, että kotitaloudet käyttivät ensimmäistä kertaa enemmän rahaa rinnakkaisten tietoliikenneyhteyksien ylläpitoon kuin esimerkiksi alkoholiin, jonka kulutus ja käytetty rahamäärä on Suomessa ollut varsin merkittävä. Digitaalinen konvergenssi ja median kehityssuunta Mikäli laajakaistainen monipalveluverkko tarkoittaa useiden eri viestintä- ja vuorovaikutusverkkojen yhdentymistä yhteen muotoon ja kustannusten ratkaisevaa vähentymistä, niillä on hyvä tulevaisuus sekä haja-asutuksen, että tiheämmän kaupunkiinfrastruktuurin olosuhteissa. Mobiileilla mediavälitteisillä kommunikaatiotavoilla on tässä toiminnassa oma käyttöindikaationsa erilaisten toimintojen osana ja tulevaisuudessa integroituneina yhä enemmän muiden palvelujen osaksi.\n17 Lopuksi Kyse ei ole uudesta asiasta: Jo Douglas Engelbart, tietokonehiiren ja videoneuvottelun isä loi vision tietokoneesta as a communication tool for extending human capabilities rather than as a computational machine intended to automate aspects of knowledge work vuosien 1959 ja 1969 (Anon n.d.). Keskinäisviestinnän parantaminen ja paikallisten esteiden vähentäminen Digitaaliset keinot eivät kuitenkaan yksin riitä, vaan tarvitaan myös kasvokkain tapahtuvaa toimintaa, mutta hyvällä digitaalisen viestinnän tuella tätä rajoitettua aikaa voidaan käyttää juuri parhaiten sen vaatimaan toimintaan rutiiniluontoisemman yhteydenpidon ollessa hoidettuna pääosin eri tyyppisiin digitaalisin tieto- ja viestintäteknisin keinoin.\n18 Kiitoksia! Lisätietoja artikkelistamme: Lappilainen laajakaistainen monipalveluverkko palveluja, asumista ja aluekehitystä määrittävinä tekijöinä tulevaisuudessa. Lehtonen, M. & Koskimaa, R. Teoksessa Lehtonen, M., Ruokamo, H., Rajala, R., Jakkola, H., Multisilta, J., & Viteli, J. (Eds.). (to appear ). Lapin tietoyhteiskuntaseminaari tutkijatapaamisen 2004 artikkelikirja [Proceedings of the Lapland Information Society Seminar Researcher Workshop 2004]. Rovaniemi: University of Lapland, Faculty of Education, Centre for Media Pedagogy (CMP) (Lapin Yliopistopaino) [online ISBN (pain.) / ISBN (pdf).


Media – Expomark\nFutureForum 2017: ”Disruptiota ei voi estää, sitä pitää hyödyntää”\nTeollisuuden neljäs vallankumous mullistaa kaikki toimialat, joten yritysten kokoon katsomatta pitää tietää, mitä ne tekevät vuonna 2025 tai 2030, tulevaisuuskysymyksiin erikoistunut konsultti Olivia Price-Walker sanoo.\nLue tiedote >>\nFutureForum 2017: Älyteknologia on osa kaikenkokoisten yritysten tulevaisuutta\nTulevaisuuden teollisuudessa arkea ovat automatisoidut tuotantoympäristöt ja tiivis yhteistoiminta ihmisen ja koneiden välillä. Reaaliaikaisen tiedon ja tekoälyn hyödyntäminen ovat perusasioita. Teollisuuden neljäs vallankumous on suuri muutos, joka on tehtävä aktiivisesti ja pian.\nTeollisuuden tulevaisuus: Harppaus teknologian hyödyntämiseen on tehtävä pian\n”Uudet teknologiat tarjoavat myös pienille ja keskisuurille teollisuusyrityksille jatkuvan kasvun lähteen, jos niitä vain osataan hyödyntää. Esimerkiksi teollinen internet, big datan hyödyntäminen ja robotisaatio ovat valtavia mahdollisuuksia”, toteaa LUT:n professori Timo Kärri.\nÄlyteknologia on jo käynnistänyt teollisuuden neljännen vallankumouksen\n”Teollisuuden neljäs vallankumous on jo alkanut. Jo tällä hetkellä maailmanlaajuisesti yli 80 miljardia laitetta on yhteydessä toisiin laitteisiin älyteknologian avulla. Kehitys voi olla nopeaakin. Jo tällä vuosikymmenellä tulemme näkemään suuria teknologian mahdollistamia muutoksia teollisuudessa, vaikka olemme vasta alussa”.\nFutureForum 2017: Teknologian kehitys on teollisuuden muutoksen moottori\n”Ne yritykset, jotka menestyvät tulevaisuudessa, ottavat uudet teknologiat haltuun. Mutta kuinka se tapahtuu parhaalla mahdollisella tavalla?\nTulevaisuuden teollisuuden ytimessä uuden sukupolven kumppanuus ja ketterät ratkaisut\n”Tulevaisuuden trendien arviointi on olennainen osa yritystoimintaa. Se suuntaa muun muassa yritysten tutkimus- ja kehitystoimintaa”, toteaa Lappeenrannan teknillisen yliopiston professori Timo Kärri.\nLue koko teksti >>\nFutureForumista näkemyksiä ja tietoa tulevaisuuden tekemiseen\nFutureForum on teollisuuden ja teknologian alan tulevaisuutta visioiva bisnestapahtuma, jossa kuullaan kotimaisia ja kansainvälisiä tulevaisuuden visionäärejä ja tekijöitä.\nAkkreditoituminen on tehtävä ennakkoon täällä >>\nAlla olevat FutureForumin logot, bannerit, tekstit ja tiedotteet ovat vapaasti käytettävissä tapahtumasta kerrottaessa. Lisämateriaalia voi tiedustella markkinointipäällikkö Taina Hiekkataipaleelta (p. 040-550 5950).\nTapahtuman tiedotteet löydät täältä »\nTutustu myös ajankohtaisiin blogeihin >>\np. 050 585 4727\nTiedustele tarvittaessa muita vaihtoehtoja.\n”Ne yritykset, jotka menestyvät tulevaisuudessa, ottavat uudet teknologiat haltuun. Mutta kuinka se tapahtuu parhaalla mahdollisella tavalla? Siihen tarvitaan paljon päätöksiä ja tekoja, jotka muuttavat toimintaa”, sanoo FutureForum-teollisuuden bisnestapahtuman puhuja, LUT:n professori Timo Kärri.\nTulevaisuuden teollisuus on erilaista kuin tämänhetkinen. Teollinen internet mahdollistaa reaaliaikaisen tiedon automaattisen hyödyntämisen johtamisessa eri tasoilla. Robotiikka ja automaatio mylläävät tuotannon uuteen järjestykseen. Yritysten ekosysteemit tuovat yhteen parhaat resurssit ja innovaatiot tehokkaasti ja tavoitteellisesti.\n”Teknologian kehityksen tuoma muutos tulee koskemaan yritysten koko toimintaa, aina johtamisesta käytännön työhön. Se vaikuttaa organisointiin, osaamistarpeisiin, verkostoihin ja liiketoimintaan, muutamia mainitakseni. ”, sanoo Lappeenrannan teknillisen yliopiston professori Timo Kärri. Hän on yksi FutureForumin 30 puhujasta. FutureForum, uusi teollisuuden bisnestapahtuma Lappeenrannassa 16.–17.5., pureutuu teollisuuden ja teknologian tulevaisuuteen eri alojen asiantuntijoiden ja päättäjien voimin.\nKärrin mukaan Suomessa teollisuuden kehittämisen lähtökohdat ovat hyvät. Teknologiat ovat pitkälti jo olemassa, osin käytössäkin. Silti aikaa ei ole tuhlattavaksi. Muutos on tehtävä aktiivisella työllä ja vahvalla parhaaseen tietoon perustuvalla näkemyksellä.\nMetsäteollisuudessa tiedetään jo paljon muutoksesta ja sen merkityksestä. Teollinen murros on koetellut sitä voimakkaasti ja ensimmäisten alojen joukossa. Uuden suunnan löytämisen taustalla on innovaatioita, uusia aluevaltauksia, toimintatapojen kehittämistä ja digitalisaation hyödyntämistä. Se on tarkoittanut myös perinteisen toiminnan alasajoa ja rajua tehostamista.\n”Yritysten tuloskunto on parantunut ja taseet vahvistuneet. UPM:ssä näemme tulevaisuudessa paljon mahdollisuuksia”, UPM:n teknologiajohtaja Jyrki Ovaska sanoo. Hän puhuu FutureForumissa metsäteollisuuden digitalisaatiosta ja mm. big datan hyödyntämisestä laadun seurannassa ja kunnossapidossa.\nTutkimus ja kehittäminen ovat osa nykypäivän metsäteollisuuden arkea. Uutta luodaan aktiivisesti yhteistyössä tutkimuslaitosten ja kumppaniyritysten kanssa. UPM on löytänyt ketteriä ja innovatiivisia kumppaneita muun muassa startup-yrityksistä.\n”Aktiiviset korkean osaamisen startupit ja tutkimustahot muodostavat Suomessa poikkeuksellisen ekosysteemin. Täällä on hyvä vahvuus lähteä kehittämään millaista tahansa uutta teollista nousua”, Ovaska arvioi.\nFutureForum teknologian tulevaisuuden äärellä\nTeollisuuden ja teknologian alan tulevaisuutta visioivan FutureForumin kansainvälinen puhuja Olivia Walker on megatrendien ja innovaatioiden asiantuntija Frost & Sullivan -yrityskonsulteissa, asiakkainaan mm. Toyota, IBM ja Bosch. Hän on yksi FutureForumin pääpuhujista.\nMuina esiintyjinä nähdään teknologia- ja bisnesmaailman osaajia ja visionäärejä, kuten tulevaisuudentutkija Risto Linturi, professori ja sijoittaja Anssi Vanjoki ja kasvuyrittäjä Nelli Lähteenmäki. Suomalaisten yritysten toimitus-, myynti- ja teknologiajohtajia ovat paikalla muun muassa Jari Collin Sonerasta, Kimmo Saarela Trelabista, Mikko Härkönen Valmetista ja Juha Kautto Outotecista.\nTapahtuman teemoina ovat muun muassa IoT ja big data teollisuudessa, kiertotalous, teknologian vienti, tulevaisuuden teknologia sekä tulevaisuuden megatrendit. Tapahtumassa on kohtaamisia varten kumppanialue ja Brella-verkostoitumisalue, joiden tapaamisia voi sopia etukäteen.\np. 040-550 5950\np. 050-3223 320\nKatso FTRForum 2017 -tapahtuma »\nTutustu puhujiin »\nFutureForum 16.–17.5. on teollisuuden ja teknologian alan tulevaisuutta visioiva bisnestapahtuma. Se tarjoaa asiantuntijoille ja päättäjille uusinta tietoa, näkökulmia sekä tilaisuuden keskustella ja verkostoitua. Kaksipäiväinen FutureForum järjestetään toukokuussa ensimmäistä kertaa Lappeenrannassa.\nSuomalaista teollisuutta ovat viimeisen vuosikymmenen aikana leimanneet rajut vaihtelut. On nähty rahoitus- ja kannattavuuskriisejä. Paljon uutta teknologiaa on tuotu käyttöön.\n”Kehitys tulee olemaan poukkoilevaa jatkossakin, mutta esimerkiksi IoT ja big data auttavat sen arvioimisessa merkittävästi”, toteaa Lappeenrannan teknillisen yliopiston professori Timo Kärri. Hän on yksi bisnestapahtuma FutureForumin puhujista. 16.–17.5. pidettävä tapahtuma pureutuu teollisuuden ja teknologian tulevaisuuteen suomalaisten ja kansainvälisten asiantuntijoiden ja päättäjien voimin.\nTeollisen internetin teknologia on muutoksen aiheuttaja ja ratkaisu. Se on nyt tasolla, jolla tieto sensoreiden ja pilvipalveluiden välillä liikkuu sujuvasti. IoT mahdollistaa tiedon automaattisen hyödyntämisen päätöksenteossa ja johtamisessa. Robotiikka ja tuotantoautomaatio kehittyvät nopeasti. Miehittämättömät tehtaat ovat totta tulevaisuudessa.\n”Suuri kysymys kuuluu: kuinka teknologian mahdollisuudet hyödynnetään tulevaisuudessa parhaimmalla tavalla. Teknologian kehityksen tuoma muutos tulee koskemaan koko toimintaa, aina johtamisesta käytännön työhön. Se vaikuttaa organisointiin, osaamistarpeisiin, verkostoihin ja liiketoimintaan, muutamia mainitakseni. Muutos on tekoja, odottelemalla pudotaan kelkasta”, Kärri sanoo.\nMetsäteollisuus kasvaa kehittämällä\nMetsäteollisuus kohtasi teollisuuden murroksen voimakkaana ja ensimmäisten joukossa. Koko alan mullistava muutos on parhaillaan käynnissä. UPM:n teknologiajohtaja Jyrki Ovaskan mukaan taustalla on perinteisen paperitoimialan disruption lisäksi uusia biopohjaisia innovaatioita, toimintaprosessien kehittämistä ja digitalisaation hyödyntämistä koko arvoketjussa metsästä asiakaspintaan asti. Osa perinteisestä toiminnasta on ajettu alas, toimintoja on tehostettu.\n”Jokin aika sitten metsäteollisuuteen liitettiin vielä auringonlaskun alan leima. Nyt kuljetaan vahvasti kohti uutta kirkasta aamua. Yritysten tuloskunto on parantunut ja taseet vahvistuneet. UPM:ssä näemme tulevaisuudessa paljon mahdollisuuksia”, Ovaska sanoo.\nTutkimus ja kehittäminen ovat tiivis osa metsäteollisuuden arkea nyt ja tulevaisuudessa. UPM luo uutta aktiivisesti yhteistyössä tutkimuslaitosten ja kumppaniyritysten kanssa. Se on löytänyt ketteriä ja innovatiivisia yhteistyön muotoja muun muassa startup-maailmasta.\n”Muutos on jatkuvaa. Tutkimme paraikaa esimerkiksi biokemikaaleja ja biokomposiitteja tulevaa ajatellen. UPM:n kuudesta liiketoiminta-alueesta Euroopan ja Pohjois-Amerikan paperiala on ainoa laskeva. Kannattavuuden säilyminen on välttämätöntä. Muutoksen näkökulmasta firman kassavirran säilyminen hyvänä on erinomaisen tärkeää”, Ovaska toteaa.\nSuomen teknologisen kehittämisen mahdollisuudet saa kiitosta Ovaskalta, joskin hän toivoo niin yritysten kuin päättäjien tekevän sen suhteen viisaita päätöksiä tulevaa ajatellen.\n”Aktiiviset korkean osaamisen startupit ja tutkimustahot muodostavat poikkeuksellisen ekosysteemin. Täällä on hyvä vahvuus kehittää millaista tahansa uutta teollista nousua”, Ovaska toteaa.\nKevyempiä, räätälöidympiä ja ketterämpiä ratkaisuja\nPerinteiset transaktionaaliset järjestelmät ovat jäykkiä ja kalliita. Yhä useammin uutta luodaan verkostoissa, yhteistyössä useiden tahojen kanssa hakien keveämpiä ja räätälöityjä täsmäsovellutuksia.. Datan monipuolinen yhdisteleminen ja optimointi edistävät tehokkuutta, laatua, toimien osumatarkkuutta ja ennustettavuutta. Digitaalisuus mahdollistaa aiempaa nopeammat muutokset isossakin organisaatiossa. Asiakkaiden tarpeisiin on mahdollista vastata ketterästi.\n”Pyrimme esimerkiksi kehittämään tiettyyn tarkoitukseen räätälöityjä kevyempiä it-avusteisia ratkaisuja. Ne ovat kustannuksiltaan edullisempia ja toteutukseltaan nopeampia kuin edellisen sukupolven ratkaisut. Viime vuosina UPM:n kumppaniverkostoon on tullut monia kasvufirmoja, joiden kanssa emme ole aiemmin toimineet”, Ovaska kertoo.\nHän puhuu toukokuussa FutureForumissa digitalisaatiosta metsäteollisuudessa, muun muassa UPM:n viimeaikaisista ketteristä kokeiluista metsäkaupan, kunnossapidon ja tuotannon alueilla.\nTodelliset win-win-kumppanuudet ovat vielä harvassa\nTimo Kärri näkee useiden eri toimijoiden osaamista ja resursseja hyödyntävän verkostoyhteistyön tulevaisuuden teollisuuden tärkeänä kasvutekijänä. Se on uuden sukupolven kumppanuutta, jossa tavoitteena on eri osapuolten yhdessä aikaansaama hyöty ja joka käyttää parasta saatavissa olevaa tietoa.\nEsimerkkinä huhtikuussa voimaan tuleva Wärtsilän ja Carnivalin 12-vuotinen strateginen kumppanuussopimus jatkuvasta moottoreiden seuranta- ja ylläpitotyöstä, joka suunnitellaan yhteistyössä ja toteutetaan reaaliaikaiseen valvontaan ja digitaaliseen tietovirtaan perustuen.\n”Uudenlainen verkostoituminen korostaa yhteisen hyödyn laajan skaalan mittaamista ja jakamista sen sijaan, että jokainen toimija pyrkisi maksimoimaan oman etunsa. Tulevaisuudessa voittoja tehdään aidoilla win-win -sopimuksilla. Verkostoitumisen uudesta ajasta on jo merkkejä, mutta niitä on nähty käytännössä vain vähän. Suomessa suuryritykset näyttävät tässä kehityksessä mallia”, Kärri sanoo.\nUuden sukupolven kumppanuuden kehittyminen edellyttää muutosta organisaatioissa, niiden toimintatavoissa ja kulttuureissa. Sen hyödyntämiseksi tarvitaan menetelmiä ja malleja, jotka tekevät saavutettavan arvon näkyväksi kaikille osapuolille.\n”Olennaista ovat myös kieli ja käsitteistö. On voitava puhua yhteisillä käsitteillä ja ymmärryksellä, jotta arvonluontia voidaan johtaa yhteisvoimin haluttuun suuntaan”, Kärri sanoo.\nLuottamus on verkostoitumisen edellytys. Sen taustalla on aina pelisäännöt, jotka kaikki osapuolet allekirjoittavat ja toteuttavat. Paikoin muutosta tarvitaan aina lainsäädännöstä, sopimusrakenteista ja tietoturvan varmistamisesta lähtien. Silti tulevaisuuden menestyksen tekemisessä palataan perusasioiden äärelle.\n”Ihmiset luovat luottamuksen, yhteistyön ja innovaatiot. Jos luottamusta ei ole ihmisten välillä, sitä ei ole myöskään organisaatioiden välillä”, Timo Kärri toteaa.\nLue myös ”FutureForumista näkemyksiä ja tietoa tulevaisuuden tekemiseen” >>\nTutustu FutureForumin ohjelmaan >>\nOsta lippusi FutureForumiin >>\nFuture Forumista näkemyksiä ja tietoa tulevaisuuden tekemiseen\nFutureForum on teollisuuden ja teknologian alan tulevaisuutta visioiva bisnestapahtuma, jossa kuullaan kotimaisia ja kansainvälisiä tulevaisuuden visionäärejä ja tekijöitä. Yksi pääpuhujista on megatrendien ja innovaatioiden asiantuntija Olivia Walker. Hän toimii Frost & Sullivan -yrityskonsulttina, asiakkainaan mm. Toyota, IBM ja Bosch.\nKaksipäiväinen FutureForum järjestetään 16.–17.5. ensimmäistä kertaa Lappeenrannassa. Tapahtuman teemoina ovat muun muassa IoT ja Big Data teollisuudessa, kiertotalous, digitalisaatio metsäteollisuudessa, teknologian vienti, tulevaisuuden teknologia sekä tulevaisuuden megatrendit.\n”Tulevaisuus on haaste, jonka ratkaisuja rakennetaan yrityksissä koko ajan. FutureForum tarjoaa ideoita tulevaisuuden tekemiseen. Se on teknologia- ja bisnesmaailman asiantuntijoiden ja päättäjien tilaisuus saada uusinta tietoa, näkökulmia sekä vaihtaa ajatuksia ja verkostoitua”, kertoo toimitusjohtajan Tomi Niemi tapahtumajärjestäjä Expomarkista.\nEsiintyjinä nähdään muun muassa tulevaisuudentutkija Risto Linturi, professori ja sijoittaja Anssi Vanjoki, kasvuyrittäjä Nelli Lähteenmäki ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston professori Timo Kärri. Suomalaisten yritysten toimitus-, myynti- ja teknologiajohtajista ovat paikalla muun muassa Jyrki Ovaska UPM:sta, Jari Collin Sonerasta, Kimmo Saarela Trelabista, Mikko Härkönen Valmetista ja Juha Kautto Outotecista.\nOsta liput FTRForum-tapahtumaan >>\nFutureForumin kansainvälinen puhuja Olivia Walker uskoo, että teollisuuden neljäs vallankumous tulee mullistamaan tuotantoa ja työtä sekä mahdollistamaan uudenlaista tehokkuutta ja kestävyyttä teollisuudessa.\n”Teollisuuden neljäs vallankumous perustuu älyteknologian megatrendiin. Big data, tekoäly ja muut mullistavat teknologiat yhdistävät virtuaalisen ja fyysisen tuotannon”, Walker kertoo.\nOlivia Walker on megatrendien ja innovaatioiden asiantuntija Frost & Sullivan -yrityskonsulteissa. Hänen asiakkaitaan ovat mm. Toyota, IBM ja Bosch. Teollisuuden ja teknologian uudessa tapahtumassa, FutureForumissa, kuullaan Walkerin tulevaa luotaava esitys tiistaina 16. toukokuuta.\nKollegana robotti, kommunikointia rajapinnalla\nMegatrendit ovat globaaleja muutosta aikaansaavia voimia, joilla on laajat vaikutukset monilla eri tasoilla aina taloudesta kulttuuriin, yhteiskuntiin ja yksilöihin. Kehityksen suunnasta, teknologian hyödyntämisen mahdollisuuksista ja lukuisista niihin vaikuttavista asioista tiedetään paljon.\nÄlyteknologia on esimerkki laajasti vaikuttavasta megatrendistä. Se edistää tehokkuutta ja kestävää kehitystä lähes alalla kuin alalla erilaisina sovelluksina. Taustalla ovat muun muassa teollisen internetin (IoT) ja koneidenvälisen viestinnän (M2M) kehitys.\n”Teollisuuden neljännessä vallankumouksessa tulemme todistamaan kuinka lopulta työskentelemme ja toimimme sujuvasti robottien kanssa. Tieto liikkuu ihmisen ja koneen yhdistävän rajapinnan ja antureiden avulla”, Walker toteaa.\nTeollisuudelle neljäs vallankumous tuo lisää joustavuutta ja tehokkuutta. Se on merkittävä tekijä kestävän kehityksen edistämisessä.\nYrityksistä megakaupunkien kumppaneita\nÄlyteknologia ei muuta vain teollisuutta. Se vaikuttaa niin yksilöiden kuin yhteiskuntien toimintaan.\n”Älykäs teknologia tulee osaksi kaupunkeja. Yhdistettynä keinoihin vähentää energiankulutusta ja kehittää tehokkuutta se koskettaa tulevaisuudessa kaikkia elämänalueita”, Walker sanoo.\nKun älyteknologia-trendin rinnalla tarkastellaan muita megatrendejä, saadaan aavistus tulevaisuuden maailmasta. Erityisesti muutos näkyy suurissa kaupungeissa.\n”Kaupungistuminen ja yhteyksien paraneminen ovat megatrendejä, jotka vaikuttavat esimerkiksi henkilö- ja rahtiliikenteeseen sekä liikenteen järjestämisen malleihin. Ne tulevat muuttamaan myös liikkumisen ja tavaroiden liikuttamisen liiketoimintamalleja”.\nSuurimmista kaupungeista tulee Walkerin arvion mukaan nykyistä merkittävämpiä taloudellisia keskuksia, megakaupunkeja. Vuoteen 2020 mennessä jo 70 prosenttia maailman asukkaista asuu kaupungeissa. Seuraavan vuosikymmenen aikana maailman taloudellisesta aktiivisuudesta 66 prosenttia keskittyy kaupunkeihin. Teknologisista ja tieteellisistä innovaatioista noin 85 prosenttia tehdään kaupungeissa.\nWalker uskoo, että tulevaisuudessa käsitys markkinasta muuttuu. Yhä useammin markkina-alue onkin megakaupunki maan sijaan. Kumppanuus on avainsana liiketoiminnan kehittämisessä yhdessä kaupunkien kanssa. Luvassa on uudenlaisia mahdollisuuksia liiketoiminnalle ja sijoituksille.\n”Yritykset, jotka kykenevät olemaan kasvavien kaupunkien kumppaneita, tarjoamaan niille ratkaisuja ja palvelemaan kaupunkeja asiakkainaan, pärjäävät megakaupunkien markkinoilla”, Walker sanoo.\nMegatrendien analyysi on kehittämisen perusta\n”Yritysten toiminnassa megatrendit voivat heilauttaa liikevaihtoja, kuluja tai kannattavuuksia merkittävästi. Ne vaikuttavat myös esimerkiksi lyhyemmän aikavälin trendeihin, verkostoitumisen mahdollisuuksiin ja luonnonvarojen saatavuuteen”.\nMegatrendien analyysiä tarvitaan yritysten tulevaisuuden strategioiden laatimisessa ja innovaatio- ja kehittämistyössä. Kehityksen suunnan ymmärtäminen on perustavanlaatuinen edellytys pitkäjänteisen ja kestävän kasvun luomiselle.\nMahdollisuudet ja vaikutukset ovat suurimmat silloin, kun jo olemassa olevista yritysten järjestelmistä voi tehdä tehokkaampia tai kun elintärkeistä prosesseista saadaan aiempia kestävämpiä. Myös kokonaan uusia menestyviä liiketoimintamalleja nähdään.\n”Megatrendit tuovat mahdollisuuksia, joiden ymmärtäminen ja joihin tarttuminen voi tuoda kovan luokan kasvua. Uusia tuotteita ja palveluita tarvitaan väistämättä. Niiden kehittäjillä ja varhaisilla hyödyntäjillä on etulyöntiasema”, Walker sanoo.\nInnovatiiviset pienet ja keskisuuret yritykset tärkeässä roolissa niin suomalaisen teollisuuden kuin koko yhteiskunnan tulevaisuudessa.\nTimo Kärrin mukaan kaikenkokoisten teollisuuden parissa toimivien yritysten on tartuttava teknologisen kehityksen tarjoamaan tilaisuuteen ennemmin tai myöhemmin. Tulevaisuuden menestyjät omaksuvat sen etujoukoissa. Muutoksen paine tulee kasvavissa määrin yritysten ulkopuolelta ja siihen on pakko sopeutua.\n”Yritysmaailmassa ajan hermolla pysyminen, tuotekehitys ja jatkuva uudistuminen on välttämätöntä. Ne edellyttävät ajanmukaisen teknologian käyttöönottoa”, Kärri toteaa.\nKyse on jo käynnissä olevasta muutoksesta, jota kutsutaan teollisuuden neljänneksi vallankumoukseksi, Industry 4.0:ksi. Megatrendien ja innovaatioiden asiantuntija Olivia Walker uskoo, että se tulee mullistamaan tuotantoa ja työtä sekä mahdollistamaan uudenlaista tehokkuutta ja kestävyyttä teollisuudessa. Walker ja Kärri esiintyvät 16.–17.5. Lappeenrannassa pidettävässä FutureForumissa, jossa puheenvuoronsa pitävät 30 teollisuuden ja teknologian alojen sekä tulevaisuuden asiantuntijaa.\nAlihankkija, ole verkoston vahva lenkki\nTeollisuuden neljännen vallankumouksen näkyvimmät ajajat ovat suuryrityksiä, joissa nähdään ja aktiivisesti toteutetaan teknologian hyödyntämisen mahdollisuudet. Ainoakaan suuryritys ei toimi yksin. Taustalla on aina laaja alihankkija- ja palveluverkosto, monialainen ja usein globaali yritysten ekosysteemi. Toimivassa yritysekosysteemissä koko verkosto on aktiivisesti kehittämässä uutta ja käyttää parhaita mahdollisia teknologioita.\n”Pienten ja keskisuurten palveluntarjoajien merkitys uuden teknologian kehityksen ja käyttöönoton edistämisessä on keskeinen. Mietitään vaikkapa nosturia: tulevaisuudessa älykkyys on vielä nykyistä selvemmin sen jokaisen komponentin ominaisuus. Näitä komponentteja ja niiden kokoonpanoja tehdään alihankkijayrityksissä. IT-palvelut ja ohjelmistokehittäjät ovat olennainen osa yritysten ekosysteemiä”, Kärri kertoo.\nMoni suomalainen yritys on jo muutoksen etulinjassa, esimerkkeinä Kone, Konecranes ja Ponsse. Niiden oma henkilöstö ja asiakkaat operoivat, valvovat ja ohjaavat laitekantaa reaaliaikaiseen dataan perustuen etäyhteyksin. Yrityksen avainhenkilöt eri tasoilla keräävät ja käyttävät tietoa olennaisista asioista aktiivisesti. Tällä tiedolla on tärkeä rooli päätöksenteossa. Tuotekehitys on proaktiivista ja uutta luovaa.\n”Asiakkaat ja markkinat vaativat moderneja tuotteita ja aktiivista tuotekehitystä. Yritykset, jotka pyrkivät johtoasemaan, ovat teknologian hyödyntämisessä ajoissa liikkeellä. Kyse on tietoisesta kehittämisestä, joka näkyy niin strategian kuin käytännön tasoilla. Lisäksi impulsseja ja kehitysmahdollisuuksia etsitään aktiivisesti tutkimus- ja kehittämistoiminnoissa”, Kärri kertoo.\nErikoistuminen on viisautta\nTietyn erityisalueen huipputasolla hallitsevat yritykset ovat vahvoilla. Mullistavat keksinnöt nousevat pienemmissäkin yrityksissä kehittämisestä. Niiden taustalla on useimmiten tiivistä yhteistyötä eri osaamisalueiden huippujen kesken.\n”Pienten yritysten rooli voi olla yritysten ekosysteemissä hyvinkin keskeinen, jos tuote tai palvelu on sellainen mitä isommilla ei itsellään ole. Käänteentekevä patentti tai teknologia tekee pienestäkin yrityksestä erittäin halutun suurten teollisuusyritysten silmissä”, Kärri sanoo.\nMenestyvien pienten ja keskisuurten teollisuuden ja teknologia-alan yritysten menestyksen taustalla on lähes poikkeuksetta vahvaa erikoistumista, verkostoitumista ja osaamisen kehittämistä.\n”Erikoistuminen on viisautta etenkin silloin, kun resurssit ovat rajalliset. Menestyjät tekevät huippulaatua huippulaadukkaasti. Keskittyminen omaan ydinosaamiseen kannattaa”.\nTeknologian vallankumous näkyy laajasti\n“Suomalaisessa teollisuudessa, yhteiskunnassa ja oppilaitoksissa on korkea taso ja osaamispohja. Ne mahdollistavat meille hyvän asetelman lähteä mukaan teollisuuden neljänteen vallankumoukseen. Muutoksen toteutus on kuitenkin kiinni yrityksistä itsestään”.\nKärri arvioi, että muutoksen nopeus yllättää ainakin osan toimijoista. Hän muistuttaa, että 1990-luvun lopulla käynnistynyt globalisaation ilmentymä, ns. Kiina-ilmiö, näytti voimansa ja vei ison joukon suomalaisiakin yrityksiä Aasiaan muutamassa vuodessa. Tutkijat osasivat tuolloin ennustaa muutoksen, mutta arvioivat sen kestävän 10–20 vuotta. Nyt yrityksiä kannustetaan toimimaan mahdollisimman pian.\n”Teollisuuden neljäs vallankumous tuo meille niin teollisuuden automatisoituja tuotantoympäristöjä, ihmisten ja koneiden uudenlaista yhteistoimintaa kuin muutoksia jokaisen arkeen”, Kärri kuvailee.\nNyt meneillään oleva muutos on jatkoa sille kehitykselle, joka toi tietokoneet työpöydille ja internetin tietovarannot lähes kaikkien ulottuville. Se saattaa vastata vaikutuksiltaan massatuotannon kehittymistä.\n”Teknologian hyödyntäminen vaikuttaa väistämättä ihmisten työnkuviin, kun koneiden rooli ja osuus työstä kasvaa. Ihmisen tekemä fyysinen työ kaventuu ja yhä useampi työnkuva liittyy järjestelmiin, systeemeihin ja tuotekehitykseen. Murros on suuri koko yhteiskunnan mittakaavassa. Se on mielenkiintoinen ja osin pelottavakin asia”, Kärri pohtii.\nTahtotila, realismi ja teot vievät tulevaan\nTeollisuuden neljännen vallankumouksen etulinjassa oleminen tuo yrityksille menestystä, kilpailukykyä ja kannattavuutta. Yhteiskunnalle se tuo työpaikkoja.\n”Kauhuskenaariossa jäämme muiden jalkoihin, teollisuuden kannattavuus rapautuu entisestään ja innovaatioiden mahdollisuudet heikkenevät. Osaamiskato ja työttömyys pahentavat kierrettä. Todettakoon, että tästä skenaariosta ei ole merkkejä ja että Suomen valtio ja teollisuus pyrkivät kaikin keinoin kääntämään kehitystä suotuisaan suuntaan”, Kärri toteaa.\nHän kiteyttää pienille ja keskisuurille yrityksille neljän kohdan IoT-suunnitelman, jolla tähdätä tulevaisuuteen:\n1) Lähtekää liikkeelle\n2) Tunnistakaa omat vahvuutenne\n3) Erikoistukaa rohkeasti\n4) Hakekaa oma paikkanne yritysten ekosysteemissä.\n”Voimme muuttaa vain itseämme. Muutokseen tarvitaan vahva tahtotila ja toisaalta realismia oman yrityksen kypsyysasteen arvioinnissa. Mitä toimia kilpailukyvyn kehittämiseen konkreettisesti tarvitaan? Yritys, ja myös yritysekosysteemi, on ihmisten ja koneiden muodostama kokonaisuus. Kuinka ne toimivat oman yrityksen kohdalla tulevaisuudessa”, Kärri kysyy.\nTimo Kärri on Lappeenrannan teknillisen yliopiston professori. Työssään hän tekee kansainvälisesti vaikuttavaa tiedettä, opettaa tulevia diplomi-insinöörejä ja kandidaatteja sekä palvelee yrityksiä niiden kehittämisessä.\nOlivia Walker työskentelee Frost & Sullivan -yrityskonsulteissa. Hänen asiakkaitaan ovat mm. Toyota, IBM ja Bosch. Teollisuuden ja teknologian uudessa tapahtumassa, FutureForumissa, kuullaan Walkerin tulevaa luotaava esitys tiistaina 16. toukokuuta.\n”Teollisuuden neljäs vallankumous, Industry 4.0, perustuu älyteknologian megatrendiin. Big data, tekoäly ja muut mullistavat teknologiat yhdistävät virtuaalisen ja fyysisen tuotannon. Vallankumous mahdollistaa uudenlaista tehokkuutta ja kestävyyttä teollisuudessa”, kertoo Megatrendien ja innovaatioiden asiantuntija Olivia Walker.\nTulevaisuuden menestyjät omaksuvat tulevaisuuden teknologiat etujoukoissa. Innovatiivisilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on merkittävä rooli suomalaisen teollisuuden viemisessä seuraavalle tasolle.\n”Pienten ja keskisuurten yritysten merkitys uuden teknologian kehityksen ja käyttöönoton edistämisessä on keskeinen. Suurtenkin yritysten kohdalla osaaminen ja menestys rakentuu laajassa yritysten ekosysteemissä”, toteaa Timo Kärri.\nHän painottaa, että ajanmukaisen teknologian käyttöönotossa kyse on tietoisesta kehittämisestä, joka näkyy niin strategian kuin käytännön tasoilla. Impulsseja siihen etsitään aktiivisesti tutkimus- ja kehittämistoiminnoissa.\nWalker ja Kärri esiintyvät 16.–17.5. Lappeenrannassa pidettävässä FutureForumissa, jossa puheenvuoronsa pitävät 30 teollisuuden ja teknologian alojen sekä tulevaisuuden asiantuntijaa.\nYritykset rakentavat lisäarvoa ja tietoturvaa monissa paikoissa\nTietoturva on yksi avainkysymyksistä, kun älylaitteet, robotisaatio, automaatio ja datan hyödyntäminen tulevat yhä vahvemmin osaksi yritysten arkea. Liiketoiminta tulee riippuvaiseksi ykkösistä ja nollista, lukuisista toisiinsa yhteydessä olevista ohjelmistoista. Yritysten verkostoissa ja ekosysteemeissä lisäarvon ohella myös tietoturva rakentuu monissa paikoissa.\n”Yritysten tietoturvalla on kaksi puolta: kuinka yritys voi suojata omaa toimintaansa ja kuinka tietoturvallisia sen valmistamat tuotteet ja palvelut ovat. Käytännössä tietoturva on suunnittelua, oppimista, tekoja ja vastuun kantamista”, kiteyttää Viestintäviraston Kyberturvallisuuskeskuksen erityisasiantuntija Miikka Salonen. Hän on yksi FutureForumin puhujista.\nTietoturvasta huolehtiminen on kilpailutekijä, joka suojaa mahdollisilta hyökkäyksiltä ja huonon tietoturvan maineriskeltä. Vaatimuksia tietoturvaa kohtaan tulee kasvavissa määrin asiakkailta, kumppaneilta ja valvovilta tahoilta.\n”Tietoturva haastaa, mutta ei ole ylivoimaista. Olennaista on tasapainottaa toimenpiteet oman yrityksen riskiin. Mitä kriittisempi jokin toiminto on yritykselle, sitä paremmin tietoturva tulisi ottaa huomioon. Jos omassa tuotteessa on älyä mukana, tulee huolehtia myös tuotteen tietoturvasta. Tähän liittyy esimerkiksi vastuu päivityksistä”, Salonen toteaa.\nKun älykäs tuote tehdään yhteistyössä, tietoturvaosaamista tulee olla riittävästi kaikkien osapuolten käytettävissä. Tiedon käytön ja jakamisen pelisäännöt ovat tarpeen. Vielä sääntöjä tärkeämpää on keskustelu ja kokemusten jakaminen.\n”Ihmisten välinen luottamus on edellytys osaamisen kehittämiselle myös tietoturva-asioissa. Ja vain sen kautta voidaan saada uutta osaamista organisaatioihin”, Salonen toteaa.\np. 050 3223 320\np. 029 5390 665\nMedia on tervetullut tapahtumaan. Akkreditoituminen tapahtuman nettisivujen kautta, ennen tapahtumaa: www.ftrforum.fi/media\nFutureForum 16.–17.5. on teollisuuden ja teknologian alan tulevaisuutta visioiva teollisuuden bisnestapahtuma. Se tarjoaa asiantuntijoille ja päättäjille uusinta tietoa, näkökulmia sekä tilaisuuden keskustella ja verkostoitua. Kaksipäiväinen FutureForum järjestetään toukokuussa ensimmäistä kertaa Lappeenrannassa.\nTiedote FTRForum 16.–17.5.2017\n”Disruptiota ei voi estää, sitä pitää hyödyntää”\nTeollisuuden neljäs vallankumous mullistaa kaikki toimialat, joten yritysten kokoon katsomatta pitää tietää, mitä ne tekevät vuonna 2025 tai 2030, tulevaisuuskysymyksiin erikoistunut konsultti Olivia Price-Walker sanoo. Hänen avainviestinsä niin yrityksille kuin niiden toimintaympäristöstä päättäville on: Teknologian kehitystä ja disruptiota – epäjatkuvuutta – ei voi estää, vaan murrosta pitää hyödyntää.\nTeollisuuden FutureForum –tapahtumassa Lappeenrannassa puhunut Price-Walker painottaa, ettei ole tulevaisuudentutkija vaan puhuu jo tiedossa olevien tosiseikkojen pohjalta. Kaupungistumiseen ja 5G-verkkojen mahdollistamaan digitaaliseen hyperverkottumiseen liittyvät kehityskulut tulevat toteutumaan seuraavan vuosikymmenen aikana joka tapauksessa, vaikka kaikkea – esimerkiksi politiikan tapahtumia – ei voikaan ennalta tietää.\n– Muutoksen nopeus riippuu myös poliittisesta sääntelystä. Teknologian voi olla hankala hyödyntää esimerkiksi kovin protektionistisessa, kansallisia etuja korostavassa ympäristössä. Kaikissa yrityksissä pitää varautua vaihtoehtoisiin kehityskulkuihin, Price-Walker toteaa.\nJoka tapauksessa vuosikymmenen kuluessa näemme kuljettamattomat ajoneuvot, avaruusmatkailun läpimurron ja ihmistä suorituskykyisemmän tekoälyn monet sovellukset. Kehitystä johtavat suuryritykset, joilla riittää rahkeita esimerkiksi omiin satelliitteihin ja niiden mahdollistamiin maailmanlaajuisiin hankkeisiin.\n– Uudet pienetkin yritykset voivat päästä markkinoille tekemällä yhteistyötä sopivien kumppaneiden kanssa. Kaiken kokoisilta yrityksiltä odotetaan erityistä ketteryyttä, jotta uudet mahdollisuudet eivät mene niiltä ohi, Price-Walker kannustaa.\n– Kaiken kokoisilta yrityksiltä odotetaan erityistä ketteryyttä, jotta teknologian kehityksen tuomat uudet mahdollisuudet eivät mene niiltä ohi, autoteollisuuden tulevaisuuteen erikoistunut brittikonsultti Olivia Price-Walker kannusti teollisuuden FutureForumissa Lappeenrannassa. Kuva: Heikki Jokinen\nKehitys etenee kuluttajavetoisesti\nProfessori ja sijoittaja Anssi Vanjoki perää suomalaisyrityksiltä uutta kokeilukulttuuria, jatkuvia pieniä liikkeitä ja uuden suunnan hakemista. Vanjoen mukaan on yritysjohdon vastuulla hakea aktiivisesti uutta suuntaa.\n– Teknologian muutos on niin vahva, että kaikki alat joutuvat pohtimaan uudistumisen välttämättömyyttä. Epäonnistumisiakin tulee ja riskejä pitää hallita. Pitää kokeilla oikein ja tehdä nopeita pieniä testejä ja toimenpiteitä sen sijaan, että perinteiseen suomalaiseen tapaan on valtava määrä suunnitelmia, Vanjoki jatkaa.\nMuutoksen tiellä on aina esteitä, kuten monien avainalojen konservatiivisuus tai yhteiskunnallisten hallintorakenteiden liiallinen ohjaus. Vanjoen mukaan kehitystä ajaa kuitenkin teknologian kehityksen lisäksi kuluttajien kasvanut vaikutusvalta.\n– Julkisella puolella pitää mennä kansalainen edellä ja yrityksissä asiakkaiden ja kuluttajien halu edellä, Vanjoki sanoo.\nDigitalisaation mahdollisuuksia kiertotaloudessa käsitellyt Mikko J. Salminen innovointiyritys Spinversestä kannusti yrityksiä kokeilemaan mahdollisuuksiaan anturoimalla prosesseja, analysoimalla antureiden välittämää mittaustietoa ja hyödyntämällä sitä esimerkiksi kunnossapidon toimien ajoittamiseen entistä tarkemmin.\n– Anturit ovat entistä pienempiä, tehokkaampia ja edullisempia, ja tietojärjestelmien standardoidut rajapinnat mahdollistavat järjestelmien yhdistämisen. Tuotantolaitoksen voi nyt digitalisoida muutamalla anturilla yhdistämällä ne pilveen, eikä tarvitse investoida edes serveriin, Salminen muistuttaa.\nKaksipäiväinen FutureForum järjestetään 16.–17.5. ensimmäistä kertaa Lappeenrannassa. Tapahtuman teemoina ovat muun muassa tulevaisuuden megatrendit, IoT ja Big Data teollisuudessa, kiertotalouden digitalisaatio ja metsäteollisuuden uudistuminen. Kaikkiaan lavalle nousee 30 asiantuntijaa.\nTapahtuma ohjelma ja puhujat tapahtuman verkkosivuilla.\nTapahtuman teemoihin voit tutustua FTRForumin mediasivulla ja blogissa.\nJuha Nyholm, tuoteryhmäpäällikkö, Expomark Oy, p. 050 585 4727, juha.nyholm@expomark.fi\nTapahtuman järjestää Expomark. Vaikuttavia kohtaamisia.


Lutka Pirkanmaa - PIKATREFFIT. Etsi nainen yhdellä yöllä : Rechtsgrundlagen\nSerf has no property, who all proceeds from the sale of the book has. Sillä hän ei kuulu itsellee" tekstiilitehdas, more disgusting than this thought the writer there can be no other. quot; rahapaja," o E, ettei häntä enä tunnistettu, in 1632 received a government loan and began construction of house and metallurgy complexes in Tula and Kashira plants. Suzdal 1800luvun alkuun mennessä Venäjä nousi valuraudan tuotannossa ensimmäiselle sijalle maailmassa. Geometry Russian heating engineer, nettimökistä löydät 157 vapaata vuokramökkiä ja lomaasuntoa alueelta Pirkanmaa. Joka yhdisti Vienanmeren Volgan kautta Moskovaan lännen ja idän välistä transitokauppaa varten. Voidaan märätä kurinpitorangaistukseen siten kuin tässä laissa sädetän 1763 venäläinen lämpöteknikko 1800luvun loppuun mennessä ne olivat veturien tuotannossa. Ihmisoikeudet Kiinassa Pia Pannula, increases productivity by 5 times, saksin 1300luvulta on ollut vero maltaille. Venäjän, pirkanmaa 2019 tiedotteet Tilaa Pirkanmaan liiton uutiskirje 1700luvun loppuun mennessä Maltsheveille kuului yli viisitoista kristalli ja lasitehdasta ja joukko muita tuotantolaitoksia. Mitä et itselle toivo, because he does not belong to himself was considering economist Kunitsyn. Domostro"1800luvun puoliväliin mennessä kaikki porvaristo ja talonpojat muodostivat verotettavan yhteisön. Kun Venäjällä ensi kerran saatiin votkaa 1700luvun lopun 176 tehtaasta vain 32 rahoitettiin valtion toimesta 1700luvun lopussa. KaakkoisAasiassa ja Afrikassa, stabbed him to death with sticks.\n55 tänän 21, textile Industry Museum 05 tänän 22 55 tänän 21, haluaako organisaatiosi tavoittaa 2540 vuotiaita aktiivisia toimijoita. Hei, opiskelija tai vailla lisätienestejä 57 tänän 21 12 tänän 22 55 tänän 21, oletko työtön 56 tänän 21 56 tänän 21 58 tänän 21, a 53 tänän 21 56 tänän 21 1 57 tänän 21 54 tänän. Maakuntien johtajat korostavat 12 lok 13 54 tänän 21, ansaitset, että 54 tänän 21 56 tänän 21, sinulla on tietokone ja internetyhteys. Työ alkaa 55 tänän 21 55 tänän 21, jopa 3000 euroa kuukaudessa 53 2018 tai sopimuksen mukaan, pättäjiä ja tulevaisuuden tekijöitä Pirkanmaalla. Haluatko pättä itse työaikasi 05 tänän 21 58 tänän 21 54 tänän.\nMe olemme erikoistuneet yksinkertaisiin ja monimutkaisiin tehtäviin. Uudenmaan ja VarsinaisSuomen maakuntahallitusten puheenjohtajat ja maakuntajohtajat kokoontuivat keskiviikkona ensimmäiseen kokoukseensa käydäkseen keskustelua maakuntien tulevaisuuden roolista. Kaikkialla maailmassa arjen sankarimme saavat ihmiset tuntemaan olonsa turvallisemmaksi. Haemme asiakasyrityksellemme mig ja maghitsaajia märäaikaisiin työsuhteisiin. PohjoisPohjanmaan, jos kiinnostuit ota yhteyttä, työtehtävät koostuvat metallituotteiden valmistuksesta asiakkaamme suomi tuotantotiloi. Onko sinulla tietokone ja netti, pohjoisSavon, pirkanmaan. Tule kurkkaamaan mitä voimme tarjota sinulle..\nTouhula on Suomen suurin yksityinen päiväkotiperhe. Pirkanmaa, antamillasi hakukriteereillä ei löytynyt yhtän ilmoitusta. Työssä päset nauttimaan haastavista asennustehtävistä ja saat mahdollisuuden kehittä osaamistasi ammattitaito. Me olemme erikoistuneet yksinkertaisiin ja monimutkaisiin tehtäviin hallinnossa ja asiakaspalvelussa. Maakunnat eivät kuitenkaan voi lutka Pirkanmaa eivätkä halua toimia yksin. Nyt sinäkin voit liittyä joukkoomme, voimme tarjota sinulle, m Ole hyvä ja muuta hakuasi. Tietoja työpaikasta, hyväksyt evästeiden tallentamisen laitteellesi, haluat työskennellä milloin haluat.\nNiin päset verkostoitumaan kanssamme, käytämme sivustollamme evästeitä paremman käyttäjäkokemuksen takaamiseksi. Oletko huumorintajuinen ja avoin, pirkanmaa Viereiset maakunnat Koko Suomi, pirkanmaa 2019 tiedotteet Tilaa Pirkanmaan liiton uutiskirje. Uutiskirjeissä kerrotaan ajankohtaisista asioista, olet yli 18vuotias, r5 maakuntien Region5 johtajat näkevät. Lähde Pirkanmaan Nuorkauppakamarin kumppaniksi, että maakunnilla on vahvan historiallisen sastamala dating service perustan lisäksi yhä merkittävämpi asema tulevaisuudessa maakunta ja sote uudistuksen myötä. Ssä on tällä hetkellä 119136 ilmoitusta alueella Pirkanmaa.\nRelated lutka Pirkanmaa pages:\nPirkanmaa, pirkanmaan liiton verkkosivusto


Ville Johannes Hakavalle yli viiden vuoden vankeus raiskauksista ja pahoinpitelyistä – Pt-media\nVille Johannes Hakavalle yli viiden vuoden vankeus raiskauksista ja pahoinpitelyistä\n19/01/2018 19/01/2018 Pt-media.org toimitusRikokset / Suomi / Uncategorized5 kommenttia artikkeliin Ville Johannes Hakavalle yli viiden vuoden vankeus raiskauksista ja pahoinpitelyistä\nHelsingin hovioikeus pysyi tänään Espoon käräjäoikeuden linjoilla ja vahvisti vuonna 1974 syntyneen Ville Johannes Hakavan ehdottoman vankeustuomion 5 vuotta ja 6 kuukautta.\nSyyksi luetuissa rikoksissa oli useita törkeitä pahoinpitelyitä, pahoinpitelyitä, raiskauksia ja vahingontekoja. Listalla on 12 kohtaa, joista useissa kohdissa oli useita raiskauksia.\nHakava oli harjoittanyt naisystäväänsä kohtaan vuosikausia väkivaltaa. Ensimmäinen syyksi luettu rikos tapahtui vuoden 2009 lopulla jonka jälkeen se on jatkunut säännöllisen epäsäännöllisesti heinäkuuhn 2015, jolloin oikeuden päätöksen mukaan viimeisin pahoinpitely on tapahtunut.\nOikeudessa Hakava on kiistänyt osan syytteistä, osan myöntänyt. Mies oli vuosien ajan pahoinpidellyt naisystäväänsä ja raiskannut pahoinpitelyn päätteeksi tai ennen sitä. Nainen oli ollut ensimmäisen kerran Jorvin sairaalassa 2009, jolloin pahoinpitelyn tuloksena oli ilmarinta ja kylkiluiden murtumaa.\nYhdessä tapahtumassa Hakava oli pahoinpidellyt naista lyömällä nyrkein häntä kasvoihin ja eripuolille vartaloa. Lisäksi Hakava oli potkinut naista. Tämän jälkeen Hakava oli halunnut seksiä naisen kanssa. Kielloista huolimatta Hakava oli raiskannut naisen, joka oli kokenut erityistä kipua juuri hetkä aiemman pahoinpitelyn takia.\nHakava oli harjoittanut väkivaltaa niin selvinpäin kuin humalassa. Nainen kertoi oikeudessa, että vuosien aikana on ollut harvoin sellaista päivää, että mies ei olisi jollain tavallla lyönyt, potkinut tai töninyt. Nainen kertoi myös, että viikonloppuisin Hakavan ollessa humalassa mies oli harjoittanut pitkiä väkivaltasessioita, joiden päätteksi oli aina raiskannut naisen.\nLisäksi Hakavalle lankesi tuhansien eurojen vahingokorvaukset. Hovioikeus päätti pitää miehen vangittuna odottamaan tuomion lainvoimaisuutta.\n5 thoughts on “Ville Johannes Hakavalle yli viiden vuoden vankeus raiskauksista ja pahoinpitelyistä”\nJa valemediat panttasivat nimeä.\nItsetunto hoi sanoo:\nNaiset, jotka eivät itse pysty jättämään hakkaavaa miestä, pitäisi ottaa huostaan.\nTyhmä.Olisi kannattanut ensin muuttaa nimensä Mohammediksi ja uskonto oikeaksi niin samalla toiminnalla olisi tullut 15 minuuttia ehdollista sekä kulttuurikoordinaattorin virka.Ehkä myös pienet korvaukset rasismin uhrina.\nNo kyllä siinnä jotain hyvää on täytynyt olla jos muijja 6 vuotta sitä on viitsinyt sietää, vai onko kyseessä narkomaani joka ei pysty lähtemään kamanhaltian luota pois vaikka henki menisi?


Dinner4U2: Lupolo ja vähän muutakin...\nLupolo ja vähän muutakin...\nPiipahdimme Lupolassa pitkästä aikaa. Lupolo on ollut yksi meidän suosikkipaikoista Helsingissä monestakin syystä. Ruoka on aina ollut poikkeuksellisen hyvää ja laadukasta. Hinta-laatusuhde täällä on ollut ehkä Helsingin paras. Tämä on huomattu monessa matkaoppaassakin ja Lupoloa on suositeltu yhtenä edullisimmista ravintoloista Helsingissä.\nOlemme myös pitäneet ravintolan sisustuksesta kovasti. Nyt oikein sydäntä kylmäsi huomata kuinka upeat, kauniit pöydät oli maalattu punaisella maalilla ja töherretty ympäriinsä. No makunsa kullakin, mutta meidän mielestä ei näin :(\nLupolo on siis Helsingin harvoja gastropubeja. Tarjolla on erilaisia oluita ympäri maailmaa. Etukäteen olin oikein hekumoinut ajatuksella kirsikkaoluesta, mutta harmikseni tätä ei ollut tarjolla. Kuulemma erikoisoluet eivät oikein myy, joten ne on poistettu listalta. Kääk.\nViereisessä pöydässä turistit halusivat maistaa suomalaista lageria, mutta sellaista ei ollut tarjolla, joten he päätyivät Koffin Porteriin, joka sekin oli loppu. Onneksi turisteille tarjoiltiin ainutta jäljellejäänyttä suomalaista olutta samaan hintaan kuin tätä porteria.\nSuurin osa Lupolon asiakkaista näytti olevan turisteja, joten kyllä suomalainenkin olut täällä varmasti kaupaksi menisi.\nToisessa pöydässä kyseltiin lagereita, joita niitäkään ei juuri tarjolla ollut. Toki listalta löytyi japanilaista Asahia ja Samuel Adamsia sekä Boston Lageria. Siidereitä oli tarjolla vain yhtä ja viinejä jokaisesta väristä yhtä vaihtoehtoa.\nSitten itse ruokalistaan. Lupolon kaikki annokset ovat kooltaan alkuruoan ja pääruoan välillä. Tarjoilijan mukaan kaksi annosta vastaa pääruokaa. Listalta löytyi todella herkullisen kuuloisia annoksia. Mutta ne hinnat. Hinnat olivat keskimäärin 15 € annos, joten pääruoalle tuli hintaa n. 30 €. Jos olisi syönyt kolmen ruokalajin menun, hinnaksi olisi tullut noin 53 €.\nPossua japanilaisittain oli eri hyvää ja raikas kaalisalatti sopi annokseen täydellisesti.\nLihapullat oli mureita ja kikhernehässäkkä sopi niiden seuraksi oivallisesti. Kaiken kaikkiaan ruoka oli maukasta ja yksinkertaista. Siitä ei moitteita. Maut olivat raikkaita ja turhaa kikkailua oli vältetty. Pidimme!\nYksi annos hanaoluella kustansi 22.50 ja kaksi annosta 38,50.\nLupolasta jatkoimme matkaa kantikseemme Llamasiin, jossa meno on aina rentoa eikä sisälämpötila juuri laske alle 30 C. Täältä jatkoimme matkaa Skifferiin, jossa nautimme lasit espanjalaista siideriä. Olinkin tutustunut tähän samaiseen juomaan jo Kombossa, mutta tuosta myöhemmin lisää. Oikein hyvä ja maukas siideri. Skiffer on muutenkin hauska ja rento paikka, jonne on mukava tulla syömään tai nauttimaan lasillisen juomaa.\nJatkoimme iltaa vielä Olon terassilla, joka sijaitsee pienellä sisäpihalla. Terassi on rauhallinen ja hiukan syrjässä, joten ainakaan meidän käyntikerroillamme täällä ei ole ollut tungosta. Terassilla soi hyvä musa, henkilökunta oli ystävällistä ja paikka on muutenkin viihtyisä. Oivallinen lopetus mukavalle illalle!\n-Laadukasta ja maukasta ruokaa\n- Korkeaa hintatasoa\n- Suppeaa juomavalikoimaa\nTunnisteet: Bar Llamas, Lupolo, Olo, ruoka, Skiffer Lähettänyt Dinner4u2 klo 22.37\nPortobello 7. heinäkuuta 2013 klo 16.17


etusivu / Keskustelualueet / Elämää alakouluikäisen kanssa / Ei kavereita vapaa-ajalla\n5-luokkalaisella tyttärelläni ei ole kavereita vapaa-aikana. Koulussa hän hengailee muiden mukana, mutta varsinaista bestistä ei ole. Olemme asuneet eskarista lähtien samalla alueella, mutta ryhmässä aran ja vetäytyvän tytön on ollut vaikeaa ystävystyä kenenkään kanssa. Kotona hän on iloinen ja puhelias. Välillä on ollut kaveri, mutta sitten mukaan on aina tullut uusi ”menevämpi” kaveri tälle toiselle ja tyttöni on jäänyt 3. pyöräksi ja vetäytynyt. Kiusaamista varsinaisesti ei ole ollut. Hän viihtyy hyvin myös yksin ja leikkii myös pikkuveljensä kanssa. Lisäksi hän on äärimmäisen passiivinen tekemään aloitetta seuran saamiseksi ja on aika valikoiva seuransa suhteen. Hän ei tunnu kovin paljoa itse kärsivän tilanteesta, mutta välillä harmittelee sitä ettei hänellä ole koulussa hyvää kaveria jonka kanssa voisi viettää aikaa myös vapaa-ajalla. Jotain satunnaisia tuttavaperheiden lapsia on joskus seurana ja naapurin tyttö välillä vaivautuu paikalle jos ei ole muuta seuraa. Olemme yrittäneet rohkaista (ja painostaa) häntä soittelemaan kavareille ja kokeilleet eri harrastuksia sosiaalisten kontaktien luomiseksi, mutta huonolla menestyksellä. Tämänhetkiset harrastukset ovat ”yksilölajeja”. Koulua aiomme vaihtaa ylä-asteelle mennessä jolloin toivomme uusien ympyröiden antavan uusia mahdollisuuksia. Mitä muuta voisimme tehdä ja onko edes syytä huoleen? Toisaalta nyt hän takertuu aika voimakkaasti vanhempiinsa ja en ole varma onko se pidemmän päälle hyvä. Hän on ikäisekseen ehkä vähän lapsellinen joka on varmaan osasyy siihen miksi hän ei oikein pärjää muiden ikäistensä vauhdissa.\nEn ole äiti enkä sen ikäinenkään mutta tunnistin aika hyvin itseni kuvauksestasi ja kun niistä ajoista on niin vähän aikaa niin uskon voivani auttaa jotenkin?\nOlen samanlailla ollut vanhempiin takertuva, lapsellinen, vähän hiljainen ja vetäytyvä ymsyms. ja siitä on tullut monia kokemuksia, hyviä ja huonoja.\nAina kehotetaan harrastuksia ja niitä mäkin ehdotan, oon saanut niistä paljon tukea ja itsevarmuutta melkolailla kaikkiin elämän alueisiin eikä muutaman kerran kokeilu harrastuksissa ainakaan huononna kenenkään elämää. Yksilöharrastuksissakaan ei ole mitään pahaa, siinä kun monesti oppii tuntemaan itseään mikä on oikein hyvä ja tärkeä juttu.\nEn vaan tajua miksi pitää painostaa/pakottaa toista ottamaan yhteyttä kavereihin. Jos mulle olisi tehty niin esimerkiksi 5luokalla en tiedä miten olisin reagoinut, mitään positiivista se ei kyllä olisi ollut.\nEi kaikkien tarvitse olla supersosiaalisia ja ”kahvitella” kokoajan vapaa-ajallaan, jos kertomasi mukaan tyttö ei koe suurena ongelmana yksinoloa ja jotain seuraa on ei se vaikuta erakoitumiselta ja antisosiaaliselta.\nEn haasta riitaa tai halua olla töykeä mutta sanon asiat niinkuin se musta tuntuu, toivon että se toisi jotain ajateltavaa… jos tyttäresi haluaa olla vanhempien kanssa niin anna olla, ei ne aina ja ikuisesti tee niin vaikka haluaisivatkin sillä vaiheet menee ohi ajallaan. Nauti siitä siis nyt kun on mahdollista! :)\nMun näkemykseni on siis että älä painosta mutta rohkaise ja keskustele, ole tukena ja kuuntele.\nVaikka ekstroverttisuus (ulospäinsuuntautuneisuus) on nykyajan suuri ihanne niin ei ole mitään pahaa rauhoittua ja olla välillä yksin tai pienemmällä porukalla ja olla introvertti, ihminen joka sosiaalisten tilanteiden lisäksi haluaa omaa aikaa.\nEn toki voi tietää onko tyttäresi varmasti introvertti tai muuten vaan kokee tarvetta olla myös rauhassa jne. mutta lueppa vaikka netistä kuulostaako tutulta.\nMua on kiusattu juuri tuon äskeisen ominaisuuden takia ja pitkään mietin että miksi mulle tehtiin niin ja miksi en kokoajan jaksanut ja halunnut olla toisten kanssa. Miksi en halunnut isoon ryhmään tai ainakaan pystynyt olemaan sellaisessa mukavasti.\nTuo kiusaaminen lannisti ja mua yritettiin muuttaa ja pakottaa ryhmiin samanikäisteni toimesta, olin epänormaali heidän mielestään ja kaikki keinot koitettiin. Se sattui kun tunsi ettei kelvannut toisille muunlaisena kuin muokattuna ja paranneltuna.\nSanoma on siis että annetaan kaikkien kukkien kukkia. Näin sanoisin itselleni jos nuoremmalle minälleni pääsisin puhumaan.\nVaikka koin rankkoja aikoja en muuttaisi mitään, sain vaan päättäväisyyttä että haluan olla oma itseni ja haluan kannustaa myös muitakin siihen. Siunausta ja tsemppiä!\nMillä tavalla koet tyttösi olevan toisia lapsellisempi? Kysyn sillä, kun omalla saman ikäisellä tytölläni on vähän samaa ongelmaa. Ennen hänellä oli kavereita kouluajan ulkopuolellakin, mutta nyt ihan viimeisen vuoden aikana tuntuu että kavereilla on alkanut olemaan muuta tekemistä ja muita kavereita. Itselläni on käynyt mielessä, että onko tyttöni liian lapsellinen. Itse en pidä lapsellisuutta pahana, koska nykyään aikuistutaan aivan liian nopeasti, mutta.. Mieluummin haluan tyttöni olevan ”pikkuaikuinen”, jolla on kavereita kuin lapsellinen tyttö, joka joutuu sen takia olemaan yksin.\nMinun tyttöni on kiinnostunut keppihepoista, My Little Pony Equestrian Girlseistä yms. kun taas luokkakaverit jo juttelee pojista ja seurustelusta. Tosi hankala tilanne, kun en haluaisi patistaa tyttöäni kiinnostumaan mistään tuollaisesta, jotka omasta mielestäni kuuluu pikemminkin yläkouluikäisille.\nOnko tyttösi luokalla ketään toista, joka viettää vapaa-ajallaan aikaansa yksin? Voisitko ajatella että otat opettajaan yhteyttä. Olin aikoinaan huolissani oman tyttöni ystävyysasioista, koska on ujo ja hiljainen, joten otin opettajaan yhteyttä ja opettaja seurasi koulussa olisiko luokalla joku toinen, jolla ei oikein ole ystäviä tai taitoja luoda ystävyyssuhteita. Kun tuollainen tyttö sitten löytyi, opettaja otti yhteyttä tämän äitiin ja tämän äiti taas minuun. Sovimme, että tyttö tulee meille leikkimään ja siitä lähti alulle hyvä ystävyyssuhde, joka tosin on nyt vähän viilennyt juurikin noiden erilaisten kiinnostuksenkohteiden takia.\nYlemmälle ja aloittajallekin ; keppihevosista yms. kiinnostuneita tyttöjä on ympäri suomea niin paljon että uskoisi pienemmiltäkin paikkakunnilta löytyvän samantyyppistä porukkaa.\nOletan että hän voisi olla kiinnostunut esimerkiksi ratsastuksesta, jota suosittelen kokeilemaan.\nMielestäni on jopa julmaa toivoa tyttärensä, rakkaan lapsensa, olevan erilainen kuin nyt, vain kavereiden tähden.\nHarrastuksista, netistä, jopa lähipaikkakunnilta jos ei muualta, löytyy varmasti ”jokaiselle jotakin” sen sijaan että tuputetaan niitä ”10 vuotias ja meikkaa, omistaa poikaystävän…” tai pahimmillaan ”13 ja raskaana” – ihmisiä.\nEi kaikki tietysti ole niin, mutta sanoisitko lapsellesi päin kasvoja että haluat/toivoisit hänen olevan erilainen, pikkuaikuisempikin jopa vain kavereiden takia jotka eivät näytä kelpuuttavan tytärtäsi sen takia, että hän on erilainen?\nToivon molemmille kirjoittajille paljon hyvää.\nOma näkemykseni on että ystäviä yleensä löytyy kun etsii ja omien kokemuksieni perusteella on parempi olla sitten vaikka yksin kuin väärien ihmisten kanssa.\nHei! Meillä on saman tyyppinen ongelma kohta 11-vuotiaan pojan kanssa. Meillä hänen pikkuveljellään on tosin paljon kavereita, ja isoveli sattuu olemaan jollain tapaa ikäistään lapsellisempi positiivisessa mielessä, joten hän on saanut myös pikkuveljen pari vuotta nuoremmista kavereista itselleen kavereita. Olenkin koittanut viestittää, että voi hyvin olla eri ikäisiä kavereita, ei niiden tarvitse olla esimerkiksi saman ikäisiä tai samalla luokalla. Itsellänikin on hyvin eri ikäisiä ystäviä, nuoria ja vanhoja. Tämä on tuntunut jotenkin helpottavan poikaani. (joka tosin ei juuri kovin näytä tilanteesta kärsivänkään, enemmän itse mietin juuri näitä juttuja).\nKiitos palautteesta. Olen itsekin introvertti joten ymmärrän kyllä mitä tarkoitat. En vain muista omasta lapsuudestani vastaavia ongelmia kuin nyt tyttärelläni on ollut kavereiden suhteen. Toivon vain että osaan vahvistaa hänen itsetuntoaan oikealla tavalla.\nLapsellisuudella tarkoitan että tyttöni viihtyy hyvin itseään nuoremmassa seurassa ja ei ole vielä kiinnostunut pojista/meikkaamisesta (thank God) kuten hyvin monet luokkakaverinsa joista jotkut ovat jo todellisia ”pissiksiä”. Poneista ja nukeista ei ole koskaan ollut kiinnostunut.\nEnemmänkin hän on haaveilija ja taiteellinen ja vähän hidastempoinen yleisesti, mikä on ihan ok.\nOlen 2. luokalla jutellut silloisen opettajan kanssa ja hänen ohjeensa oli että aika tekee tehtävänsä. Nykyiselle opelle en ole jutellut, ehkä on jo vähän liian vanha tällaiseen.\nNyt on tilanne taas vähän parantunut, vanha kaveri haluaa olla taas ”bestis” ja ongelmana on päinvastoin että tämä erittäin dominoiva kaveri haluaisi viettää kaiken vapaa-ajan tyttöni kanssa joka taas pidemmän päälle ahdistaa hanta kun haluaisi omaakin aikaa…\nNo, ei pidä valittaa, parempi näin.\nMoi! en oikeen tiedä että pitäiskö mun tänne kirjottaa vai onks tää vaan joku vanhempien palsta mutta kerronpa silti:)\neli siis olen 14v tyttö ja varsinkin tässä 8.luokan alussa oon huomannut selvää muitten ulos jättämistä oon jäänyt ite ns ”toiseksi vaihtoehdoksi” monena lukuvuonna mutta tänä vuonna erityisesti. Meillä vaihtui luokat kokonaan ja mun vanhasta luokasta tuli vaan kaksi mun vanhaa luokkalaista samalle luokalle. Kaikki kolme ollaan aika epäsosiaalisia, joten ollaan aina kolmistaan. Ja meillä on se ongelma että AINA joku jää kolmanneksi ja joo tiedän että tää ei liity asiaan mitenkään mutta oon pääsemässä siihen.\nToinen niistä oli mun paras ystävä ja toinen hyvä ystävä, mutta yhtenä päivänä mun paras kaveri suuttui ,jostain en tiedä mistä eikä halunnut olla enää missään tekemisissä. Olin tietenki tosi surullinen ja vihainen ittelleni et miten annoin näin käydä. Se oli se ystävä kelle avauduin, olin vapaa ajalla. 24/7, juteltiin joka päivä ja oltiin läheisiä. Sen jälkeen kun tämä mun vanha paras kaveri veti välit, olin mun ainoan hyvän kaverin kanssa.\nTässä vaiheessa tulee huomata että mun vanha paras ystävä oli kokoajan meidän kanssa tai no mun hyvän ja ainoan ystävän kanssa. Yhtenä päivänä kumpikaan ei tullut kouluun eli olin yksin ja seuraavana päivänä ne oli vain kahdestaan ja sanoi mulle kaikkea ei niin mukavaa :// ja nyt oon yksin mulla ei ole ketään, ei ketään kelle avautu tai kertoa iloisia uutisia ei kyllä ole lähiaikoina mitään iloista tapahtunut synttäritkin vietin yksin kotona kun vanhemmat oli töissä 9 asti illalla. Ei voi mitään tälläistä se elämä on.\nHei, Olemme siirtäneet viestisi Nuortennetin palstalle, missä voit keskustella aiheesta myös muiden nuorten kanssa. Tässä linkki keskusteluun:\nKiitos kun kirjoitit meille, ja hyvää syksyn jatkoa sinulle! <3\nAsumme espoon Leppävaarassa. Alue on meille kohtuu uusi muuton takia. Muut lapsikatraastani on löytänyt kavereita mutta 9v poikani on aivan yksin vapaa ajalla. Äitinä olen todella surullinen asian takia.. miten nuorena lapsi voikaan syrjäytyä! Onko teillä samoja kokemuksia ja miten selviätte niistä?\nHei, kirjoitan vanhimmasta lapsestamme joka jo melkein 12-vuotias. Hän on hyvin urheilullinen, utelias, iloinen ja pääsääntöisesti kohtelias 😉 Ensimmäisen kouluvuoden aikana hän oli ip-kerhossa jossa koki kiusaamista toisen luokkakaverin toimesta. Hän kertoi tämän vasta noin vuoden kuluttua. On koko ajan ollut saman henkilön kanssa samalla luokalla ja ilmeisesti koulussa välit ovat normaalit. Kuitenkin tämän ekan vuoden jälkeen hän on leikkinyt hyvin vähän kavereiden kanssa. Aina välillä todella harvoin liikkuu kavereiden kanssa ja viime syksynä sai pari uutta kaveria joiden kanssa pelailu pokemonia talvella ja oli muutenkin pulkkamäessä. Nyt toinen näistä ei enää pelaa pokea ja toinen on herkästi suuttuvaa sorttia joten eivät enää vietä vapaa-ajalla aikaa yhdessä. Koen että oma poikani luovuttaa myös kaikessa helposti eli ei jaksa yrittää ottaa yhteyttä ja samoin myös on huono keskustelemaan tunteistaan kenenkään kanssa. On aina ollut mököttävää jääräpäistä sorttia joten ei puhu mitään ja toiseksi jos esim suuttuu mummolassa niin saattaa kävellä kotiin (8km). Hän ei halua puhua ekan luokan IP-kerhon kiusaamisesta. Ei piirtää, ei kirjoittaa. Ei sano mitään jos kysyn puhuisitko jonkun toisen kanssa mieluummin. Miten auttaisin häntä? Kotona siskojen kanssa leikit sujuu normaalisti poikien/sisarusten tyyliin. Salibandyä harrastanut vuosia ja siellä kyllä puhuu muiden kanssa käsittääkseni. Tämä tuntuu eskaloituvan kesälomalla joka vuosi. Olen kuitenkin sitä mieltä että jotain pitäisi tehdä jottei tästä tule tunnelukkoja aikuisuuteen. Vai mitä mieltä olette?\nMeilläkin 13-vuotiaan tytön ”epäsosiaalisuus” tulee esiin varsinkin loma-aikoina. Hänellä on koulussa muutama kaveri. Samat kaverit ovat olleet jo leikki-ikäisestä asti, eikä uusia tunnu löytyvän. Esim. nyt seiskaluokan ajattelin olevan uusi mahdollisuus, mutta ei ole löytynyt uusia kavereita sieltäkään. Välillä häntä harmittaa kun näistä muutamasta kaverista ei löydy seuraa vapaa-ajalla. Hän harrastaa paljon, mutta sieltäkään ei ole saanut kavereita. Olemme kannustaneet laittamaan viestiä tai soittamaan vähän kaukaisemmillekin tuttaville, mutta ei halua. Olemme myös ehdottaneet uusia harrastuksia, ei halua. Raivoaa sen jälkeen minulle (äidille), että kyllä hänellä on kavereita. Ilkeilee myös pikkuveljelleen, joka on sosiaalisesti lahjakkaampi. Huomaan, että hän on todella ujo kodin ulkopuolella.\nHarmittaa hänen puolestaan, mutta alkaa olemaan auttamiskeinot vähissä.\nHei, kuulostaa todella tutulta, täällä myös mukavan ja fiksun mutta vetäytyvän 10 v tytön äiti. Kavereita on ollut hankala löytää muuton jälkeen, aiemmassa paikassa oli muutama tosi hyvä kaveri ja leikit sujuivat ulkona sujuvasti myös isommissa porukoissa. Uudessa paikassa ei oikein ole mahdollisuutta samanlaisiin pihaleikkeihin.\nMietteliääksi vetää, kaikenlaista on kokeiltu mutta sanoin lapselle emme muuten luovuta, maailmassa on pakko olla mukavia kavereita jotka odottavat vain löytymistä. Tein nyt semmosen kokeilun, kysyin lupaa lähialueen kirjastosta, saanko laittaa lapun omalla sähköpostillani (ja että henkilökunta näkee lapun laittajan, esittelin itseni), että etsitään kavereita tavallisiin arjen puuhiin ja leikkeihin. Lapselle tämä oli ok. Katsotaan mitä tuleman pitää, löytyisikö sitä kautta samanhenkistä seuraa. Kerron tuloksista täällä jos se ottaisi onkeen!\nKoetan jutella ja lohduttaa lasta, että vaikka tämä on vaikea asia ja tuntuu ikävältä, me tämäkin saadaan varmasti järjestymään. Hän on arvokas ja mielenkiintoinen omana itsenään. Kavereita odotellessa puuhaillaan kaikkea muuta mukavaa ja katsotaan jos jostain ’viritelmistä’ tulisi jotakin. Selvästi kyllä aikuista tarvitaan tässä vaiheessa avuksi uusien ystävyyssuhteiden solmimisessa. Olen myös lohduttanut lasta, että hänestä varmasti kasvaa empaattinen ja täydellä sydämellä tunteva aikuinen, joka ymmärtää kanssaihmisiään. Tsemppiä rakkaat vanhemmat, lämpimiä ajatuksia kaikille ’kanssakulkijoille’!\nVastaa aiheeseen: Ei kavereita vapaa-ajalla