Neljä vuotta torilla ja muita ajatuksia vaalityöstä – Anna Munsterhjelm\nJulkaistu 13.2.2017 13.2.2017 Kirjoittanut annamun\nVaalimaailmassa monta on ihmeellistä asiaa, ja ne ovat saaneet ensikertalaisen häkeltymään, hämmästymään ja vaikuttumaan. Että vau, millaisella intohimolla monet vaaleihin suhtautuvatkaan! Ja oho, tällaisetkin asiat pitää muistaa hoitaa. Ennen kaikkea: Kuinka valtavasti vaalien alla paahdetaankaan kampanjatyötä!\nArvostan älyttömän paljon niitä ehdokkaita, jotka tekevät sinnikästä jalkatyötä, ryhtyvät aktiivisiksi bloggaajiksi tai suunnittelevat huikeita kampanjatempauksia jo useita kuukausia ennen vaaleja. Se ei kuitenkaan tunnu itselleni luontevalta tavalta toimia. Partiossa, muissa luottamustehtävissä ja töissä olen tottunut siihen, että näytöt ratkaisevat. Olen oppinut ajattelemaan, että aikaansaannokseni ja tapani tehdä luovat luottamuksen ja kiinnostuksen – jos luovat.\nOlen miettinyt paljon sitä, miten haluan toimia kuntavaaliehdokkaana. Vastaus on loppujen lopuksi hyvin helppo: tahdon toimia samoin kuin toimisin kaupunginvaltuutettuna.\nEn aio päivystää seuraavia neljää vuotta torilla jakamassa omia kuviani. (Kanssaehdokkaani Elisa Gebhard demareista perustelee muuten tällä videolla fiksusti, miksei paperiflaikkujen painattaminen ole ympäristönkään kannalta järkevää.) Sen sijaan olen läsnä ja osallistumassa keskusteluun siellä, missä muutenkin liikun: sosiaalisessa mediassa, kaupungilla, työssä, harrastuksissa ja vapaaehtoistehtävissä.\nEn aio panna seuraavien neljän vuoden aikana tuhansia euroja siihen, että tekisin naamani ja iskulauseeni tutuksi lehtien lukijoille, somen selaajille tai ratikkapysäkillä seisoskelijoille. En aio ottaa jatkossakaan pankkilainaa, jotta voisin lisätä näkyvyyttäni mainoksilla. Sen sijaan aion vastedeskin hoitaa pestini mahdollisimman hyvin, viestiä työstäni aktiivisesti ja niin, että minua näihin tehtäviin tukeneet voivat olla valintaansa tyytyväisiä.\nTulevalla vaalikaudella en aio tehdä päätöksiä vain oman näkemykseni pohjalta. Minulla on monesta asiasta mielipide, joka pohjautuu sekä tietoon että omiin kokemuksiini. Kestäviä, ymmärrettäviä ja koko porukan sitouttavia päätöksiä ei kuitenkaan tehdä vain yhden ihmisen mielipiteiden pohjalta. Uskon, että paras näkemys muodostuu, kun pääsee keskustelemaan erilaisten, maailmaa ehkä aivan eri vinkkelistä katsovien ihmisten kanssa. Paitsi itse päätöksen laatua, muiden osallistaminen parantaa myös siitä viestimistä ja siihen sitoutumista. Siksi ajattelin esimerkiksi sparrata vaalikonevastauksiani Facebook-seuraajieni kanssa. Se ei tarkoita, ettenkö tekisi lopullista päätöstä itse tai että haluaisin ulkoistaa vaikeat asiat muille – vastuu päätöksen tekemisestä ja sen seurauksista kuuluu luonnollisestikin minulle, sekä ehdokkaana että mahdollisena valtuutettuna.\nEn ole hakemassa neljän vuoden mittaiseen markkinointikampanjaduuniin vaan kunnalliseen luottamustehtävään, yhteisistä asioista päättämään. Seuraavat kaksi kuukautta aion toimia samalla tavalla kuin tulisin toimimaan seuraavat neljä vuotta. Voi olla, että se on monien mielestä typerää. Voi olla, että sillä tavalla ei tule valituksi. Voi olla, että huhtikuun 9. päivän iltana harmittaa.\nMutta ainakin sekä äänestäjät että minä itse tiedämme, mitä olen valmis tekemään ja mihin sitoutumaan myös vaalipäivän jälkeen.\nEdellinen artikkeli Vihapuhetta voi ehkäistä opettelemalla pystyttämään telttoja\nSeuraava artikkeli Huonosti pärjäävistä koululaisista voi tulla parhaita partiolaisia


Opiskelu | Anna Karin\ntoukokuu 15. 2015 | Oma elämä, Opiskelu | 16 Kommentit\nViime aikoina elämäni on ollut hieman stressaavaa. Mä olen pähkäillyt, miten kukaan äiti voi ikinä milloinkaan päästä pääsykokeista läpi, kun pänttäämisen aikana joku on koko ajan vieressä ryystämässä räkää paitaan tai itkemässä, kun kani ei mahdu leikkitraktoriin tai kun pikkusisko otti väärän värisen legon, joka oli olevinaan kakku. Luultavasti mä en tule pääsemään kouluun. Tai ainakin ennen sitä mä tulen hulluksi.\nViime yönä näin karmeita painajaisia. Olin kuin ihmeen kaupalla onnistunutkin setvimään tieni yliopistoon, mutta opinto-oikeuteni hylättiin viime metreillä, koska minulla oli vielä kasa suorituksia suorittamatta yläasteella ja lukiossa. Pakollisia ruotsinkursseja, fysiikkaa, kemiaa ja englannin ”puheviestintää”. Sitten oli yksi käsityötunnilla kesken jäänyt takki, joka oli minulle jo auttamatta aivan liian pieni ja jossa oli vain hemmetin monta pistävää nuppineulaa, jotka raapivat sormiini verisiä jälkiä. Yritin lintsata, haahuilin pitkin ahdistavia koulun käytäviä ja lähettelin epätoivoissani opettajille sähköposteja, joissa anelin armahdusta. Sain vastaukseksi: ”Tällä kertaa et pääse pälkähästä!”\nHeräsin hikisenä ja peloissani. Voisiko se jumalauta jäädä kiinni siitä saamarin mokkatakista? Kannattaako tässä enää edes yrittää?\nVähän siis stressaa. Viikon päästä juon ehkä siiderin. Tai kossun. Katsotaan.\nHyviä, oikeita päätöksiä\nkesäkuu 7. 2013 | Elämä, Opiskelu | 0 Kommenttia\nTajusin jokin aika sitten, että mä olen tehnyt kaikki elämäni suuret päätökset hetken mielijohteesta. Rovaniemelle muutosta päätin viikkoa ennen muuttoa. Oli tekstiviesti, jossa luki ”tuutko keskustelemaan facebookkiin Rovaniemelle muutosta?”, kymmenen minuuttia ja mä olin mukana. Matin kanssa päätettiin muuttaa yhteen niin, että jompi kumpi kysyi toiselta: ”kuinka paljon häsettäisi asua yhessä?” Häsetti, mutta silti kuukauden päästä yhtenä syksyisenä iltana kannettiin pahvilaatikkomme yhteiseen kotiin. Takaisin kotikonnuille päätin muuttaa, kun Matti eräänä sunnuntaiaamuna ehdotti asiaa – tunnin päästä jo mietittiin uutta sisustusta.\nVaikka joskus minulla menee monta minuuttia miettiessäni minkä maitolasin ottaisin, isompiin päätöksiin uskallan heittäytyä tunteella. Jotenkin uskallan uskoa omaan intuitioon ja siihen, mikä sillä hetkellä tuntuu hyvältä. Enkä edes kadu yhtäkään yhtäkkiä tehtyä päätöstä, vaikka aina kaikki ei olekaan mennyt niin kuin olisin toivonut. On helpompi hyväksyä huonotkin asiat, joista on joskus ollut ihan varma. Koska mitenkään muuten en olisi voinut tehdä.\nOlen aina ollut kateellinen niille ihmisille, jotka jo lapsuudessaan tietävät mitä heistä tulee isona. Mä olen miettinyt ja pähkäillyt, kysellyt ihmisten mielipiteitä, kokeillut ja turhautunut. Vaihtoehtoina on ollut mm. asianajaja ja psykologi, mutta en haluaisi kuitenkaan kumpaakaan niin paljon, että jaksaisin päntätä monta kuukautta jo pelkästään päästäkseni kouluun sisälle. Musta on aina tuntunut, että en vaan koskaan keksi sitä minun juttua. En keksi mitään erityistaitoa, jossa olisin todella hyvä.\nKeväällä piti hakea kouluihin ja mä hain summanmutikassa vähän kaikkea mahdollista. Menen minne pääsen, katsotaan. Vasta sitten, kun kasvatustieteen pääsykokeet lähestyivät ja minun jännitys kasvoi kasvamistaan, tajusin tietäväni vihdoinkin mitä haluan opiskella. Kun pääsykokeet eivät menneet ihan odotetulla menestyksellä, mietin muita vaihtoehtoja. Niitä, jotka eivät kiinnostaneet ollenkaan niin paljon. Koulutuksia, jotka tiedän jättäväni jossain vaiheessa kesken.\nSitten tajusin, että avoin yliopisto, iltaopinnot ja vielä vuosi Ainon kanssa kotona. Kyllä kiitos! Siispä heitin varavaihtoehdot nurkkaan ja päätin, että opiskelen kasvatustieteitä vuoden avoimessa yliopistossa ja kokeilen sitten keväällä uudestaan pääsyä yliopiston kirjoihin.\nNyt musta tuntuu, että tiedän vihdoinkin mitä haluan tehdä isona. Eikä tämä vaan voi mennä pieleen, koska se tuntuu niin oikealta juuri nyt. Jos myöhemmin muutan mieltäni, lupaan olla katumatta, sillä tein päätökseni jälleen kerran tunteella. Tällä kertaa tunteiden tajuamisessa meni vain hieman kauemmin.\nEikä mun tarvitse enää kadehtia toisten määrätietoisuutta. Vihdoinkin mäkin tiedän ja se tuntuu niin hyvältä!\nKesällä sivistän itseäni lukemalla hömppäkirjoja.


Kevytyrittäjyys tarkoittaa itsensä työllistämistä laskutuspalveluyrityksen kautta. Käytännössä kevytyrittäjyys on perinteistä yrittäjyyttä helpompi tapa työllistää itsensä. Kevytyrittäjyys mahdollistaa vaihtoehtoisen tavan tehdä töitä, sillä kevytyrittäjä voi keskittyä paperitöiden sijaan omaan ydinosaamiseensa.\nVastuu Group kokoaa yhteen kahdesti vuodessa KIRA-alan asiantuntijoita ja vaikuttajia keskustelemaan ja käsittelemään ajankohtaisia asioita. Syksyn 2021 ohjausryhmän aiheena oli kevytyrittäjyys, joka on ollut viime vuosina yhä enemmän yleistyvä työteon muoto. Aiheesta oli mukana keskustelemassa Vastuu Groupin työntekijöiden lisäksi muutamia asiakasyrityksiämme ja viranomaisyhteistyökumppaneitamme sekä kevytyrittäjien edustajana Uusi Työ Ry:n Olli Kärkkäinen.\nTässä kirjoituksessa tutustutaan eri tahojen, kuten KIRA-alan yrityksien, Verohallinnon ja Aluehallintoviraston, ohjausryhmässä esiin tuomiin näkökulmiin kevytyrittäjyydestä ja millaisia uhkia tai mahdollisuuksia kyseinen työnmuoto heidän silmissänsä luo.\nKevytyrittäjä terminä ei ole virallinen nimike, vaan se on yleistynyt arkikäyttöön puoliksi vahingossa ja kenties kiitos hyvän brändäyksen. Tarkemmin kevytyrittäjyys tarkoittaa yrittämisen muotoa, jossa tavanomaiset yrittäjyyteen kuuluvat hallinnolliset työt, kuten esimerkiksi laskutus, pakolliset maksut ja kirjanpito on ulkoistettu laskutuspalveluyritykselle.\nKevytyrittäjän ainoa tehtävä on siis kaikessa yksinkertaisuudessaan keskittyä vain varsinaiseen työsuoritukseen. Usein tähän työmuotoon liittyy se, että kyseinen henkilö voi tehdä laskutettavaa työtä ilman, että hänellä on omaa virallista Y-tunnusta. Työtä tehdään siis laskutuspalveluyrityksen nimissä, mutta silti itsenäisesti ja yrittäjämäisesti. Korvaus tehdystä työstä maksetaan laskutuspalveluyrityksen kautta sovitusti.\nKuulostaako helpolta? Sitä sen on nimenomaan tarkoituskin olla, mutta miksi se sitten puhututtaa eri toimijoiden keskuudessa niin paljon? Pienenä knoppina: laki ei tunnista kevytyrittäjää. Lain virallisen tulkinnan mukaan Suomessa on joko yrittäjiä tai työntekijöitä, eikä mitään kolmatta työmuotoa ole olemassa. Kevytyrittäjiä on kutsuttu villisti jopa lainsuojattomaksi.\nKevytyrittäjyys viranomaisten näkökulmasta\nKevytyrittäjien työsuhteen arviointi työsuojeluvalvonnassa aiheuttaa selkeästi haasteita. Tyypillisimmillään tulkintaa tehdään arvioitaessa, onko työsopimuslakia noudatettu oikein.\nKun henkilö on työsuhteessa selkeästi nimettyyn yritykseen, turvaa lainsäädäntö paremmin työsuojelullisissa kysymyksissä. Esimerkiksi ilmoitusvelvollisuuden puuttuminen kevytyrittäjien kohdalla estää tehokkaan arvioinnin toisinaan kokonaan.\nHaasteita ilmenee myös ulkomaalaisten työntekijöiden valvonnassa. Aika-ajoin tulee ilmi, että on työntekijöitä, jotka ovat töissä kevytyrittäjästatuksella, mutta eivät itse sitä välttämättä edes haavoittuvasta asemastaan johtuen tiedä tai ymmärrä. Haavoittuvuudella tarkoitetaan tässä esimerkiksi rajallista tai puutteellista suomen kielen taitoa.\nKevytyrittäjällä ei muodostu suoranaista työsuhdetta kehenkään, sillä laskutuspalvelu toimii vain ”muodollisena työnantajana” ja näin ollen tietyt velvollisuudet esimerkiksi työntekijöiden kuulemisessa valvontatilanteissa eivät ole aina mahdollisia. Valvonnan kannalta löytyy siis monia kysymyksiä, ja periaatteessa jokainen tapaus pitää arvioida tapauskohtaisesti, eikä suoria johtopäätöksiä voida kovin helposti vetää.\nMyös verotuksen näkökulmasta on haasteellista saada esimerkiksi tietoa siitä, missä roolissa työnsuorittaja toimii tai miten erilaisissa verovähennyksiin liittyvissä asioissa pitäisi menetellä. Julkisessa keskustelussa puhututtavat eniten verotukseen liittymättömät asiat, kuten se, miten yllä mainittu työsuojeluvalvonta hoidetaan tai miten menetellään eläkevakuuttamisen osalta.\nKevytyrittäjyys työn tilaajan näkökulmasta\nTilaajavastuulaki säätelee kaikkien tilaajien tekemistä tiettyjen reunaehtojen täyttyessä. Työn tilaajan tulee pyytää ja sopimusosapuolen tulee toimittaa tilaajalle mm. selvitys siitä, onko yritys merkitty ennakkoperintälain (1118/1996) mukaiseen ennakkoperintärekisteriin ja löytyykö yritys kaupparekisteristä.\nTilaajavastuulain velvoitteiden lisäksi Työturvallisuuslain 52a§:n mukaan jokaisella työmaalla työskentelevällä henkilöllä täytyy työmaalla liikkuessaan olla näkyvillä henkilöä yksilöivä kuvallinen henkilötunniste. Tunnisteesta on käytävä ilmi, onko työmaalla työskentelevä työsuhteessa oleva työntekijä vai itsenäinen työnsuorittaja.\nMitä tämä käytännössä tarkoittaa tilaajan näkökulmasta, kun työtä tilataan kevytyrittäjältä?\nKäytännössä tällä hetkellä kevytyrittäjien kohdalla henkilötunnisteiden tilaaminen hoidetaan monesti siten, että laskutuspalveluyritys tilaa työnsuorittajalle henkilökortin omiin nimiinsä, vaikka työn suorittaja on todellisuudessa vain laskutussuhteessa tähän yritykseen, koska työsopimusta näiden kahden toimijan välillä ei ole. Työsuojelun näkökulmasta henkilötunnisteesta olisi kuitenkin käytävä ilmi työntekijän tosiasiallinen työnantaja (=palkanmaksaja), tai se, että kyseessä on itsenäinen työnsuorittaja.\nJos työtä tilataan kevytyrittäjältä, tilaajan on ennen sopimuksen tekemistä hankittava tilaajavastuulain mukaiset selvitykset kevytyrittäjän velvoitteiden hoidosta. Laskutuspalvelu ei voi antaa selvityksiä kevytyrittäjän puolesta.\nUseimmiten kevytyrittäjällä ei ole Y-tunnusta, eikä sitä ei ole rekisteröity arvonlisäverovelvollisten rekisteriin, ennakkoperintärekisteriin, työnantajarekisteriin, kaupparekisteriin tai julkiseen verovelkarekisteriin. Tällaisessa tilanteessa tilaaja voi pyytää sopimuspuolelta vapaamuotoisen selvityksen siitä, että sitä ei ole merkitty Verohallinnon rekistereihin eikä kaupparekisteriin. Veronmaksuasioita koskeva todistus tilaajan on pyydettävä suoraan sopimuspuolelta. Lue Aluehallintoviraston tiedotteesta lisää tilaajavastuulain vaatimista selvityksistä kevytyrittäjien kohdalla.\nVaikka tilaajat voivat pyytää ja kevytyrittäjät toimittaa tilaajille tilaajavastuulain vaatimat selvitykset, käytännössä tämä aiheuttaa alalla haasteita, koska monet tilaajat ovat automatisoineet kaikki hankinta- ja työmaanhallintaprosessinsa ja manuaalisten selvitysten käsittely koetaan työlääksi.\nYksi tilaajan näkökulmasta esille nouseva asia kevytyrittäjyydessä on myös se, että Eläketurvakeskuksen mukaan työn tilaaja voi joutua eläkevakuutusvastuuseen, mikäli kevytyrittäjän katsotaan olevan työsuhteessa työn tilaajaan, vaikka työstä maksettu korvaus tapahtuisi laskutuspalveluyrityksen kautta. Näin voi tapahtua, jos työn suorittajan ja tilaajan välinen työntekosuhde täyttää työsuhteen tunnusmerkit. Tällöin katsotaan, että kyseessä on työsuhde.\nTilaajia huolettava asia on myös se, että kevytyrittäjyys mahdollistaa liiketoimintakiellon kiertämisen, koska laskutuspalveluja käyttämällä kevytyrittäjä katsotaan verotuksessa usein yrittäjän sijasta palkansaajaksi.\nTilaajan näkökulmasta kevytyrittäjien työllistämiseen liittyy siis monia riskejä, joita työn tilaajat haluavat välttää. Työn tilaajina he ovat lopulta vastuussa, mikäli työmailla ei toimita lain mukaisesti.\nKevytyrittäjyys kevytyrittäjän näkökulmasta\nKevytyrittäjyys, eli itsensä työllistäminen laskutuspalveluyrityksen kautta, mahdollistaa vaihtoehtoisen tavan tehdä töitä. Käytännössä kevytyrittäjyys helpottaa itsensä työllistämistä ja ennen kaikkea kannustaa suhteellisen pienellä riskillä kokeilemaan uusia mahdollisuuksia ja ideoita.\nKevytyrittäjäpalvelut ehkäisevät harmaata taloutta tarjoamalla helpon tavan työsuorituksen laskuttamiseen. Kevytyrittäjien edustajan näkökulmasta riskejä kevytyrittäjien työllistämiselle ei ole siinä määrin kuin esimerkiksi työn tilaajat sen näkevät.\nEsimerkiksi liiketoimintakiellossa oleva henkilö ei aiheuta yritykselle kevytyrittäjien edustajan näkökulmasta ylimääräistä riskiä, sillä laskutuspalveluyritykset hoitavat kevytyrittäjän puolesta kaiken taloushallinnollisen toiminnan.\nMyös verot tulevat automaattisesti maksetuiksi oikean suuruisina, joten kirjanpidon laiminlyönti tai virheet eivät ole riskinä. Kevytyrittäjien edustajan mukaan laskutuspalveluyritykset tarjoavat kevytyrittäjille myös koulutusta ja neuvontaa.\nMonet vakuutukset ovat automaattisesti voimassa, ja niitä voidaan tarvittaessa laajentaa ja muuttaa, mikäli jokin vakuutus, kuten vastuuvakuutus, ei täytä kaikkia työn tilaajien vaatimuksia. Laskutuspalveluyritykset ovat siis valmiita tekemään osansa ratkaisun löytämisessä ja toteuttamisessa sekä selvitysvelvollisuuden täyttämisessä.\nKevytyrittäjyys KIRA-alalla kaipaa yhteisiä linjanvetoja\nMitään yksiselitteistä ratkaisua kevytyrittäjyyden aiheuttamiin haasteisiin ei ohjausryhmässä vielä löydetty, sillä kaikilla tahoilla on omat näkemyksensä kevytyrittäjyyden riskeistä ja mahdollisuuksista. Positiivista on kuitenkin, että laajemmat yhteiset keskustelut on käynnistetty ja kaikille osapuolille on annettu mahdollisuus kertoa oma näkökulmansa.\nMe Vastuu Groupilla jatkamme aktiivista työtä tämän asian parissa, jotta voisimme ottaa myös kevytyrittäjät jatkossa osaksi palveluitamme, ja siten myös helpottaa heidän työllistymistään KIRA- alalla.\nVastuu Groupin operatiivinen johtaja Johannes Albäck esittelikin ohjausryhmässä monia tunnistamiamme kevytyrittäjyyttä ja palveluidemme käyttöä koskevia haasteita. Monet KIRA-alalla toimivat yritykset käyttävät palveluitamme helpottaakseen tilaajavastuulain velvoitteiden noudattamista. Kevytyrittäjät kuitenkin aiheuttavat palveluissa päänvaivaa. Yksi suurimmista haasteista kevytyrittäjyydessä palveluidemme suhteen on ehdottomasti työsuhderiippuvuuden poistaminen itsensätyöllistäjien osalta.\nOlemme myös pohtineet kevytyrittäjien omaa Luotettava Kumppani -raporttia. Raportti hyödyntäisi tietojen haussa Y-tunnuksen sijasta henkilön veronumeroa, mutta asiassa on vielä paljon selvitettävää muun muassa GDPR:n näkökulmasta.\nMonet asiat ovat riippuvaisia myös viranomaisten linjavedoista sekä lain asettamista vaatimuksista ja sen tulkinnoista. Kevytyrittäjyys on monelta kannalta katsottuna siis hieno uusi tapa helpottaa ihmisten työllistymistä, mutta toimialasta riippuen haasteita valitettavasti silti löytyy. Olemme kuitenkin toiveikkaita, että näihin haasteisiin löydetään ennemmin tai myöhemmin kaikkia asianosaisia tyydyttävät ratkaisut, kun kaikki osapuolet tekevät rakentavasti yhteistyötä.\nTekstiä muokattu 3.2.2022: Tarkennettu kappaleessa "Kevytyrittäjyys tilaajan näkökulmasta", miten tilaajavastuulain selvitykset hoidetaan kevytyrittäjien kohdalla sekä lisätty linkki Aluehallintoviraston tiedotteeseen .\nUsein pienellä remontti- ja rakennusyrityksellä ei ole paljoa aikaa ja rahaa käytettävissään yrityksen markkinointiin, markkinoinnin ammattilaisen palkkaamisesta puhumattakaan. Koska markkinointi on järkevää yrityksille ... 15.10.2020\nYritysmaailmassa sattuu ja tapahtuu – yritykset sulautuvat toisiinsa, yhden toiminta jatkuu toisen nimissä tai yritysmuoto vaihtuu esimerkiksi toiminimestä osakeyhtiöksi. Sulautumiset, fuusiot ja yhtiömuodon muuttumiset ... 23.5.2019


Aapo Reiman (vas.) mielipide: Talousjärjestelmä ei ole oikeudenmukainen – Superrikkaiden välinen avaruuskilpailu on siitä yksi osoitus – Hämeen Sanomat\nBrittiläinen miljardööri Richard Branson otti videokuvaa yksityisellä avaruuslennollaan 11. heinäkuuta. Kuva: EPA\nMaailman rikkain ihminen Jezz Bezos lensi hiljattain avaruuteen, ja toinen miljardööri Richard Branson ehti jo ennen häntä.\nSuperrikkaiden välinen avaruuskilpailu on yksi osoitus siitä, että vallitseva rikkaita suosiva talousjärjestelmä ei jaa resursseja oikeudenmukaisesti.\nSuperrikkaat voisivat käyttää miljardiomaisuuttaan myös vaikkapa maailman nälän lieventämiseen tai ilmastokriisin torjumiseen, mutta sen sijaan he käyttävät sitä rikkaille suunnattuun avaruusturismiin.\nKenelläkään ei kuuluisi olla miljardiomaisuutta, koska kukaan ei voi aidosti omalla työllään sellaista ansaita. Jeff Bezosin omaisuuden arvo on euroissa lähes 175 miljardia, mikä on yli kolminkertaisesti Suomen valtion koko vuosibudjettiin verrattuna. Tällainen varallisuuden valtava keskittyminen on talousjärjestelmämme ominaisuus ja valuvika.\n”Kylmän ideologinen leikkauspolitiikka”\nVarallisuuden haitallista kasaantumista voitaisiin kuitenkin ehkäistä hyvinvointieroja kaventavalla politiikalla. Hyvinvointivaltion rakentaminen on tästä hyvä esimerkki.\nNykyään enemmän muodissa on kuitenkin kylmän ideologinen leikkauspolitiikka, jonka hampaat ylettyvät myös kuntatasolle. Leikkauspolitiikan myötä omaisuus kasaantuu yhä harvemmille, ja valtaosa kansasta köyhtyy.\nSuomessakin varallisuuserot ovat revenneet 2000-luvulla ja etenkin Sipilän oikeistohallituksen aikaan vuosina 2016–2019. Varakkain 10 prosenttia on vaurastunut entisestään, kun taas kaikki muut ovat köyhtyneet.\nRikkain kymmenys omistaa jo puolet koko Suomen nettovarallisuudesta, kun taas vähävaraisin puolisko omistaa yhteensä vain reilu viisi prosenttia.\nMaailmalla tilanne on vielä karumpi. Rikkain prosentti omistaa enemmän kuin kaikki muut yhteensä.\n”Verotuksen painopistettä tulisi siirtää”\nVarallisuuserot konkretisoituvat arkielämässä. Suomessakin moni vähävarainen joutuu tekemään valintoja ruoan ja lääkkeiden välillä, kun samaan aikaan superrikkaat juhlivat huvijahdeillaan tai leikkivät avaruudessa.\nVarallisuus- ja hyvinvointieroja voitaisiin kaventaa määrätietoisella politiikalla.\nVerotuksen painopistettä tulisi siirtää sijoitustulojen ja suurten omaisuuksien verottamiseen, ja rikkaita suosivat verotuksen porsaanreiät ja kevennykset pitäisi poistaa. Lisääntyneet verotulot voisi käyttää hyvinvointipalveluiden parantamiseen sekä pieni- ja keskituloisten verotuksen keventämiseen.\nKuntatasolla on erityisen tärkeää välttää hyvinvointipalveluista leikkaamista, vaikka taloustilanne olisikin haastava. Peruspalveluleikkaukset köyhdyttävät kansaa ja kostautuvat tulevaisuudessa.\nAsiasanatMielipide Talous varallisuuden jakautuminen varallisuuserot yksityiset avaruuslennot


Me Naiset – Blogit | Sivuraiteilla – Lapset saa päättää -päivä!\n28.2.2018 klo 10:07\nVoisiko meilläkin olla sellainen päivä, mikä siinä Youtube-videossa?\nEsikoisen ehdotuksesta päädyin katsomaan tutun kollegani Inarin Äidin puheenvuoron tubevideota Lapset päättää -päivästä, jonka olin itse asiassa jo katsonut (huh, tällaisisa tilanteissa huomaa, että esikoinen on todella iso).\nMeillä lapsia on kolme ja viikonlopuista harrastusrumba vie ajasta niin ison osan, että yhteinen aika on lepäilyä, korkeintaan pleikan tai lautapelien pelaamista tai Putouksen katsomista yhdessä. Kolmen lapsen kanssa kaipaisin välillä myös lasten kanssa kahdenkeskistä aikaa, joten ehdotin, jos vanhemmat lapset saisivat molemmat päättää hiihtolomalla omien päiviensä sisällön.\n2,5-vuotias kuopus pääsee myöhemmin keväällä laivalle, joten loman päätteeksi vietin omat Lapset päättää -päivän torstaina esikoisen kanssa ja perjantaina keskimmäisen kanssa.\nEsikoisen päivän päätoive oli laskettelu ja "leffailta". Meiltä ajaa vartin laskettelukeskus Talmaan, jossa on myös lapsille kiva Werneri Park, jossa voi laskea muun muassa renkailla jäämäkeä. Sinne siis!\nOlemme käyneet esikoisen kanssa kerran talvessa päivän laskettelemassa, että jonkunmoinen taito säilyisi (niin äidillä kuin tyttärelläkin), mutta emme olleet koskaan käyneet Talmassa laskettelemassa. Kavereiden kanssa esikoinen oli käynyt kyllä siellä Werneri Parkissa.\nLaskettelutaitoni ei ole kummoinen, joten olin helpottunut, kun Talman rinteet olivat todella hyvässä kunnossa. Ja meille sattui täydellinen laskukeli. Aurinko paistoi pilvettömältä taivaalta, pakkasta oli viitisen astetta. Rinteitä Talmassa on kolme, joista yksi on enemmän lautailijoille. Pienessä eturinteessä järjestetään laskettelukouluja lapsille ja aikuisille. Vedimme itsekin sen varuiksi muutaman kerran, ennen isoon rinteeseen menoa.\nMeille vuotuiseen laskuun nämä rinteet riittivät oikein hyvin, vaikka temppuja emme tehneetkään. Otimme kolmen tunnin liput*, joilla pääsimme laskemaan vielä sukset riisuttuamme Werneri Parkin puolella.\nTalman jälkeen söimme sushia ravintolassa, jonka jälkeen haimme leffan ja irtokarkkeja. Ulkoilun jälkeen meikäläinenkin löhöili hyvällä omatunnolla. Palaamme koko perheen kanssa tänä talvena varmasti vielä Werneri Parkkiin, sillä meillä "pienet" eivät vielä laskettele.\nEsikoisen lounasvalinta Lapset päättää -päivänä Talmassa.\nLapset päättää -päivä 2\nKeskimmäisen päivän päätoive oli tramppapuisto, eli Rush Finlandin trampoliinipuisto, josta hän oli kuullut vain juttuja siellä käyneeltä isosiskolta. Paikka oli minullekin täysin uusi ja olin vilpittömän hämmästynyt, miten hieno ja monipuolinen Vantaan puisto oli.\nVarasimme 1,5h tuntia hyppyaikaa*, joka riitti hyvin äidille. 6-vuotias olisi jaksanut vielä senkin jälkeen, vaikka meillä molemmilla oli hiki päässä.\nHyppimistä varten pitää ostaa siihen soveltuvat sukat, jotka saa viedä kotiin.\nLiikunnalliselle pojalle löytyi puistosta monta suosikkia. Hän on katsonut Gladiaattoreita, joten pukkitaistelu osottautui yhdeksi paikan suosikiksi. Rushissa on joka puolella kameroita, joista omia suorituksia voi katsoa heti perään screeniltä. Tämä palvelu on tarkoitettu ehkä enemmän volttejaan hioville, mutta kyllä meidän lätkäjätkäkin naureskeli omille tempuilleen.\nMuutama treenasikin puistossa voltteja, mutta suurin osa hyppijöistä oli ihan "tavallisia" lapsia, nuoria ja vanhempia. Oli superviihdyttävä ja tapa muuten aikuisellekin liikkua joka paikkaan pomppien. Meni täydestä treenistä!\nRush Vantaalla (ketjun toinen puisto on Helsingissä) oli isojen trampoliinialueiden lisäksi myös trampat, joilla pystyi harrastamaan eri palloilulajeja, parkouria sekä pimeässä lasersotaa. Lisäksi käytössä oli välineitä, kuten trampoliineille soveltuvia lautoja ja suksia, joilla pystyi harjoittelemaan pakkaspäivänä talvisten lajien temppuja myös kuivalla maalla.\nLauri Markkasen innoittamana donkkausharjoituksia.\nPuiston jälkeen menimme syömään pojan mielestä "maailman parasta ruokaa", eli pikaruokalaan ranskalaisia ja hampurilaiset. Koska oli lapset päättää päivä, niin hän sai valita vapaavalintaiset herkut Vantaan Flamingon Finnkinon myymälästä ennen Supermarsu-leffaa. Koska hän oli vetänyt vielä jäätelön (tietysti) aterian päälle, karkkimäärä jäi vallan maltilliseksi. Leffan jälkeen kävimme vielä pojan suosikkikaupassa Budget Sportissa, joka vei päivän yli suunnitellun budjetin.\nOli oikea valinta tehdä juttuja kerrankin lasten kanssa kahdestaan, ilman kavereita tai edes sisaruksia. Varsinkin yhteisistä liikuntahetkistä jää kivoja kahdenkeskisiä muistoja, joita olemme muistelleet nyt loman jälkeen. Uskon, että Lapset päättää -päivästä tulee meille vallan hiihtolomaperinne.\nHinnat ja lisätiedot Rush Finlandista ja Talma Skistä.\nklo 17:57 | 1.3.2018\nVietimme lastenlastemme(9 ja 11-v) kanssa kesälomalla sekä ukin, mummon että molempien tyttöjen päivää. Jokainen sai valita ruuat aamupalasta iltapalaan, päivän aktiviteetin, päivän pelin ja päivän kisan. Koskaan meillä ei ole ollut näin hauskaa ja aivan ilman kinastelua. Lentopalloturnauksesta onkimiseen, kesäteatterista uimiseen, lehtipihvistä lettuihin, uunilohesta tortilloihin jne. Voin suositella. Kirjoitimme etukäteen paperille ja päätimme päivän aina ohjelman kehumiseen. Kaikki opimme uutta, kamerakuvasuunnistuksesta taidenäyttelyyn. Koska asumme kaukana lapsen lapsista tämä lähensi meitä tuntuvasti, ja tytöt ovat jatkaneet samantyyppistä kotonaan.\nklo 14:44 | 20.2.2018


KLINGER® Easylock putkiliittimet - KLINGER Finland Oy\nKLINGER® Easylockilla teet putkiliitokset helposti. Liitos on parempi kuin kierreliitos, hitsiliitosta nopeampi tehdä ja turvallisempi kuin laippaliitos. Kiristyspanta on hitsattu runkoon automaattihitsauksella koko sauman matkalta toisin kuin muilla vastaavilla liittimillä.\nKLINGER® Easylock voidaan asentaa nopeasti ja vaivattomasti laajaankin putkiliitosvalikoimaan materiaalista ja halkaisijoista riippumatta. Ei haittaa, vaikka liitoksen putkimateriaalit tai halkaisijat poikkeisivatkin toisistaan.\nKLINGER® EasyRep korjausliittimellä voit korjata rikkoontuneen putken ja KLINGER® EasyOutlet yhdeliittimellä voit asentaa putkiyhteen hitsaamatta.\nKLINGER® EasyGrip putkiliitin metalliputkien helppoon, nopeaan ja luotettavaan liittämiseen pienessäkin tilassa ilman raskaita laippoja.\nKLINGER® EasyFlexillä liität niin metalli kuin muoviputketkin helposti, nopeasti ja luotettavasti ilman tilaa vieviä raskaita…\nKLINGER® EasyCombigrip putkiliittimellä teet pitävän metalli-muoviputkiliitokset helposti, nopeasti ja luotettavasti. Patentoitu tiiviste-elementti.\nKLINGER® EasyPlastgripillä liität muoviputket toisiinsa helposti, nopeasti ja luotettavasti helpommin kuin millään muulla tavalla.\nKLINGER® EasyRepillä korjaat niin muovi- kuin metalliputkienkin vuodot nopeasti, luotettavasti ja helposti ilman tuotantokatkoksia.\nKLINGER® EasyOutletillä teet putkiyhteen niin muovi- kuin metalliputkiinkin nopeasti ja helposti jopa ilman tuotantokatkoksia.


eloNatura | Elonatura\nPosts by eloNatura\nPosted in Raaka-aineet on huhtikuu 08, 2014 by eloNatura\nTuotteissamme käytetyt raaka-aineet hyväätekevine ominaisuuksineen päivittyy tänne pian. Pysy kuulolla!\nSynteettinen vs. luontainen\nPosted in Blogi on maaliskuu 12, 2014 by eloNatura\nElonmerkkien ensimmäisessä kirjoituksessa ylistin luonnon viisautta ja synergiaa, ja paljastin intohimoni kemiaan. En malta olla jatkamatta samalla aiheella vielä toistamiseen. Tällä kertaa teemana on synteettisen ja luonnollisen yhtäläisyydet ja erot, plussat ja miinukset.\nEi tarvitse mennä kauaa taaksepäin, kun aihepiiri olisi ollut aiheeton ja huvittavakin. Luontainen oli luontainen ja sillä sipuli. Vitamiinit, mineraalit ja hivenaineet saatiin luonnosta, ravinnon kyytipoikina, lääkkeet olivat sitten erikseen. Nyt on toisin. Lähes kaikkea luontaista voidaan valmistaa myös synteettisesti, ja tämä on sotkenut osittain käsitystä siitä, mitä suuhun pistämme. Kun ennen saatiin C-vitamiinit mustaviinimarjoista ja mansikoista, B-ryhmän vitamiinit täysjyväviljasta ja puhtaasta lihasta, tänä päivänä ne napataan pillereinä –ja valitettavan usein synteettisesti valmistettuna. Miksi?\nSynteettinen on edullista valmistaa. Siinä, missä luontaisen vitamiinin, hivenaineen tai mineraalin valmistus riippuu äiti-maasta, sääoloista, valmistus- pakkaus- ja säilöntämenetelmistä, synteettinen syntyy laboratoriossa satoi tai paistoi. Vaikka synteettisten valmisteiden pakkauskuvat kertovat luonnosta ja luontaisuudesta – ja mikseivät kertoisi, sillä se myy – on niissä luontaista vain luonnosta matkittu kemiallinen kaava. Itse pilleri, jos ravintolisistä puhutaan, on steriileissä laboratorio-olosuhteissa, kuolleista kemianteollisuuden raaka-aineista valmistettu, keinotekoinen tuote. Samaan kemialliseen kaavaan, ja pintapuolisesti samaan lopputulokseen, on siten päästy kahta eri reittiä. Onko reitillä merkitystä?\nOtan elävän esimerkin tältä aamulta. Kävin vihanneskauppiaallani ostamassa loppuviikon hedelmät ja vihannekset. Puhuimme raaka-aineiden modifioinnista, massatuotannon ylivoimasta ja määrään tuijottamisesta laadun sijaan; puhuimme siitä, miten supermarketvihannekset maistuvat puulta ja ovat täynnä ties mitä, ja miten ”luonnollisuuden” nimissä myydään esanssisotkuja ja synteettisiä yhdistelmiä. Riittää, kun pakkaus on vihreä ja teksti puhuu luonnon puolesta. Kuluttajat uskovat ja raha vaihtaa omistajaa.\nVihanneskauppiaani kertoi hurjan tarinan. Hänellä oli kerran hajonnut suositun mehuvalmistajan – sellaisen, joka myy paljon ja halvalla – appelsiinimehupurkki varaston lattialle. Kun vahinko huomattiin, reilun vuorokauden jälkeen, oli mehu ehtinyt syövyttää lattiaan jäljen. Syövyttää! Se sama mehu, jota tuhannet ja taas tuhannet juovat aamupalallaan päivittäin. Pelottavaa. Vastaus löytyi purkin takaa. Appelsiinimehu ei ollut appelsiinia nähnytkään. Sen sijaan ainesosaluettelo vilisi e-koodeja ja synteettisiä yhdisteitä, joilla toki saadaan litkuun appelsiinin maku, ja kenties mehumainen koostumuskin. Mutta saako elimistö siitä appelsiinin sisältämät ainesosat ja mikroravinteet, joita se tarvitsee voidakseen hyvin? Ja mihin se varastoi kaikki ne aineet, joita se ei tarvitse, eikä edes osaa käyttää?\nTämänkaltaisia kysymyksiä voidaan kysyä aina, kun raaka-aineita valmistetaan synteettisesti, oli sitten kyseessä appelsiinimehu, valmis mikroateria tai ravintolisä. Toki synteettinen valmistus on huomattavasti edullisempaa, kuten jo totesinkin, ja siten ahneen näkökulmasta kannattavampaa, mutta millä kustannuksella? Tutkimuksin on pystytty todistamaan, että kemialliselta kaavaltaan täysin identtisten, luontaisen ja synteettisen raaka-aineen kemialliset sidokset kiertyvät päinvastaisiin suuntiin, kuin toistensa peilikuvina, kun niihin heijastetaan infrapunavaloa. Toisin sanoen, vaikka synteettisesti valmistetun raaka-aineen kemiallinen kaava vastaisi täydellisesti vastaavan luontaisen kemiallista kaavaa, sen orientaatio on toiminnan ja mahdollisen kemiallisen reaktion kannalta väärä, päinvastainen, luontaiseen verrattuna.\nElimistössä tämä tarkoittaa vain ja ainoastaan yhtä asiaa: kyseisen synteettisen raaka-aineen bioaktiviteetti – sen imeytyvyys ja vaikutukset elimistössä – on hyvin pieni, jos ei olematon. Tutkimusten mukaan synteettisten aineiden bioaktiviteetti on maksimissaan muutamaa kymmentä prosenttia, sillä elimistö ei yksinkertaisesti kykene tunnistamaan raaka-ainetta. Se ei toimi oletetun mukaisesti, ei synnytä toivotunlaisia kemiallisia reaktioita, eikä siten toivottuja lopputuloksia.\nTästä syystä synteettisistä raaka-aineista valmistettujen tuotteiden pitoisuudet ovat huikeita. Niillä yritetään kompensoida huono bioaktiivisuus ja imeytyminen. Seurauksena tästä on usein – anteeksi ilmaisuni – kallis virtsa, ja vakavasti otettuna kyseisten, synteettisten raaka-aineiden varastointiongelmat. Aineet, joita elimistö ei tunnista eikä pysty käsittelemään, varastoituvat elimistöön kuona-aineina ja myrkkyinä. Parhaat elimistön jätevarastot löytyvät rasvakudoksesta, joten tänne päätyvät myös kaikki tunnistamattomat, käyttöön kelpaamattomat, synteettiset yhdisteet. Olipa kyseessä lisä- ja säilöntäaineet, keinotekoiset makeuttajat ja aromivahventeet, muunnellut rasvat, teollisesti muunnellut elintarvikkeet ja valmisateriat tai synteettiset ravintolisät. Pikku hiljaa, myrkkyvarastojen kasvaessa, rasvakudoksen koostumus muuttuu, sen aineenvaihdunta heikkenee, eikä rasvakudos enää pala totuttuun tapaan. Konkreettisena seurauksena on mm. monenlaiset aineenvaihduntaongelmat, tulehduskierteet, uupumus, lihominen, allergiat – elimistön epätasapaino.\nMitä tämä käytännössä tarkoittaa? Luonto on ihmistä viisaampi. Vaikka kemistin silmään luontainen ja synteettinen yhdiste, esimerkiksi C-vitamiini, ovat identtiset, eivät ne ole sitä elimistössä. Luontaisen ”koodikieli”, kemiallista kaavaa laajemmin ymmärrettynä, on elimistölle tuttu, synteettisen ei. Piste.\nEn kaikesta huolimatta ole yksinomaan kemianteollisuutta ja kehitystä vastaan, näistä on seurannut myös paljon hyvää, mutta kehotan varovaisuuteen ja arkijärjen käyttöön. Ja ennen kaikkea suosimaan luontaisia vaihtoehtoja aina silloin, kun se on ajankäytön, kukkaron ja arjen toimivuuden näkökulmasta mahdollista. Luontaisissa valmisteissa, puhutaanpa sitten ruoka-aineista tai ravintolisistä, on lukematon määrä elimistölle hyväätekeviä yhdisteitä – tuntemamme vitamiinit, mineraalit ja hivenaineet ovat vain jäävuoren huippu. Lukuisat mikroravinteet ja entsymaattiset ”kanssamatkustajat” tehostavat meille tutumpien yhdisteiden imeytyvyyttä ja edesauttavat monia kemiallisia reaktioita. Yhdessä ne tuovat meille sitä paljon puhuttua kokonaisvaltaista hyvinvointia ja terveyttä; hoitaen kokonaisuutta, ei vain yhtä, yksittäistä oiretta tai puutostilaa. Ja ne ovat taatusti turvallisia runsaassakin käytössä. Minun maailmassa luonnollinen voitti. 1-0. Entä sinun?


FCG Finnish Consulting Group Oy FORTUM POWER AND HEAT OY BERGÖN TUULIVOIMAPUISTON YMPÄRISTÖVAIKUTUS- TEN ARVIOINTIOHJELMA - PDF\nDownload "FCG Finnish Consulting Group Oy FORTUM POWER AND HEAT OY BERGÖN TUULIVOIMAPUISTON YMPÄRISTÖVAIKUTUS- TEN ARVIOINTIOHJELMA"\n1 FORTUM POWER AND HEAT OY BERGÖN TUULIVOIMAPUISTON YMPÄRISTÖVAIKUTUS- TEN ARVIOINTIOHJELMA TOUKOKUU 2010\n2 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto I SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO HANKKEESTA VASTAAVA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIMENETTELY Arviointimenettelyn sisältö Arviointimenettelyn osapuolet Osallistuminen ja tiedottaminen Kaavoituksen yhteensovittaminen YVA menettelyn kanssa Arviointimenettelyn aikataulu HANKKEEN KUVAUS Hankkeen tausta Bergön tuulivoimahanke Tuulivoimapuiston sijoittuminen Tuulivoimalaitoksen rakenne Vaihtoehtoisia perustamistekniikoita Käyttö ja ylläpito Rakennus- ja huoltotiet Kuljetus merellä Sähkönsiirto Suunnittelutilanne ja toteutusaikataulu Liittyminen muihin hankkeisiin, suunnitelmiin ja ohjelmiin ARVIOITAVAT VAIHTOEHDOT Tuulivoimapuiston vaihtoehdot Voimajohdon vaihtoehdot Arvioinnista hylätyt vaihtoehdot YMPÄRISTÖN NYKYTILA Hankealueen kuvaus Nykyinen maankäyttö Kaavoitustilanne Asutus Liikenne ja melu Maisema ja kulttuuriperintö Maaperä ja kallioperä Merialue Pohjavedet Ilmasto Tuuliolosuhteet Kasvillisuus Linnusto Muu eläimistö Suojelualueet ARVIOINTITYÖN KUVAUS Arviointimenetelmät... 54\n3 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto II 8 YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTI Yleistä Vaikutukset fyysiseen ympäristöön Vaikutukset elolliseen ympäristöön Vaikutukset sosiaaliseen ja sosioekonomiseen ympäristöön VAIKUTUKSET TOIMINNAN JÄLKEEN YHTEISVAIKUTUSTEN ARVIOINTI EPÄVARMUUSTEKIJÄT JA OLETUKSET ARVIO YMPÄRISTÖRISKEISTÄ HAITALLISTEN VAIKUTUSTEN VÄHENTÄMISKEINOT VAIKUTUSTEN SEURANTA TUULIVOIMALAITOKSEN JA VOIMAJOHDON EDELLYTTÄMÄT SUUNNITELMAT JA LUVAT LÄHTEET... 74\n4 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto III FORTUM POWER AND HEAT OY BERGÖN TUULIVOIMAPUISTON YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTI ESIPUHE Tämä ympäristövaikutusten arviointiohjelma on suunnitelma Maalahden kunnassa sijaitsevalle Bergön saarelle suunnitellun tuulivoimapuiston ympäristövaikutusten arvioinnin toteuttamisesta. Arviointiohjelman on laatinut FCG Finnish Consulting Group Oy Fortum Power and Heat Oy:n toimeksiannosta. Ohjelman laatimiseen ovat osallistuneet suunnittelupäällikkö FM Mattias Järvinen, suunnittelijat FM Suvi Rinne, DI Veera Virtavuori ja DI Matti Manninen, rakennusarkkitehti Anne Koskela, ins. (amk) Pertti Malinen, FM Jari Kärkkäinen, FM Asta Nupponen, maisema-arkkitehti Riikka Ger, MMM Kari Kamppi ja FM Jan Tvrdy. Kulttuurimaisemaa Bergön saarella.\n5 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto IV TIIVISTELMÄ Fortum Power and Heat Oy suunnittelee tuulivoimapuistoa Maalahden kuntaan, Bergön saarelle. Tässä ympäristövaikutusten arviointiohjelmassa esitetään suunnitelma selvityksistä, joita tarvitaan tuulivoimapuiston ympäristövaikutusten arvioimiseksi ja kerrotaan miten ne tehdään. Lisäksi arviointiohjelma sisältää tietoa hankkeesta ja sen eri vaihtoehdoista, aikataulusta sekä osallistumisen järjestämisestä. Hankkeesta vastaava Hankkeesta vastaavana toimii Fortum Power and Heat Oy, joka on Fortum Oyj:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Fortum on Pohjoismaihin, Venäjälle ja Itämeren alueelle keskittyvä johtava energiayhtiö. Konsernissa työskentelee noin henkilöä. Fortum tuottaa sähköä ja lämpöä ympäristömyötäisesti hyödyntäen monipuolisesti erilaisia energialähteitä. Fortumilla on pitkä kokemus tuulivoiman tuottajana ja sillä on tällä hetkellä Bergön tuulivoimapuiston lisäksi suunnitteilla kolme muuta tuulivoimapuistoa Suomessa. Hankkeen tausta ja kuvaus Tuulivoima on ekologisesti kestävä energiantuotantomuoto, jonka lisärakentamiselle on lukuisia perusteita. Tuulivoimasta aiheutuvat ympäristöhaitat jäävät vähäisiksi verrattuna fossiilisiin polttoaineisiin, eikä tuotantovaiheessa synny lainkaan suoria kasvihuonekaasupäästöjä. Tämän takia tuulivoimantuotantoa lisäämällä voidaan hillitä ilmastonmuutosta. Pohjanmaan maakuntaohjelmaan on kirjattu keskeiseksi prioriteetiksi monipuolisen energiantuotannon kehittäminen. Suunnitteilla olevan Bergön tuulivoimapuiston kokonaiskapasiteetti on MW koostuen joko viidestä 3 MW tuulivoimalaitoksesta tai neljästä 5 MW tuulivoimalaitoksesta. Tuulivoimapuisto kytketään sähköverkkoon Petolahden sähköasemalle rakennettavalla voimajohdolla. Alustavan suunnitelman mukaan, voimajohto rakennetaan Bergön saarella joko maakaapelina tai ilmajohtona Dyngsundin lahteen asti ja sieltä edelleen merikaapelina Bredskäretin saareen. Bredskäretin saaressa voimajohto kulkee joko maakaapelina tai ilmajohtona. Sähköasema rakennetaan vaihtoehdosta riippuen joko Bredskäretin pohjoisosaan tai mantereelle, Bredskäretin eteläpuolelle. Bredskäretin eteläpuolelta Petolahden sähköasemalle rakennettaisiin 110 kv ilmajohto Moikipään eteläpuolelta. Hankealueen ympäristön nykytila Sijainti Tuulivoimahankkeen suunniteltu sijoituspaikka sijaitsee Pohjanmaalla, Maalahden kunnassa sijaitsevalla Bergön saarella, josta matkaa mantereelle on noin 10 kilometriä. Suunnitelman mukaan tuulivoimalaitokset sijoitetaan saaren lounaisosaan, Granön alueelle, noin 2 kilometrin päähän Bergön kylästä. Hankealue on luode-kaakko suuntainen, pinta-alaltaan noin 36 ha. Voimajohto tulee sijoittumaan välille Granö - Petolahden sähköasema. Voimajohdon pituus Petolahden sähköasemalle on noin 24 kilometriä.\n6 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto V Maankäyttö Bergön kyläasutus on muodostunut valtaosin saaren keskiosaan, Bredhällanintien varteen. Pienimuotoiset peltoalueet sijaitsevat asutuksen läheisyydessä. Monin paikoin pellot eivät ole enää käytössä ja niillä kasvaa niittykasveja. Granön alueella kulkee opastettu luontopolku, jonka reittiä on hiljattain muutettu alueella tapahtuneen avohakkuun seurauksena. Hankealueen eteläpuolella, Bredskäretin pohjoisosassa sijaitsee Korsnäsin tuulivoimapuisto. Suunniteltu voimajohtolinja kulkee Bredskäretin eteläkärjen kautta Moikipään kylän eteläpuolitse kaakkoon. Rantatien ylitettyään, linjaus kulkee metsäalueita pitkin Kråkträsketin kyläasutuksen ja Petolahden keskustan eteläpuolelle, jossa se ylittää Petolahdentien peltoaukean. Voimajohdon reitti sijaitsee pääosin maa- ja metsätalousalueilla. Kaavoitus Alueella on voimassa Vaasan rannikkoseudun seutukaava, joka on 2010 lähtien myös maakuntakaava. Siinä ei ole merkintöjä hankealueella. Uudessa hyväksytyssä, mutta vielä vahvistamattomassa maakuntakaavassa hankealue sijaitsee tuulivoiman tuotannolle osoitetulla alueella. Hankealueen halkoo ohjeellinen ulkoilureitti. Bergön kylä on osoitettu valtakunnallisesti arvokkaaksi kulttuuriympäristöksi ja saari ympäristöineen on merkitty matkailun vetovoima-alueeksi. Bergön alueella ei ole asemakaavaa. Maalahden kunnanhallitus on päättänyt asemakaavan laatimisesta Bergön Granön tuulivoima-alueelle. Asemakaavan laatiminen on tekeillä. Korsnäsin puolella, Bredskäretin itärannalla on yksi voimassaoleva loma-asutusta koskeva ranta-asemakaava-alue, Alören. Asutus Vakituinen asutus on keskittynyt saaren keskiosaan, Bergön kylään sekä sinne johtavien teiden varsille. Loma-asutus sijoittuu pääosin saaren rannoille. Bergön kylän rakennuskanta edustaa ns. perinteistä pohjanmaalaista kalastajakylää. Hankealuetta lähin asuinrakennus sijaitsee noin 500 metrin etäisyydellä. Loma-asutus on sijoittunut läheisille merenranta-alueille ja rakennukset sijaitsevat lähimmillään noin 600 metrin etäisyydellä. Melu ja liikenne Hankealueen läheisyydessä merkittävimmät melulähteet ovat Bergöntien liikenne sekä Bergön ja Bredskäretin välillä liikennöivä lossi. Alhaisten liikennemäärien ja nopeusrajoituksien takia tien aiheuttamaa melu on nykytilassa vähäistä. Myös lossin aiheuttamaa melua voidaan pitää vähäisenä, vaikka hetkelliset äänitasot saattavatkin olla korkeahkoja. Maisema ja kulttuuriperintö Bergön saari rakentuu pääsääntöisesti pienistä maisematiloista ja näin ollen poikkeaa maisemaltaan mantereesta, jossa maisemakuvalle tyypillisiä ovat laajat avoimet viljelyalueet, joiden keskellä kulkee kylien reunustama tie. Bergön saari on pääosin metsäinen ja pinnanmuodoiltaan melko tasainen. Lähimmät valtakunnallisesti merkittävät kulttuuriympäristöt ovat Bergön kylä ja mantereen puolella sijaitseva Moikipään kalastajakylä. Muut valtakunnallisesti merkittävät kulttuuriympäristöt sijoittuvat huomattavasti etäämmälle hankealueesta.\n7 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto VI Museoviraston muinaisjäännösrekisterin mukaan Bergön saarelta ei löydy muinaisjäännöksiä eikä hankkeen vaikutuspiirissä ole merenalaisia hylkyjä. Maa- ja kallioperä Maaperä tuulivoimapuiston ja voimajohdon alueella on hienoaineksista moreenia. Paikoitellen moreenin alta on paljastunut avokallioita, etenkin saaristossa. Kallioperä Bergön saarella on kiilleliusketta ja kiillegneissiä. Bredskäretistä löydetään lisäksi granitoideja. Bergön saari on topografialtaan melko tasainen. Korkein kohta saarella, jonne tuulivoimalaitokset tullaan sijoittamaan, on noin 15 m merenpinnan yläpuolella. Maankohoamisen seurauksena hankealueen ympäristö on jatkuvassa muutoksessa. Kohoamisnopeus alueella on noin 7 8 mm vuodessa. Pohjavedet Tuulivoimapuiston ja voimajohdon läheisyydessä ei sijaitse pohjavesialueita. Lähin pohjaveden esiintymä on hankealueesta noin 6,5 km koilliseen, Trutörenin saarella. Voimajohdon läheisyydessä, noin 1,7 km etäisyydellä, sijaitsevat Moikipään ja Källornan pohjavesialueet. Ilmasto ja tuuliolosuhteet Ilmasto lähialueella on vähäsateinen, tuulinen ja aurinkoinen verrattuna muuhun maahan, vuoden keskilämpötilan ollessa C. Suomen tuuliatlaksen perusteella tuuliolosuhteet alueella ovat erinomaiset energiantuotannolle. Keskituulennopeus hankealueella on noin 7 8,5 m/s. Hankealueella vallitseva tuulensuunta on lounas. Kasvillisuus Tuulivoimalaitosten suunnitellulla sijaintipaikalla kasvillisuus on pääosin mustikkatyypin kangasta, mutta alueelta löytyy myös suokasvillisuutta. Tuulivoimalaitosten sijaintipaikalla on myös laaja varttuva taimikkoalue ja noin 15- vuotias kuivahkon kankaan kasvatusmetsämännikkö Linnusto Hankealueen ympäristön matalat merenlahdet ja sokkeloiset karikot tarjoavat suojan ja hyvät edellytyksen ravinnonsaantiin runsaalle muutto- ja pesimälinnustolle. Saariston huomionarvoisin pesimälaji on merikotka. Lisäksi alueella tavataan mm. haahka, riskilä, ruokki, lapasotka, räyskä ja luotokirvinen ja riekko. Muutamien kilometrien etäisyydellä hankealueesta sijaitsee Merenkurkun saariston Natura alue joka kuuluu myös linnuston kannalta tärkeisiin FINIBA- ja IBA-alueisiin. Hankealueen ympäristön pesimälajisto koostuu pääasiassa kuivahkon kangasmetsän tavanomaisista lajeista jotka ovat yleisiä myös saaren muissa osissa. Linnuston kannalta merkittäviä alueita ovat mm. Bergön pohjoispuolella sijaitsevat Bredhällsfladan/Tallörsbådan sekä keskiosan länsipuolella sijaitseva Kalvskärsträsk. Suojelualueet Hankealueella tai Bergön saaressa ei sijaitse suojelualueita. Hankealueella ei ole myöskään tiedossa olevia uhanalaisten eliölajien esiintymiä.\n8 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto VII Noin kahden kilometrin etäisyydellä hankealueesta sijaitsee Natura 2000 verkostoon kuuluvia kohteita. Merenkurkun saariston Natura alue kattaa laajan ulkosaaristovyöhykkeen yhteensä kuuden kunnan alueella. Petolahdenjokisuiston Natura-alueeseen kuuluu valuma-alueeltaan melko pienen Petolahdenjoen suisto rantalehtoineen sekä Öfjärden, joka on pienehkö kluuvijärvi. Alue sijaitsee noin neljän kilometrin etäisyydellä suunnitellusta voimajohdosta pohjoiseen. Suuri osa alueesta kuuluu myös valtakunnalliseen lintuvesiensuojeluohjelmaan. UNESCO:n maailmanperintökohteisiin kuuluvan Merenkurkun saariston raja sijaitsee noin 2 kilometrin etäisyydellä suunnitelluista tuulivoimaloista. Rantojensuojeluohjemaan kuuluvien Halsön-Rönnskärin-Norrskärin ja Torgrundin saariston alueiden rajaukset ovat jokseenkin samat kuin edellä mainittujen Natura-alueiden. Arvioitavat ympäristövaikutukset YVA ohjelmavaiheessa selvitetään hankkeen potentiaaliset ympäristövaikutukset. Jotta vaikutukset voidaan tunnistaa, on YVA-ohjelmaa varten tutustuttu hankkeen lähtötietoihin sekä tarkasteltu hankealueen ja voimajohdon ympäristön nykytilaa. YVA-ohjelmassa on kuvattu vaikutusmekanismeja, lähtötietoja sekä arvioinnin menetelmiä. YVA-selostuksessa tullaan arvioimaan hankkeen vaikutuksia seuraaviin kohteisiin: Fyysinen ympäristö o melu o varjo ja välke o ilmasto o vedenlaatu Elollinen ympäristö o linnusto o muu eläimistö o kasvillisuus o suojelualueet Sosiaalinen ja sosioekonominen ympäristö o maisema o kulttuuriympäristö ja muinaisjäännökset o alueiden käyttö o virkistyskäyttö o ihmiset Osallistuminen ja tiedottaminen Ympäristövaikutusten arviointimenettelyyn voivat osallistua kaikki ne, joiden oloihin tai etuihin hanke saattaa vaikuttaa. YVA-menettelyä varten on koottu seurantaryhmä, jonka tarkoitus on edistää osallistumista sekä tehostaa tiedonkulkua ja vaihtoa hankkeesta vastaavan, viranomaisten ja eri sidosryhmien välillä. YVA ohjelman nähtävilläoloaikana hankkeesta järjestetään kaikille avoin tiedotustilaisuus. YVA-ohjelman ja -selostuksen nähtävilläolopaikoista ilmoitetaan ohjelmakuulutuksen yhteydessä. Sähköiset versiot ovat nähtävillä Etelä- Pohjanmaan ELY-keskuksen internet-sivuilla. Aikataulu Hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettely käynnistyy virallisesti yhteysviranomaisen asettaessa YVA ohjelman noin kuukaudeksi nähtäville toukokuun alussa Yhteysviranomainen antaa YVA ohjelmasta saatujen lausuntojen perusteella oman lausuntonsa noin kuukauden kuluessa nähtävilläoloajan päättymisestä. Arviointityö aloitetaan heti YVA - ohjelman valmistuttua.\n9 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto VIII Arviointiselostus valmistuu marraskuussa 2010, jolloin yhteysviranomainen asettaa sen nähtäville. Nähtävilläoloaika on kaksi kuukautta. Yhteysviranomainen antaa oman lausuntonsa arviointiselostuksesta kahden kuukauden kuluessa nähtävilläoloajan päättymisestä (keväällä 2011), jolloin YVAmenettely voidaan katsoa päättyneeksi. Tämän jälkeen hankkeesta vastaava tekee päätöksen hankkeen jatkosuunnittelusta.\n10 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto IX YHTEYSTIEDOT Hankkeesta vastaava: Fortum Power and Heat Oy PL FORTUM Ympäristöasiantuntija Seppo Partonen Puh [seppo.partonen] Yhteysviranomainen: Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) Vaasan toimipiste PL Vaasa Faksi: (06) Kehityspäällikkö Riitta Kankaanpää-Waltermann Puh , matkapuhelin [riitta.kankaanpaa-waltermann] YVA-konsultti: PL Helsinki Suunnittelupäällikkö Mattias Järvinen Puh [mattias.jarvinen]\n11 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto X Kartta-aineisto: Logica Suomi Oy, Maanmittauslaitos 2009 Karttakeskus Valokuvat: Fortum Power and Heat Oy Ramboll Finland Oy Käytetyt lyhenteet ja termit: db, desibeli Äänenvoimakkuuden yksikkö. Kymmenen desibelin nousu melutasossa tarkoittaa äänen energian kymmenkertaistumista. db (L Aeq ) Keskiäänitaso, joka tunnetaan myös nimellä ekvivalenttitaso. Keskiäänitaso vastaa jatkuvaa vakioäänitasoa. CO 2 hiilidioksidi EU Euroopan unioni gco 2 /kwh grammaa hiilidioksidia tuotettua kilowattituntia kohti GTK Geologian tutkimuskeskus Granitoidi Yhteisnimitys graniitin kaltaisille magmakiville (maasälpägraniitti, graniitti, granodioriitti ja tonaliitti). GWh gigawattitunti KVL keskimääräinen vuorokausiliikenne KVLRAS keskimääräinen raskaan liikenteen vuorokausiliikenne km kilometri kv kilovoltti m metri m mpy metriä merenpinnan yläpuolella m 3 /d kuutiota päivässä MW megawatti MWh megawattitunti RES-E direktiivi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/77/EY sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla t tonni UHEX uhanalaisten eliöiden seurantarekisteri VTT Valtion teknillinen tutkimuskeskus Ympäristölupa ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttaville toiminnoille tarvitaan ympäristönsuojelulain mukainen lupa. YVA Ympäristövaikutusten arviointi on menettely, jossa selvitetään suunnitteilla olevan hankkeen ja sen vaihtoehtojen mahdolliset ympäristövaikutukset ennen lopullista päätöksentekoa. YVA-ohjelma Hankkeesta vastaavan suunnitelma siitä, miten hankkeen ympäristövaikutukset arvioidaan. YVA-selostus Arviointiohjelmassa esitettyjen vaikutuksien selvittämisen jälkeen kootaan tulokset ympäristövaikutusten arviointiselostukseen.\n12 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 1 1 JOHDANTO Fortum Power and Heat Oy on suunnittelemassa tuulivoimapuistoa Maalahden kunnassa, Vaasan eteläpuolelle sijaitsevalle Bergön saarelle. Alue sijaitsee pääosin yksityisellä maalla ja maanomistajien kanssa on tehty esisopimus alueen vuokraamisesta Fortumille. Suunniteltu tuulivoimahanke sijaitsee kokonaisuudessaan Pohjanmaan maakuntakaavaan merkityllä tuulivoimaloiden alueella. Maalahden kunta on päättänyt asemakaavan laatimisesta Bergön tuulivoima-alueelle. Kuva 1.1. Hankealueen sijainti Suomessa ja Pohjanmaalla. Tuulivoimapuisto rakennetaan suunnitelman mukaan Bergön saarelle. Voimalaitokset yhdistetään sähköverkkoon Bergön ja Petolahden väliin rakennettavalla voimajohdolla. Suunniteltu tuulivoimapuisto koostuu neljästä tai viidestä tuulivoimalaitosyksiköstä, joiden yhteenlaskettu teho on megawattia (MW). Tuulivoimalaitosyksiköt yhdistetään joko maakaapelina tai ilmajohtona lähimpään kantaverkon sähköasemaan. Länsi-Suomen ympäristökeskus, nykyinen Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus, on antanut päätöksen, jonka mukaan Bergön tuulivoimahankkeeseen sovelletaan ympäristövaikutusten arviointia. Perusteluina olivat muun muassa tuulivoimalaitosten koko, hankkeen yhteydessä rakennettava voimajohto, yhteisvaikutukset, linnusto, sekä hankealueen läheisyydessä sijaitseva asutus. Tämä ympäristövaikutusten arviointiohjelma (YVA-ohjelma) on YVA-lain mukainen suunnitelma niistä selvityksistä, joita tarvitaan tuulipuiston ympäristövaikutusten arvioimiseksi ja siitä miten ne tehdään. Lisäksi arviointiohjelma\n13 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 2 2 HANKKEESTA VASTAAVA sisältää tietoja hankkeesta ja sen vaihtoehdoista, suunnittelun aikataulusta sekä suunnitelman osallistumisen järjestämisestä. Hankkeesta vastaavana toimii Fortum Power and Heat Oy, joka on Fortum Oyj:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Fortum on Pohjoismaihin, Venäjälle ja Itämeren alueelle keskittyvä, johtava energiayhtiö. Fortumin liiketoimintaa on sähkön ja lämmön tuotanto, myynti ja jakelu sekä voimalaitosten käyttö ja kunnossapito. Yhtiön visiona on olla ensiluokkainen sähkö- ja lämpöyhtiö sekä kestävän kehityksen edelläkävijä. Tuulivoiman rakentaminen on Fortumille yksi keino kasvattaa päästötöntä sähköntuotantoaan. Vuonna 2009 Fortumin liikevaihto oli 5,4 miljardia euroa. Konsernissa työskentelee noin henkilöä. Fortum Oyj:n osake noteerataan NASDAQ OMX Helsingissä. Fortumilla on pitkä kokemus tuulivoiman tuottajana, ensimmäinen tuulivoimalaitos aloitti toimintansa vuonna Tällä hetkellä Fortum omistaa osuuksia tuulivoimayhtiöistä, mm. Tunturituuli Oy:stä (55 %) sekä Hyötytuuli Oy:stä (11 %). Bergön tuulivoimahankkeen lisäksi Fortum on julkistanut Kuolavaara- Keulakkopään tuulivoimahankeen Lapissa, jota kehitetään yhdessä Metsähallituksen kanssa, Orsan tuulivoimahankkeen Ruotsissa sekä Maakrunnin ja Pitkämatalan merituulivoimahankkeet Perämerellä. 3 YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIMENETTELY 3.1 Arviointimenettelyn sisältö Arviointiohjelma Ympäristövaikutusten arvioinnista annettua lakia (468/1994) ja sen muutosta (258/2006) sovelletaan hankkeisiin, joista saattaa aiheutua merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia Suomen luonnon ja muun ympäristön erityispiirteen vuoksi. YVA-menettelyn tavoitteena on edistää ympäristövaikutusten arviointia ja yhtenäistä huomioon ottamista suunnittelussa. Samalla lain tavoitteena on lisätä kansalaisten tiedonsaantia ja osallistumismahdollisuuksia. YVA ei ole lupamenettely eikä sen pohjalta anneta päätöksiä. YVA-prosessin tarkoituksena on tuottaa kansalaisille lisätietoa suunnitellusta hankkeesta, hankkeesta vastaavalle ympäristön kannalta sopivimman vaihtoehdon valitsemiseksi ja viranomaiselle sen arvioimiseksi, täyttääkö hanke luvan myöntämisen edellytykset ja millaisin ehdoin lupa voidaan myöntää. Ympäristövaikutusten arviointimenettely alkaa, kun hankkeesta vastaava toimittaa arviointiohjelman yhteysviranomaiselle. Arviointiohjelma on suunnitelma siitä, miten hankkeesta vastaava aikoo toteuttaa varsinaisen ympäristövaikutusten arvioinnin. Menettelyn ensimmäisessä vaiheessa laaditaan arviointiohjelma. Arviointiohjelma on selvitys hankealueen nykytilasta ja suunnitelma siitä, mitä vaikutuksia selvitetään ja millä tavoin selvitykset tehdään. Arviointiohjelmassa esitetään mm:\n14 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 3 tiedot hankkeesta, sen tarkoituksesta, suunnitteluvaiheesta, sijainnista, maankäyttötarpeesta ja hankkeen liittymisestä muihin hankkeisiin sekä hankkeesta vastaavasta, hankkeen vaihtoehdot, joista yhtenä on hankkeen toteuttamatta jättäminen, tiedot hankkeen toteuttamisen edellyttämistä suunnitelmista, luvista ja niihin rinnastettavista päätöksistä, kuvaus ympäristöstä, tiedot ympäristövaikutuksia koskevista laadituista ja suunnitelluista selvityksistä sekä aineiston hankinnasta ja arvioinnissa käytettävistä menetelmistä ja niihin liittyvistä oletuksista, ehdotus tarkasteltavan vaikutusalueen rajauksesta, suunnitelma arviointimenettelyn ja siihen liittyvän osallistumisen järjestämisestä sekä, arvio hankkeen suunnittelu- ja toteuttamisaikataulusta sekä arvio selvitysten ja arviointiselostuksen valmistumisajankohdasta Arviointiselostus Yhteysviranomainen asettaa arviointiohjelman julkisesti nähtäville. Arviointiohjelman vireilläolosta ilmoitetaan kunnan ilmoitustaululla ja vaikutusalueella yleisesti leviävässä sanomalehdessä. Ohjelmaan voivat ottaa kantaa yksityiset kuntalaiset, joiden oloihin tai etuihin hanke saattaa vaikuttaa sekä yhteisöt ja säätiöt, joiden toimialaa hankkeen vaikutukset saattavat koskea. Lisäksi hankkeen vaikutusalueen kunnille ja muille keskeisille viranomaisille varataan mahdollisuus antaa lausunto arviointiohjelmasta. Annettujen lausuntojen ja muistutusten perusteella yhteysviranomainen antaa arviointiohjelmasta oman lausuntonsa. Varsinainen ympäristövaikutusten arviointityö tehdään arviointiohjelman ja siitä saadun yhteysviranomaisen lausunnon perusteella, ja tulokset kootaan ympäristövaikutusten arviointiselostukseen. Arviointiselostuksesta on käytävä ilmi tarkistettuina samat seikat kuin arviointiohjelmassa ja lisäksi siinä esitetään: selvitys hankkeen ja sen vaihtoehtojen suhteesta maankäyttösuunnitelmiin, luonnonvarojen käyttöön sekä ympäristönsuojelua koskeviin suunnitelmiin ja ohjelmiin, hankkeen keskeiset ominaisuudet ja tekniset ratkaisut sekä kuvaus toiminnasta, arvio jätteiden ja päästöjen laadusta ja määristä ottaen huomioon hankkeen suunnittelu-, rakentamis- ja käyttövaiheet sekä käytön jälkeiset vaikutukset, arvioinnissa käytetty keskeinen aineisto, selvitys ympäristöstä sekä arvio hankkeen ja sen vaihtoehtojen ympäristövaikutuksista, käytettyjen tietojen mahdollisista puutteista ja keskeisistä epävarmuustekijöistä, mukaan lukien arvio mahdollisista ympäristöonnettomuuksien riskeistä ja niiden seurauksista, selvitys hankkeen ja sen vaihtoehtojen toteuttamiskelpoisuudesta, ehdotus toimiksi, joilla ehkäistään ja rajoitetaan haitallisia ympäristövaikutuksia, hankkeen vaihtoehtojen vertailu, ehdotus seurantaohjelmaksi, selvitys arviointimenettelyn vaiheista osallistumismenettelyineen, selvitys siitä, miten yhteysviranomaisen lausunto arviointiohjelmasta on otettu huomioon, yleistajuinen ja havainnollinen yhteenveto\n15 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 4 Yhteysviranomainen asettaa arviointiselostuksen julkisesti nähtäville noudattaen samaa periaatetta kuin YVA-ohjelmassa. Mielipiteitä selostuksesta ja tehtyjen selvitysten riittävyydestä saavat antaa kaikki ne, joihin hanke saattaa vaikuttaa. Vaikutusalueen kunnilta ja muilta keskeisiltä viranomaisilta pyydetään lausunto. Muistutusten ja lausuntojen perusteella yhteysviranomainen antaa oman lausuntonsa arviointiselostuksesta ja sen riittävyydestä. Tiedottaminen Valmisteluvaihe Yhteysviranomainen, sidosryhmät Arviointiohjelman valmistelu Osallistuminen Seurantaryhmätyöskentely YVA ohjelmavaihe Arviointiohjelma yhteysviranomaisille Kuulutus, lehdistötiedote, yleisötilaisuus Arviointiohjelma nähtäville Kirjalliset mielipiteet, lausunnot Yhteysviranomaisen lausunto YVA selostusvaihe Selvitykset, arvioinnit, vertailut Kyselyt, seurantaryhmätyöskentely I N T E R N E T Arviointiohjelman valmistelu Arviointiselostus yhteysviranomaiselle Kuulutus, lehdistötiedote, yleisötilaisuus Arviointiselostus nähtäville Kirjalliset mielipiteet, lausunnot Yhteysviranomaisen lausunto Jatkotyöskentely Jatkosuunnittelu, lupahakemukset Kuva 3.1. Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn kulku.\n16 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto Arviointimenettelyn osapuolet YVA-menettely päättyy, kun yhteysviranomainen toimittaa lausuntonsa hankkeesta vastaavalle ja hanketta käsitteleville viranomaisille. Arviointiselostus, yhteysviranomaisen lausunto ja siihen sisältyvä yhteenveto muista annetuista lausunnoista ja mielipiteistä ovat liitteinä hankkeen toteuttamisen edellyttävissä rakennus- ja ympäristölupahakemusasiakirjoissa. Bergön tuulivoimapuiston YVA menettelyn osapuolet ovat seuraavat: YVA menettelyn osapuoli Hankkeesta vastaava Yhteysviranomainen YVA - konsultti Seurantaryhmä Edustaja / taho Fortum Power and Heat Oy Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Bergö skifteslag Bergö örådet EPV Alueverkko Oy Etelä-Pohjanmaan ELY keskus Maalahden kunta Malaxnejdens Naturförening Merenkurkun lintutieteellinen yhdistys ry. Merikotkaryhmä, WWF Metsähallitus Molpe byaråd Molpe Skifteslag Korsnäs kommun Pohjanmaan liitto Pohjanmaan museo Pohjanmaan luonnonsuojelupiiri ry. Vaasanseudun riistanhoidonyhdistys Vaasan ympäristöseura ry. Österbottens Fiskarförbund r.f. Petalax skifteslag 3.3 Osallistuminen ja tiedottaminen Ympäristövaikutusten arviointimenettelyyn voivat osallistua kaikki ne, joiden oloihin tai etuihin, kuten asumiseen, työntekoon, liikkumiseen, vapaaajanviettoon tai muihin elinoloihin, hanke saattaa vaikuttaa. Arviointiohjelman ollessa vireillä kansalaiset voivat esittää kantansa hankkeen vaikutusten selvitystarpeesta ja siitä onko YVA-ohjelmassa esitetyt suunnitelmat riittäviä. Vastaavasti kansalaiset voivat myöhemmin YVA-selostusvaiheessa esittää mielipiteensä siitä, ovatko tehdyt selvitykset ja arviot riittävän kattavia. YVA-menettelyä varten on koottu seurantaryhmä, jonka tarkoitus on edistää osallistumista sekä tehostaa tiedonkulkua ja vaihtoa hankkeesta vastaavan, viranomaisten ja eri sidosryhmien välillä. Seurantaryhmän tehtävänä on varmistaa osaltaan tarvittavien selvitysten asianmukaisuus ja riittävyys. Seurantaryhmän rooli korostuu siinä, että sen jäsenet edustavat keskeisesti niitä kansalaisia ja ryhmiä, joiden oloihin ja etuihin hanke saattaa vaikuttaa. Lisäksi seurantaryhmän jäseninä on henkilöitä järjestöistä, joiden voidaan katsoa edustavan yleistä etua kuten esimerkiksi luonnonsuojelua. Seurantaryhmä seuraa kokouksissaan ympäristövaikutusten arvioinnin kulkua ja esittää siitä mielipiteitään. Seurantaryhmä kokoontui ensimmäisen kerran Ber-\n17 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 6 gön koululla. Ensimmäisessä kokouksessa käsiteltiin YVA-ohjelmaa ja hanketta ylipäänsä. Ympäristövaikutusten arvioinnin yhteydessä pidetään yleisötilaisuuksia, joissa yleisöllä on mahdollisuus esittää mielipiteitään ympäristövaikutusten arviointihankkeesta ja selvitysten riittävyydestä, saada lisää tietoa hankkeesta ja YVA-menettelystä sekä keskustella hankkeesta vastaavan, YVA-konsultin ja viranomaisten kanssa. Tilaisuuksista tiedotetaan Etelä-Pohjanmaan ELYkeskuksen lehtikuulutuksissa ja internet-sivuilla. Selvitysvaiheen aikana hankkeen vaikutuspiirissä oleville tehdään kirjekysely satunnaisotannalla. YVA-ohjelman ja -selostuksen nähtävilläolopaikoista kuulutetaan ohjelmakuulutuksen yhteydessä. Sähköiset versiot ovat nähtävillä Etelä-Pohjanmaan ELYkeskuksen internet-sivuilla. 3.4 Kaavoituksen yhteensovittaminen YVA menettelyn kanssa 3.5 Arviointimenettelyn aikataulu Bergön hankkeen rakennuslupien myöntämisen mahdollistava asemakaava tehdään samanaikaisesti YVA-menettelyn kanssa. Tavoitteena on sovittaa prosessit yhteen synergiahyötyjen aikaansaamiseksi. Näin ollen pyritään mahdollisuuksien mukaan yhdistämään hankkeissa järjestettävät työkokoukset ja tiedotustilaisuudet. YVA menettelyssä pyritään sen lisäksi hyödyntämään kaavoituksen tuottamaa materiaalia sekä vastaavasti tuottamaan kaavoitusprosessissa hyödynnettävää materiaalia. Kaavoitusta on kuvattu tarkemmin kappaleessa Hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettely käynnistyy virallisesti yhteysviranomaisen asettaessa YVA ohjelman noin kuukaudeksi nähtäville toukokuun alussa YVA ohjelman nähtävilläoloaikana hankkeesta järjestetään kaikille avoin tiedotustilaisuus. Yhteysviranomainen antaa YVA ohjelmasta saatujen lausuntojen perusteella oman lausuntonsa noin kuukauden kuluessa nähtävilläoloajan päättymisestä. Arviointityö aloitetaan heti YVA - ohjelman valmistuttua. Yhteysviranomaisen lausunnon perusteella arviointia tarkennetaan tarvittaessa. Arviointiselostuksen arvioidaan valmistuvan marraskuussa 2010, jolloin yhteysviranomainen asettaa sen nähtäville. Nähtävilläoloaika on kaksi kuukautta, jonka aikana kansalaisilla ja sidosryhmillä on mahdollisuus antaa muistutuksensa ja mielipiteensä arviointiselostuksesta. Nähtävilläoloaikana järjestetään toinen yleisötilaisuus, jossa esitellään arvioinnin tuloksia. Yhteysviranomainen antaa oman lausuntonsa arviointiselostuksesta kahden kuukauden kuluessa nähtävilläoloajan päättymisestä. YVA menettely päättyy yhteysviranomaisen antamaan lausuntoon keväällä 2011, minkä jälkeen hankkeesta vastaava tekee päätöksen jatkosuunnittelusta. Asemakaavoitus ja YVA menettely tehdään hankkeelle samanaikaisesti. Alustavan suunnitelman mukaan kaavaluonnos valmistuu elokuussa Kaavahanke päättyy maaliskuun alussa 2011 kunnanhallituksen hyväksyttyä valmiin asemakaavan. Kaavoituksesta järjestetään tiedotustilaisuus syyskuussa Samassa tilaisuudessa tiedotetaan myös YVA menettelyn etenemisestä.\n18 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 7 VUOSI KUUKAUSI VAIHE Arviointiohjelman laatiminen Arviointiohjelma valmis Arviointiohjelma nähtävillä Yhteysviranomaisen lausunto YVA - SELOSTUSVAIHE Maastotyöt Ympäristövaikutusten arviointi Arviointiselostuksen laadinta Arviointiselostus valmis Arviointiselostus nähtävillä Yhteysviranomaisen lausunto ASEMAKAAVOITUS Asemakaavan OAS Kaavaluonnoksen laatiminen Kaavaehdotuksen laatiminen VUOROVAIKUTUS Yleisötilaisuudet, YVA ja AK Seurantaryhmäkokoukset, YVA Kaavaehdotuksen esittely KH:lle Valmiin kaavan esittely KV:lle Kuva 3.2. YVA-menettelyn alustava aikataulu. Kaavoitus tehdään samanaikaisesti YVA- menettelyn kanssa. YVA-menettelyn (punaiset pisteet) ja asemakaavoituksen (siniset pisteet) yleisötilaisuudet pyritään mahdollisuuksien mukaan yhdistämään.\n19 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 8 4 HANKKEEN KUVAUS 4.1 Hankkeen tausta Tuulivoiman lisärakentamiselle Suomessa on löydettävissä lukuisia perusteita. Tuulivoima on ekologisesti kestävä energiantuotantomuoto, koska energian lähde on uusiutuva ja sen tuotannosta aiheutuvat ympäristöhaitat jäävät vähäisiksi verrattuna fossiilisiin polttoaineisiin. Tuulivoima ei tuotantovaiheessa synnytä lainkaan suoria kasvihuonekaasupäästöjä. Tämän takia tuulivoimantuotantoa lisäämällä voidaan hillitä ilmastonmuutosta ja maapallon lämpenemistä. Suomen kansallisen energiantuotannon kannalta tuulivoiman avulla pystytään lisäksi merkittävällä tavalla lisäämään maan energiaomavaraisuutta, koska tuulivoimatuotanto ei edellytä tuotannossa käytettävien polttoaineiden tuontia ulkomailta. Hankkeen taustalla on tavoite osaltaan pyrkiä niihin ilmastopoliittisiin tavoitteisiin, joihin Suomi on kansainvälisin sopimuksin sitoutunut. Valtiotasolla Suomi on sitoutunut Kioton ilmastokokouksessa sovittuihin kasvihuonepäästöjen vähentämistavoitteisiin, joiden mukaan Suomen tulee rajoittaa päästöjään keskimäärin vuoden 1990 tasolle vuoteen 2010 mennessä. Euroopan Unioni on vastaavasti sitoutunut nostamaan uusiutuvan energian osuuden noin 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä sekä edelleen vähentämään kasvihuonepäästöjä vähintään 20 % vuoden 1990 tasosta. Kauppa- ja teollisuusministeriön uusiutuvien energialähteiden edistämisohjelmassa vuoden 2010 tavoitteeksi on asetettu tuottaa 500 MW:n kapasiteetti tuulivoimalla. Valtioneuvosto hyväksyi marraskuussa 2008 maallemme uuden ilmasto- ja energiastrategian, joka käsittelee ilmasto- ja energiapoliittisia toimenpiteitä varsin yksityiskohtaisesti vuoteen 2020 asti ja laajemmassa mittakaavassa aina vuoteen 2050 saakka. Strategia pohjautuu Euroopan unionissa sovittuihin ilmasto- ja energiapolitiikan tavoitteisiin ja toimenpiteisiin, joista komissio antoi vuoden 2008 tammikuussa säädösehdotukset. Strategia osoittaa selkeästi, että Euroopan komission Suomelle ehdottamia päästöjen vähentämistavoitteita, uusiutuvan energian edistämistavoitteita tai energiankäytön tehostamistavoitteita ei saavuteta ilman merkittäviä uusia ilmasto- ja energiapoliittisia toimenpiteitä. Strategian mukaisessa kehityksessä kotimaisen energian ja erityisesti uusiutuvan energian osuutta kasvatetaan huomattavasti nykyisestään. Uusiutuvan energian osuus nousee 38 %:iin energian loppukulutuksesta ja tuulivoiman osalta tavoitteena vuoteen 2020 on tuottaa sähköä tuulivoimalla n. 6 TWh. Lisäksi valtioneuvosto on periaatepäätöksellään velvoittanut maakuntaliitot lisäämään maakuntakaavoihin varauksia tuulivoimaloille. Pohjanmaan maakuntaohjelmaan on kirjattu keskeiseksi prioriteetiksi monipuolisen energiantuotannon kehittäminen. Lisäksi ohjelmassa todetaan, että rannikon hyvät tuuliolosuhteet luovat edellytyksiä tuulivoiman käytön lisäämiselle. Pohjanmaan maakuntaliitot ovat myös kartoittaneet yhteistyömahdollisuuksia tuulivoiman maakuntakaavoituksessa. Lausunnoissa on todettu, että Pohjalaismaakunnista voisi yhdessä muodostua tuuliolosuhteiden vuoksi Suomen johtava tuulivoiman tuotannon alue. Ilmatieteen laitoksen julkaiseman Suomen tuuliatlaksen (2009) mukaan Pohjanmaan meri- ja rannikkoalueiden tuuliolosuhteet soveltuvat erittäin hyvin tuulivoimatuotannolle.\n20 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto Bergön tuulivoimahanke 4.3 Tuulivoimapuiston sijoittuminen Bergön tuulivoimahanke on osa Fortumin tavoitetta kasvattaa tuulivoimantuotantoaan merkittävästi vuoteen 2025 mennessä. Fortum Power and Heat on alustavasti arvioinut, että Bergön alue soveltuu pienen tuulipuiston sijoituspaikaksi hyvin. Paikan sopivuutta puoltavat mm. ennalta arvioiden hyvät tuuliolosuhteet, tieyhteydet ja rakentamiselle hyvin soveltuva maaperä. Bergön tuulivoimapuiston hankealue sijoittuu alueelle, joka on hyväksytyssä maakuntakaavassa osoitettu tuulivoiman tuotannolle. Suunniteltu tuulivoimapuisto koostuisi neljästä tai viidestä tuulivoimalaitosyksiköstä, joiden yhteenlaskettu teho on megawattia (MW). Tuulivoimalaitosyksiköt yhdistetään joko maakaapelilla tai ilmajohdolla lähimpään alueverkon tai kantaverkon sähköasemaan. Tuulivoimahankkeen suunniteltu sijoituspaikka sijaitsee Pohjanmaalla Maalahden kunnassa sijaitsevalla Bergön saarella. Saari sijaitsee eteläisessä merenkurkussa, matkaa mantereelle on noin 10 kilometriä. Maa-alaa saarella on noin 4500 ha. Suunnitelman mukaan tuulivoimalaitokset sijoitetaan saaren lounaisosaan, Granön alueelle, noin 2 kilometrin päähän Bergön kylästä. Hankealue on luode-kaakko suuntainen ja sen pinta-ala on yhteensä noin 36 ha. Tuulivoimapuiston hankealue on esitetty kartalla kuvassa 4.1. Kuva 4.1. Tuulivoimapuiston suunniteltu hankealue Bergön saarella (sininen rasteri).\n21 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto Tuulivoimalaitoksen rakenne Sijoitussuunnitteluun on vaikuttanut mm. kaavoitustilanne ja maankäyttö, suojeluarvot, maisemavaikutukset, asutus, maa-alueiden omistussuhteet, etäisyydet tieverkkoon, etäisyydet voimajohtolinjasta, maastokatselmuksen havainnot, korkeuserot ja perustusolosuhteet, tekninen toteutus ja liittyminen sähköverkkoon, tuuliolosuhteet ja tuulivoimaloiden väliset etäisyydet sähkönsiirtohäviöiden pienentämiseksi. Tuulivoimapuisto koostuisi vaihtoehtoisesti joko viidestä n. 3 MW tuulivoimalaitoksesta tai neljästä n. 5 MW tuulivoimalaitoksesta. Kukin tuulivoimalayksikkö koostuu noin metriä korkeasta tornista, konehuoneesta sekä kolmilapaisesta roottorista. Roottorin halkaisija riippuu laitoksen tehosta vaihdellen noin metrin välillä. Periaatepiirrokset molemmista voimalatyypeistä on esitetty kuvassa 4.2. Jokaiselle voimalaitosyksikölle on lisäksi rakennettava perustukset. Kuva MW ja 5 MW tuulivoimalaitosten periaatepiirros. Voimaloiden väliseksi etäisyydeksi on todettu riittävän 500 metriä, kun käytetään 3 MW kokoista voimalaitosyksikköä, jossa tuulivoimalan lapojen halkaisija on 100 metriä. Isommalle, 5 MW (lapojen halkaisija noin 125 metriä) tuulivoimalalaitoksella etäisyyden on oltava vähintään 600 metriä. Rakennettavien\n22 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 11 tuulivoimalaitosten määrä, yksikkötehot sekä lopulliset sijoituspaikat tarkentuvat suunnitteluprosessin edetessä. 4.5 Vaihtoehtoisia perustamistekniikoita Tuulivoimaloiden rakennuksessa käytetään erilaisia tekniikoita ja perustamistekniikka riippuu valitusta rakennustekniikasta. Tuulivoimaloiden perustamistapa valitaan jokaiselle voimalaitokselle erikseen paikan pohjaolosuhteiden mukaan. Jokaiselle tuulivoimalalle tullaan valitsemaan erikseen sopivin ja kustannustehokkain perustamistapa myöhemmin tehtävien pohjatutkimustulosten perusteella Maavarainen teräsbetoniperustus kuva 4.3. Tuulivoimalaitoksen tyypillinen perustus rakennusvaiheessa. Seuraavassa esitellään perustustapoja, joista todennäköisesti valitaan Bergössä käytettävä tekniikka. Näiden lisäksi saattaa myös kallioankkuroitu perustus tulla kyseeseen tietynlaisilla alueilla. Tuulivoimapuiston alueen alkuperäisen maaperän ollessa riittävän kantavaa voidaan tuulivoimalaitos perustaa maavaraisesti. Kantavuuden on oltava riittävä tuulivoimalaitoksen turbiinille sekä tornirakenteelle tuuli- ym. kuormineen ilman että aiheutuu lyhyt- tai pitkäaikaisia painumia. Kantaviksi maarakenteiksi katsotaan yleensä mm. erilaiset moreenit, hiekat ja luonnonsora. Tulevan perustuksen alta noin 1-1,5 m syvyydeltä poistetaan orgaaniset maa-ainekset sekä pintamaakerrokset. Teräsbetoniperustus tehdään valuna ohuen rakenteellisen täytön (yleensä murskeen) päälle. Teräsbetoniperustuksen vaadittava koko vaihtelee tuuliturbiinitoimittajasta riippuen, mutta koko-\n23 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 12 luokka on noin 20 x 20 m tai 25 m x 25 m perustuksen korkeuden vaihdellessa noin 1-2 metrin välillä Teräsbetoniperustus ja massanvaihto Kuva 4.4. Maavarainen teräsbetoniperustus. Mikäli tuulivoimalaitoksen alueen alkuperäinen maaperä ei ole riittävän kantavaa, valitaan teräsbetoniperustus massanvaihdolla. Tällöin perustusten alta kaivetaan ensin löyhät pintamaakerrokset pois. Kantavat ja tiiviit maakerrokset saavutetaan yleensä 1,5 5 m syvyydellä. Kaivanto täytetään rakenteellisella painumattomalla materiaalilla (yleensä murskeella) kaivun jälkeen. Ohuissa kerroksissa tehdään tiivistys täry- tai iskutiivistyksellä. Täytön päälle valetaan teräsbetoniperustukset. 4.6 Käyttö ja ylläpito Kuva 4.5. Teräsbetoniperustus ja massanvaihto. Huolto-ohjelman mukaisia huoltokäyntejä kullakin voimalaitoksella tehdään 1 2 kertaa vuodessa. Lisäksi voidaan olettaa tehtävän 1 2 ennakoimatonta huoltokäyntiä voimalaitosta kohti vuosittain. Kullakin voimalaitoksella on näin ollen tarpeen suorittaa keskimäärin 3 käyntiä vuodessa. Huoltokäynnit tehdään pääsääntöisesti pakettiautolla. Voimalaitoksen vakiovarusteisiin kuuluvaa huoltonosturia käytetään raskaampien välineiden ja komponenttien nostamiseen. Erikoistapauksissa ja raskaimpien pääkomponenttien vikaantuessa voidaan tarvita myös autonosturia, mahdollisesti jopa telanosturia.\n24 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto Rakennus- ja huoltotiet 4.8 Kuljetus merellä Tuulivoimalaitosten yhteyteen tarvitaan huoltotieverkosto. Tuulivoimapuiston rakentamista ja huoltoa varten rakennetaan Bergön saarelle noin 2,5 km uutta tietä Bergöntien ja Bergö Fiskehamnvägenin väliin (kuva 4.6). Huoltotiet tulevat olemaan 6 metriä leveitä ja sorapintaisia. Tien rakentamiseen käytetään erilaisia kiviaineksia. Teitä pitkin kuljetetaan tuulivoimaloiden rakentamisessa tarvittavat rakennusmateriaalit sekä pystytyskalusto. Rakentamisen jälkeen tieverkostoa käytetään voimaloiden huolto- ja valvontatoimenpiteisiin. Tiet palvelevat myös paikallisia maanomistajia ja muita alueella liikkuvia. Tien käyttöä saatetaan ajoittain kuitenkin rajoittaa tuulivoimaloista putoavien jäiden aiheuttaman riskin vuoksi. Bergön saarella sijaitsevaa vanhaa lossilaituria (kuva 4.6) tullaan käyttämään tuulivoimalaitoksen komponenttien ja rakenteiden kuljettamiseen. Vanhan lossilaiturin kunnostamisessa tarkastellaan neljää vaihtoehtoa: 1. Vanhan lossilaiturin perusparannus 2. Vanhan lossilaiturin uudelleenrakennus 3. Uuden laiturin rakentaminen vanhan lossilaiturin läheisyyteen, tai 4. Laiturin käyttö sellaisenaan, ilman muutostöitä. Tuulivoimalaitoksen komponentit lastataan ponttoneille todennäköisesti joko Vaasan tai Kaskisten satamassa ja kuljetetaan vesiteitse Bergön saarelle. Yleisen lossin kantavuusrajat ja tilat eivät riitä raskaimpien ja pisimpien kappaleiden kuljettamiseen. Näiden kuljettamisesta aiheutuisi myös häiriöitä muille lossinkäyttäjille. Perustuksiin tarvittava murske ja betoni voidaan kuljettaa saarelle käyttämällä vanhaa lossilaituria. Rakennusaikana tarvitaan suuret määrät murskeita suhteellisen lyhyessä ajanjaksossa, jolloin kuljetusta ei voitane hoitaa pelkästään yleisen lossiyhteyden avulla. Yleisen lossin soveltuvuus tällaisen erikoiskaluston, kuten mahdollisen paalutuskaluston kuljettamiseen on selvittämättä. Erikoiskalusto saadaan mahdollisesti ponttonilla ja hinaajalla saareen käyttäen vanhaa lossilaituria hyväksi. Vanha lossilaiturin kunnostaminen mahdollistaa sen, että vesikuljetuksen reitti jää niin lyhyeksi kuin mahdollista. Mahdolliset lastauspaikat mantereen puolella ovat vielä kartoittamatta. Vanha lossilaituri on entisen Tiehallinnon eli nykyisen Liikenneviraston omaisuutta. Tällä hetkellä se on vuokrattu Maalahden kunnalle vierasvenesatamaksi. Proomu- ja ponttonikuljetuksilla voi olla vaikutusta vierasvenesataman käytettävyyteen rakentamisen aikana.\n25 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto Sähkönsiirto Kuva 4.6. Vanhan lossilaiturin sijainti (punainen nelikulmio). Myös tuulivoimapuiston huoltoteiden ja tuulivoimalaitosten alustava sijainti on esitetty kuvassa (Fortum Oy 2010). Tuulivoimapuisto kytketään yleiseen sähköverkkoon Petolahden sähköasemalle rakennettavalla voimajohdolla. Suunniteltu liityntävoimajohto on noin 24,5 km pitkä. Voimajohdon reitti on esitetty kartalla kuvassa 4.7. Alustavan suunnitelman mukaan voimajohto rakennetaan Bergön saarella joko maakaapelina tai ilmajohtona Dyngsundin lahteen asti ja sieltä edelleen merikaapelina Bredskäretin saareen. Bredskäretissä voimajohto nousee maihin kalasataman vieressä. Bredskäretin saaressa voimajohto kulkee joko maakaapelina tai ilmajohtona. Vaihtoehdosta riippuen joko Bredskäretin pohjoisosaan (vaihtoehdot VEA ja VEB) tai Bredskäretin eteläpuolelle (vaihtoehto VEC) rakennetaan sähköasema (katso kappale 5.2; voimajohdon vaihtoehdot). Alustavan suunnitelman mukaan voimajohto sijoittuisi Meritien (Sjövägen) itäpuolelle, nykyisen 20 kv voimajohdon ja tien kanssa samaan maastokäytävään. Vaihtoehdossa VEA (110 kv ilmajohto) Bredskäretistä mantereelle johtavan sillan kohdalla voidaan voimajohto toteuttaa joko kaapelina sillan rakenteissa tai ilmajohtona salmen yli. Voimajohto jatkuu mantereella 110 kv ilmajohtona ja kulkee Moikipään eteläpuolelta Maalahden kunnan Petolahden sähköasemalle (kuva 4.9).\n26 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 15 Kuva 4.7. Liityntävoimajohdon reitti kulkee suunnitelman mukaan Bergöstä Petolahden sähköasemalle Bredskäretin kautta.\n27 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 16 Kuva kv sähkölinjan tyyppipiirustus. Kuva 4.9. Petolahden sähköasema. Maakaapelille on olemassa kaksi vaihtoehtoista toteutustapaa. Kaapeli voidaan sijoittaa maahan noin 1,5 metriä syvään ja noin 0,6 metrin leveään kaivantoon. Tällöin kaapelin päälle tulee hienoa hiekkaa, betonilaatta ja täytemaata (kuva 4.10.). Toinen vaihtoehto on sijoittaa maakaapeli putkeen noin 0,7 metrin syvyyteen. Kaapelit kuljetetaan asennuspaikalle kuorma-autolla. Varsinaisia asennustöitä varten tarvitaan kaapelinvetokone ja kaivuri. Maakaapelin mahdollisesti aihe-\n28 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 17 uttamat ympäristöhaitat rajoittuvat työnaikaiseen vaiheeseen, jolloin haittoja voivat aiheuttaa maan kaivaminen sekä kaapeleiden kuljetukset. Asennustöiden aikana saatetaan joutua rajoittamaan alueen muuta liikennettä. Kuva Esimerkki kaivannosta, johon maakaapeli voidaan vaihtoehtoisesti sijoittaa. Kuvassa esitettyjen pituuksien yksikkö on millimetri. Bergön ja Bredskäretin välisessä salmessa merikaapeli lasketaan merenpohjaan nykyisen sähkölinjan lähelle. Matalilla ranta-alueilla, jotka on merkitty punaisella kartalle kuvaan 4.11, kaapeli kaivetaan pohjaan. Tällöin voi esiintyä kaivuutöistä aiheutuvaa lyhytaikaista paikallista samentumaa. Yli 2 m syvyisillä vesialueilla kaapeli lasketaan vapaasti merenpohjaan.\n29 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 18 Kuva Merikaapelin rakentaminen vaatii ruoppausta matalilla merialueilla, jotka on merkitty karttaan punaisella Suunnittelutilanne ja toteutusaikataulu Hankkeen alustavan aikataulun mukaan esisuunnittelu, YVA-menettely sekä hankealueen kaavoitus tehdään pääosin vuoden 2010 aikana ja saatetaan valmiiksi vuoden 2011 alussa. Suurjännitelinjojen rakentamisen edellyttämät viranomaisluvat on tarkoitus hakea vuoden vaihteessa Tiestön, sataman ja suurjännitelinjan tarkempi suunnittelu suoritetaan kevään 2011 aikana. Mikäli esisuunnittelu ja lupien myöntäminen toteutuvat suunnitellun aikataulun mukaisesti, tehdään investointipäätös kesällä Myönteisen investointipäätöksen jälkeen voidaan siirtyä toteutusvaiheeseen kesällä/syksyllä 2011.\n30 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto 19 Näin ollen suurjännitelinjan, sataman ja tietöiden osalta työt voidaan aloittaa viimeistään syksyllä Tuulivoimaloiden turbiinit tilataan syksyllä 2011 ja tuulivoimapuisto valmistuu joulukuussa Toteutusaikataulu tarkentuu suunnitteluvaiheen ja YVA - menettelyn aikana ja näiden jälkeen. Taulukko 4.1. Hankkeen alustava aikataulu on esitetty työvaiheittain. Työvaihe Alkaa Päättyy Esisuunnittelu YVA-menettely Kaavoitus Lupahakemukset Tarkentava rakennussuunnittelu Rakentaminen alkaa Tuulivoimapuisto käytössä Liittyminen muihin hankkeisiin, suunnitelmiin ja ohjelmiin Bergön tuulivoimahanke liittyy maisema- ja lintuvaikutusten osalta sekä käynnissä että suunnitteilla oleviin tuulivoimahankkeisiin. Lisäksi hankkeelle tehdään asemakaava samanaikaisesti YVA menettelyn kanssa. On lisäksi olemassa sekä kansainvälisiä, EU-tason, valtakunnallisia että alueellisia ohjelmia ja suunnitelmia joiden asettamat tavoitteet tuulivoiman suhteen liittyvät suoraan Bergön hankkeeseen. Seuraavassa on esitetty tarkemmin hankkeeseen liittyvät muut hankkeet, suunnitelmat ja ohjelmat Lähiseudun käytössä olevat tuulivoimapuistot Vaasan sähkö Oy:llä on käytössä oleva tuulivoimapuisto Bredskärin pohjoiskärjessä, Bräckskäretin länsirannalla (kuva 4.12). Se on yksi Suomen ensimmäisistä tuulivoimapuistoista ja rakennettu jo vuonna Tuulivoimapuisto käsittää neljä, teholtaan 200 kw tuulivoimalaitosta, joissa tornin korkeus on noin 33 m ja roottorin halkaisija n. 25 m. Alustavien suunnitelmien mukaan tuulivoimapuistoa uusittaisiin siten, että vanhat tuulivoimalaitosyksiköt korvattaisiin kahdella uudella teholtaan 2 MW tuulivoimalaitoksella Lähiseudun suunnitteilla olevat tuulivoimapuistot SABA Wind Oy suunnittelee tällä hetkellä 5-7 laitoksen tuulivoimapuistoa Bredskäretiin länsiosaan. Tuulivoimapuiston kokonaiskapasiteetti olisi noin MW ja tuulivoimalaitokset olisivat kooltaan noin 2-3 MW. Hanke on vielä alustavassa vaiheessa eikä esimerkiksi YVA:n soveltamisesta ole tehty päätöstä. EPV Tuulivoima Oy suunnittelee 26 tuulivoimalaitoksen puistoa Åminnen ja Öjnan välille. Tuulivoimapuiston kokonaiskapasiteetti olisi yhteensä MW. Rakennettavat tuulivoimalaitokset ovat kooltaan 3-5 MW. Tuulivoimapuiston YVA-ohjelma on ollut nähtävillä helmikuussa Hyötytuuli Oy suunnittelee 18 MW tuulivoimapuistoa Maalahteen Yttermalaxiin. Tuulivoimapuisto koostuisi 5-6 voimalaitoksesta, joiden teho olisi 1-3 MW.\n31 Fortum Power and Heat Oy Bergön tuulivoimapuisto Asemakaava EU:n ilmasto- ja energiapaketti Kuva Korsnäsin tuulivoimapuisto. Bergön hankealueella ei ole voimassa olevaa asemakaavaa minkä johdosta Maalahden kunta on päättänyt teettää tuulivoimapuiston rakentamisen ja rakennuslupien myöntämisen mahdollistavan asemakaavan Granön hankealueelle. Maalahden kunta on tehnyt Fortum Power and Heat Oy:n kanssa kaavoitussopimuksen. Kaavoituksen suunnittelualue on osa Pohjanmaan maakuntakaavan tuulivoimaloiden aluetta. Alueen pinta-ala on noin 53 hehtaaria. Kaavoitusprosessin konsulttina toimii. EU on sopinut yhteisestä, kaikkia jäsenmaita koskevasta tavoitteesta vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä vuoteen 2020 mennessä 20 prosentilla vuoteen 1990 verrattuna. Tavoitteena on myös lisätä uusiutuvien energialähteiden osuus keskimäärin 20 prosenttiin EU:n energian loppukulutuksesta. Tuulivoiman rakentamisella voidaan edesauttaa EU:n ilmasto- ja energiapaketin tavoitteiden toteutumista Kansallinen energia- ja ilmastostrategia Vuoden 2008 kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa esitetään ehdotukset keskeisimmiksi toimenpiteiksi, joilla EU:n tavoitteet uusiutuvan energian edistämiseksi, energiankäytön tehostamiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi voidaan saavuttaa. Tuulivoiman osalta tavoitteena on nostaa asennettu kokonaisteho nykyisestä 144 MW:sta noin 2000 MW:iin vuoteen 2020 mennessä, jolloin vuotuinen sähkön tuotanto tuulivoimalla olisi noin 6 TWh. Tarkasteltavana oleva MW tuulivoimapuistohanke edesauttaisi kansallisen energia- ja ilmastostrategian tavoitteiden toteutumista.\nPIRTTIKYLÄN TUULIVOIMA- PUISTON YVA-MENETTELY\nS U U N N IT T EL U JA T EK N IIK K A VINDIN AB/OY PIRTTIKYLÄN TUULIVOIMA- PUISTON YVA-MENETTELY YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTIOHJELMA FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY 24.1.2013 203-P20388 VindIn Ab/Oy


1h, k, kph, Kankurinkatu 5, Punavuori, Helsinki - Kiinteistömaailma\n47,5 m² / 47,5 m²1h, k, kph\nKankurinkatu 5, Punavuori, Helsinki\n392 325,88 €Myyntihinta\n47.5 m²Kankurinkatu 5, Punavuori, Helsinki\nHuikea Citykoti Punavuoressa, Peipposen korttelissa!\nUllanlinnan rajamailla, lähellä ihastuttavat kahvilat, meri ja ravintolat!\nTilava keittiö, johon mahtuu iso ruokapöytä.\nVirtuaalisesti toteutettu keittiö (ei todellisuutta vastaava), mikäli valkoinen värimaailma sopii paremmin omaan silmään.\nHyvin varusteltu keittiö Mielen koneilla!\nTilava olohuone, johon saat vaikka parven!\nVirtuaalisesti toteutettu sisustus ja pintojen värimaailma. (Ei vastaa todellisuutta).\nEteisessä hyvin säilytystilaa!\nHarvoin tarjolla ylimmän kerroksen huoneisto 47,5 m2!\nHuonekorkeus n. kolme metriä ja tehokas pohjaratkaisu!\nPalvelut ja merenranta lähellä!\nKaikki isot remontit (putket, vesikate, ovet, ikkunat, julkisivut) on jo tehty!\nYlimmän kerroksen citykoti supermukavassa Punavuoressa, Peipposen korttelissa, vuonna 1879 Arkkitehti K. Nylanderin suunnittelemassa rakennuksessa! Kaikki isot remontit (putket, vesikate, ovet, ikkunat, julkisivut) on jo tehty, joten tähän kotiin muutat ilman remonttihuolia! Asunnosta skyline-näkymä Kankurinkadun suuntaan ja tehokas pohjaratkaisu, jossa huonekorkeus lähes 3m. Erinomainen sijainti lähellä halutun alueen ihastuttavia kahviloita ja ruokapaikkoja - kävelymatkan päässä merenrannasta ja Helsingin design district:stä. Asunto on vapaa, joten soita ja varaa pian oma esittelyaikasi!\nSijaintiKankurinkatu 5, 00150 Helsinki\nNäkymät asunnostakadulle, Kankurinkadulle ja taivasnäkymät\nHuoneiston kuntoHyvä, Muuttovalmis kokonaisuus, huonekorkeus n. 2,8m\nKeittiöJääkaappi/pakastin, keraaminen liesi, liesituuletin/suodatin, mikroaaltouuni, kaapistot, astianpesukone, kiinteät valaisimet, pesukoneliitäntä, pyykinpesukone.\nSaniteettitilatKylpyhuone, suihku, suihkuseinä, peili, kiinteät valaisimet, kylpyhuonekaapisto, pyyhekuivain.\nOlohuoneSälekaihtimet, verhotangot, seinälampetit\nMuuta kauppaan kuuluvaaSälekaihtimet, verhotangot, seinälampetit, eteisen peili valoilla + naulakko, pyykinpesukone.\nMuut huoneetEteisessä naulakko, peili valolla, kaapistot, kiinteät valaisimet.\nMyyntihinta392 325,88 €\nVelkaosuus32 674,12 €\nYhtiövastike yhteensä368,13 €/kk\nLisätietoja kustannuksistaRahoitusvastiketta aletaan keräämään 1.11.2020 alkaen 3,05€/m2/kk. Laina-aika 22v, korko 0,68% (tällä hetkellä).\nTaloyhtiön nimiAsunto Oy Pursimiehenkatu 21 - Bostads Ab Båtsmansgatan 21\nKiinteistön hoidosta vastaaKiinteistöhuolto Lönkan huolto\nTaloyhtiössä onEi hissiä, sauna, ulkoiluvälinevarasto, ullakko/kellarikomero\nRakennukseen tehdyt korjaukset2019: Julkisivujen kunnostus/uusiminen valmistui, keväälle 2020 jäi pieniä korjauksia. 2018: Asuinhuoneistojen ikkunoiden uusinta (pl.sisäpihan rakennuksen huoneistot), liiketilojen ovien ja ikkunoiden uusinta, porrashuoneiden ulko-ovien uusinta, tuuletusparvekkeiden ovien uusinta, ulko-oviin asennettu moottorilukot. Sisäpihan huoneistoissa D 49, D 50 ja D 51 sekä saunaosastolla LTO- koneet. Antenniverkon uusiminen, kaukolämpölaitteiden uusinta. Saunan lauteet ja paneloinnit uusittu. 2016: Korvausilmaventtiilien uusinta. 2015 Sisäpihan rakennuksen vesikatto huoltomaalattu ja kaaveliseinän rappauksien irroitus. 2014 5. krs. huoneistoja ja porrashuoneita korjattu palovahinkoon liittyen. Päärakennuksen vesikatto uusittu. 2013 Ullakon palopermanto uusittu. 2009 PTS-suunnitelma ja energiatodistus. 2008 Uusi sauna rakennettu. Pihaparannukset. Jätekatos. Piharakennukseen rakennettu 3 asuntoa. Porttikongin sähkölukitus. 2003 Vesijohdot ja viemärit uusittu. 2000 Rakennuksen pihanpuoli maalattu. 1997 Porrasmaalaus. 1992 Sähkönousut.\nTiedossa olevat korjauksetYK 11.6.2020 antoi hallitukselle valtuutuutuksen valita urakoitsijat ja toteuttaa lukituksen uusimisen, patteriventtiilien vaihdon ja -säädön, katon sulanapidon tarkistuksen ja korjauksen sekä liikehuoneiston 40 kosteusvaurion korjauksen.\nOstajalle aiheutuvat kustannuksetJulkisivuremontin lainaosuudet on jyvitetty osakaskohtaisesti. Lainan voi maksaa pois 15.10.2020 mennessä tai erikseen sovittuna. Pääomavastiketta aletaan keräämään 1.11.2020 3,05€/m2/kk.\nMuutaHallituksella valtuudet periä enintään 2 ylimääräistä hoitovastiketta varsinaisten yhtiökokouksien välisenä aikana.\nLiikehuoneistojen kokonaispinta-ala447,5 m²\nLähipalvelutMoko market (n. 0,2 km), Putiikit, design- ja merkkiliikkeet, ravintolat ja istuskelubaarit. (n. 0,1 km)\nKoulutTehtaankadun ala-asteen koulu (n. 0,5 km)\nPäiväkotiPäiväkoti Meripirtti (n. 0,2 km)\nVälittäjäOma välittäjäsi tai Sirpa Lehmus, myyntijohtaja LKV, BBA, SI 0500 450 219 sirpa.lehmus@kiinteistomaailma.fi


Kivisen Vilmalla : Keväinen mökkipiha\nTervehtien Kivisen Vilma klo 7.15\nMaatiaiskanasen Elämää 25. huhtikuuta 2018 klo 8.14\nhyrrrr, olet kyllä melkoinen mimmi, että uit tuolla jäähileiden seassa! Wautsi! Jäisi itseltäni tekemättä.\nPihakierrokset ovat ihania. Kiva, että sinäkin olet päässyt niiden makuun <3 Mukavaa päivää Sinulle <3\nKivisen Vilma 25. huhtikuuta 2018 klo 8.52\nMaatiaiskananen:joka kevät tuonne menen! Pihakierrokset ovat ihania, heti sen tein, kun mökille menin!\nHannele Ruusukummusta 25. huhtikuuta 2018 klo 10.17\nOlet, kuin edesmennyt Äitini...heti, kun jäähän pienikin sulapaikka tuli oli jo uimassa. Oikein avannossa ei käynyt..:)\nTaisi joutsenpariskunta kuherrella♥\nMinna / Hiidenkiven puutarhassa 25. huhtikuuta 2018 klo 10.36\nRupesi paleltamaan jo ajatuskin jäähileisessä vedessä uimisesta. Itse menen järveen vasta kun veden lämpötila alkaa lähennellä 20 astetta. Onpas palloesikossa veikeät lehtiruusukkeet! Sinulla taitaa olla sama keijunkukka kuin minulla ('Palace Purple'). Violettilehtiset kasvit voivat joskus olla jotenkin likaisen tai samean savyisiä, mutta tuo oli ainakin minulla koko viime kesän todella upean värinen.\nTita 25. huhtikuuta 2018 klo 10.41\nJäis minulta menemättä uimaan ihan vissisti! Melkoinen sissi olet kyllä. Nuo ekat nousevat kasvit tuntuuu aina suurilta ihmeiltä, ja niitä on pakko kiertää parikin kertaa päivässä ihailemassa.\nKivisen Vilma 25. huhtikuuta 2018 klo 10.54\nHannele:voi olla, että olen itsekin edesmennyt, kun tuolla jäiden seassa hillun! Kevät mielessä joutsenilla!\nHiidenkivi:tämä on minun eka keijunkukkani enkä siitä mitään tiedä. Odotellaan jännittyneenä kesää!\nKivisen Vilma 25. huhtikuuta 2018 klo 10.55\nTita:totta, että täytyy kierrellä aina uudelleen katsomassa!\nTanja 25. huhtikuuta 2018 klo 14.33\nHyvin kevät etenee! Minä en harrasta yhtään haravoimista. Leikattu olkapää ei sitä kestä. Harmi, tykkäsin siitä puuhasta kyllä.\nKivisen Vilma 25. huhtikuuta 2018 klo 15.00\nTanja:no, ei maailma siihen kaadu! Voithan ihastella kevään etenemistä muulla tavoin.\nPäden paja 25. huhtikuuta 2018 klo 20.16\nHrrr..ei kyllä tämä vilukissa uskaltaisi jäiden sekaan:) Hyvä sinä♥ Kovaa vauhtia kevät etenee ja ei mene kuin hetki kun saadaan oikein todenteolla alkaa nauttimaan kukista ja kaikesta kauniista:) Leppoisaa keskiviikko iltaa♥\nKukkaiselämää 25. huhtikuuta 2018 klo 20.44\nJättäisin kyllä uinnin väliin. Ihana apuri ikkunassa. Joutsenten ääntely on musiikkia korvilleni, kun se kaikuu järvellä. Kevään ääni.\nSirkku 25. huhtikuuta 2018 klo 20.51\nKannatti kierrellä, paljon oli heräämisiä puutarhassasi. Ei sentään jäiden sekaan, vaikka kyllä jo vappuna, tai äitienpäivänä, tai kun on jo lämmin sää. Mutta jäiden helinä on ihanaa kuunnella ja joutsenpari rannassa kruunaa kevään tulon:)\nPiparminttu 25. huhtikuuta 2018 klo 20.51\nPihakierrokset ovat aina tärkeitä, mutta tietysti erityisesti näin keväällä :) Ihana palloesikko. Kevät on hieman ruma, mutta toivoa ja lupauksia täynnä. Ja kohta joka puolella on ihan vihreää.\nKristiina K 25. huhtikuuta 2018 klo 21.28\nSelvähän se on että puutarhassa pitää kierrellä tuijottelemassa maasta ilmestyviä vihreitä alkuja. Ja monta kertaa päivässä.\nMulla on käytössä tuo sama systeemi, että piirrän kuvan kukkapenkeistä ja kirjoitan mitä missäkin on. Muuten saattaisi keväällä nyhtää ylös jonkin istuttamansa kasvin luullen sitä rikkaruohoksi.\nOikein hienoa kevättä sinulle!\nKruunuvuokko 25. huhtikuuta 2018 klo 21.46\nHatunnosto sinulle. Minä en taitaisi uskaltautua jäiseen veteen.\nMukavaa että pihakierroksella pääsit bongaamaan jo paljon kasvuun lähteneitä.\nMainio kuva silmä kovana tähystäjästä.\nAnsu/Tuuliannikantuvassa 25. huhtikuuta 2018 klo 23.05\nRumia kuvia, ei pidä paikkaansa. Minusta aivan ihania ja ihan oikeasti. Niin keväisiä, täynnä uuden odotusta ja valmiutta uuteen kauteen. Minulta jäisi uintireissu tekemättä jäähileissä.\nKivisen Vilma 26. huhtikuuta 2018 klo 6.34\nPäden paja:olen vuosia sitten käynyt parina talvena säännöllisesti avantouimassakin! Eihän se mitään viisasta ole, jos oikein asiaa ajattelee!\nKivisen Vilma 26. huhtikuuta 2018 klo 6.35\nSatu:minä tykkään joutsenten kailotuksesta, vaikka ääni on hyvin kova kun se tuosta vierestä tulee. On niin keväinen olo sen kuullessa!\nKivisen Vilma 26. huhtikuuta 2018 klo 6.36\nSirkku: tänä vuonna uidessani oikein kuuntelin sitä jäiden helinää. Ajattelin, että siinäpä kaunis soittoääni puhelimeen. Aika hiljainen taitaisi olla!\nKivisen Vilma 26. huhtikuuta 2018 klo 6.37\nPiparminttu:rumaahan tuolla on, turha väittääkään muuta! Mutta silti: rakastan tätä aikaa, kun luonto alkaa heräillä!\nKivisen Vilma 26. huhtikuuta 2018 klo 6.38\nKristiina: juu, muistiinpanot ja tikut ovat olleen erittäin hyödyksi. Ei noista kasveista muuten tietäisi.\nKivisen Vilma 26. huhtikuuta 2018 klo 6.39\nKruunu Vuokko:hyvin ymmärrän teitä konkareita, kun kerrotte pihakiertelyistä! Minäkin kävin monta kertaa katsomassa!\nKivisen Vilma 26. huhtikuuta 2018 klo 6.40\nAnsu:ei kuvia voikauniiksikaan sanoa, että ei mene kauaa kun tilanne on toinen. Kukaan mukaan ei ole ilmoittanut olevansa avantouimari jostain syystä!\npaleredrose 26. huhtikuuta 2018 klo 7.16\nJäähileuinti kuulostaa aika extremeltä mutta on varmaan ihan terveellistä ja pistää veret liikkeelle. Nuo esikon versot on aivan kuin vihreitä ruusuja, kyllä sitä kauneutta keväälläkin löytää ja kauneus on katsojan silmässä.;-) Blogissani arvonta, tule mukaan! ~Katja\nKivisen Vilma 26. huhtikuuta 2018 klo 9.22\nPaleredrose:tämä esikko on uusi tuttavuus minulle!\nNila 26. huhtikuuta 2018 klo 15.35\nIhanaa se vain on se puutarhakierros ja kyllä sinulla siellä on jo ihmettelemistä ja ymmärrän kyllä tunteen mikä on kun avannosta nousee ylös. Minäkin kävin siellä muutaman vuoden. Palloesikot on minulla jo nupulla.\nKivisen Vilma 27. huhtikuuta 2018 klo 6.04\nNila:ensimmäinen, joka tietää tunteen avannosta noustessa! Tähän asti kaikki kauhistelleet!