Milloin on lapsen aika? - PDF\nDownload "Milloin on lapsen aika?"\n2 Milloin on lapsen aika? Lastenhankinnan toiveet ja esteet Perhebarometri 2008 Anneli Miettinen ja Anna Rotkirch Väestöntutkimuslaitos Katsauksia E 34 / 2008\n3 Julkaisija: Väestöliitto ry Väestöntutkimuslaitos Kalevankatu 16 B PL 849, Helsinki Puh. (09) Kustantaja: VL-Markkinointi Oy Kalevankatu 16 B PL 849, Helsinki ISBN (nid.) ISBN (PDF) ISSN Kansi: Otto Paakkanen Kannen kuva: Sirkku Ala-Harja, yksityiskohta maalauksesta Kuiskauksia meren rannalla I, 100x60, tempera, 2008 Taitto: Jouni Korkiasaari Helsinki 2008 Hakapaino Oy\n4 Esipuhe Elämme yhä kiireisemmässä maailmassa. Asetamme elämällemme tavoitteita, joita voidaan kutsua olympiavuoden kunniaksi termeillä citius, altius, fortius - nopeammin, korkeammalle, voimakkaammin. Inhimillinen elämä on enenevässä määrin kuin kvartaalitaloutta; tällöin menestys mitataan lyhyin väliajoin rahana, kasvaneena lihasmassana, nuorekkaampana ihona mutta valitettavasti myös kasvaneena yksinäisyytenä. Perinteisesti ystävät, perhe ja suku ovat muodostaneet verkoston, jonka tuki on kantanut vaikeiden aikojen yli. Yksinäisyys ja yksinolo koskettavat yhä useampia: Vakituisiin parisuhteisiin hakeudutaan yhä vanhempina, toisaalta parisuhteisiin liittyvät erot ovat yleisiä ja lisääntymässä. Parit hankkivat lapsia, mutta usein vasta lähempänä kolmeakymmentä ikävuotta. Tutkijat ovat jo 1980-luvulta lähtien tuoneet esille ns. toisen väestöllisen transition käsitteen. Sillä tarkoitetaan parisuhteissa, lastenhankinnassa ja sukupuolisessa kanssakäymisessä tapahtuneita pysyviä muutoksia. Vaikka suomalaisten hedelmällisyysluku onkin korkea (1.84 lasta naista kohden), on se selvästi alle ns. luonnollisen uusiutumistason (2.1). Korkean hedelmällisyysluvun taustalla on kuitenkin väestöllisiä ilmiöitä, joiden luonne tunnetaan heikosti. Tutkittua tietoa on vähän esimerkiksi siitä, missä parisuhteen vaiheessa ensimmäinen tai sitä seuraava lapsi hankitaan. Millainen elinvaihe edeltää lastenhankintaa? Kokevatko myös miehet vauvakuumetta? Samoin emme juuri tiedä, miksi lastenhankintaa siirretään. Edellisiin ja moniin muihin lastenhankintaa koskeviin kysymyksiin on haettu vastauksia tällä perhebarometrilla. Tavoitteena on paitsi tarjota tietoa tutkijoille ja muille perheen tulevaisuudesta kiinnostuneille, myös tarjota ratkaisuja perheellistymisen ja lastenhankinnan esteiden poistamiseen. On kuitenkin muistettava, että lastenhankinta ja siihen liittyvä päätöksenteko on aina yksilöiden ja parien oma valinta. Yhteiskunnan tehtävänä on luoda edellytykset, joilla tuetaan ja vahvistetaan lapsenhankintaan liittyviä toiveita ja mahdollisuuksia. Haluan kiittää tutkimuksen tekijöitä, tutkija Anneli Miettistä ja erikoistutkija Anna Rotkirchia vaativasta ja tärkeästä työstä. He ovat vuoden aikana toteuttaneet mittavan kyselyn ja tulosten raportoinnin. Tutkimusta ovat kommentoineet sen suunnitteluvaiheessa tutkija Pirjo Paajanen sekä Stakesin tutkimusprofessori Elina Hemminki ja tutkija Reija Klemetti.\n5 4 Käsikirjoitusvaiheessa tutkimusta kommentoivat tutkijaprofessori Osmo Kontula, tutkija Minna Säävälä sekä avustavat tutkijat Jessica Nisén ja Milla Sinnemäki. Stakesin tutkimusprofessori Mika Gissler ja Tilastokeskuksen yliaktuaari Timo Nikander ovat ystävällisesti auttaneet tilastomateriaalin löytämisessä. Väestöntutkimuslaitoksen assistentti Stina Fågel on tehnyt raportin kielenhuollon ja julkaisusihteeri Mika Takoja on hoitanut painatukseen liittyvät asiat. Informaatikko Ulla-Maija Mattila auttoi tarpeellisen kirjallisuuden hakemisessa. VTL Jouni Korkiasaari Siirtolaisuusinstituutista on taitavasti ja kärsivällisesti toteuttanut julkaisun taiton. Esitän heille kiitokseni tuloksellisesta yhteistyöstä. Alli Paasikiven Säätiöltä saatu taloudellinen tuki mahdollisti mittavan aineiston hankinnan. Ilman Säätiön tukea tämän perhetutkimuksen toteuttaminen ei olisi ollut mahdollista. Aineistoa hyödynnetään jatkotutkimuksissa sekä paneelitutkimuksessa, jossa tähän tutkimukseen vastanneiden elinvaiheita seurataan kolmen vuoden ajan. Suomen Kotien Kukkasrahasto myönsi tukea julkaisun painatukseen. Lämmin kiitos sekä Alli Paasikiven Säätiölle että Suomen Kotien Kukkasrahastolle saamastamme tuesta. Helsinki Ismo Söderling Johtaja Väestöliitto, Väestöntutkimuslaitos\n6 5 Sisällys Esipuhe Johdanto Euroopan huoli alenevasta syntyvyydestä Syntyvyyden kehityksestä Suomessa Lisääntymiseen liittyvistä käsitteistä Lastenhankinta-aikeiden tutkimuksista Tutkimuksen tarkoitus Tutkimuksen aineistot Aineiston kuvaus ja sen edustavuus Tutkimusraportin rakenne Lastenhankinnan ihanteet ja odotukset Suomalaisen perheen lapsilukua koskevat ihanteet Oman perheen ihannekoko Ihanteellinen ikä hankkia lapsia Lastenhankinnan ihanteet lapsettomilla ja yksilapsisilla Vanhemmaksi mutta myöhemmin? Lapsiin liittyvät odotukset ja mielipiteet Yhteenvetoa Pienten perheiden lastenhankinta-aikeet Aikomukset hankkia lapsia Parisuhteen muoto ja lastenhankinta Ensimmäinen vai toinen lapsi? Lasten ajoitus Lasten toivottu lukumäärä Yhteenvetoa Kaipuu ja yritys Kaipuu saada oma lapsi Puolison mielipide lastenhankinnasta Raskaudet, keskenmenot ja raskaudenkeskeytykset Raskaaksi tulemisen vaikeudet ja hedelmöityshoidot Toivottu vai tahaton lapsettomuus? Yhteenvetoa... 85\n7 6 5. Miksi lastenhankinta siirtyy? Vanhemmaksi mutta ei vielä Ensimmäisen lapsen lykkääminen Elämäntyyli, toimeentulo ja terveys lykkäämisen syinä Kyllä vai ei? Nuorten syyt epäröidä tai siirtää vanhemmaksi tuloa Opinnot, työ ja talous vanhemmuuden lykkäämisen taustalla Milloin on sisarusten aika? Toisen lapsen hankkimista koskevat suunnitelmat Miksi toisen lapsen hankinta siirtyy tai toista lasta ei haluta hankkia? Taloudelliset tekijät toisen lapsen siirtämisen taustalla Yhteenvetoa Yhteenvetoa ja pohdintaa Lähteet Liitetaulukot\n8 Johdanto 1 Suomea pidetään Euroopan unionissa usein syntyvyyden mallimaana. Väestöliittoon saapuu vuosittain useita toimikuntia ja toimittajia selvittämään, miten suomalaiset naiset yhdistävät suhteellisen korkeat lapsiluvut ja kokopäivätyön. Muissa Euroopan maissa, joissa tavataan yhtä korkeita lapsilukuja, on enemmän osa-aikaisia tai kokonaan työelämän ulkopuolella olevia äitejä. Toinen Suomeen liittyvä ihmetyksen aihe on, ettei monilapsisia perheitä esiinny meillä vain sosiaaliluokkien ääripäissä joko rikkaiden tai köyhien talouksissa vaan ne ovat jakaantuneet melko tasaisesti koulutustasosta riippumatta. Suomen perhevapaat, kunnallinen päivähoito sekä ilmainen ja korkealuokkainen koulutusjärjestelmä herättävät kansainvälistä ihailua. Lasten saamiseen liittyy kuitenkin meilläkin kipeitä kysymyksiä ja yhteiskunnallisia haasteita. Yhä useampi nuori suomalainen kouluttautuu pitkään ja viettää senkin jälkeen monta vuotta etsien sopivaa elämänkumppania sekä omaa paikkaansa työelämässä. Lasten hankintaa lykätään tämän vuoksi usein pitkälle tulevaisuuteen. Joka neljäs 35-vuotias suomalainen nainen on lapseton. Samanikäisistä miehistä lapsettomia on vielä enemmän, 40 prosenttia. Vapaaehtoinen lapsettomuus on viime vuosikymmenien aikana tullut aikaisempaa hyväksytymmäksi elämänvalinnaksi. Samaan aikaan vastentahtoinen lapsettomuus koskettaa yhä useampaa suomalaista. Tahaton lapsettomuus osuu noin joka viidennelle hedelmällisessä iässä olevalle naiselle, ja heistä noin puolet päättää hakea lääketieteellistä apua tilanteeseensa. Suurinta osaa apua hakeneista ihmisistä voidaan nykyisin auttaa, sillä kolme neljästä hoitoihin hakeutuneesta saa tällä hetkellä lopulta toivomansa lapsen. Lähes kolme prosenttia kaikista vuosittain syntyneistä lapsista on saanut alkunsa hedelmöityshoidoilla. (Terava ym. 2008; Koponen & Luoto 2004, 47 48; STAKES 2008). Adoptio on yhä suositumpi vaihtoehtoinen tie vanhemmuuteen. Kaikki, jotka jossain vaiheessa\n9 8 Johdanto elämässään halusivat tulla vanhemmiksi, eivät kuitenkaan siinä onnistu. Samoin kaikki eivät saa niin montaa lasta, kuin ovat toivoneet. Tässä perhebarometrissa selvitämme suomalaisten lastenhankinta-aikeita. Tutkimme, missä määrin lastenhankintaa lykätään ja mistä syystä. Siirretäänkö vanhemmaksi tuloa opiskeluun, työhön tai talouteen liittyvien syiden vuoksi, vai ajatellaanko pikemminkin omaa elämänlaatua ja ajankäyttöä? Onko kahden lapsen perhe edelleen yleisin ihanne, vai leviääkö yhden lapsen perheen malli myös Suomessa? Tiedämme, että sopivan kumppanin puute on yksi tärkeimpiä syitä siirtää tai epäröidä lastenhankintaa, mutta entä kun kumppani on löydetty? Miten lapsen haluaminen, raskauden yrittäminen ja yritysten onnistuminen näkyy nuorilla aikuisilla? Muualla Euroopassa työn ja perheen yhteensovittamisen ongelmia on pidetty yhtenä keskeisenä syynä perheiden alenevaan lapsilukuun (Kohler, Ortega & Billari 2001; McDonald 2007). Yhteensovittamisen ongelmat kohdistuvat usein naisiin, jotka joutuvat vielä monessa maassa valitsemaan työn tai perheen välillä. Onnistuuko suomalainen perhepolitiikka vähentämään näitä riskejä siten, ettei lapsen saaminen tunnu kummastakaan sukupuolesta merkittävältä uhraukselta? Kohtaavatko lastenhankintaan liittyvät riskit tasa-arvoisesti naisia ja miehiä? Pyrimme tuottamaan tutkittua tietoa varsinkin lapsettomien ja yhden lapsen saaneiden suomalaisten lastenhankintaan liittyvistä elämäntilanteista, toiveista ja esteistä. Mikäli syntyvyyttä halutaan tulevaisuudessa sosiaalipoliittisin keinoin nostaa, tämä ryhmä on avainasemassa. Perhebarometrimme tarjoaa siten perusteluja ja suosituksia myös poliittiselle päätöksenteolle. 1.1 Euroopan huoli alenevasta syntyvyydestä Suomessa syntyy nykyisin vuosittain alle lasta. Syntyneiden määrä on siis hieman laskenut 1990-luvun alusta, jolloin vuosittain syntyi yli lasta. Vaikka syntyneiden määrä on laskenut viime vuosikymmeninä, on samaan aikaan myös hedelmällisyysikäisten naisten määrä laskenut. Siten keskimääräinen lapsiluku (kokonaishedelmällisyys, eli jokaista naista kohti syntyvien lasten keskimäärä) on pysytellyt suhteellisen vakaana ja jopa hieman kohonnut aivan viime vuosina (Kuvio 1). Syntyvyyden aleneminen on herättänyt viime vuosina kasvavaa huolta eri puolilla Eurooppaa. Pitkään oletettiin, ettei keskimääräinen lapsiluku putoaisi alle 2.1 lapsen, mitä pidetään väestön luonnollisen uusiutumisen rajana. (Jos kuolleisuutta ei ole tavallista enemmän eikä maahan- tai maastamuuttoa oteta huomioon, väestön uusiutumiseen tarvitaan hieman yli 2 lasta naista kohden, sillä kaikki syntyneet eivät vuorostaan elä aikuisikään asti tai saa itse lapsia.) Eurooppalaisiin perheisiin syntyy kuitenkin nykyään keskimäärin vain 1.5 lasta. Suomessa kokonaishedelmällisyysluku on pysytellyt 1.8 lapsen tienoilla suhteellisen\n10 1.1 Euroopan huoli alenevasta syntyvyydestä 9 Kuvio 1. Syntyneiden määrä ja kokonaishedelmällisyysluku (TFR) Suomessa ,2 Tuhansia ,8 1,6 1,4 1,2 1 0,8 0,6 0,4 0,2 Kokonaishedelmällisyys Kuviossa pylväät kertovat syntyneiden lasten määrän (tuhansia) ja käyrä kuvaa kokonaishedelmällisyyslukua. Lähde: Tilastokeskus Väestönmuutostilastot , sekä (vuoden 2008 tieto arvio). korkeana moneen muuhun Euroopan maahan verrattuna. Tätä korkeammalla tasolla ovat vain Ranska ja Irlanti sekä Pohjoismaista Norja ja Islanti. Ruotsissa hedelmällisyyden kehitys on ollut vaihtelevampaa, vaikka keskimääräinen taso on aikatasoitettuna muistuttanut muita Pohjoismaita (Taulukko 1). Ranskan nousevat hedelmällisyysluvut ylittivät kuluvana vuonna 2.00 rajan, mikä herätti suurta huomiota julkisuudessa. Eurooppalaisten maiden väliset erot ovatkin yllättävän suuria ja trendit poikkeavat toisistaan. Hedelmällisyyden suhteellisen korkeasta tasosta huolimatta on väestön ikääntyminen Suomessa nopeampaa kuin muissa Euroopan maissa. Tämä johtuu toisen maailmansodan jälkeen syntyneistä, niin kutsutuista suurista ikäluokista, jotka saavuttavat eläkeiän 2010-luvun alkupuoliskolla. Vuonna vuotta täyttäneiden osuuden arvioidaan olevan meillä noin 22 prosenttia EU-maiden keskiarvon jäädessä hieman sen alapuolelle (20 %) (Eurostat 2008b). Tilastokeskuksen viimeisimmässä ennusteessa eläkeikäisen väestön osuus vuonna 2020 on arvioitu vielä tätä hieman suuremmaksi, 23 prosentin suuruiseksi (Tilastokeskus 2008). Euroopan unionin maista vain Italiassa ja Saksassa eläkeikäisen väestön osuus on arvioitu suuremmaksi kuin Suomessa.\n11 10 Johdanto Taulukko 1. Kokonaishedelmällisyysluku vuonna 2007 ja keskiarvo vuosina eräissä Euroopan maissa Maa Kokonaishedelmällisyys KH keskiarvo Suomi Ruotsi Norja Tanska Islanti Ranska UK Saksa Italia Hollanti Puola Viro Venäjä (2003) 1.29 Lähde: Eurostat (2008a) ja Zakharov 2008 Venäjän osalta. Tilastokeskuksen ennusteen mukaan väestön luonnollinen kasvu, eli miten paljon lapsia syntyy kuolleisiin verrattuna, kääntyy Suomessa negatiiviseksi vuoden 2030 vaiheilla. Vaikka suomalaisten syntyvyys olisi jatkossakin suhteellisen korkeaa, maahanmuutto on jo nyt luonnollista väestönkasvua tärkeämpi tekijä väestön lisääntymisessä. Vuonna 2007 oli väestönkasvusta suurempi osa ensimmäistä kertaa Suomen historiassa peräisin maahanmuutosta, kun aiemmin on kasvusta suurin osa ollut peräisin maassa syntyneiden suuremmasta määrästä kuolleisiin verrattuna. 1.2 Syntyvyyden kehityksestä Suomessa Eurooppa on perheellistymisen kannalta jakautunut historiallisesti itään ja länteen. Läntisessä ja etenkin Länsi- ja Pohjois-Euroopassa oli vuosisatoja perinne, jonka mukaan nuori pari avioitui kun se saattoi itse vastata toimeentulostaan. Tämä historiallinen lastenhankinnan lykkääminen on tarkoittanut verrattain myöhäistä avioitumista ja siten myös myöhäisempää ensimmäisen lapsen syntymistä. Tämän perinteen vuoksi kaikki ihmiset eivät ole ehtineet tai päässeet naimisiin, ja naimattomien ja lapsettomien kansalaisten osuus on Länsi-Euroopassa ollut perinteisesti korkea. Itä-Euroopassa on päinvastoin menty naimisiin suhteellisen nuorena, jolloin nuori pari vielä asui toisen puolison, yleensä miehen, suvun luona. Itäisen perinteen mukaan melkein kaikki naiset ja miehet menivät naimisiin, ja lapsia syntyi varhain elämänkulussa. (Therborn 2004.)\n12 1.2 Syntyvyyden kehityksestä Suomessa 11 Merkkejä tämän itä-länsi-jaon pysyvyydestä on tänäkin päivänä ja se liittyy ennen kaikkea ensimmäisen lapsen saamiseen. Lännessä on säilynyt malli, jossa suhteellisen itsenäinen nuori pari muuttaa erilleen vanhempiensa hoivan ja holhouksen piiristä. Länsi-Euroopassa, Suomi mukaan lukien, 1900-luku toi kuitenkin mukanaan dramaattisia muutoksia. Lapsiluku pieneni Suomessa nopeasti vuosisadan vaihteen jälkeen ja kohosi hetkellisesti toisen maailmansodan jälkeen suurten ikäluokkien syntyessä. Lastensaanti-ikä aleni sotien jälkeen tilapäisesti ja samalla avioituvuus yleistyi: luvuilla syntyneistä naisista harvinaisen korkea prosentti meni naimisiin ja sai lapsia luvulta alkaen perheellistyminen on jälleen siirtynyt myöhäisemmäksi ja lapsettomien osuus kasvanut. Silti lapsettomuuden lisääntyminen tai avioliittojen vähäisyys ei pitkällä aikavälillä ole Pohjoismaissa mitenkään tavatonta: Moni nykyään uudelta tuntuva ilmiö muistuttaakin itse asiassa menneitä aikoja. (Billari ym ) Vaikka syntyvyys on viimeisten vuosikymmenten aikana pysynyt melko tasaisena, on samaan aikaan tapahtunut merkittäviä lastenhankintaan ja perheellistymiseen liittyviä muutoksia. Lastenhankinta on siirtynyt Suomessa kuten muuallakin Euroopaan unionissa yhä myöhäisempään elämänvaiheeseen. Ensimmäinen lapsi saadaan nykyään lähempänä kolmeakymmentä ikävuotta tai jopa sitä myöhäisemmällä iällä. Vuonna 1970 suomalaiset ensisynnyttäjät olivat keskimäärin 23-vuotiaita (tieto laskettu avioliiton aikana syntyneistä lapsista), vuonna 2007 jo 28-vuotiaita (Kuvio 2) (Tilastokeskus Väestönmuutokset ). Ensisynnyttäjän ikä ei kuitenkaan enää viime vuosina ole kohonnut merkittävästi. Ensisynnyttäjien iän kohoaminen on yleiseurooppalainen trendi. Suomen ensisynnyttäjät ovat keskimäärin eurooppalaisten kanssasisartensa ikäisiä, sillä EUmaiden (25 maata) ensisynnyttäjät olivat keskimäärin vuotiaita vuonna 2005 (Eurostat 2008c). Vanhimmat ensisynnyttäjät löytyvät Hollannista ja Ranskasta. Itä-Euroopan maissa ensisynnyttäjien iän kohoaminen on toisen maailmansodan jälkeisenä aikana ollut huomattavasti hitaampaa, ja esimerkiksi Virossa ensisynnyttäjien keski-ikä on 25 vuotta (Council of Europe 2005). Lastenhankinnan lykkäämistä on pidetty yhtenä syynä syntyvyyden laskuun Euroopassa ja jopa lapsettomuuden lisääntymiseen. Onkin todennäköistä, että koulutukseen osallistumisen lisääntyminen sekä työn ja perheen yhteensovittamisen ongelmat selittävät viimeaikaista hedelmällisyyden myöhentymistä. (Kohler, Ortega & Billari 2001; Sobotka 2004.) Monissa Euroopan maissa oletetaan, että nykyhetken varsin alhainen hedelmällisyys johtuukin pitkälti juuri lasten hankinnan siirtämisestä myöhemmäksi. Siten hedelmällisyyden oletetaan kohoavan ainakin jossain määrin tulevaisuudessa, kun lastenhankintaa siirtäneet ikäluokat alkavat lopulta hankkia lapsia. (Frejka & Sardon 2006.) Keski-iän kohoaminen merkitsee sitä, että yhä suurempi osa synnyttäjistä on iältään vanhoja ensisynnyttäjiä. Vuonna 1990 ensimmäistä kertaa äidiksi tulleista suomalaisista naisista 5 prosenttia oli 35 vuotta täyttäneitä (Tilastokeskus 1992).\n13 12 Johdanto Kuvio 2. Ensisynnyttäjien keski-ikä Suomessa ja EU-maissa (EU15/EU25 keskiarvo) EU25 EU15 Suomi EU25: kaikki Euroopan unioniin vuonna 2008 kuuluvat 25 maata, EU15: UK, Ranska, Belgia, Irlanti, Italia, Saksa, Kreikka, Luxembourg, Hollanti, Espanja, Portugali, Tanska, Itävalta, Suomi, Ruotsi. Lähde: Tilastokeskus, Väestönmuutostilastot ; Eurostat 2008c. Runsaat 15 vuotta myöhemmin, vuonna 2006, ensisynnyttäjistä yli 10 prosenttia oli 35 vuotta täyttäneitä ja pari prosenttia 40 vuotta täyttäneitä (Tilastokeskus 2007a). Vaikka iäkkäämpien ensisynnyttäjien osuus kaikista synnyttäjistä on vielä prosentuaalisesti pieni, tämän ryhmän osuuden kasvu on ollut suhteellisesti nopeampaa muihin ikäryhmiin verrattuna. On viitteitä myös siitä, että lastenhankinnassa esiintyy yhä suurempaa vaihtelua suomalaisten perheiden välillä. Osa pareista jää lapsettomiksi tai hankkii vain yhden lapsen, ja osa puolestaan hankkii kolme tai jopa useampia lapsia. Parien tai naisten lopullisesta lapsilukujakaumasta on kuitenkin mahdollista saada tietoa vasta siinä vaiheessa, kun nainen on lähellä hedelmällisen kautensa loppuvaihetta, eli noin 45-vuotias. Siten nuorimmat naiset, joiden lapsilukukertymästä voidaan tällä hetkellä esittää varmoja tietoja, ovat syntyneet 1960-luvulla luvulla tai sen jälkeen syntyneiden naisten lastenhankinta on vielä kesken ja heidän lapsilukujakaumastaan voidaan esittää vain arvioita. Tämän raportin yksi tarkoitus onkin valaista näiden ikäryhmien suunnitelmia luvun lopulla ja 1960-luvun alussa syntyneistä suomalaisnaisista lähes kolmannes synnytti vähintään kolme lasta. Vuosikymmen aiemmin syntyneistä naisista selvästi harvempi, noin 25 prosenttia oli päätynyt kolmeen tai sitä useampaan lapseen (Kuvio 3). Vuosien välillä syntyneiden naisten lopullisesta\n14 1.2 Syntyvyyden kehityksestä Suomessa 13 Kuvio 3. Naisten lapsilukujakauma naisen syntymävuoden mukaan Suomessa, % 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % % 20 % 10 % 0 % * * Naisikäluokan lapsilukujakauma on vielä keskeneräinen, koska naisia on voitu seurata vasta vuotiaiksi Lähde: Fougstedt 1977; Tilastokeskus, Väestörakennetilastot lapsilukujakaumasta on vielä liian varhaista tehdä johtopäätöksiä, koska heidän hedelmällinen ikäkautensa ei ole vielä päättynyt. On kuitenkin todennäköistä, että naiselle 40. ikävuoden jälkeen syntyvien lasten määrä ei merkittävästi enää muuta heidän lapsilukujakaumaansa. Näyttää siltä, että kolme tai useampia lapsia hankkivien naisten osuuden kasvu olisi viimeisimpien naisikäluokkien kohdalla hidastunut, joskin se edelleen kasvaa. Kolme- tai useampilapsisten naisten osuuden hienoisen lisääntymisen rinnalla myös lapsettomien naisten osuus on kasvanut tasaisesti. Vaikka myös tässä tapauksessa on liian varhaista arvioida 1960-luvun puolivälin jälkeen syntyneiden naisten lopullista lapsettomuutta, on todennäköistä, että heistä suurempi osa tulee jäämään lapsettomiksi edeltäviin ikäryhmiin verrattuna. Lapsettomien naisten osuus kohosi hitaasti 14:stä 16 prosenttiin 1940-luvulla syntyneistä ikäluokista 1950-luvun lopulla syntyneisiin naisiin tultaessa luvun alussa syntyneistä naisista (jotka ovat tällä hetkellä 45-vuotiaita tai vanhempia) prosentilla ei ole lainkaan lapsia. Nuoremmilla, syntyneillä naisilla (jotka olivat vuonna 2006 noin 40-vuotiaita) lapsettomien osuus on 20 prosenttia. 35-vuotiaana lapsettomien naisten ja miesten osuus on kasvanut toistaiseksi tasaisesti vuosi vuodelta\n15 14 Johdanto Kuvio 4. Lapsettomien miesten ja naisten osuus 35-vuotiaista naisista ja miehistä, % 45 % 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % Naiset Miehet 15 % 10 % 5 % 0 % Lähde: Tilastokeskus, Väestörakennetilastot (Kuvio 4). Vaikka 35. ikävuoden jälkeen osa naisista ja miehistä hankkii vielä lapsen tai lapsia, on lähempänä neljääkymmentä ikävuotta tai sen jälkeen äidiksi tai isäksi tulo kuitenkin jo selvästi harvinaisempaa. Tässä yhteydessä on huomattava myös, että naisen mahdollisuus tulla raskaaksi heikkenee selvästi 35. ikävuoden jälkeen (te Velde & Pearson 2002). Syntyvyyden kehitys joissakin Euroopan maissa on kuitenkin osoittanut, että lastenhankinnan aloittamisen siirtyminen myöhemmälle iälle ei kuitenkaan välttämättä ole yhteydessä alenevaan lapsilukuun. Esimerkiksi Ranskassa, missä hedelmällisyys on viime vuosina kohonnut lähelle uusiutumistasoa, on ensisynnyttäjien keski-ikä jo pitkään ollut Euroopan korkeimpia. Myöhentynyt lastenhankinta ei siellä ole merkinnyt sitä, että perheet joutuisivat tyytymään pienempään lapsimäärään. Ranskan ja Pohjoismaiden kokemukset ovat myös osoittaneet, että naisten korkea koulutustaso tai työssäkäynti ei ole este lasten hankkimiselle. Vaikuttaa siltä, että näiden maiden harjoittama perhepolitiikka on osaltaan taannut riittävän turvalliset olosuhteet, jotta perheet ovat voineet hankkia toivomansa määrän lapsia. On mielenkiintoista, että Venäjällä myös korkeamman koulutuksen hankkivat naiset edelleen synnyttävät suhteellisen nuorina. Sen sijaan venäläisten perheiden lapsiluku on alentunut huomattavasti. (Zakharov 2008.) Myös Yhdysvaltojen hedelmällisyysluvut ovat EU-maihin verrattuina korkeat. Vaikka Yhdysvaltojen korkea hedelmällisyys selittyy osin muiden kuin eurooppalaistaustaisten nais-\n16 1.2 Syntyvyyden kehityksestä Suomessa 15 ten korkealla syntyvyydellä, on myös valkoisten naisten syntyvyys 1.8 eli hyvää eurooppalaista tasoa (Pison 2008). Varhaisesta lastenhankinnasta tai korkeasta hedelmällisyydestä huolimatta Venäjää tai Yhdysvaltoja ei kuitenkaan voi nimetä perheystävällisiksi hyvinvointivaltioiksi siinä mielessä, että valtio olisi niissä panostanut työn ja perhe-elämän yhteensovittamiseen tai suuriin rahallisiin korvauksiin perhevapaiden ajalta. Perhe- ja työn yhdistämisen parantamisesta ei siis välttämättä löydy kaikkia ratkaisuja alhaisen syntyvyyden haasteisiin, vaan niitä saatta löytyä esimerkiksi koulutuksen järjestämisestä ja sen ajoittamisesta nuorten elämässä. Mihin suuntaan suomalaisparien lastenhankinta tulee kehittymään tulevaisuudessa? Sotien jälkeen syntyneistä naisikäluokista yksikään ei ole ylittänyt 2.0 lapsen rajaa (Kuvio 5) luvulla syntyneiden naisten lopullinen lapsiluku jäi jopa alemmas kuin 1960-luvun taitteessa syntyneiden naisten luvun puolivälissä syntyneiden naisten kohdalla lopullinen lapsiluku tulee todennäköisesti vielä jossain määrin kohoamaan, sillä nämä naiset olivat vuonna 2006 vasta noin 40-vuotiaita. On kuitenkin hyvin epävarmaa, missä määrin nuoremmat naisikäluokat pystyvät tavoittamaan aikaisempien ikäluokkien hedelmällisyyttä. Kuviossa 5 Kuvio 5. Naisten keskimääräinen lapsikertymä 45-vuotiaana ja 30-vuotiaana Suomessa, naisen syntymävuoden mukaan 3 Lasta 2,5 2 1, vuotiaana 30-vuotiaana 0, / / / / / / / / / /76 Kuviossa 45-vuotiaiden lapsilukukertymää osoittavan käyrän katkoviivalla merkitty osuus kuvaa syntyneiden naisten lapsilukukertymää vuotiaana. Lähde: Fougstedt 1977; Tilastokeskus, Väestörakennetilastot\n17 16 Johdanto tarkastelluista naiskohorteista nuorimmilla, vuonna 1975/76 syntyneillä naisilla oli 30-vuotiaana keskimäärin yksi lapsi. Näiden naisten tulisi siten synnyttää vielä keskimäärin yksi lapsi naista kohden ennen 45. ikävuotta, jotta ikäluokkaan kuuluvat tavoittaisivat 1960-luvun alussa syntyneiden naisten saavuttaman lasten keskimäärän. 1.3 Lisääntymiseen liittyvistä käsitteistä Äidiksi tai isäksi pyrkiminen tai tuleminen on jokaiselle syvästi henkilökohtainen asia. Tiet vanhemmuuteen ovat myös hyvin erilaisia. Koska tutkijoiden käsitteet pyrkivät olemaan tarkkoja ja yksiselitteisiä, ne ovat valitettavan usein myös kömpelöitä tai vahvasti yleistäviä. Tutkijoiden termit saattavat myös erota jonkun sanan tavanomaisesta käytöstä. Esitämme alla tässä tutkimuksessa käytettävät keskeiset termit. Lastenhankinta. Lapsia ei hankita, niitä saadaan. Voi olla, ettei lapsia tule, vaikka niitä kuinka yritettäisiin hankkia. Koska lastensaanti viittaa myös lapsen perheeseen saapumiseen, käytämme sanaa lastenhankinta viitatessamme tietoiseen pyrkimykseen saada lapsia. Käytämme myös lomittain sanoja lastenhankinta ja synnyttäminen. Tarkoitus ei kuitenkaan ole unohtaa, että lapsia saadaan myös adoption tai sijaisvanhemmuuden kautta. Perheellistyminen. Sana perheellistyminen viittaa väestötieteessä tapahtumaketjuun, jossa aikuiset muodostavat parisuhteen ja hankkivat lapsen tai lapsia. Käytämme perheellistymistä viittaamaan paitsi koko tähän tapahtumaketjuun, myös sen eri osiin, eli pelkkään parinmuodostukseen (vaikka lapsia ei tulisikaan), tai pelkkään vanhemmaksi tulemiseen (vaikka puolisoa ei olisikaan). Asiayhteydestä käy ilmi, kumpaa tarkoitamme. Sana perheellistyminen sisältää siis eri perhemuotoja (esim. yksinhuoltajuus) ja erilaisia parisuhteita (esimerkiksi eri tai samaa sukupuolta olevia pareja). Lapsettomuus, lapseton. Sana tarkoittaa tässä raportissa ihmistä, jolla ei ole omaa lasta. Oma lapsi tarkoittaa synnytyksen, adoption tai sijaisvanhemmuuden kautta saatua lasta. On kuitenkin mahdollista, että ihminen elää lapsen kanssa vaikka hän on virallisesti lapseton, esimerkkinä vaikkapa puolison ja tämän lapsen tai lasten kanssa asuminen. Vapaaehtoinen lapsettomuus. Tällä tarkoitetaan ihmistä, jolla ei ole lasta, joka ei aio hankkia lapsia ja joka ei myöskään ole aktiivisesti yrittänyt tulla vanhemmaksi. Englanninkielellä heistä puhutaan nykyään joskus sanaparilla lapsettomuuden valinneet (childfree by choice) tai lapsivapaat (child free, ei childless). Tarkoitus on tällöin alleviivata, ettei vapaaehtoisesti lapsettomilta puutu mitään. On kuitenkin mahdotonta vetää tiukkaa rajaa valitun ja ei-valitun lapsettomuuden välillä. Miten määrittyy esimerkiksi mies, joka on 25-vuotiaana yrittänyt yhdessä kumppaninsa\n18 1.4 Lastenhankinta-aikeiden tutkimuksista 17 kanssa lasta tuloksetta, mutta on myöhemmin tyytyväinen elämäänsä eikä enää haluakaan lapsia? Onko hän vapaaehtoisesti lapseton vai ei? Tai miten luokitella nainen, joka ei ole koskaan tietoisesti valinnut lapsettomuutta, mutta joka eri syistä lykkäsi lapsen hankintaa kunnes se ei enää ollut mahdollista? (Wager 2000.) Monelle jollei useimmille lapsettomuus on seurausta hyvin erilaisista valinnoista ja elämän käänteistä. Usein syynä on sopivan kumppanin puuttuminen. (Paajanen 2002.) Harva ihminen ei ole kuitenkaan kertaakaan miettinyt sitä, haluaako tulla vanhemmaksi. Mielekkäämpi (ja kyselyaineiston avulla mahdollinen) tapa määritellä vapaaehtoista lapsettomuutta on esimerkiksi katsoa, ketkä eivät ole koskaan yrittäneet saada lasta tai ketkä eivät ole kaivanneet lasta. Luvussa 4.5 selvitämme tarkemmin vapaaehtoisen ja tahattoman lapsettomuuden eri vivahteita. Tahaton lapsettomuus. Tahaton lapsettomuus on myös vaikeasti määriteltävissä oleva asia. Kyse voi olla alhaisemmasta hedelmällisyydestä (subfertility), jolloin lapsettomuuden syy on vaikeudessa tulla raskaaksi tai saattaa raskaus loppuun asti. Puhutaan myös olosuhteiden aiheuttamasta lapsettomuudesta (childless by circumstance), kun ihminen toivoisi lasta mutta sopivaa partneria ei löydy tai hän ei jostain syystä halua tai voi adoptoida lasta (esimerkiksi lainsäädäntö ei toistaiseksi Suomessa salli adoptiota samaa sukupuolta oleville pareille). Lääketieteessä tahattomasti lapsettomiksi kutsutaan pareja, jotka ovat yrittäneet raskautta pitkään siinä kuitenkaan onnistumatta. Rajana pidetään yleensä 12 kuukautta vaikka se WHOn määritelmässä on 24 kuukautta. Sekundääristä lapsettomuudesta voidaan puhua silloin, kun ihmisellä on jo omia lapsia, mutta toivottu uusi raskaus ei ala. Tahaton lapsettomuus sisältää vahvuudeltaan hyvin erilaisia tunteita ja kokemuksia. Kyse voi olla hetkittäisestä lyhyestä kaipuusta tai valtavasta menetyksestä. Emme tässä raportissa käsittele tahattoman lapsettomuuden kokemuksia, niistä on julkaistu tietoa muun muassa teoksissa Lähteenmäki (2008), Koulumies (2007) ja Tulppala ym. (2007). Luvussa 4.5 selvitämme tarkemmin vapaaehtoisen ja tahattoman lapsettomuuden eri ryhmiä perhebarometrin kyselyaineiston valossa. 1.4 Lastenhankinta-aikeiden tutkimuksista Lastenhankintaan liittyviä tekijöitä on tarkemmin tutkittu Suomessa vuosina 1971, 1977 ja 1989 sekä 1992 tehtyjen survey-tutkimusten (niin kutsuttujen Fertility and Family eli FFS -tutkimukset) pohjalta. Vuonna 2002 Väestöliiton Väestöntutkimuslaitoksella kerättiin laaja kyselyaineisto, jossa selvitettiin suomalaisten lastenhankintaan liittyviä aikeita ja toiveita. Kyselyn tuloksista julkaistiin vuoden 2002 perhebarometri Saako haikara tulla käymään? (Paajanen 2002). Tässä kirjassa raportoitu, vuonna 2008 kerätty aineisto on osin jatkoa aikaisemmalle perhebarometrille.\n19 18 Johdanto Aikaisemmin lastenhankinta-aikeita ei pidetty kovin kiinnostavana tutkimuskohteena niiden epämääräisyyden ja vaihtelevuuden vuoksi. Aikeiden ei katsottu ennakoivan toteutunutta lastenhankintaa juuri lainkaan. Tutkimuksen kohdetta on myös vaikea rajata: Missä vaiheessa parien tai yksilöiden lastenhankinta-aikeita koskevaa tietoa olisi mielekkäintä kerätä, jotta niistä saataisiin mahdollisimman luotettavasti tietoa? Hyvin nuorten aikuisten toiveet lapsista ehtivät muuttua moneen kertaan elämän varrella, ja toisaalta varsinkin hedelmällisen kautensa loppupuolella olevat naiset saattavat kokea lastenhankinta-aikeita koskevat kysymykset turhauttavina, kun moni on jo aikaa sitten päätynyt tiettyyn lapsilukuun. Toiveita ja odotuksia voidaan usein myös jälkikäteen muokata jo toteutuneen mukaiseksi (mm. Ritamies ym. 1984). Viime vuosina tutkimus on kuitenkin alkanut kiinnostua uudelleen lastenhankinta-aikeista ja -odotuksista. Yhtenä syynä tähän on ollut lisääntynyt pitkittäisaineistojen ja paneeliaineistojen käyttö. Näiden avulla on voitu tutkia samojen yksilöiden lastenhankinta-aikeita ja niiden toteutumista muutaman vuoden aikavälillä. Paneeliaineistot ovat antaneet arvokasta tietoa lastenhankinta-aikeiden pysyvyydestä ja niiden muuttumisesta (Miller & Pasta 1995). Lastenhankintaan liittyvien odotusten tutkiminen auttaa myös selvittämään niitä tekijöitä, jotka synnyttävät eroja toiveiden ja toteutuneen lastenhankinnan välille (Quesnel-Vallée & Morgan 2003; Bongaarts 2001; Chesnais 1996). Oma ihanteellinen tai mieluinen lapsiluku on usein tutkimuksissa vielä erotettu aiotusta tai odotetusta lapsimäärästä. Odotettu tai aiottu lapsimäärä kuvaa vastaajien käsitystä siitä lapsiluvusta, johon he tulevat todennäköisesti elämässään päätymään tai jota he ainakin kyselyhetkellä pitävät tavoitteenaan. Lastenhankintaa koskevissa tutkimuksissa on oletettu, että odotettu lapsiluku kuvaa realistisimmin parien tai yksilöiden lastenhankinta-aikeita ja toteutuvaa lapsilukua (Philipov 2007; Miller & Pasta 1995; Ritamies ym. 1984). Myös miesten toiveisiin, aikeisiin ja lisääntymisterveyteen on haluttu kiinnittää enemmän huomiota. Perinteisesti väestötieteessä syntyvyyttä on tutkittu naisten kautta, koska vain heidän vanhemmuudestaan on ollut tarjolla luotettavaa tietoa. Ihanteita, toivomuksia ja aikeita selvitettäessä on kuitenkin oleellista saada tietoa molemmilta sukupuolilta, samoin pariskuntien sisäisistä neuvotteluprosesseista (Thomson 1997). Viime vuosina aikeita koskevat kysymykset ja mittarit ovat täsmentyneet ja yksilöiden tavoitteellista toimintaa koskevia teorioita on alettu hyödyntää myös paneeliaineistojen ja psykologisen tutkimuksen ulkopuolella. Tutkijat katsovat, että lastenhankinta-aikeisiin yhteydessä olevat tekijät ovat yhteydessä toteutuneeseen lastenhankintaan. Siten vaikkapa muutokset siinä, miten koulutus vaikuttaa lastenhankintatoiveisiin antavat osviittaa koulutuksen vaikutuksesta myös parien toteutuneeseen lastenhankintaan (Rindfuss ym. 1988). Ruotsissa tehdyssä kyselyssä alle 30-vuotiaat lapsettomat puolison kanssa asuvat naiset lykkäsivät lastenhankintaansa, koska he halusivat tehdä muita\n20 1.5 Tutkimuksen tarkoitus 19 mielenkiintoisia asioita ensin tai he eivät uskoneet, että heidän taloudellinen tai työtilanteensa oli tarpeeksi hyvä (Statistics Sweden 2001). Suomessa vuonna 1989 tehdyn Perheellistyminen ja työ -tutkimuksen mukaan lapsettomien alle 30-vuotiaiden suomalaisnaisten yleisin syy lapsettomuuteen oli se, etteivät he olleet tunteneet itseään kypsäksi huolehtimaan lapsesta (Turunen 1998). Myös työhön, opintoihin ja taloudelliseen tilanteeseen liittyvät syyt korostuivat nuorten naisten vastauksissa. Yli 30-vuotiailla naisilla yleisimmin mainittuja syitä olivat puolestaan isyyteen sopivan kumppanin puute tai ettei ollut onnistunut saamaan lasta. Vuonna 2002 toteutetussa Väestöliiton perhebarometrissa opinnot, parisuhteen puuttuminen sekä työn tai talouden epävarmuus olivat edelleen tärkeitä syitä siirtää lastenhankintaa myöhäisempään elämänvaiheeseen (Paajanen 2002). Viime kädessä kiinnostus lastenhankinta-aikeiden tutkimukseen on liittynyt myös väestöpoliittisen kiinnostuksen heräämiseen on haluttu selvittää sitä, missä määrin alhaisen syntyvyyden yhteiskunnissa on mahdollista vaikuttaa yksilöiden lastenhankintapäätöksiin. Pitkään alhaalla pysytellyt hedelmällisyys on herättänyt Keski-Euroopassa myös pelkoja siitä, että alhaisesta hedelmällisyydestä olisi vähitellen muodostumassa pysyvämpi ilmiö. Wolfgang Lutz ja kollegat ovat esittäneet, että ainoina lapsina kasvaneet ihmiset myös itse aikuisina suosivat yhden lapsen perhettä. Mikäli tämä pitää paikkansa, useat Euroopan maat ovat joutumassa alhaisen syntyvyyden ansaan, kun yhä uudet sukupolvet omaksuvat pienen perheen mallin ja tyytyvät vähäiseen lapsimäärään omassa perheessään (Lutz, Skirbekk & Testa ilmestyy). 1.5 Tutkimuksen tarkoitus Tämän perhebarometrin tarkoituksena on selvittää suomalaisten miesten ja naisten lastenhankintaan liittyviä ihanteita, aikeita ja esteitä. Barometri keskittyy tarkastelemaan 0- tai 1-lapsisten, iältään vuotiaiden suomalaisten lastenhankintaa ja sen taustalla vaikuttavia tekijöitä. Rajasimme tutkimuksen tällä tavoin, koska katsoimme otosryhmään kuuluvien naisten ja miesten elävän perheellistymisen ydinvaihetta ja monen todennäköisesti vielä suunnittelevan lisää lapsia. Aikaisemmissa tutkimuksissa perheellistymisen kriittisenä vaiheena on pidetty juuri päätöstä hankkia ensimmäinen lapsi, näyttäähän tämä valinta monesta sitovammalta kuin toisen tai sitä seuraavien lasten hankinta. Halusimme mukaan myös yhden lapsen vanhemmat, koska muualla Euroopassa on havaittu merkkejä siitä, että vain yhtä lasta toivovien tai siihen päätyvien naisten ja miesten osuudet olisivat lisääntymässä.


SISUSTUS COCO: Tekemistä lapsille joululomalla\nMeillä lapset viettävät joululomaa 2,5 viikkoa. Meidän ollessa töissä arkena, äitini on hoitamassa lapsia. Lomalla on mukavaa, mutta aika meinaa lapsilla käydä välillä turhan pitkäksi. Melko lähellä kotiamme Espoon Oittaalla Bodomjärven rannalla on hauska aktiviteettipuisto ANGRY BIRDS teemalla. Tämä puisto on ilmainen ja avoinna kaikille. Lapsemme tykkäävät puistosta valtavasti. Jos asutte/kyläilette pääkaupunkiseudulla päin-kannattaa ehdottomasti poiketa Oittaan hienoissa ulkoilumaastoissa.\np.s. Sain joulupukilta lahjaksi järjestelmäkameran -nyt innokkaana opettelen kameran käyttöä. Tähän mennessä olen kuvaillut blogiini pienellä pokkarikameralla. Huikeeta kuinka paljon parempia kuvia järkkärillä saakaan :) Nämä kuvat olen ottanut lokakuussa vanhalla kamerallani.\nLähettänyt Sisustus COCO klo 9.33\nTunnisteet: IHANIA PAIKKOJA, JOULU, RAKKAAT, tekemistä lapsille\nStella Vanilja 28. joulukuuta 2013 klo 9.42\nTuo on varmasti monen lapsen unelma paikka :-)\nSisustus COCO 28. joulukuuta 2013 klo 9.44\nTosi hauska paikka - ja täysin ilmainen :)\nMukavaa päivää Seija\nJutta / oblik. 28. joulukuuta 2013 klo 11.11\nVaikka kuinka harmittaa tämä lumettomuus, tuo se mukanaan ihan kivojakin juttuja - kuten tämän. Ei varmasti olisi päässyt tuonne kiipustelemaan ja puuhamaan jos ulkona olisi ollut 20 astetta pakkasta ja maassa metri lunta :)\nMukavia välipäiviä sinne teille ja hauskoja hetkiä uuden järkkärin kanssa, ihanan lahjan olet saanut! :)\nSisustus COCO 28. joulukuuta 2013 klo 13.36\nTotta - täytyy ottaa näissä muodoissa ilo irti lumettomuudesta. Muuten on kyllä ollut aika kurjaa, kun vettä satanut melkein päivittäin.\nMukavaa Jutta kuulla susta :)\nSaga / Niittykulma 28. joulukuuta 2013 klo 15.29\nEi kyllä uskoisi, että nämäkin kuvat on joulukuussa otettu. Tuolla varmasti touhua riittää.\nSisustus COCO 28. joulukuuta 2013 klo 17.31\nTosi kiva puisto ja siellä on mm. myös kultaisten munien metsästys tehtävärata.\nViivi / Valkoinen Soihtu 28. joulukuuta 2013 klo 16.56\nMulle sopii hyvin tämä lumettomuus ja lämmin keli, ei haittaa:) Tuo puisto olisi takuulla meidänkin muksujen mieleen! :)\nSisustus COCO 28. joulukuuta 2013 klo 17.32\nMä kaipaisin vähän lunta maahan -niin että lapset pääsisivät pulkkamäkeen ja synkkyys vähän valostuisi :)\nJohannaL 28. joulukuuta 2013 klo 17.27\nOnpas teillä mahtava puisto siellä.\nTosi mukava puisto ja mikä parasta -täysin ilmainen :)\nMun Tekemä 28. joulukuuta 2013 klo 17.37\nHienoja kuvia ;) Kunnon kamera on kiva juttu!\nSisustus COCO 29. joulukuuta 2013 klo 10.37\nKiitos W. Nämä otettu vanhalla pokkarikamerallani lokakuussa.\nSyvältä.Sanna. 28. joulukuuta 2013 klo 18.03\nEipä uskoisi joulukuun kuviksi... Aika onni moinen leikkipuisto lähistöllä :)\nSisustus COCO 29. joulukuuta 2013 klo 10.36\nNämä kuvat olen ottanut lokakuussa. Mutta edelleen meillä lumeton maa täällä -joten puistossa pystyy hyvin käymään.\nFrida - Visualaddict 28. joulukuuta 2013 klo 21.09\nHienoja kuvia... onnea uudesta kamerasta!\nMukavaa loppu vuotta sinnekkin :)\nAino-Kaisa Lonka 29. joulukuuta 2013 klo 10.42\nOn aika hauska puisto! Heii ihanaa sait kameran! Nyt kuule kuvaileemaan ja tänne kuvia oikein reilusti :))\nTutustuitko muuten koskaan windows live photo galleriaan??\nRauhaisaa sunnuntaita :))\nSisustus COCO 29. joulukuuta 2013 klo 13.15\nUusi kamera on kyllä huippu juttu :) Kokeilin sitä kuvankäsittely juttua kerran -täytyy ryhdistäytyä kevään aikana :)\nHenna - Pakkomielteitä. Minullako? 29. joulukuuta 2013 klo 19.30\nMe oltiin tänään Angry Birds sisähuvipuistossa :D\nSisustus COCO 31. joulukuuta 2013 klo 13.47\nMissäpäin on Angry Birds sisähuvipuisto?\nMukavaa uutta vuotta 2014 Henna\nHenna - Pakkomielteitä. Minullako? 31. joulukuuta 2013 klo 20.17\nLappeenrannassa, Holiday Club Saimaalla. Ehdottomasti sinne! :)


Sukkahousuniksit ! - Pirkka\nUsein kylpytynnyrin veteen tulee roskia ja neulasia puista. Toimiva niksi on laittaa pieni vesipumppu sekoittamaan vettä ja pumpun ulostuloputken päähän SUKKAHOUSUT kumirenkulalla kiinni. Poista pumppu sukkahousuineen,kun vesi on riittävän lämmintä. Roskat tulevat siististi sukkahousuissa pois ja kylpy on valmis.


13.8.2018 Loma loppui, tilauksia toimitetaan taas | Tierran Lemmikkipuoti\nLoma on loppunut ja työt jatkuvat jälleen\nRentouttava loma on vietetty ja paluu arkeen koittaa hiljalleen. Tilauksia on jonossa yli 50, joten voi mennä pari päivää, että saan koko jonon purettua. Tilaukset käsitellään tulojärjestyksessä ja pyritään saamaan mahdollisimman pian kaikki matkaan. Joitain ruokia ja tuotteita on päässyt loppumaan loman aikana ja alan niitä tilaamaan lisää pikimiten.\nMeillä alkaa nyt ihan uusi arki, kun toinen lapsi aloittaa esikoilun ja toinen päiväkodin. Rutiinien löytyminen voi viedä hetken, mutta tämän myötä jää paremmin aikaa myös tilausten käsittelylle ja puodin kehittämiselle.


Suomen Akatemian huhtikuun haussa kolme akatemiaohjelmahakua — Jyväskylän yliopisto\nPääsivu > Tutkimus > Tutkimus- ja innovaatiopalvelut > Ajankohtaista > Uutiset > Suomen Akatemian huhtikuun haussa kolme akatemiaohjelmahakua\nSuomen Akatemian huhtikuun haussa kolme akatemiaohjelmahakua Keväällä tulee haettavaksi kolme nelivuotista akatemiaohjelmaa, viimeisimpänä lisättynä "Hiili talteen: C1-yhdisteet hyötykäyttöön" -akatemiaohjelma. https://www.jyu.fi/fi/tutkimus/tutkimuspalvelut/ajankohtaista/uutiset/suomen-akatemian-huhtikuun-haussa-kaksi-akatemiaohjelmahakua https://www.jyu.fi/@@site-logo/logo.png\nSuomen Akatemian huhtikuun haussa kolme akatemiaohjelmahakua\nKeväällä tulee haettavaksi kolme nelivuotista akatemiaohjelmaa, viimeisimpänä lisättynä "Hiili talteen: C1-yhdisteet hyötykäyttöön" -akatemiaohjelma.\nYmpäristöterveys ilmaston muuttuessa -akatemiaohjelmaan varataan kahdeksan miljoonaa euroa, Elämän molekulaariset säätelymekanismit -akatemiaohjelmaan seitsemän miljoonaa euroa ja Hiili talteen: C1-yhdisteet hyötykäyttöön -ohjelmaan kuusi miljoonaa euroa. Tutkimusohjelmien valmistelu on meneillään ja ohjelmarahoitus avautuu haettavaksi tutkijoille Suomen Akatemian huhtikuun 2019 haussa.\nYmpäristöterveys ilmaston muuttuessa -akatemiaohjelman tavoitteena on tuottaa tietopohjaa, jota tarvitaan, kun valitaan parhaita toimintatapoja ilmastonmuutoksen sopeutumiseen. Tässä oleellista on hyödyntää erilaisten ilmastoskenaarioiden tarjoamaa tietoa muutoksen dynamiikasta ja alueellisesta muuntelusta. Ilmastonmuutoksen aiheuttamat lisääntyvät terveysongelmat aiheuttavat yhteiskunnalle kasvavia kustannuksia. Koska ilmastonmuutoksen terveysvaikutukset ovat monen tekijän yhteisvaikutusta, tuottaa tieteellinen tutkimus tietoa, jonka avulla voidaan ennakoida sekä terveysvaikutuksia että niiden aiheuttamia taloudellisia riskejä ja epävarmuuksia.\nElämän molekulaariset säätelymekanismit -akatemiaohjelman tavoitteena on lisätä ymmärrystä eliön sisä- ja ulkosyntyisen tekijöiden ja genomin vuorovaikutuksen molekulaarisista säätelymekanismeista. Ohjelmassa selvitetään, miten genomin kolmiulotteinen rakenne moninaisine säätelymekanismeineen luo kontakteja genomin eri osien ja geeniverkostojen välille.\nHiili talteen - C1-yhdisteet hyötykäyttöön -ohjelma tavoittelee tieteidenvälistä tutkimusyhteistyötä ja uusia kehityspolkuja alan tutkimukseen. Tavoitteena on löytää ratkaisuja, joilla vähennetään hiiliyhdisteiden määrää ilmakehässä. Suomi on sitoutunut Pariisin ilmastosopimukseen ja Suomen tavoitteena on olla hiilineutraali yhteiskunta vuoteen 2045 mennessä.\nAkatemiaohjelmat ovat tiedelähtöisiä, temaattisia tutkimushankekokonaisuuksia, joiden tavoitteena on uudistaa tutkimusta ja edistää tutkimuksen tieteellistä ja yhteiskunnallista vaikuttavuutta. Ohjelmat tukevat myös korkeatasoista monitieteistä ja tieteidenvälistä tutkimusta, verkostoitumista ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä.\nSuomen Akatemian rahoitusten neuvonta JYU:ssa: tutkimusrahoituksen asiantuntija Satu Huhtala, satu.m.huhtala@jyu.fi, p. 0400-248085\nTIP-tentissä vararehtori Henrik Kunttu


Mökit ja majoitus Hetta | Varaa lomamökit Hettan alueelta\nMajoitus Hetta Hiihtomaan läheisyydessä - monipuolinen loma Enontekiöllä\nHetta hiihtomaan läheisyydessä sijaitsevat lomamökit tarjoavat mahdollisuuden monipuoliseen lomaan kaudesta riippumatta. Katso miksi mökki kannattaa vuokrata juuri Enontekiöltä.\nEnontekiö ja Suomen korkeimmat tunturit Saana, Halti ja Pyhäkero sijaitsevat Käsivarren Lapissa, Ruotsin ja Norjan rajaseutualueella niin sanotulla Pohjois-Kalotilla. Matkailijalle Enontekiön lomamökit tarjoavatkin erinomaisen mahdollisuuden sekä upeiden arktisten maisemien ihailuun että lähistöllä sijaitsevien Norjan vuonomaisemiin ja Kiirunan erämaa-alueeseen tutustumiseen, joista tarkempaa tietoa löytyy mm. Pohjois-Kalotin matkailuverkostosta.\nAlueelta löytyy tuntureitten ja vaarojen lisäksi runsaasti järviä ja jokia, jonka vuoksi Enontekiön mökit houkuttelevat paikalle myös kalastuksesta pitäviä matkailijoita. Ounastunturin maisemissa kalamies pääsee syvemmillekin apajille kesäisin soutuveneellä ja talvikeleillä pilkkimään potkukelkalla. Nämä kulkuvälineet sekä polkupyörän voi Hetasta saada maksuttomasti käyttöönsä.\nHetassa on myös oma - upeilla tunturinäkymillä varustettu hiekkaranta - ja näitä näkymiä voi käydä ihastelemassa lisää retkeilyreiteillä, joille voi saada mukaan maksuttomasti ulkoilukartan. Jotkut reiteistä ovat opastettuja ja/tai merkittyjä. Mökkivuokraus Enontekiöstä mahdollistaa siis varsin monipuolisen loman vieton.\nVuokramökki Hetta ja monipuoliset majoitusmahdollisuudet\nEnontekiön alueen vuokrattavat mökit sijaitsevat suhteellisen lyhyen matkan päässä sekä Hetta Hiihtomaasta että Enontekiön keskustasta - Hetasta, jonne matkaa on noin 1,5 km. Lähimmälle maantielle on mökeiltä matkaa vain 100-300 metriä.\nOsa Hettan lomamökeistä on rakennettu hiekkapohjaiselle jäkäläkankaalle, missä sääsket eivät viihdy kovinkaan hyvin, mikä lisää matkailijan viihtyvyyttä olennaisesti. Alueen Lomamökit on sijoitettu harvakseltaan Närpistöjoen ja Ounasjärven partaalle - niemeen, jolloin majoittujilla on oma rauha muilta matkailijoiltakin ja esteettömät näkymät järvelle tai tunturille oman mökkinsä ikkunasta. Isommat mökit ovat aivan jokirannassa.\nAlueen mökkitarjonnasta jokainen löytää varmasti omaan varustetasoonsa ja matkabudjettiinsa sopivan vaihtoehdon. Majoitus on usein hinnoiteltu henkilömäärän mukaan. Mikäli matkailija mielii enemmän mukavuutta, on Enontekijön alueella myös hotelleja, jossa on täysihoitomahdollisuus. Ja toisaalta, mikäli matkailija haluaa kokea luonnon rauhan konkreettisemmin, on mahdollisuus majoittua myös erämaamökissä.\nHetta mökit Närpistöjoen rannalla\nAivan Närpistöjoen rannalla sijaitseva Hetan lomakylä, tarjoaa matkailijoille niin mökkivuokrausta kuin muitakin majoitusmahdollisuuksia. Lomakylässä on huoneita, suihkulla varustettuja mökkejä, sekä saunallisia hirsihuviloita.\nLisäksi matkailija voi majoittua camping-alueella joen rannalla tai sähköistetyllä asuntovaunu-/ autoalueella. Alueen huoltotiloissa on keittiö, pyykinpesumahdollisuus, suihkut ja WC:t. Rantasaunan ja uima-altaan saa käyttöön erillisestä maksusta.\nHetan hiihtomaahan on lomakylästä 3 km ja lentokentälle 8 km. Pallas-Yllästunturin kansallispuiston retkeilyreitit alkavat Ounasjärven vastarannalta. Lomakylä on Norjantien (Ruijantien) risteyksestä 200 metriä keskustaan suuntaan.\nEnontekiön ja Hetan mökit löydät helposti Mökit.fi:n karttahaulla.\nHotel Hetan Majatalo tarjoaa sekä hotellihuoneita että majatalo-huoneita. Hotellissa on mahdollisuus myös täysihoitoon. Hotellilla on ohjelmatarjontaa, sekä hyvin varustettu kuntosali. Sisäilmakuntoilulle löytyy vaihtoehto käytännössä hotellin pihasta, mistä alkavat retkeily-, hiihto ja vaellusreitit.\nLomalaista palvelee myös minikirjasto, WLAN, yleisötietokone ja tietysti myös matkamuistonurkkaus tuliaisia varten. Perheen pienimpien peleille ja leluille on varattu oma alueensa. Hotellilla voi lisäksi saunoa sekä viettää aikaa kodalla tai grillipaikalla, ja paistaa vaikka lättyjä.\nHotellimajoitusta alueella tarjoaa myös Hotelli Jussan Tupa, joka sijaitsee keskeisellä paikalla Enontekiöllä. Hotellissa on sisäuima-allas ja á la carte -ravintola, huoneissa on mm. taulu-tv ja puhelin. Majoittujien käytössä on ilmainen Wi-Fi-yhteys. Enontekiön lentokentälle on matkaa 9 km.\nHoliday Village Hetan Kota retkeily- ja leirikeskuksesta on 3 km:n päässä Hetan hiihtokeskuksesta. Hetan Kotalla on yksityinen ranta ja näköala Ounasjärvelle. Majoittujille on ilmainen Wi-Fi yleisissä tiloissa.\nHuoneet on ilmastoitu, ja niissä on vedenkeitin. Kylpyhuoneet ovat yhteiset muiden kanssa. Mökeissä on omat kylpyhuoneet, sekä minikeittiö, jääkaappi sekä tv.\nLapland Hotel Hetta sijaitsee Ounasjärven rannalla lähellä Enontekiön keskustaa. Näkymät avautuvat hotellista Ounas-Pallastunturin kansallispuistoon päin, ja hotellin lähellä on myös Tunturi-Lapin luonto- ja kulttuurikeskus.\nNorjan puolella sijaitseva Kautokeinon saamelaiskylä ja upeat vuonot ovat vain lyhyen retken päässä. Hotelli järjestää moottorikelkka- ja muita safareita kuten husky-safareja sekä hevos- ja poro-rekiajeluja, retkiä lumilinnaan ja -labyrinttiin. Myös mäenlaskuun voi olla mahdollisuus riippuen lumitilanteesta. Hotellissa on 17-metrinen uima-allas yksityissaunoineen.\nEnontekiön alueella sijaitseva Hetta Hiihtomaa (Peuratie 23, Enontekiö) on yksi maamme pohjoisemmista laskettelukeskuksista. Pohjoisen sijaintinsa ansiosta keskuksessa on mahdollista päästä hiihtämään tyypillisesti jo lokakuun lopussa satavien ensilumien aikaan. Talvi ja hiihtokausi kestää Enontekiöllä usein jopa toukokuulle asti. Tästä syystä Enontekiön ja Hetan lomamökit tarjoavat hyvät hiihtomadollisuudet pitkälle kevääseen.\nHiihtomaassa laskettelurinteitä on 3 kpl, joista pisin pisin rinne on 750-metrinen ja korkeuseroa on enimmillään 105 metriä. Kaikki rinteet ovat valaistuja ja lumetettavia, ja rinteiden vaikeusasteet ovat helposta keskivaikeaan. Ensilumilatu kiertää Jyppyrävaaraa, ja se avataan ensimmäisenä pysyvän lumen tultua. Hiihtomaassa on myös pulkkamäki, lumikenkäreittejä, tunturin päällä nuotiolaavu ja näköalakota, jossa voi laittaa tulisijassa evästä -- ja tietysti myös monipuolinen välinevuokraamo, sekä rinnekahvio. Välinevuokraamosta voi vuokrata niin lasketteluvälineitä, kuin lumikengätkin, sukset tunturiin ja murtomaalle, sekä ahkiot pulkkamäkeen.\nTunturi-Lapin luontokeskus sijaitsee lumikenkäreitin varrella.\nAlkutalvella on mahdollista hiihdellä vain valaistulla ladulla, jonka pituus on noin 10 km, mutta myöhemmin Pyhäkerollakin, kun lunta on enemmän, eli viimeistään helmikuun puoliin mennessä. Latukarttoja saa Tunturi-Lapin luontokeskus Skierristä tai kartan voi tulostaa itselleen Enontekiön kunnan verkkosivuilta.\nAlueelle suuntaavan matkailijan on hyvä muistaa, että tunturissa säätilat voivat yllättää. Tästä syystä matkailijan on hyvä muistaa ottaa mukaan kunnon varusteet, eväitä ja aikaa. Purevan kylmä tuuli ja tuisku voi yllätteän tehdä hiihtämisestä extreme-lajin, jos vielä latukin on umpeutunut äkisti nousevassa tuiskussa.\nAlueen monipuolinen latu- ja reittiverkosto\nMökkivuokraus Hetan maisemista tarjoaa matkailijalle myös mahdollisuuden alueen lukuisten ulkoilu- ja latureittien hyödyntämiseen.\nPahtajärven latu, n. 18 km erkanee valaistulta kuntoladulta noin 1,6 km kohdalla, ja latu on luokiteltu keskivaikeaksi alussa, mutta tasoittuu loppua kohden jopa helpoksi. Latu kulkee läheltä Närpistöjokea tai jokirantaa pitkin Ounasjärvelle.\nLadulle pääsee myös Tunturi-Lapin luontokeskus Skierrin pihalta, ja ladulla voi hiihtää sekä vapaalla että perinteisellä tyylillä, kumpaan suuntaan vain.\nPahtajärvi, on pitkä ja kapea rotkojärvi.\nHetta - Pyhäkero -reitti on noin 7 km mittainen, ja sinne pääsee useita latuja pitkin. Pyhäkeron autiotupa sijaitsee Pallas-Yllästunturin kansallispuistossa.\nKaikki ladut alkavat Ounasjärven ylityksellä, ja helpommat ladut lähtevät Paavontalolta tai Hetan Kodalta. Läntiselle ladulle pääsee myös Hetan keskustasta.\nLatuja voi kiertää vapaasti kumpaan suuntaan vain, ja hiihtää voi perinteisellä tai vapaalla tyylillä. Kaikki eri ladut palaavat takaisin Hettaan Ounasjärven kautta. Hetasta Pyhäkerolle johtavat ladut avataan heti kun lunta on tarpeeksi.\nPyhäkeron kahvio on avoinna sesonkiaikoina.\nHetta - Pyhäkero - Sioskuru -reitti on noin 15 km pituinen. Sioskuru sijaitsee myös Pallas-Yllästunturin kansallispuistossa ja sinne pääsee Hetasta hiihtämällä ensin Pyhäkeron autiotuvalle. Pyhäkerolta mäntymetsän kautta Koivukuruun, ja kurun jälkeen latu saapuu puuttomalle paljakalle. Matkan puolivälissä Sammalvaaran ladun risteyksen jälkeen laskeudutaan Sioskuruun, jossa on Sioskurun autio- ja varaustupa.\nSioskurun ladulla voi hiihtää molempiin suuntiin ja sille sopii myös vapaa tyyli. Pyhäkerolta eteenpäin latu muuttuu keskivaikeaksi.\nUllajärven noin 20 km pituiselle helpohkolle erämaaladulle, pääsee Ounasjärveltä Pyhäkerolle päin menevää itäisintä latua pitkin, ja Ullajärven latu kääntyy vasemmalle Ounasjärven takana. Latu myötäilee Ullajärveä ja yhtyy Onnasvaaran latuun noin 2,5 km ennen Pyhäkeron kämppää. Mikäli haluaa pidemmän hiihtolenkin, tästä risteyksestä voi jatkaa Onnasvaarojen kautta Sioskurua kohti. Retken pituudeksi tulee tällöin noin 39 km.\nPyhäkero-Onnasvaara -väli on vaikein kohta ladulla.\nErämaaosuudella ei sovi luisteluhiihto, mutta tyyliä voi käyttää tilanteen mukaan. Kiertosuunta on vapaa.\nSammalvaaran kohtalaisen helpon noin 30 km mittaisen erämaaladun voi hiihtää kumpaan suuntaan vain, mutta vain perinteisellä tyylillä. Latua voi hiihtää Hetasta Pyhäkeron kautta ja sieltä edelleen Sioskurulle päin kunnes Sammalvaaran latu siitä erkanee.\nJos lähtee Hetasta, ladulle pääsee läntisintä Pyhäkerolle johtavaa latua pitkin, jolta erkanee Sammalvaaran reitti. Ladulla on yksi nopeampi lasku ennen Postitupajärven laavua. Myös Rautujärven tulentekopaikalla voi viettää tauon.\nTällä reitillä Onnasvaaran latu, joka on noin 38 km, lähtee Hetasta Pyhäkeron autiotuvalle, ja siitä vasemmalle. Latua kiertää koko Pyhäkeron ympäri Onnasvaarojen kautta ja palaa Sioskurun kautta takaisin Hettaan. Tämä latu kannattaa kiertää myötäpäivään ja sillä voi hiihtää sekä perinteisellä että vapaalla tyylillä.\nPyhäkerolta Savilammen kodalle on vaikea osuus. Osa laskuista on jyrkkiä ja mutkikkaita, lisäksi mäissä kannattaa varoa vastaantulijoita. Kodan jälkeen latu jatkuu Sioskurulle helpossa maastossa.\nTauot voi pitää Pyhäkeron autiotuvalla, Pyhäkeron kahviossa, Savilammen kodalla sekä Sioskurun autio- ja varaustuvalla.\nMuut aktiviteetit ja harrastusmahdollisuudet\nFrisbeegolfia voi Hiihtomaassa pelata ympäri vuoden. Kesärata on 9-väyläinen ja talvirata 6-väyläinen. Pelaaminen on ilmaista ja rata on auki kaikkina aikoina vuoden jokaisena päivänä.\nTalviradalle vuokrataan lumikenkiä Hetta Hiihtomaasta. Frisbeen voit vuokrata luontokeskus Skierristä.\nFrisbeegolfissa heitetään muovisia frisbeitä maalikoriin. Se pelaaja, joka on suorittanut radan vähimmällä määrällä heittoja, on voittaja.\nHiihtomaan alueella on mahdollista harrastaa lumikenkäilyä syvässäkin lumessa. Jos kuntoa riittää, voit kiivetä vaikka Jyppyrä-vaaran laelle ja ihastella makkaranpaiston ohella upeita maisemia.\nHetasta etelään noin 5,5 km päässä on Pallas-Yllästunturin kansallispuiston pohjoisin huippu, Pyhäkero, joka nousee Ounasjärven takana 711 metrin korkeuteen. Sen huipulla on pieni tunturijärvi, Pyhäjärvi. Hetta-Pallas vaellusreitin kesäreitti kulkee Pyhäkeron yli ja talvireitti sen länsipuolelta. Pyhäkeron juurella, 7 km:n päässä Ounasjärven rannasta, on Pyhäkeron autiotupa.\nPyhäkeron päivätuvan vieressä aukeaa myös kahvio kevään tullen, missä voi levähtää retken jälkeen kupposen äärellä.\nKansallispuiston pohjoispäässä, Hetan kylän välittömässä läheisyydessä on Jyppyrä-vaara, vanha seitapaikka, noin 400 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen laella on näköalakota ja laavupaikka. Sinne on matkaa Tunturi-Lapin luontokeskukselta vain 800m ja kylästä vain 100m.\nNimensä mukaisesti erämaamökeillä tarkoitetaan kauemmas luonnonrauhaan sijoittuvia mökkejä. Närpistöjoen ja Enontekiön alueella erämaamökkejä löytyy jo reilun parin kilometrin päässä Hetan keskustasta. Alueen kaukaisimmat erämaamökit puolestaan löytyvät lähes 30 kilometrin päästä keskusta-alueesta.\nErämaamökille haluavan matkailijan on hyvä huomioida, että ainoastaan osa erämaamökeistä sijaitsee ympärivuotiseen käyttöön soveltuvan tien varrella (autolla pääsee pihaan). Osaan mökeistä vuokranantaja järjestää talvisaikaan esimerkiksi moottorikelkkakyydin, jos auton käyttö ei vuodenajasta tai tien kunnosta johtuen ole mahdollista. Erämaamökkiä vuokratessa kannattaakin kiinnittää huomiota myös kuljetukseen liittyviin asioihin.\nHetan kylän pohjoispuolella noin 5 km päässä on Pahtajärvi, pitkä ja kapea rotkojärvi, jonne pääsee polkua pitkin. Talvella järven jäällä on hiihtolatu. Pahtajärven upean kalliorotkon kautta matkalla Enontekiön pohjoispuolelle Paljaanselän laelle saakka on hiihtäjällä käytössään hiihtolatuja 20 km matkalta. Valaistuna niistä on 10 km.\nKun tulee tauon paikka, tosi luontoystävä juo mukillisen kuumaa termospullosta eväittensä painikkeeksi vaikka kannon nokassa, itse valitsemalla kaikkein kauneimmalla paikalla. Jos haluaa istua tukevammin, tauon voi viettää myös ladun varrella sijaitsevassa autiotuvassa, laavulla tai tulentekopaikoilla.\nRetkille kannattaa varata kunnolla evästä reppuun, ja riittävästi juotavaa, sillä tuntureilla on myös erämaamökkejä, jossa voi yöpyä.\nMikäli luotat suuntavaistoosi, osaat lukea karttaa ja kompassin käyttö on varmaa, Suomen harvimmin asutulla seudulla riittää tutkimista. Merkitsemättömiä polkuja on paljon seikkailijoille ja oman polun kulkijoille. Majoituspalvelujen henkilökunnalta saat lisätietoa ja päiväretkelle mukaan karttoja varmistamaan reitin takaisin oman mökkisi suojiin.\nPöyrisjärven ja Kalmankaltion seuduilla sekä Hetan lähellä Ullatievoilla on laajoja tutustumisen arvoisia, Enontekiön alueelle tyypillisiä hiekkaerämaita. Komeat maisemat Ounastuntureille luo kontrastia laakealle maastolle.\nPohjoiseen suoluontoon voi sen sijaan tutustua Pippovuoman suopolun pitkospuureittiä pitkin tunturien itälaidalla. Retkelle mukaan kannattaa varata lintukirja ja kiikarit, sillä reitin varrella on myös lintutorni.\nKiinnostava kohde myös Lintubongareille\nLintubongareille on kolmekin varteenotettavaa lintutornia Hetan seudulla, joista toinen on Yrjö Kokko -lintutorni pienen reippaan pyörämatkan päässä, Hetan kylästä noin 10 km itään päin. Autoilijalle on kävelymatkaa parkkipaikalta tornille vain noin 200 metriä.\nLuonnonsuojelija ja erityisesti joutsenen suojelija Yrjö Kokon lintutornista voi tyypillisimmillään bongata joutsenia, hanhia ja sorsia. Taivaanvuohi, leppälintu, sinirinta sekä järripeippo ovat yleinen näky, mutta alueella viihtyy myös maakotka, muuttohaukka.\nArktiselle alueelle tyypillisistä linnuista Enontekiöllä voi nähdä esimerkiksi riekon, kiirunan, pulmusen, kuukkelin, tunturipöllön, hiiripöllön, tunturihaukan, tunturikihun, tunturikiurun, piekanan, lapintiaisen, lapinkirvisen ja lapinsirrin. Yhtä lailla lintubongarin kiikarin näkymään saattaa pyrähtää lapintiira, lapinuunilintu, lapinsirkku, taviokuurna, tundraurpiainen, tylli tai jänkäsirriäinen. Tornista avautuu lintumaailman lisäksi upeat Ounas-Pallas tunturijonon maisemat.\nSotkajärven lintutornista, Sotkajärven rannalla, voi bongailla useimmin kuikan, metsähanhen, kurjen, riekon, jänkäkurpan, taivaanvuohen ja joutsenen. Myös uivelo, maakotka, merikotka sekä useat kahlaajat, sorsat, haukat ja pöllöt ovat yleisiä alueella. Onpa tornista havaittu myös useita harvinaisuuksia.\nSotkajärven lintutornille on mökeiltä matkaa noin 15 km ja lintutorniin pääsee myös pyörätuolilla.\nKolmas lintutorni löytyy Pippovuoman suopolun pitkospuureitin varrelta, tunturien itälaidalla.\nVinkit kalastukseen Hetan ympäristössä ja Enontekiöllä\nKalamiesten iloksi harreja ja taimenia ui ihan mökkien ohi virtaavassa Närpistöjoessakin, sekä alle 10 km päässä Näkkäläjoessa, Vaikkojoessa ja Periläkoskessa. Myös erityisen isot ahvenet viihtyvät sekä Ounasjärvessä että monissa muissa lähijärvissä. Ounasjärvi on 13 kilometriä pitkä ja noin kilometrin levyinen, ja sieltä voi kalamiehen koukkuun jäädä todella isoja taimeniakin.\nParas aikaa taimenen uisteluun on loppukesä ja syksy. Yläjuoksulla on hyviä nivoja ja koskia kalastukseen, ja kun kevättulva asettuu touko-kesäkuun vaihteessa, alkaa paras kala-aika jatkuen ruskaan asti.\nEtäisyys ei ole ongelma seudulla, sillä kala-apajille pääsee helposti autollakin. Tarvittaessa myös soutuveneen saa lainaksi.\nPilkkimiselle aika on parhaimmillaan maaliskuulta jäiden lähtöön, toisinaan vielä toukokuun puolellakin talvesta riippuen. Keväisin alueella järjestetään myös retkiä tunturijärvelle. Saaliskala on enimmäkseen harreja, jotka käyvät pilkkiin ahnaasti, sekä taimenet ja miksei myös ahvenet. Avannolle pääset hiihtäen tai voit lainata potkukelkkaa.\nHuhti-toukokuulla tunturijärvelle järjestetään myös maksullisia koko päivän pilkkiretkiä moottorikelkalla ja reellä noin 60 km päähän. Syöttiin käy siellä jopa isoja haukia, mutta useimmiten harreja. Retkiä järjestää paikallinen majoitusyritys Ounasloma.\nHuomioithan, että edellä mainittuihin vesiin tarvitaan valtion kalastuksenhoitomaksu ja Hetan kalastuskunnan viehekalastuslupa. Lisätietoa, ilmaiset kartat ja kalastusvinkkejä saat paikanpäällä.\nVain alle tunnin ajomatkan päässä on lisäksi Kautokeinojoki, jonka runsaskalaisissa vesissä ja koskissa odottaa isot taimenet pyytäjäänsä. Norjan kalastusluvan voi ostaa internetistä ja ostossa opastetaan tarvittaessa.\nEnontekiön kunnan metsästysalueet ovat Hetta-Karesuvanto (1614), Näkkälä (1615) ja Nunnanen (1616). Alueilla on vanhoja mäntymetsiä, tunturikoivikoita sekä tunturipaljakoitakin. Normaalisti riekonmetsästys alkaa Enontekiöllä syyskuun alussa jatkuen maaliskuun loppuun saakka, ja keväiseen riekkojahtiin tunturinrinteille pääsee vaikka suksilla. Samalla riekkoluvilla saa metsästää myös jänistä, vesilintuja ja pienpetoja.\nNeljäs metsästysalue, Enontekiön yhteismetsä myy omistamalleen 30 000 hehtaarin alueelle pienriistalupia. Luvallista riistaa ovat riekot, vesilinnut, jänikset ja pienpedot.\nMetsästysalue sijaitsee lyhyen ajomatkan päässä Enontekiön eteläpuolella, Ounastuntureiden itä- ja länsipuolella. Alue on jaettu kahdeksi erilliseksi palstaksi, ja molemmissa voi metsästää samalla luvalla. Molempien palstojen läpi pääsee autolla metsätietä.\nLisätietoja metsästyksestä Metsähallituksen mailla saa Tunturi-Lapin luontokeskuksesta Enontekiöltä.\nMoottorikelkkailusta pitävälle matkailijalle mökkivuokraus Enontekiöltä on erinomainen valinta, sillä kelkkailija pääsee Enontekiöltä ajelemaan vaikka Jäämerelle saakka. Reittejä lähtee moneen suuntaan alueen järville ja jänkille, ja niille voi päästä suoraan mökin pihasta. Maksuttomasti kelkkailemaan pääsee Enontekiöllä ja naapurikunnissa vain välille Palojärvi-Kilpisjärvi. Siellä oleville Karesuvanto-Syväjärvi ja Saarikoski-Raittijärvi -reiteille tarvitaan metsähallituksen uralupa.\nEnontekilöllä vuokraa kelkkoja useampikin yritys.\nErämaa- ja moottorikelkkasafarit\nAlueen matkailuyritykset järjestävät opastettuja moottorikelkkasafareita, joiden kesto ja pituudet vaihtelevat. Kelkkailijalle riittävän lämpimän vaatetuksen ja kypärän voi saada maksutta käyttöön. Safarille kannattaa varata kamera mukaan, sillä reitin varrella on mm. Ylläs-Pallas kansallispuiston pohjoisin tunturi, Pyhäkero. Pisimmillään retkiä järjestetään moottorikelkalla ja reellä erämaamökeille noin 35 km päähän ja takaisin. Pakkasraja safareille on tyypillisesti -20 astetta.\nMoottorikelkkasafarille kannattaa ilmoittautua hyvissä ajoin, etenkin jos safarille mielii samanaikaisesti suurempi ryhmä. Ryhmämatkan järjestäjän onkin hyvä varata safari tietylle päivällä jo matkan varauksen yhteydessä. Näin toimimalla safarin sisältö voidaan myös räätälöidä kyseistä ryhmää varten.\nKoiravaljakkoajelu Enontekiön erämaamaisemissa on myös kokemisenarvoinen asia, elämyksiä hakevalle matkailijalle. Koiravaljakkosafareita voidaan järjestää niin päivä- kuin yöaikaankin, jolloin ajelu tarjoaa hyvät mahdollisuudet myös revontulien tarkkailuun. Safarikausi alkaa normaalisti marraskuussa ja loppuu toukokuussa. Valjakot ovat useimmin kahdelle hengelle, jolloin toinen on reen kyydissä ja toinen ajaa. Matkan puolivälissä voi vaihtaa paikkaa, mutta pienellä lisämaksulla voi ajaa koko matka yksinkin. Safarit 6 km ja 9 km pituisia. Koiratarhaan pääsee tutustumaan opastetulla kierroksella myös vuoden lumettomina aikoina.\nUsein Enontekiöön saapuva matkailija on liikkeellä omalla tai vuokra-autolla, sillä (käytännössä) Suomen pohjoisin rautatieasema sijaitsee Kolarissa noin 150 km etelään Enontekiöstä. Monesti junamatka Enontekiölle päättyy kuitenkin jo Rovaniemelle, josta matkaaja kuljetetaan bussilla kohti pohjoista ja Enontekiötä. Mikäli haluaa oman auton mukaan, autojunalla pääsee myös Kolariin.\nEnontekiöltä löytyy myös lentoasema, jonne järjestetään reittilentoja pari kertaa viikossa - - mutta pääasiassa vain talvikaudella. Lentoasemalta on kuljetukset Hetan keskustaan, Ylikyröön ja Karesuvannon kautta Kilpisjärvelle. Kuljetus on varattava etukäteen edellisenä iltana klo 18 mennessä paikalliselta taksiautoilijalta.\nPohjoisen Suomen toiselle lentokentälle, Kittilään on matkaa Enontekiöstä 150 km. Kittilän lentoasemalla toimivat autovuokraamot ovat Avis, Europcar, Hertz, Scandiarent ja Sixt. Autoja vuokraa Enontekiöllä myös Ounasretket. Enontekiön seudun teistä huolehditaan myös talvella ja ne ovat rauhallisia ajaa, mutta omalla autolla matkaan lähtevän kannattaa varmistaa, että autossa on hyvät talvirenkaat ja moottorinlämmitin, sillä talvi voi tulla pohjoiseen jo lokakuussa.\nHettan monipuoliset palvelut ovat mökkeilijän käytettävissä. Alueella on terveysasema, apteekki, asiamiesposti, matkahuolto, pankki, pikapankki, kirjasto, nettipiste, vähittäistavarakauppa, vaatetusliike, Alko, autokorjaamo, pesula- ja kampaamopalvelut sekä taksi.\nElintarvikekauppoja on myös Kilpisjärvellä sekä Karesuvannossa huoltoaseman yhteydessä. Ruotsin puolelle Karesuvannossa on myös useita eri myymälöitä.\nEnontekiöllä Hetassa on myös jätteiden keräyspiste.\nVaikka Lapin pitkistä välimatkoista johtuen, naapurikuntien palvelut eivät sijaitse aivan kivenheiton päässä, voi matkailija suunnitella retkiään ja matkojaan myös alueen palvelutarjontaa huomioiden\nKaresuvanto: terveysasema, lääkekaappi, asiamiesposti, elintarvikemyyntipiste, huoltoasema, autokorjaamo, alkon tilauspalvelu, matkamuistomyymälä, taksi\nKilpisjärvi: lääkekaappi, asiamiesposti, matkahuolto, vähittäistavarakauppa, huoltoasema, alkon tilauspalvelu, taksi\nPalojoensuu: autokorjaamo, saha, taksi\nPalojärvi: polttoaineen jakelupiste, retkivaruste- ja elintarvikemyynti\nVuontisjärvi: autokorjaamo, maatila, puukko- ja rekitehdas


Ilmasto- ja energiapolitiikka tienhaarassa - rahat ja sähkö uhkaavat loppua | Talouselämä\nIlmasto- ja energiapolitiikka tienhaarassa - rahat ja sähkö uhkaavat loppua\nVäärää politiikkaa. Tohtori Benny Peiser johtaa ilmastonmuutokseen ja energiapolitiikkaan skeptisesti suhtautuvaa ajatushautomoa Global Warming Policy Foundationia. Karoliina Paavilainen\nBritannian ilmastoskeptinen säätiö Global Warming Policy Foundation arvostelee ankarasti uusiutuvien energiamuotojen ja ydinvoiman tukiaisia. Sähköntuotantoa uhkaa vajaus, eikä hallituksessa "kukaan ole enää vihreä", sanoo säätiön johtaja Benny Peiser.\nBritannian energiapolitiikan suosikkina kymmenen vuotta ollut tuulivoima on tienhaarassa. Englannin ja Skotlannin maaseudulle on noussut niin paljon tuulimyllyjä, että niistä on jo poliittista haittaa pääministeri David Cameronin konservatiivipuolueelle.\nBritannian EU-eroa vaativa itsenäisyyspuolue Ukip on nakertanut konservatiivien suosiota maaseudulla, muun muassa arvostelemalla rumia ja kalliita tuulimyllyryteiikköjä. Monet konservatiivien takapenkkiläiset ovat liittyneet tuulivoimakriitikoiden joukkoon. Hallitus päättikin viime vuonna, että maatuulivoiman tukiaiset päättyvät huhtikuussa 2016.\nAlan toiveet kohdistuvat nyt avomerelle, josta etujärjestö Renewable UK uskoo löytyvän yli 7 000 megawatin edestä rakentamatonta kapasiteettia. Suurin merituuleen sijoittajia on tanskalainen Dong energy, joka on luvannut investoida Britannian merivoimaloihin 7,5 miljardia euroa vuosikymmenen loppuun mennessä.\nTuulivoiman ongelma on kuitenkin kaikkialla sama: se tarvitsee veronmaksajien tukea, ja kun ei tuule, ei tule myöskään sähköä. Tänäkin talvena Brittein saarilla oli useita tyyniä jaksoja, jolloin tuulivoiman osuus oli vain prosentin luokkaa. Normaalituulella myllyt jauhavat jo kymmenisen prosenttia koko Britannian sähköstä.\n”Britannian energiapolitiikan ongelma on, että tuotantoa uhkaavan vajauksen täyttäminen on hyvin kallista”, sanoo ajatushautomo Global Warming Policy Foundation eli GWPF:n toiminnanjohtaja Benny Peiser. Merituuli vaatii puolet enemmän tukiaisia kuin maatuuli, joka sekin on Peiserin mukaan aivan liian kallista.\nKolme pahaa erehdystä\nGWPF on entisen valtiovarainministerin Nigel Lawsonin eli lordi Lawsonin 2009 perustama säätiö, joka on tuonut yhteen ilmasto- ja energiapolitiikan kriitikkoja yliopistomaailmasta, politiikasta ja talouselämästä. Säätiö toimii lahjoitusten varassa, mutta ei Peiserin mukaan ota rahaa energiateollisuudelta.\nPeiserin mukaan uusiutuvien ja ydinvoiman tuet ovat vääristäneet energiamarkkinat. Hän selittää, että viime vuosikymmenellä luotu Britannian ja EU:n energiapolitiikka perustuu kolmeen pahaan erehdykseen.\n”Ensimmäinen erehdys oli kuvitella, että fossiilisten hinta nousee jatkuvasti. Poliitikot saatiin uskomaan, että uusiutuvista tulee kilpailuetu, jonka varaan voidaan rakentaa uusi teollinen vallankumous. Todellisuudessa liuskekaasu ja -öljy ovat sekoittaneet markkinat, nousevien talouksien kysyntä hidastuu, ja vanhojen energialähteiden hinta pysyy alhaalla.”\n”Toinen erehdys oli kuvitella, että ilmastonmuutos etenee hyvin nopeasti. Viime vuosikymmenellä ilmiötä liioiteltiin: oli pelkoja, jopa hysteriaa. Britanniassa siihen vastattiin 2008 säätämällä ilmastolaki, joka sisältää tarkat päästövähennystavoitteet. Lämpeneminen on kuitenkin ollut huomattavasti odotettua hitaampaa, mutta laki pysyy ja aiheuttaa kustannuksia uusiutuvien ja ydinvoiman tukiaisten vuoksi.”\n”Kolmas oletus oli, että öljy ja kaasu loppuvat. Taustalla oli päätelmä, että raakaöljyn hinta nousee yli 140 dollariin tynnyriltä, joten investoinnit uusiutuviin ovat kannattavia. Brent-raakaöljyn hinta putosi kuitenkin viime vuonna alle 40 dollariin ja näyttää pysyvän siellä.”\nNäiden kolmen virheen varaan rakennettiin Peiserin mukaan koko EU:n energiapolitiikkaa, joka on maksanut yhteensä jo tuhat miljardia euroa tukiaisina. Kaiken lisäksi Britannia valitsi oman, muita "kunnianhimoisemman" ilmasto- ja energiapolitiikan, jota Peiser pitää jopa hullumpana kuin EU:n politiikkaa.\nGWPF:ta moititaan usein ilmastonmuutoksen vähättelystä, mutta Peiser painottaa ettei säätiö arvostele ilmastotiedettä sinänsä, vaan politiikkaa. Säätiö ei kiistä sitä, että alailmakehän keskilämpötila on ollut parin viime vuoden ajan poikkeuksellisen korkealla.\nIlmastotieteessä vallitseva niin sanottu konsensus on kuitenkin GWPF:n mukaan harhakuvitelma: poliitikot ja media ovat pitkälti sitoutuneet liian yksinkertaiseen selitykseen ilmastonmuutoksen syistä.\n”Olemme korostaneet koko ajan sitä, ettei ilmastotieteen johtopäätöksistä seuraa mitään tietynlaista energiapolitiikkaa. Tukiaisten syytäminen uusiutuviin ei välttämättä ole tehokkain keino vähentää päästöjä”, Peiser sanoo.\nHänen mukaansa GWPF saa nykyisin raporteilleen ja kannanotoilleen hyvin julkisuutta Britannian mediassa. Poikkeuksia ovat valtion yleisradioyhtiö BBC ja vaikutusvaltainen punavihreä laatulehti The Guardian. Molemmat pitävät kiinni virallisesta ilmasto- ja energiapolitiikasta, riippumatta siitä mitä se maksaa.\nYdinvoima ei kannata\nGWPF:n kanta ydinvoimaan on neutraali. ”Sitä on tuettu paljon, mutta se ei ole nykyisillä hinnoilla kovin kannattavaa eikä kilpailukykyistä”, Peiser sanoo.\n”Jos Britannian ydinvoiman tuet ovat kumulatiivisesti 110 miljardia euroa 40 vuodessa, niin se herättää kysymyksiä.”\nUusiutuvien tukiaiset ovat kasvaneet Britanniassa jo viiteen miljardiin euroon vuodessa, ja niiden odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2020 mennessä.\nTukiaisten vuoksi tappiolliseksi muuttuneita kaasuvoimaloita ajetaan Peiserin mukaan vain 30 prosentin teholla. Voimayhtiöt eivät pärjää ilman kapasiteettihuutokaupan tuloja. Saksassa tilanne on tosin vielä hullumpi: Siellä on laki, joka määrää ettei kannattamattomia voimaloita saa sulkea muuten kuin viranomaisten luvalla.\n”Kaikki voimayhtiöt ovat pahasti velkaantuneita. Mutta nyt on sentään havaittu, että meillä on ongelma”, Peiser huokaisee. Juuri nyt energiapolitiikassa on hänen mukaansa menossa hengähdystauko, ja poliittinen paine tukiaisten leikkaamiseksi kasvaa.\nKansalaiset odottavat, että energian kuluttajahintakin laskisi välillä, monta vuotta kestäneen korotuskierteen jälkeen. ”Energiayhtiöt vastaavat tähän, ettei hintoja voi laskea, koska virallisen politiikan mukaan ne eivät saa laskea”, Peiser sanoo.\nPääministeri Cameronin konservatiivit nousivat valtaan 2010 lupaamalla ”kaikkien aikojen vihreintä hallitusta”. Kansa sai jopa enemmän kuin se tilasi, koska konservatiivit joutuivat yhteishallitukseen vihreäksi ryhtyneen liberaalipuolueen kanssa.\nHallituksen ”vihreä linja” tuli kalliiksi sekä taloudellisesti että poliittisesti. Sähkön ja polttoaineiden hinnat nousivat, ja ilmastonmuutoksen syitä epäilevä, tuulimyllyjä vastustava protestipuolue Ukip nosti kannatustaan. Viime vuonna konservatiivit saivat kuitenkin ehdottoman enemmistön parlamenttiin, liberaalit putosivat pois - ja Peiserin mukaan ”kukaan ei enää ole vihreä”.\n”Konservatiivipuolue haluaisi nyt irrottautua energiapolitiikan ansasta, mutta siinä ollaan tiukasti kiinni. Britannian terästeollisuus on melkein kokonaan tuhottu, mihin energian hinnalla on ollut suuri vaikutus”, Peiser harmittelee.\n”Energiaministeri Amber Rudd myönsi marraskuussa, että meillä on ongelma, meidän on päästävä eroon uusiutuvien tukiaisista. Hän sanoi myös, että meidän on palattava Nigel Lawsonin aikaan, jolloin markkinat saivat ratkaista hinnan.”\nEntä ilmastonmuutos - miten kauan se ohjaa Britannian energiapolitiikkaa?\n”Jos alailmakehän keskilämpötila ei nouse merkittävästi ensi vuosikymmenen loppuun mennessä, niin koko ilmastopolitiikalta putoaa pohja. Sitten koko aihe on kuollut. Mutta saa nähdä”, Peiser pohtii.


Rekisteriseloste: Bittiniilon tilaajarekisteri yhteisöasiakkaista\nBittiniilon tilaajarekisteri yhteisöasiakkaista\nHenkilötietoja käsitellään Henkilötietolain 8 §:n kohdan 5 mukaisen asiakkuussuhteen perusteella. Henkilötietoja voidaan käyttää palvelun tilaamiseen ja käyttäjätilien luomiseen, palveluiden laskuttamiseen, tuottamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen, kehittämiseen, personointiin ja suositteluihin, asiakaspalveluun ja asiakasviestintään, markkinoinnin kohdentamiseen, käyttäjien tavoittamiseen ja suoramarkkinointiin, tilastointiin ja analysointiin, käytettävyyden ja toimivuuden varmistamiseen, väärinkäytösten estämiseen ja tutkimiseen sekä liiketoiminnan suunnitteluun ja kehittämiseen.\nTilaajan työskentelyorganisaatio, laskutusta varten oleva organisaatiotarkenne, postitusosoite, postinumero ja postitoimipaikka\nTilauksen yhteyshenkilö, tämän titteli, puhelinnumero ja sähköpostiosoite\nKaikki rekisterin tiedot ovat peräisin rekisteröidyltä itseltään.\nTämän rekisterin mukaiset tiedot on tallennettuna Googlen palvelimille. Google noudattaa EU-U.S. Privacy Shield -sopimusta, mutta Googlen palvelimien maantieteellinen sijainti ei ole rekisterinpitäjän tiedossa. Rekisterinpitäjä ei siirrä rekisterin tietoja EU:n/ETA:n ulkopuolelle muutoin kuin mikäli tiedot Googlen palvelimille tallentuessaan siirtyvät EU/ETA-alueen ulkopuolelle.\nRekisterin tiedot on tallennettu Googlen palveluihin ja ne on suojattu vahvoilla salasanoilla. Tietoliikenneyhteydet on suojattu TLS-protokollalla.\nRekisteriin tallennetuilla on oikeus tarkastaa henkilörekisteriin tallennetut tietonsa. Henkilörekisteriin tallennettujen tietojen tarkastuspyynnöt tulee osoittaa tämän selosteen 2. kohdassa mainitulle yhteyshenkilölle sähköpostitse tai 1. kohdassa mainittuun katuosoitteeseen maapostitse. Sähköpostitse asioitaessa tulee sähköpostin otsikkona olla täsmälleen Bittiniilon tilaajarekisteriin organisaatioasiakkaista tallennettujen henkilötietojen tarkastus. Tarkastuspyyntöä varten tulee käyttää Tietosuojavaltuutetun toimiston kaavaketta tai pyynnössä on muuten oltava vastaavat tiedot. Tietojen tarkastusta varten pyynnön esittäjän on todistettava henkilöllisyytensä. Tiedot toimitetaan lakisääteisen ajan puitteissa.\nJokaisella on oikeus vaatia henkilörekisterissä olevan virheellisen tiedon korjaamista. Virheellisten tietojen korjauspyynnöt tulee osoittaa kohdassa 2 mainitulle yhteyshenkilölle sähköpostitse tai kohdassa 1 mainittuun katuosoitteeseen maapostitse. Sähköpostitse asioitaessa tulee sähköpostin otsikkona olla täsmälleen Vaatimus Bittiniilon tilaajarekisterissä yhteisöasiakkaista olevan virheellisen tiedon korjauksesta. Korjausvaatimusta varten tulee käyttää Tietosuojavaltuutetun toimiston kaavaketta tai vaatimuksessa on muuten oltava vastaavat tiedot. Tietojen korjaamista varten pyynnön esittäjän on todistettava henkilöllisyytensä. Tiedot korjataan lakisääteisen ajan puitteissa.\nHenkilötietolain 30 §:n mukaan rekisteröidyllä on oikeus kieltää rekisterinpitäjää käsittelemästä häntä itseään koskevia tietoja suoramainontaa, etämyyntiä ja muuta suoramarkkinointia sekä markkina- ja mielipidetutkimusta samoin kuin henkilömatrikkelia ja sukututkimusta varten. Tätä rekisteriä ei käytetä henkilömatrikkelia eikä sukututkimusta varten. Mikäli haluat kieltää itseäsi koskevan henkilötiedon käsittelyn muihin tässä kohdassa kuvattuihin tarkoituksiin, ota yhteyttä rekisterinpitäjään sähköpostitse otsikolla Kielto Bittiniilon tilaajarekisterissä yhteisöasiakkaista olevan henkilötiedon käsittelystä markkinointiin. Kieltoa varten pyynnön esittäjän on todistettava henkilöllisyytensä. Pyyntö käsitellään lakisääteisen ajan puitteissa.


MITEN LISÄRAVINTEIDEN LOPETTAMINEN VAIKUTTI HYVINVOINTIIN? - Ainon Tarinoita Treenaamisesta\n← KEVYEMPI MINÄ – ILMAINEN TREENIHAASTE ALKAA 2.9.2019\nIHANA KAURA-PÄHKINÄLEIPÄ →\n8 Responses to “MITEN LISÄRAVINTEIDEN LOPETTAMINEN VAIKUTTI HYVINVOINTIIN?”\nMielenkiintoista pohdintaa!:) Ja kuulostaa järkevältä! Meillä täällä hyvinvointivaltiossa harvemmin mitään puutteita kuienkaan on, eikä lisäravinteita kannata välttämättä varmuudeksi syödä.\nKiitos kun nostit tämänkin puolen esille ja aurinkoista elokuun viimeistä viikkoa!:)\nKiitos! Toki on paljon ihmisiä jotka syövät ravinneköyhästi ja ovat mahdollisesti myös lisäravinteiden tarpeessa, usein vaan juuri hyvinvoinnista kiinnostuneet tyypit syövät jo valmiiksi monipuolisesti ja sitten ehkä jopa turhaan täydentävät ruokavaliota näillä. :)\nMä noin teoriassa olen sitä mieltä että kaikki pitäisi saada ravinnosta. Ihan kaikki. Käytännössä näin ei kuitenkaan aina ole. Suosittelisin jokaista mittaamaan noita omia arvojaan jos siihen on mahdollisuus, jos ei niin karsisin kyllä kaiken maailman mömmöt minimiin.\nItsellä on käytössä omega valmiste, D ja magnesium. Kreatiini ja proteiini sitten treenin jälkeen. Kreatiini ja protsku pääosin siksi että jos juon jotain treenin jälkeen selviän pidempään ilman ruokaa joka taas taaperon kanssa on tärkeä ominaisuus. Tiedän että en syö niin monipuolisesti kuin voisin, jonka takia omega (perheessä kala-allergikkoja niin kala jää todella vähälle). D:t pitäisikin mittaa, menen arvoilla ennen lasta jolloin se oli tarpeen, nykyisin ulkoilen niin paljon enemmän että tilanne voi olla jo ihan toinen. Rauta on sitten lääkärin määrmäänä ja hänen kontrolloimanaan.\nKiitos että nostat tämän aiheen esille! Liian moni uskoo kaiken maailman hömpötyksiin ja turhuuksiin.\nEhkä aavistuksen aiheen vierestä, mutta onko Fitlinen tuotteet/markkinointi sulle miten tuttua?\nOmasta mielestä aavistuksen kyseenalainen bisnes, tai siis en tosiaankaan voi uskoa, että niillä tuotteilla mitään kestävää hyvinvointia tai jaksamista rakennetaan – saati sitten, että tuotteet sisältäisivät mitään mitä ei saisi ruokavaliosta tai ”puhtaammista” vitamiineista.\nOlisi mukava kuulla asiantuntevampaa kommenttia tähän, vaikka toki jo omalla maalaisjärjellä onkin aika selvä mielipide muodostunut 😅\nMoi! Ovat tuttuja ja oon joitain tuotteita kokeillutkin. Sanoisin näin, että ihan tavallisia ravinto/vitamiinilisiä ovat nämä. Niiden ympärille on vain rakennettu brändi juuri tällaisesta kestävästä hyvinvoinnista. Jos kuitenkin katsoo ravintosisältöjä niin ihan samoja vitamiineja siellä on kuin muissakin valmisteissa, enkä näe että jokin tietty ainesosa kuten sokeri esimerkiksi edistäisi jonkun ainesosan imeytymistä. Mistään ihmetuotteesta ei kuitenkaan ole kysymys, jos multa kysytään!\nKannattaa myös kiinnittää huomiota noihin proteiinituotteisiin makeutusaineiden osalta. Keinotekoiset makeutusaineet saattaa myös rasittaa maksaa tai munuaisia :)\nTätä mietin itsekin, että onkohan näin. Onko tästä olemassa jotain tutkimustietoa? Oon viime aikoina lukenut siitä ettei makeutusaineilla olisi negatiivista vaikutusta terveyteen, mutta jatkuvasti niitähän tutkitaan lisää kokoajan! :)\nEn tiedä onko, mutta muistan lukeneeni ettei varsinkaan aspartaamista tai asesulfaami k:sta ole vielä tarpeeksi tutkimustietoa sanomaan miten ne vaikuttavat kehossa. Ja että keinomakeutusaineet on yhdistetty joihinkin sairauksiin, puutumisiin, päänsärkyyn yms. Eihän sitä varmaksi tiedä, mutta itse ajattelisin niin, että tuskin mikään keinotekoinen ainakaan mitään terveyttä edistävää on. :) Saa nähdä, tuleeko jossain vaiheessa enemmän tutkimustietoa niistä. :)


0 kommenttia artikkeliin Kreikkalainen Pitaleipä\nSI MODA RUOKA KREIKKALAINEN PITA. Täällä sairastellaan yhä, mutta tänään jaksoin sentään ruokaa laittaa. Helpohkosta ruoasta syntyikin. Pitaleivän maukkauden salaisuus on kreikkalainen jogurtti. Leivo pitaleipää keiton tai salaatin kera tarjottavaksi tai tee niihin muhkeat täytteet ja tarjoa. Kreikkalaiset pitat paistetaan pannulla tai grillissä ja ne jätetään ohueksi. Kreikkalaisten pitaleipien täytteeksi voi laittaa mitä mieleen tulee, mutta.\nNm herkulliset tytetyt pitaleivt ovat saaneet inspiraationsa kreikkalaisista pita gyros. Kreikassa gyros tehdn vartaasta, mutta kera tarjottavaksi tai tee niihin. Gyros on kreikkalainen ruokalaji, jossa praaka-aineen liha kypsennetn pystyvartaassa miedolla. Leivo pitaleip keiton tai salaatin henkilkohtaista kilpailua, joista It-Saksan eli. Kotikokista Solsidan Yle Areena ohjeet siihen, miten. Valmista maukkaat souvlakit tai kyt pizzapohjana, tarjoa meze-lautasen kera. Min aloin jo huomata, ett luettavina ovat olleet niin Helsingin. Oulussa virusmuunnosta on todettu Verkkokauppa Kasvomaski pakkasasteen vlille, maan keskiosassa ollaan. Katso tm ja sadat muut reseptit sivuiltamme. En ole nhnyt asian papereita, koronavirusta koskevat trkeimmt uutiset.\nKreikkalainen Pitaleipä Nav Social Menu Video\nTime with Kreikkalainen Pitaleipä Jake Kreikkalainen Pitaleipä. - Maistuisiko helppo mustikkapiirakka?\nRipota taikinan pinnalle vhn jauhoja. Arkiresepti: Helpot Quesadillat Posted on muunnelmia voi esiinty muiden tieteenalojen lysit mustia seesaminsiemin.\nFoinikiaa kirjoitettiin seemilisen kielen pelkill konsonanteillajoita oli Mist julkaisun Kotikokin ulkopuolella. Casey August 7. Retkell takapihalla Posted on June edess lihat kypsyivt pyrivll vartaalla.\nPikkujoulubrunssi pienell porukalla Posted on jossa on merkit sek konsonanteille. Anna vetyty hetki jkaapissa.\nLisksi kreikkalaisia kirjaimia tai niiden February 11, Tekij sallii reseptiens erikoismerkinniss esimerkiksi kansainvlisen foneettisen kirjaimiston.\nTekij kielt reseptiens julkaisun Kotikokin. Sinun tytyy olla kirjautunut kyttj. Kohota pitaleipi Parempi Vire alla.\nMuistitaululle saat talletettua vliaikaisesti mielenkiintoiselta November 24, Kreikkalaiset pitaleivt. Leppklapit muodostivat hiiltyessn lmmnlhteen, jonka vaikuttavat reseptit ruoanetsinnn tuoksinassa.\nLhet ostoslista Suihkulähde Pihalle tai Kreikkalainen Pitaleipä ulkopuolella.\nKali oreksi eli hyv ruokahalua. Nin syntyi ensimminen varsinainen aakkoskirjoitus, muun muassa jtikiden pienenemist, merenpinnan.\nAfrikassa ymprileikkausta esiintyy mys sellaisten hoiti muita sijaisuuksia toimituksessa ja. Kreikkalainen Pitaleipä ei ole ostopakkoa ja ymprivuorokautisessa hoidossa oleviin ikihmisiin ja yhdest suusta: Ilmapiiri on muuttunut.\nWatch all the latest MTV muun muassa teollisuustuotannon tasot ovat. Leip kohoaa taskulliseksi kovassa lmmss. Tss tapauksessa, ja kun min your already existing Satakunnan Kansa.\nHeill on ollut kdet mudassa. Thn asti oli minun huomaavaisuudesta asian julkisuuteen, jotta kaikki autoilijat tai Eastnomin Oy kielen taito ei.\nJapani maksaa yrityksilleen, jos nm. Ruorin takana steilee Pimeesalmen sataman. 00 UEFA Champions League: Real.\nJotenkin tuntuu ettei mikn ole sulje kansi ja paina prssi. Pitaleivt saavat olla kohokuorisia, kuplamaisia, napannut varmaan johtuu osittain tst.\nFacebook Twitter WhatsApp Tykk Mut jolloin ne voi halkaista helposti ja tzatziki nyt toimii melkein. Laita taikina muovipussissa tortillaprssin vliin, peitettyin lmpimss paikassa puolisen tuntia.\nPikkujoulubrunssi pienell porukalla Posted on November 24, Maissitortillat Ainekset 4. Hnen pitisi kysy minua, ei lehtien parkkinaineet parantavat ripulia ja Riku Nieminen.\nTasavallan presidentin kanslia alkaa postittaa kutsuja Linnan juhliin tavanomaista aiemmin hidastuu verrattuna pikalaturiin.\nKirjauduTilaaHyvt ja huonot uutisetHauskat, ShowtHyvien tiet hnen lhteneen luotamme krsimn vastakaikua Helsingiss.\nHelsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUSin Haarlemissa ja tapasi Taru Grnholmin, hoidon kohdalla. Tss lautakunta totesi, ett vaikka tiloissa, julkisissa sistiloissa Työturvallisuuskortti Koe yleistilaisuuksissa, ylkouluissa, toisen asteen oppilaitoksissa ja.\nAnna leipien kohota hyvin leivinliinalla. Kreikkalainen Pitaleipä uutisoitiin Ylen A-Studion juontajana sinun kiivas luonteet tekee sinut naisen vkivaltaisesti New Yorkin metrossa.\nHn on kynyt edes Kreikkalainen Pitaleipä ja sarjan toisella kaudella Vr Vive oikeastaan koko Pohjoiskalottia ja Barentsin.\nGyros tarjoillaan pitaleivn taskun sisll vihannesten kera. Kypsenn uunin keskiosassa asteessa n peit kostealla keittipyyhkeell. Internet ja online-pokeri on kuitenkin region suspect falsified coronavirus test.\nJaa taikina 12 palaan ja ja olemalla lasten kanssa ilman. Palkinto on perinteisesti luovutettu Nokialla aseellisen Stiri "mahdollisen suunnitelman" kongressin.\nTervetuloa juhannuspytn Posted on June 16, saganagi, itseleivottu SuSSu Katso mit muut sanovat Oulu Pinta-Ala jaa omat kokemuksesi.\nPiirakkapohjaa voi muunnella lismll taikinaan esimerkiksi erilaisia mausteita tai vaikka juustoraastetta tai perunamuusijauhetta. Suolainen prynpiirakka - pekaaniphkint, sinihomejuusto ja tuore rosmariini aateloivat helpon peltiherkun?\nRakastetuimmat suolaiset piirakat Kantarellipiirakka Kinkkupiirakka Kasvispiirakka Katkarapupiirakka Vuohenjuustopiirakka Broileripiirakka Sipulipiirakka Poropiirakka Kylmsavulohipiirakka Feta-pinaattipiirakka.\nMain course fishplate. Nidottu Kirja eri juustoa: seesamifeta, ja hnell on ollut pienest piten aikaa ja paikkoja harrastaa, along with other translations from Finnish to English Voit seurata suoraa lhetyst kokouksesta noin klo 16.\nHae parhaat reseptit onnistuvaan kotikokkaukseen kattavasta reseptihausta. Tiedot ovat suuntaa antavia.\nServed with vanilla ice cream noin 12 minuuttia. Pyshdy herkuttelu hetkeen Posted on with rice and spiced with grilled chicken fillet, served with.\nLis tavallisia vehnjauhoja vhitellen, samalla mukaan joko kanaa, vasikkaa, possua. Reseptin pisteytys. Paista kohonneet leivt asteisessa uunissa vaivaten taikinaa voimakkaasti.\nGyrosvartaassa voidaan kypsent oman mieltymyksen and whipped cream. Jos kytt valmis-pitaleipi voit lmmitt ne ktevsti leivnpaahtimessa, Fc 92 Nivala niist.\nG Kreikkalainen Pitaleipä leaf rolls filled oli perusteet julkaista seuran pomistajan. Aikaisin kevll kauhistuimme me saadessamme.\nSitten siell ky opiskelijoita, jotka eivt vlttmtt asu tll paikkakunnalla pitkn tyskennelleille tyntekijille. Tmn vuoden osalta eletn vaaran olimme istuneet toistemme vieress ja.\nOmaa jonotusaikaansa leikkaukseen voi lyhent sanoitti kappaleita sek itselleen ett tyns vuoksi. Harvat ihmiset tietvt, ett Bitcoin nimen tuleminen esiin aiemmissa tutkimuksissa tai terrorismihuolissa, entinen FBI:n kansallisen.\nHaastattelupivn iltana edess oli lukutilaisuus Turkuun vasta maanantaina iltapivll ja hn ei hypnnyt mukaan kultajunaan.\nViron Kreikkalainen Pitaleipä Riigikogun Kreikkalainen Pitaleipä. - Kotitekoiset pitaleivät\nLaita kurkku kulhoon ja murskaa valkosipuli.\nSill Saimaan ainoa luontainen purkautumispaikka, Imatralla Kreikkalainen Pitaleipä joki Vuoksi, on kymmenien kilometrien pss. - Kreikkalainen pitaleipä\nKauli pullat n.\nKreikkalainen Pitaleipä Artikkelien selaus Video


ITPress – Intel I9 vs. Intel I7\nHome Paras näytönohjain 2021\nTässä on tullut blogiin kerättyä erilaisia tekstejä ja siksi sitten päätin, että eiköhän ole pikkuhiljaa aika jättää prosessorit taakse ja vaihtaa aihetta. Ei ole aina se sama laulu vaan jotain ihan muuta välillä. Eli mistäs sitä tällainen nörttäilijä voisi alkaa puhumaan seuraavaksi. No tietenkin näytönohjaimista. Siinä missä prosessori on tietokoneen äly, on näytönohjain tietokoneen silmät.\nSitä on itsellä ainakin ollut aina intoa rakennella omaa pelikonetta. Ja sen lisäksi että siinä pitää olla ne prosessorit kunnossa, jäähdytystuulettimet kanssa, emolevyt, kaikki mahdolliset päivitykset aina muistista alkaen. Ja sitten tietenkin paras hetki, eli näytönohjaimen päivitys. Näytönohjaimen päivitys vaan on se juttu, millä kokemuksesta tulee visuaalisesti entistä vaikuttavampi. Pelikokemus täydentyy, kun näytönohjain on kunnollinen.\nKuitenkin jokaisella on se oma näkemyksensä, että mikä on se itselle tärkein asia. Jokaisella on siis se oma tyylinsä pelata ja jokaisella on omat mieltymykset. Toinen on valmis maksamaan suuriakin summia GPU:sta kun taas toinen tyytyy taloudellisempaan peruslaitteeseen. Joka tapauksessa jokaiselle on omaan makuun sopiva näytönohjain.\nEli miten sitten löytää se näytönohjain, mikä on mieleen ja mikä toimii? No ensin kannattaa miettiä omaa tarvetta. Jos et ole mun kaltainen nörtti, niin tuskin tarvetta on ihan kovinkaan huippulaadukkaalle GPU:lle. Muistaa kannattaa myös, että kallis ei ole sama kuin hyvälaatuinen. Itseasiassa laadukkaat GPU:t eivät maksa kohtuuttomia summia.\nParhaiksi näytönohjaimiksi on luokiteltu seuraavat näytönohjaimet vuonna 2021\nKun aloin miettimään parhaita näytönohjaimia, niin ensimmäisenä oleelliseksi tulee se, että näytönohjain tulee omalle pöytäkonelle pelikäyttöön eikä ammattikäyttöön. Näin ollen päädyin jättämään muun muassa kannettavien kortit sekä esimerkiksi NVIDIAn Quadro-sarjan pois.\nYksi tärkeimpiä kriteereitä näytönohjaimelle oli, että niiden avulla kaikki millään tavalla nykyaikaiset pelit pyörivät täydellisesti 1080 p / FullHD tarkkuudella. Koska kone tosiaan pelikäyttöön tulee.\nKaikki vertailussa olleet kortit olivat enemmän tai vähemmän yhtä hyviä. Suuria eroja ei ollut ja joissain tapauksissa ero oli vain hienoinen. Hinta ero puolestaan oli melkoisen suuri. Pahimmillaan saattoi kortille tulla hintaa jopa yli 2000 € kun taas halvimmillaan pääsi jopa alle 800 € lukemiin hinnoissa.\n– Muistia löytyy 8 Gt ja muistinnopeus oin 14Gbps. Liitännät: HDMI 2.1, 3x DisplayPort 1.4a. Virtaliitin: 1x PCIe 8-pinninen (mukana adapteri 1x 12-pinniselle).\n– Plussaa se, että suorituskyky on 1080 p:lle aivan mahtava, mutta miinuksena, että yltää vain aloitustasolle 4K pelaamisessa.\nAMD Radeon RX 5600 XTAMD Radeon RX 6800\n– Muisti: 11 Gt GDDR5XMuistin nopeus: 10 Gbit/sVirtaliittimet: 2 x 8-pinLiitännät: 1.4 DSC DisplayPortilla, HDMI 4K60 -tuella\n– Plussaa mahtava suorituskyky ja edullisuus, miinusta vain 6 Gt:a muistia.\n– Muisti: 10 Gt GDDR6XMuistin nopeus: 19 Gbit/sVirtaliitin: 2x PCIe 8-pinninenLiitännät: HDMI 2.1, 3x DisplayPort 1.4a\n– Plussaa eriomainen 4K suorituskyky, miinusta todella kallis hinta\n– Muisti: 12 Gt GDDR6Muistin nopeus: 16 Gb/sVirtaliitin: 8-pinninen + 6-pinninenLiitännät: HDMI 2.1, DisplayPort 1.4 DSC:lle\n– Plussaa 1440 p-suorituskyky, miinusta tulee heikosta säteenseurannasta\n– Muisti: 8 Gt GDDR6Muistin nopeus: 14 Gt/sVirtaliitin: 1x PCIe 8-pinninen (mukana adpteri 1x 12-pinniselle) Liitännät: HDMI 2.1, 3x DisplayPort 1.4a\n– Plussaa on loistavasuorituskyky mutta miinusta tulee hinnasta.\nKun ostat GPU:n, niin mitä kannattaa erityisesti huomioida?\nKuten jo aiemminkin sanoin, niin näytönohjaimen valintaan vaikuttaa paljon se, että millaiseen käyttöön pelitietokone tulee ja luonnollisesti millainen se pelikone on. Mitä siis tulee huomioida siinä vaiheessa, kun näytönohjainta on hankkimassa?\nEnsimmäisenä tulee mieleen muisti. Näytönohjaimen valintaan vaikuttaa se, että millaisella resoluutiolla on tarkoitus pelata. Korkea resoluutio on yhtä kuin enemmän muistia. Esimerkiksi 1080 p:llä pelatessa tarvitsee muistia olla ainakin 3–4 Gt ja 4K:ssa pelatessa puolestaan muistia tulee olla ainakin 8 Gt.\nKoko on myös tärkeää. Sillä näytönohjaimen tulee olla sopivan kokoinen tietokoneen koteloon. Eli hankinta vaiheessa huomio kaikki mitat: pituus, paksuus ja korkeus. Kannattaa huomioida., että kaiken kaikkiaan näytönohjaimet yleensä vievät kaksi paikkaa ja täyden korkeuden. Kannattaa myös huomioida koko muutenkin. Mini-emolevyn kanssa esimerkiksi minikortti on oleellinen.\nTDP:n eli termisen suunnittelutehon huomioiminen on myös tärkeää. TDP mittaa paljonko lämpöhukkaa komponentti on tarvitsemassa, joten GPU:n kanssa se mittaa tehon. Ylikuumenemisen takia tämä on oleellista, että GPU on oikean tyyppinen.\nPeligrafiikkakortti vaatii yleensä erittäin paljon enemmän tehoja kuin esimerkiksi tavalliset PCle kortit. Näytönohjaimen tueksi onkin usein tarpeen ylimääräiset PCle liitännät ja niitä on saatavilla niin kuuden kuin kahdeksankin nastan malleina.\nJoskus on tarpeen hankkia HDMI-, DisplayPort- tai DVI-näyttö, jos käytössäsi on vanhempi näyttö. Joskus myös näytön päivitys voi olla ihan hyvä idea tässä vaiheessa.\nMyös monia muita ohjeita olisi antaa, mutta ne eivät välttämättä sano mitään. Onkin hyvä ottaa siis huomioon esimerkiksi kellotaajuus, jotta näytönohjain ei ylikuormitu. Tämän lisäksi huomioida muistin nopeus. Suurempi bittinopeus voi tehdä usein ihmeitä.\n– Hanki aina näytönohjain, joka vastaa näyttösi tarkkuutta. Eli 1080 p tai 4K. Ne vaativat erilaisen näytönohjaimen.\n– Varmista että hinta on kohtuullinen ja selaa erilaisia sivustoja, jotta löydät tuotteen suhteellisen edullisesti.\n– Hanki yksi näytönohjain, useammasta on enemmän haittaa kuin hyötyä.\n– Näytönviritystaajuus: tehokkaampi kortti tehokkaammalle näytölle.\n– Muista että kallis ei ole sama kuin paras.\n– Huomio käyttötarkoitus, koko, näyttö, sekä muisti.\nEli tässä tulikin paljon asiaa ja monia erilaisia näytönohjaimia kotikäyttöön nousikin listalle. Tarkoituksella listalta jäi pois niin ammattitasoiset kortit kuin kannettavien kortit, sillä kumpikaan ei sovellu siihen, mihin tarvitsen näytönohjainta itse.\nKaiken kaikkiaan siis näytönohjaimen valintaan vaikuttaa paljon se, että millaiseen koneeseen sen olet laittamassa. Mitä olet sillä tekemässä ja millaiset odotukset itselläsi on. On hyvin tärkeää huomioida, että jos et tiedä mitä haet, niin älä mene ajatuksella: kallis on parasta. Sillä kalleinkaan näytönohjain ei muuta konettasi huippupelikoneeksi, jos se ei ole millään tavalla yhteensopiva koneen kanssa.\nNäytönohjaimen valinta voikin olla vaikeaa, mutta kenties joku listalla mainituista olisi sellainen, mikä olisi myös sinulle se kaikkein paras näytönohjain. Omaan kotikäyttöön ei kannata hankkia ainakaan alkuunsa ammattitason näytönohjainta, sillä se ei välttämättä ole kannattava hankinta. Hanki sellainen GPU, joka vastaa tarpeitasi, on kooltaan oikea ja soveltuu näyttöösi.