Showroom | E.Ahlström Oy\nEtusivu » Tietoa meistä » Showroom\nCreative studiomme Kuortaneenkadulla Helsingin Vallilassa palvelee sinua ravintola-alan ammattilainen! Showroomimme tarjoaa upeat puitteet kokemuksellisempaan kattaus- ja sisustussuunnitteluun. Varaa aika showroomilla vierailuun asiakaspalvelustamme tai astu sisään virtuaalisesti:\nShowroomissamme pääset tutustumaan laajaan ja monipuoliseen tuotevalikoimaamme. Olitpa sitten avaamassa kokonaan uutta yksikköä tai uudistamassa jo olemassa olevaa, on päätöksenteko helpompaa, kun pääset näkemään kalusteet, kattaukset, työvaatteet ja sisustusratkaisut. Esillä on niin uusimmat trendit kuin hyviksi havaitut klassikot. Uudistamme showroomia säännöllisesti, jotta voimme tarjota sinulle juuri tämän kauden tuotteita ja uutuuksia.\nShowroomin yhteydessä oleva demokeittiö on sinua ja teidän tuotekehitystänne varten. Tule koko henkilökuntasi kanssa testaamaan uusia ruokalistoja ja suunnittelemaan niiden esillepanot kerralla kuntoon.\nLöydät luoksemme kätevästi julkisilla kulkuvälineillä tai omalla autolla. Autolla saapuville parkkipaikkoja löytyy kiinteistössä sijaitsevasta Q-Parkista.\nShowroomimme on avoinna ajanvarauksella arkisin klo 8–16. Varaa aika tapaamiselle ennakkoon numerosta 010 3495 100 tai laittamalla viestiä asiakaspalvelu@eahlstrom.fi.\nTervetuloa tutustumaan showroomiimme. Otathan yhteyttä suunnitellessasi käyntiä, niin pystymme palvelemaan sinua parhaiten.\nVaraa aika käyntiäsi varten\nUudistimme brändimme. Lue miksi!\nVäriä syksyyn uutuusastioilla\nKatso kattausta piristävät astiat!


Optiscan-ratkaisut apteekkeihin - Optiscan\nApteekit ovat vaativia liiketoimintaympäristöjä, joissa edellytetään ehdotonta lääke- ja potilasturvallisuutta. Optiscanilta saatte apteekkikäyttöön tarkoitetut suorituskykyiset tulostimet, tehokkaat viivakoodinlukijat ja laadukkaat merkintätarrat, jotka täyttävät apteekkien korkeat vaatimukset. Meillä on pitkäaikainen kokemus terveydenhuollon logistiikan alalla, mikä takaa laadukkaan ja luotettavan toiminnan. Olemme toimittaneet laiteratkaisuja mm. laboratorioille, apteekeille ja muille terveydenhuollon toimijoille.\nLaitteistoratkaisut avaimet käteen -periaatteella\nHaastavassa apteekkiympäristössä laitteiden tulee olla kestäviä ja luotettavia jatkuvassa kovassa käytössä. Tarjoamme markkinajohtajien uusimmat ja monipuolisimmat laiteratkaisut. Meiltä saat laitteistoratkaisut avaimet käteen -periaatteella.\nKaikki apteekien käyttämät korkealaatuiset lääketarrat saatte tilattua suoraan Optiscanilta. Tarroja on tarjolla monipuolinen ja asiakaskohtaisesti kustomoitu valikoima. Voitte tilata testirullat ennen hankintapäätöstä.\nMarkkinajohtajien laadukkaita mobiilipäätteitä käytetään laajasti mm. Webmarelan Kake–sovelluksen yhteydessä. Mobiilipäätteet ovat ergonomisia ja niiden kameralukupään tehokkuus on huippuluokkaa. Kaikki mobiilipäätteet on tarkoitettu kovaan ammattikäyttöön.\nLääkevarmennusdirektiivi tuo uusia haasteita\nLääkevarmennusdirektiivi aiheuttaa apteekkien lääkepakkausten tarkastamiseen omanlaisensa lisätyön. Pakkausten skannaaminen ja hyväksynnän tarkistaminen\nperinteisellä viivakoodiskannerilla yksitellen järjestelmästä voi olla työlästä ja aiheuttaa myös ergonomiaongelmia. Optiscanin ratkaisu lääkepakkausten luentaan helpottaa lääkepakkausten tarkastamista. Ratkaisu sisältää lääkeskannauspöydän, skannerin ja liikuteltavan pc-telineen. Pyydä meiltä esittely tästä työtä helpottavasta ratkaisusta.\nTarkoitettu pienempiin tulostusmääriin\nTabletit: Zebra ET51/ET56\nKestää kovissakin olosuhteissa sekä ulkotiloissa että sisätiloissa\nOhut, kevyt ja helppo käsitellä\nIrroitettava akku: Voit milloin vain vaihtaa tyhjän akun täyteen ja työnteko voi jatkua ilman odottelua.\nMobiilipäätteet: Zebra TC52HC/TC57\nWlan, bluetooth, NFC-paritus –vakiona. TC56 malli sisältää 4G –ominaisuudet.\nPöytätulostimiin sopivien tarrojen yleisimmät mitat:\nPaperitarroja: Esim. 99x50mm, 135x35(29x35mm), 65x22mm,\n70x40mm (pun+valk), 37x12mm, 30x20mm.\nMuovitarroja: 89x55mm, 89/55mm/viilto 11mm kohdalla\nKysy myös muita kokoja, värillisinä tai esipainettuna\nViivakoodinlukijoita (Zebra, Datalogic, Honeywell):\nDS8178 (langaton)/DS8108 (langallinen) Healthcare: huipputason lukijat nopeutta vaativiin ympäristöihin, ergonominen muotoilu ja monipuoliset älykkäät ohjelmointi-ominaisuudet.\nLukee 2D-viivakoodit salamannopeasti. Antibakteerinen pintamateriaali sopii\nkorkean hygieniatason ympäristöihin\nDS2278 (langaton)/DS2208(langallinen): edullisin lukijamalli,\nuseimpiin kohteisiin. Erittäin kevyt, ja luentanopeus on keskitasoa,\nlukee 2D-viivakoodeja erittäin hyvin. DS2278-lukijan akun kesto on\nhuippuluokkaa, ja laitteessa on monipuoliset ohjelmointiominaisuudet.\nDS9208 Pöytätasolukija (langallinen): ”kaupan kassa” –tyylinen\nPerinteisen pöytälaserlukijan tehokkaampi versio, joka tunnistaa myös 2D-viivakoodit.\nHoneywell Xenon 1952h: Honeywellin\nykkösmallit, jotka pystyvät tunnistamaan 1D- ja 2D-viivakoodit tehokkaasti\nDatalogic RIDA 6400 Healthcare (langaton): Markkinoiden\ntehokkain vain 80 g painava taskulukija. Bluetooth –paritus napin\npainalluksella Bluetooth-laitteeseen. Lukee 1D- ja 2D-viivakoodit\ntehokkaasti. Telakka-aseman kautta voidaan käyttää myös PC:n kanssa. Luentaominaisuudet huippuluokkaa, tähtäysmenetelmällä\nDS9908-SR Healthcare kamerahybrid: Ergonominen hybridi lukija, jolla voidaan lukea kädessä pitäen tai “kädet vapaana”. Erittäin tehokas ja laajakulmainen kameraluentapää (1D/2D viivakoodit). Lukee epäselvimmätkin ja pienetkin viivakoodit todella nopeasti. Viivakoodinluentaa voidaan säätää erilaisiin käyttöympäristöihin.\nZebra RS507 -sormilukija: Koe "kädet vapaana" -työskentelyn tehokkuus. Sormilukijassa on käytössä skannauksessa Zebran interaktiivinen anturitekniikka. Lue lisää


Kawasaki ZX-6R 600 cm³ 1999 - Liminka - Moottoripyörä - Nettimoto\nSiinäpä ois tarjolla toimiva kampe kesän rientoihin eikä oo ees hinnalla pilattu. Huoltokirja oli hukkunu jo edellisellä omistajalla, joten aijemmasta huoltohistoriasta ei oo tietoa mutta ite on tullu huollettua/huollatettua vuosittain. Viimesin huolto tehty viime keväänä (54000km) jossa vaihettu: - öljyt + suodatin - bensapumppu + suodatin - akku - tulpat - säädetty venttiilit Lisäksi muutama vuosi sitten eteen vaihdettu uudet jarrulevyt ja kaikki jarrupalat vaihdettu samalla eteen ja taakse. Muut kulutusosat on hyvässä kunnossa. Pyörää säilytetty talvet hallissa, jossa lymyää tälläkin hetkellä.\nMittarilukema 55 900 km Päivitetty 03.01.2018\nSiinäpä ois tarjolla toimiva kampe kesän rientoihin eikä oo ees hinnalla pilattu.\nHuoltokirja oli hukkunu jo edellisellä omistajalla, joten aijemmasta huoltohistoriasta ei oo tietoa mutta ite on tullu huollettua/huollatettua vuosittain. Viimesin huolto tehty viime keväänä (54000km) jossa vaihettu:\nLisäksi muutama vuosi sitten eteen vaihdettu uudet jarrulevyt ja kaikki jarrupalat vaihdettu samalla eteen ja taakse. Muut kulutusosat on hyvässä kunnossa.\nPyörää säilytetty talvet hallissa, jossa lymyää tälläkin hetkellä. Piilota »\nVastaus: Ei oo auton tarvista, kiitos vaan\nKawasaki ZX-6R 600cm³, '98\nKawasaki ZX-6R 600cm³, '98, 58tkm\nKawasaki ZX-6R 600cm³, '99, 100tkm\nKawasaki ZX-6R 600cm³, '98, 70tkm\nKawasaki ZX-6R 600cm³, '00, 75tkm\nKawasaki ZX-6R 600cm³, '98, 51tkm\nNettimoto ID 2225205


8.6.2018 06:43 | Kati Kanto\nOtin kummilapsen Syyriasta. Hänelle menee kuukausittain pieni lahjoitus tuleviin opintoihin. ”Kummilapselle voi lähettää myös paketin, mielellään esimerkiksi koulutarvikkeita, joista on pula”, luki kirjeessä, jonka järjestöltä sain. Lähellä olevasta K-kaupasta löysin sopivat pakkaukset: kaksi kumia, kaksi teroitinta, puuvärit, lyijykyniä ja vihko. Kirjoitin mukaan kirjeen ja vein paketin postiin.\nKoin iloa jo pelkästä ajatuksesta siitä, miten lapsi hämmästyisi ja ilahtuisi avatessaan paketin. Noin viikon päästä tästä tuijotin postiluukkuani uskomatta silmiäni. Kyllä, pakettihan sieltä tuli, tipahti viimein eteisen lattialle. Nostin sen typertyneenä ylös. Päällä oli tarra: ”Lentoyhtiöt eivät kuljeta postia kyseiseen maahan.” Posti pahoitteli tapausta: sain valita joko korvauksen menetetyistä lähetyskustannuksista tai arkin kirjepostimerkkejä. Valitsin merkit. Mutta lapsi jäi ilman pakettia.\nMietin lapsen tilannetta. En tiedä hänestä mitään muuta kuin sen lyhyen kuvauksen, joka ensimmäisen kirjeen mukana oli. Tiedän, että lapsi pitää keltaisesta väristä ja uimisesta ja kesästä. Tiedän hänen nimensä ja ikänsä, asuinpaikkansa.\nSelasin netistä lisätietoa Syyriasta, sen historiasta ja nykyisestä tilanteesta: Syyriassa on sijainnut maailman vanhimpia sivilisaatioita, ja asutus alueella on yli 5000 vuotta vanhaa. Raamatun mukaan Mooses syntyi nyky-Syyrian pääkaupungin Damaskoksen lähettyvillä.\nVuonna 2011 alkoi niin sanottu arabikevät, jolloin mielenosoittajat vaativat demokraattisia uudistuksia ja poliittista vapautta. Syyrian hallitus vastasi pyrkimyksiin kovin ottein käyttäen armeijaa ja salaista poliisia. Alkoi sisällissota, jonka seuraukset ovat järkyttävät: lähes koko maa on nyt raunioina.\nYK:n pakolaisjärjestö UNHCR arvioi Syyrian sodan "aikamme suurimmaksi humanitääriseksi katastrofiksi". Syyrian sisällissodassa on menettänyt henkensä 450 000 ihmistä, 13,5 miljoonaa on humanitaarisen avun tarpeessa, 6,3 miljoonaa on evakossa maan sisällä, yli 5 miljoonaa on paennut maasta.\nTurkki on ottanut syyrialaisia eniten vastaan, lähes kolme miljoonaa. Noin puolet on lapsia, ja arviolta vain neljännes heistä pääsee kouluun. Syyriaan jääneistä lapsista noin puolet eivät käy koulua. UNICEF on arvioinut, että lasten kehityksessä on otettu 10 vuotta takapakkia. Noin 95 prosenttia syyrialaisista on vailla terveydenhuoltoa, ja 70 %:lla ei ole puhdasta vettä.\nSuomeen syyrialaisia turvapaikanhakijoita on tullut hyvin vähän muihin Euroopan maihin verrattuna. Puhutaan vain 2,5%:sta, 100–200 hakijasta. Tässä on varmasti ollut yhtenä tekijänä taustalla se, että Suomessa ei ole ollut syyrialaisia yhteisöjä aiemmin.\nSuomi vieraana kielenä -opetusryhmässäni on tällä hetkellä kaksi Syyriasta tullutta opiskelijaa. Toinen heistä kutsui minut eräänä päivänä perheeseensä syömään valmistamaansa syyrialaista ruokaa. Vaikka ruoka oli suomalaisellekin hyvin tuttua riisiä ja kanaa, maistui se jotenkin erilaiselta kuin itse tekemäni. Se oli mielettömän hyvää!\nTyhjennän jossain vaiheessa takaisin tulleen lentopostikuoren mahdollisesti penaaliini, joka sekin tarvitsee väliin koulutarviketäydennystä. Toivon, että voin tuolla pienellä lahjoitussummalla olla pisarana meressä. Auttaa.


Anssi Juujärvi: Metsävaratietoa, mutta minkälaista? | Skogscentralen\nMetsävaratieto soveltuu edelleen metsänhoidon operatiivisen suunnittelun pohjaksi.\nNykyään yksityismailta valtion rahoituksella kerättävä metsävaratieto perustuu kaukokartoitukseen. Noin 10 prosenttia metsikkökuvioista on kuitenkin edelleen tarkastettu maastossa, koska kaukokartoituspohjainen tieto ei ole riittävän luotettavaa. Tällaiset kohteet ovat etupäässä taimikoita. Ennen vuotta 2010 tiedot kerättiin kattavalla maastoinventoinnilla. Kaukokartoituksella tuotetun tiedon laadusta on nyt useamman vuoden kokemus. Tiedon vahvuuksista ja heikkouksista on jo hyvä käsitys.\nYleisesti ottaen metsävaratiedon laatu on pysynyt maastoinventoinnin tasolla ja on joiltakin osin jopa parempaa. Tieto soveltuu edelleen metsänhoidon operatiivisen suunnittelun pohjaksi. Uuteen inventointimenetelmään liittyy kuitenkin haasteita, mikä näkyy joissain tapauksissa tiedon laadussa. On myös muistettava, että tiedon hankinnan kustannukset ovat laskeneet kolmasosaan entisestä.\nMaastossa tarkastettavan kymmenesosan laatu on pysynyt samana, koska tietojen tuottamistapa on edelleen kattava maastoinventointi. Seuraavassa käsitellään kaukokartoituksella tuotetun tiedon laatua eli noin 90 prosenttia metsävaratiedoista.\nKaukokartoituspohjainen metsävaratietojen tuottaminen vaatii laserkeilauksen lisäksi noin 600 keilausalueelta maastossa tarkasti mitattua ja paikannettua koealaa sekä ilmakuvat. Yksi keilausalue on tyypillisesti 100 000-150 000 hehtaaria. Näiden yhdistelmänä voidaan tuottaa riittävän luotettavat puusto-, hakkuu- ja hoitotiedot suurimmalle osalle metsikkökuvioita.\nTietojen tarkkuustavoitteena on, että niiden perusteella voidaan tehdä oikeat metsänhoito- ja hakkuuesitykset vähintään 80 prosentille kuvioista. Kokonaispuustolle tavoitellaan lisäksi tarkkuutta, jossa puuston tilavuuden virhe on korkeintaan 20 prosenttia.\nEsimerkiksi puuston tilavuuden ollessa 100 kuutiota hehtaarilla laatukriteerit täyttyvät, jos kaukokartoitustiedon tulos on 80–120 kuutiota hehtaarilla. Tiedon laadulle asetetut tavoitteet kuitenkin sallivat suurempia virheitä 20 prosentille kuvioista. Näin ollen laatukriteerit täyttyvät, jos kahdeksan kuviota kymmenestä on laatutavoitteiden mukaisessa kunnossa.\nOsa kohteista haastavia myös kaukokartoitukselle\nYleisesti voidaan todeta, että ihmiselle vaikeasti maastossa inventoitavat metsikkökuviot ovat vaikeita myös kaukokartoituksessa. Nämä kuviot ovat usein hoitamattomia, aukkoisia ja esimerkiksi puuston pituus ja läpimitta vaihtelevat voimakkaasti.\nPuuston ikä on kaukokartoituksen kannalta vaikeimmin tuotettava tunnus. Virheet ovat yleisiä ja ne voivat olla suuria. Runkoluku jää usein alle todellisen määrän nuorissa kasvatusmetsissä.\nRunkoluvun virheillä on eniten merkitystä nuorten kasvatusmetsien toimenpiteiden määrittämisessä. Kaukokartoitus saattaa myös havaita metsikkökuviolla puulajeja, joita siellä ei todellisuudessa ole. Joskus puulajivirheet johtavat väärään pääpuulajiin. Tällaiset virheet ovat kuitenkin harvinaisia.\nToimenpidetarpeet määritetään puustotunnusten perusteella metsänhoitosuositusten mukaan. Erityisesti Pohjois-Suomen alueella on havaittu, että kaikkia hakkuumahdollisuuksia ei saada näkyviin kaukokartoituksella tuotettuihin tietoihin. Todellisuudessa siis metsikkö pitäisi harventaa tai se voitaisiin päätehakata, mutta kaukokartoitukseen perustuva laskenta ei ehdota kuviolle hakkuuta. Tämä koskee erityisesti uudistuskypsiä metsiä ja nuoria kasvatusmetsiä. Hakkuu- ja metsänhoitotoimenpiteiden ajoituksessa on monesti 3–5 vuoden virheitä, vaikka toimenpide sinänsä olisikin oikea.\nTärkeää on huomata se, että kaukokartoituksella tuotetuissa tiedoissa ei oteta huomioon metsänomistajan tavoitteita. Toimenpiteet on tuotettu ja ajoitettu puhtaasti laskennallisesti.\nPerustiedoista räätälöidyiksi tuotteiksi\nKaukokartoituksella saadaan hyvät perustiedot metsistä. Metsänomistajille tiedotetaan oman metsän hakkuumahdollisuuksista ja hoitotöistä kirjeellä. Tiedot ovat maksutta metsänomistajan käytössä Metsään.fi -palvelussa. Tämä riittää osalle metsänomistajista.\nJalostetumpaa ja omiin tarpeisiin räätälöityä metsävaratietoa haluavien kannattaa ottaa yhteyttä metsäpalveluja tarjoaviin toimijoihin. Metsäsuunnitelma voi olla nopeasti hintansa arvoinen esimerkiksi hakkuiden paremman ajoituksen ansiosta. Tila-arvion tekoa suoraan kaukokartoituksella tuotetun metsävaratiedon pohjalta ei voi suositella. Tila-arvioita tekevät metsäammattilaiset voivat varmentaa maastokäynnillä metsikkökuvioiden tilanteen.\nAmmattilaiset ovat hyödyntäneet kaukokartoituksella tuotettuja metsävaratietoja tehokkaasti muun muassa maastotöiden teossa. Tietojen saaminen metsäalan toimijoiden käyttöön edellyttää kuitenkin metsänomistajan lupaa. Yhtenä näiden tietojen tuottajista toivon, että metsänomistajat käyttävät tietoja aktiivisesti ja antavat metsävaratietoja myös metsäalan toimijoiden käyttöön.\nKirjoittaja on rovaniemeläinen metsänhoitaja, joka toimii Metsäkeskuksen metsätietopäällikkönä Pohjoisella palvelualueella. Juujärven harrastuksiin kuuluu monipuolinen liikunta, musiikki ja valokuvaus.


Vähemmän kieltoja, enemmän ostettavaa? | Kuuba.org\n« Maksimaalista terveyttä minimihinnalla\nMuutosten kevät Kuubassa »\nVähemmän kieltoja, enemmän ostettavaa?\nEpäkarismaattiseksi ja tylsäksi kuvatun Raúl Castron viimeaikaiset avaukset ovat lyöneet monet ällikällä.\nUlkomailla eniten huomiota saanut uudistus on kaupan vapauttaminen. Ne kuubalaiset, joilla on kylliksi rahaa, voivat nyt ostaa valtion kaupasta tietokoneen, kännykän ja muuta elektroniikkaa ja asua samoissa hotelleissa kuin ulkomaiset turistit.\nUseimmissa uutisissa on muistettu mainita, että tavallista palkansaajaa tämä vapaus ei juuri kosketa. Pelkkä matkapuhelinliittymän avaaminen kun maksaa noin viisi kertaa keskivertokuukausipalkan.\nJossakin rahaa silti täytyy olla. Kuuban telelaitoksen johtaja arvioi Juventud Rebelde -lehdessä, että maassa on viiden vuoden päästä 1,6 miljoonan kännykän käyttäjää.\nViljelijöiden pesot kiertoon\nKuuban hallitus on totuttuun tapaansa jättänyt politiikkansa analysoinnin ulkomaisten tarkkailijoiden huoleksi. Havannan yliopiston Kuuban talouden tutkimuskeskuksen apulaisjohtaja Omar Everleny kuitenkin valotti uudistusten taustaa ja tavoitteita meksikolaisen La Jornada -lehden haastattelussa maaliskuussa.\nKaupan vapauttamisella ei tavoitella vain niiden kuubalaisten rahoja, jotka saavat rahaa sukulaisiltaan ulkomailta. Everlenyn mukaan uudistukset ovat osa tuottavuuden parantamisohjelmaa. Työntekijöille ja varsinkin maanviljelijöille halutaan antaa enemmän kulutusmahdollisuuksia ja siten kannustaa heitä tekemään enemmän töitä.\nTämän ehkä oudolta kuulostavan lausunnon takana on se ulkomailla huonosti tunnettu tosiseikka, että elintarvikekaupan osittaisen vapauttamisen seurauksena Kuuban viljelijöille on kertynyt merkittävä varallisuus. Ostettavaa vain on ollut niukasti – paitsi mustassa pörssissä. Nyt viljelijät halutaan valtion kauppojen asiakkaiksi. Varovaisten arvioiden mukaan viljelijöillä on säästöjä 30 miljoonan euron edestä. Kaikkiaan kuubalaisilla on laskettu olevan 750 miljoonan euron arvoiset säästöt.\nTyöntekoon yritetään kannustaa myös tuoreilla lakimuutoksilla, jotka poistavat palkkojen enimmäisrajan ja antavat yhä useammalle mahdollisuuden omistaa asuntonsa.\nAntamalla maksukykyisille enemmän ostettavaa yritetään toisaalta lisätä tuotantoa Kuubassa ja toisaalta vähentää liikkeellä olevan rahan määrää ja siten hillitä inflaatiota ja vahvistaa tavallisen peson arvoa suhteessa vaihdettavaan pesoon. Lopullinen tavoite on kahden valuutan järjestelmästä luopuminen.\nLuvassa on myös rakenteellisia muutoksia. Maatalouden päätösvaltaa siirretään keskushallinnosta kuntatasolle ja viljelijöille itselleen. Osuus- ja yksityistiloille tarjotaan käyttämättömiä valtiontilojen maita, ja viljelijät voivat myydä satonsa vaihdettavilla pesoilla. Tavoitteena on ohjata ruuan tuontiin käytetyt varat kotimaisen tuotannon kehittämiseen ja saada viljelijät investoimaan tiloihinsa, kun valtio alkaa myydä heille koneita ja tarvikkeita.\nSuunnitelmissa väläytetään myös yksityisten pienten ja keskisuurten yritysten sallimista osuuskuntien ja valtionyritysten rinnalle. Samoin lupaillaan talouden keskusjohtoisuuden vähentämistä. Myös ulkomaisten investointien ja ”toimivien markkinoiden” merkitystä korostetaan.\nSuunniteltujen uudistusten välitön seuraus on epäilemättä tuloerojen kasvu. Se kolmasosa kuubalaisista, joka ei saa rahalähetyksiä ulkomailta ja jolla ei ole yritystä tai maatilaa, voi vain toivoa, että talouden piristyminen aikanaan näkyy myös palkoissa.\nKaikkia ei varmasti ilahduta myöskään Everlynen hehkutus Vietnamista esimerkkimaasta, jossa on onnistuttu luomaan toimivat markkinat. Siellä taloutta on uudistettu uusliberalistiseen malliin ja annettu ulkomaisille yrityksille lähes vapaat kädet polkea työntekijöiden oikeuksia.\nKuuban hallitus näyttää tiedostavan uudistustensa haittapuolet. Se on jo ilmoittanut eläkkeiden ja oikeuslaitoksen työntekijöiden palkkojen korottamisesta 20 prosentilla. Muidenkin tulotasoa on luvattu nostaa sitä mukaa kuin valtiontalous kohentuu.\nEverlynen mukaan suunnitelmissa on myös palkkojen ostovoiman parantaminen. Kalliiden kulutustavaroiden myynnin tuotolla on määrä alentaa vaihdettavilla pesoilla myytävien perushyödykkeiden hintoja, minkä toivotaan painavan elintarvikkeiden hintoja myös vapailla markkinoilla.\nAinakaan toistaiseksi ei ole edes vihjattu, että terveydenhuollon ja koulutuksen maksuttomuuteen puututtaisiin. Sen sijaan perhelääkärijärjestelmää on luvattu kohentaa. Elämänlaatua on parantanut myös julkisen liikenteen tason parantuminen. Ja sähkölaitteiden myynnin vapauttaminen on ilmeisesti merkki siitä, että sähkön tuotanto ja jakelu on saatu kuntoon.\nSosialismia ilman kieltoja\nTuottavuusvaatimusten vastapainoksi hallitus tarjoaa myös lisää henkisiä vapauksia. Raúl Castro on jo pitkään peräänkuuluttanut entistä avoimempaa keskustelua yhteiskunnan ongelmista ja ennakkoluulottomia ehdotuksia niiden ratkaisemiseksi. Virkaanastujaispuheessaan hän jatkoi samalla linjalla ja vaati ”turhien kieltojen” poistamista. Viime aikoina on saatu viitteitä siitä, että puheet eivät ole pelkkää liturgiaa.\nUSA:n hallitusta Kuuban muutokset eivät tietenkään vakuuta. Sen mukaan ne ovat vain kosmetiikkaa eivätkä tuo ”taloudellisia vapauksia”. Toisaalta USA:n kansainvälisen politiikan tutkimuskeskuksen CSIS:n tutkija, CIA:n entinen Kuuban asioiden pääanalyytikko, Brian Latell uskoo, että uusi aika on alkanut Kuubassa.\nNäin uskoo myös Raúl Castron tytär Mariela Castro. Italialaisen Corriere della Sera -lehden haastattelun mukaan uusi aika tarkoittaa hänelle ”sosialismia mutta vähemmän kieltoja”.


Uutiset » VZ-Auto Autokorjaamo Nokia | Tampere | Pirkanmaa\nWEBASTO ja EBERIN\nWEBASTO, EBERIN huollon hinta alk. 150€ (myös webaston, eberin pakokaasusäätö ja vikadiagnoosi) DEFA, Calix moottorilämmitin + sisäpistokkeen asennus p. 040 7050488\nIlmastointihuolto + öljyn lisäys.\nMääräaikaihuollon yhteydessä ilmastointihuolto -15%, auton pesu veloituksetta. WEBASTO, EBERI, ARDIC täyshuolto.\nVZ-Auto Autokorjaamo on erikoistunut Audi, VW, SEAT, Scoda, Mazda seka Toyota henkilö- ja pakettiautojen huoltoihin ja korjauksiin. Korjaamon vetäjällä on AUDI-, VW-, ja SEATin merkkikohtainen koulutus, ja pitkä kokemus VW, Audin ja SEATin maahantuonnin korjaamisesta. Pystymme tarjoamaan korkean ammattitaidon ja hyvän palvelun edulliseen hintaan. Teemme huollot ja korjauksen kaikkiin muihin merkkeihin ja malleihin ammattitaidolla.\nUusien autojen huolto on vapautunut\nAutokaupan ryhmäpoikkeusasetus takaa riippumattomille korjaamoille samat toimintamahdollisuudet kuin valtuutetuille merkkikorjaamoille. Nyt voit itse valita missä teettät huollot myös takuuaikana.\nOn huomattava, että bensiinin soveltuvuus autoon määräytyy sekä oktaaniluvun että etanolipitoisuuden mukaan. Auton oktaanivaatimuksen on täytyttävä eikä etanolipitoisuus saa ylittää soveltuvuusrajaa. Uudet henkilöautot Bensiinilaatu 95E10 soveltuu kaikkiin uusiin Suomessa myytäviin henkilöautomalleihin vuodesta 2012 alkaen edellyttäen, että auton oktaanivaatimus on enintään 95. Tiedon oktaanivaatimuksesta saa auton käyttöohjeesta tai automerkkiä edustavasta autoliikkeestä.


Mitä tulee ottaa huomioon analytiikan ulkoistamisessa? | ite wiki\nMitä tulee ottaa huomioon analytiikan ulkoistamisessa?\nEdellisen kirjoitukseni jälkeen tuli toiveeksi, että tarkastelisin myös ulkoistamisen huonoja puolia. Itse miellän asian kuitenkin huomioon otettaviksi asioiksi, enkä niinkään huonoiksi puoliksi, sillä yritykset ja tarjoajat ovat kaikki erilaisia.\nTietoa on aina siirretty ja sitä tullaan aina siirtämään. Monia kuitenkin epäilyttää kriittisen tiedon luovutus ulkopuolisten käsiin, vaikka parhaimmillaan ulkoistettu asiantuntijuus on sijoitus yrityksen ydintoiminnan kehitykseen ja edistykseen. Tärkeää ja huomioon otettavaa siis on yrityksen ja palveluntarjoajan välinen luottamus. Jos yritys ei voi luottaa tarjoajaansa, ja antaa vain osan tiedoista käsiteltäväksi, työn teko hankaloittuu äärimmäisen paljon. Kannattaa siis tutustua eri yrityksiin hieman pintaa syvemmältä, ja kartoittaa millaisen tarjoajan kanssa haluaa jatkaa työskentelyä. Analytiikan teho perustuu jatkuvaan seurantaan ja mittaamiseen, ja tarjoajat painottavat pitkää asiakassuhdetta. Siksi jo palvelun tarjoajan valintaan kannattaa käyttää hieman aikaa.\nUlkoistamisen muoto tulee aina valita tilannekohtaisesti sekä yrityksen tarpeen mukaan. Sellainen toimittaja, joka osaa soveltaa tarjontaansa tilannetta vastaavaksi, on myös kaikkein kiinnostunein yrityksestäsi ja valmis näkemään vaivaa. Tällainen toimittaja on myös yleensä kaikkein helposti lähestyttävin. Jo pelkästään Suomesta löytyy valtoisa määrä ulkoistamispalveluiden toimittajia. Yrityksellä on siis valinnan varaa, eikä heidän tarvitse suostua menemään yhteen muottiin.\nSuuri vai pieni tarjoaja?\nMolemmissa tarjoajissa on erilaiset hyvät puolensa. Suurien tarjoajien vahvuuksina on laaja ammattitaito monilta eri aloilta. He voivat myös käyttää laajemmin resurssejaan isompiin projekteihin. Suurien yrityksien tapauksessa tulee kuitenkin kysyä “miten minut huomioidaan”. Yritys on yksi monien asiakkaiden joukossa, jota pyritään kohtelemaan mahdollisimman hyvin, mutta se on silti vain yksi muiden joukossa. Palveluita ei välttämättä voida soveltaa yhtä vapaasti kuin pienten tarjoajien kohdalla. Ne eivät myöskään muista yritystä yhtä hyvin kuin pieni tarjoaja, joka tietää yksilöidysti kaikkien tapaukset ja nimet. Täten myös yhteydenotto ja tiedon liikkuvuus on tehokkaampaa pienissä yrityksissä.\nPienien yritysten heikkoutena on alussa mainitut resurssit ja ammattitaidon laajuus verrattuna suureen tarjoajaan. On väistämättä selvää, että yksi ihminen ei voi tietää yhtä paljon kuin sata saman tasoista henkilöä. Lisäksi pienillä yrityksillä ei välttämättä riitä yksinkertaisesti resurssit, jonkin yllättävän, valtavan projektin toteuttamiseen.\nKarkeasti, jos joutuisi sanomaan niin isojen projektien kohdalla valitse suuri toimittaja ja pienemmissä projekteissa pieni toimittaja. Jos projektin sijasta kyseessä on jatkuva suhde, mieti mitä ominaisuuksia ulkoistamispalvelujen tarjoajissa arvostat kaikkein eniten.\nKirjoituksen tarkituksena oli valaista ulkoistamisen huomioon otettavia asioita. Kaiken kaikkiaan esiin tuli muutamat asiat, jotka kannattaa pitää mielessä palvelun tarjoajia valitessa tai harkitessa ulkoistamista: luottamus, tarjonnan soveltaminen, sekä tarjoajien toivotut ominaisuudet. Kaikki ovat onnistuneen ulkoistamisen tärkeitä kulmakiviä eikä mistään kannata tinkiä. Ennen ulkoistamispäätöstä kehotankin kilpailuttamaan tarjoajat ja tutustumaan heihin pintaa syvemmältä.\nHyvää päivänjatkoa sinulle ja häikäisevää loppuviikkoa!


Vartalojogurtin virkistävä kermamainen geelikoostumus imeytyy ihoon sekunneissa ja pitää ihon kevyesti kosteutettuna 48 tuntia. Tämä tarkoittaa, että voit vetää farkkusi (tai pyjamanpöksysi) jalkaasi jo 15 sekunnin kuluttua tultuasi suihkusta. Voide sopii niin aamu- kuin iltarutiineihin sekä aina kun haluat tahmaamattoman, nopeasti imeytyvän vartalon kosteutuksen. 100% vegaaninen, ihastuttavan kukkaistuoksuinen Moringa vartalojogurtti sisältää yhteisökaupan luomantelimaitoa Espanjasta.\nMoringa-puusta saatavaa moringauutetta, joka kosteuttaa ja suojaa ihoa.


05.00 Lujuuslaskenta 181 | Samaa tarkoittava suhdelaskenta - Kari kolehmainen Samaa tarkoittava suhdelaskenta\n1. Johdanto lujuuslaskentaan.\n2. Näennäistiede ja suhdelaskenta\n3. Kirjaintunnukset lujuuslaskennassa.\n4. Kreikkalaiset aakkoset laskentaan\n5. Rauta alkuräjähdyksen jälkeen.\n6. Teräksen viisikulmio.\n7.1 Teräs koneenrakennuksessa.\n8. Teräksen lujuus näkemisen geometriana.\n9. Lujuus näkemisen geometriana.\n10. Standarditerästen vertailu\n11. Sallittuja jännityksiä\n12. Teräksen kovuuden määrittäminen\n13. Kuormituslajit - normaalivoima\n14. Teräksen kimmokerroin.\n15. Toisenlainen tapa laskea teräksen lujuutta.\n16. Kuormitus ja voima 1 kN\n19. Painovoima lujuuslaskennassa.\n20. Hooken laki.\n22. Kappaleen vapaa putoaminen\n- Pyörötanko 10 mm staattiset arvot\n23. Ympyrän ja neliön pinta-alat\n24. Teräksen ominaispaino.\n24.1 Ympyrä ja ellipsi\n25. Voimat aineessa\n30. Painovoiman suuruus maapallolla\n31. Taipuman varjo.\n32. Varjo Pascalin kolmion takana.\n33. Taipuman neljäs ulotteisuus.\n34. Taipuminen yleisesti\n35. Staattiset arvot poikkileikkauksille.\n36. HEB I-profiilien staattiset arvot\n37 HEB poikkileikkauksien pinta-alat\n38. HEB I-profiilien 1 kN kuorman kantaminen.\n39. Staattiset arvot seinämän paksuudesta.\n40. Sallitut jännitykset, teräs\n41. Teräksen iskulujuus\n42. Teräksen kovuus ja murtolujuus\n42.1 Teräksen kovuuden kultainen leikkaus\n51. Aksiaalinen puristuma kaavana\n52. Aksiaalinen puristuma tangossa\n53. Vaijerin puuttuva momentti.\n54. Teräslevyn paino\n54.1 Levyjen paksuudet\n55. Pyörötankojen varastonimikesarja\n56. Yleistä mitoittamisesta\n57. Normaalijännityksen laskeminen\n- puristus ja veto\n58. Taivutustapaus 1 laskeminen.\n- taivuttava voima keskellä kannattajaa\n59. Pascalin kolmion kerroin 11\n59.1 Kultainen kolmio\n60. Aksiaalinen puristuma.\n61 Avaruuslävistäjä lujuuslaskennassa\n1. JOHDANTO LUJUUSLASKENTAAN\nMonet ovat tähän mennessä kirjoittaneet lujuudesta, joten ei ole syytä toistaa kaikkea tunnettua. Siksi asioita tarkastellaan näkökulmasta, joka on jäänyt vaille huomiota. Suotavaa on, että lukija hallitsee lujuuden määrittämisen jossakin määrin. Kirjoitetun toistamista seuraava kuvaus on silti suuressa määrin, joka on seuraus samaa tarkoittavuudesta. Kaikki on lopulta samaa tarkoittavaa, joten toistosta ei päästä eroon. Onhan kaiken alkukin kaavan\nperusteella samasta alkanutta. Kirjoitetun yhteydessä on hyvä muistaa sormien lukumäärä viisi, unohtamatta tarkastelun liittyvän rautaan, josta käytetään nimitystä teräs. Todettakoon, että on vähän ihmisiä jotka todellisuudessa osaavat muodostaa suhteellisuuden omassa mielessään. Voit testata sen heti aluksi laskemalla seuraavat kaksi yksinkertaista tehtävää.\n1,03 x 1,03 = ? a) 1,09 b) 1,0009 c)1,0009 d) 1,06 (1,03 + 1,03 = 1,06 ?)\n1,06 x 1,06 = ? a) 1,36 b) 1,036 c)1,0036 d) 1,12 (1,06 + 1,06 = 1,12 ?)\nEdelliset tehtävät olivat vaikeita laskea, joten suurempien kokonaisuuksien hahmottaminen ei liene sen helpompaa? Silti, tämä tarkoittaa ainoastaan tarkastelutavan muutosta, jossa totunnainen ajattelu ei vie kovin pitkälle. Yksinkertaistamalla sen sijaan, on mahdollisuus hahmottaa asioita, jotka muuten jäävät huomaamatta.\nTuotteita suunniteltaessa on hyvä ymmärtää universaali lainalaisuus, joka aineessa vaikuttaa. Ajatellaan taivuksen laskentakaavan antamaa laskentatulosta graafisessa muodossa. Kaavan antamista laskentatuloksista muodostuu käyrä viiva. Yhden lasketun taipumapisteen perusteella ei ole tähän mennessä kyetty ennen suhdelaskentaa määrittämään muiden pisteiden sijaintia. Alla on esimerkki kaavasta, jolla kannattajan taipuma määräytyy omasta painosta, mutta sen perusteella eivät muut arvot, saati tapaukset selviä. Kuitekin alla oleva kaava perustuu edellä olleeseen, kenties tunnetuimpaan energian kaavan. Tästä johdettuna molemmat kaavat perustavat kaiken muun samaa tarkoittavuuden kautta ja näin yhden arvon tuntemalla tunnetaan paljon muita asioita ja johon geometriset kuviot tuovat perustaa. Lopulta ei ole tarvetta niin moneen kaavaan, kuin tällä hetkellä.\nJokin tunnettu Jokin tuntematon\nSuhdelaskentaa kuvaa tasapainovaaka, perustuen arvon vipuamiseen. Käsin koskemattoman vaa'an yhteydessä punnittavat asiat ovat käsitteellisiä arvoja. Ajatellaan kiveä ja pussillista hiekkaa. Laitamme kiven toiselle puolelle vaakaa. Toiselle puolelle vaakaa asetetaan hiekkaa, kunnes vaaka on tasapainossa. Ei tarvitse tietää kiven painoa määrittääkseen vastaavan painon hiekan määränä. Kiven painon tietämällä, vastaavan hiekan määrän laskeminen ei olisi järkevää. Monet asiat ovat hiekan kaltaista, mutta jonka voi määrittää tunnettuun vertaamalla.\nOn syytä muistaa, ettei laskennan perusta tai saatavat laskentatulokset poikkea siitä, mitä muulla tavalla laskemalla saadaan. Vahvistaakseni tätä käsitystä, liitän suhdelaskentaan lujuuden laskennan perusteita. (828)\n2. NÄENNÄISTIEDE JA LUJUUSLASKENTA\n"Pseudotiede, valetiede, kvasitiede on tieteellisenä esiintyvää, täyttämättä tieteellisyyden tunnusmerkkejä. Näennäistieteellä tarkoitetaan käsitystä, menetelmää tai toimintaa jonka väitetään olevan tieteellistä mutta joka ei käytä tieteellistä menetelmää, jolta puuttuu sitä tukeva todistusaineisto, tai muuten tieteellinen status".\nToimittuani kaksikymmentä vuotta koneenrakennuksen konsulttina, en voinut olla huomaamatta asioita, jotka toistuivat mitä erinäisemmissä yhteyksissä. Tämän seurauksena laskennan nimityksenä on samaa tarkoittava suhdelaskenta. Eräänä ensimmäisistä havannoista oli tässä ajassa annettavan opetuksen olevan parasta, mitä tiede voi tarjota. Silti aniharva yliopistosta valmistuva hallitsee alkeet koneenrakennuksen suunnittelusta. Tämän on havainnut yksinkertaistaen koneenosien mitoittamisen yhteydessä, joista ei suoriuduta. Poikkeuksen tekevät ne, jotka kykenevät muittenkin puolesta laskemaan asioita.\nLujuusoppi ja lujuuslaskenta ovat jatkuvan aineen mekaniikkaan kuuluva fysiikan ala, jotka tutkivat kiinteiden kappaleiden käyttäytymistä ulkoisten ja sisäisten kuormien vaikutusta niihin.\n3. KIRJAINTUNNUKSET LASKENNASSA\nTunnus Kuvaus käytöstä\nα (alfa) Kulma yleisesti tarkasteluissa\na Sivu (a,b,c...), etäisyys yleisesti\nA Tukivoima lujuuden määrittämisen yhteydessä\nB Tukivoima, jolloin yleensä kaksi tukivoimaa A ja B\nC Jäykkyys taipumasuhteena kannattimen pituuteen, 1:1000, 1:200...,\nLaakerin dynaaminen kantavuus\nC0 Laakerin staattinen kantavuusluku\nd Ruuvin / niitin / reiän halkaisija, uumalevyn paksuus\nD Kappaleen ulkohalkaisija, niitin kannan halkaisija jne.\ne Reunaetäisyys painopisteakselista, epäkeskisyys\nE Kimmomoduuli 20600 kN/cm2 (21000 kN/cm2)\nφ (fii) 1,618 kultaisen leikkauksen suhdeluku\nf Taipuma, alkukäyryys\nF Voima kN (= 100 kg ) => F10 vastaa 1000 kg kuormaa, kuormitusta\nFn Nurjahdusvoima lujuuden mitoittamisessa\nFv Ruuvin esikiristysvoima asennuksessa\ng Tasaisesti jakautunut pysyvä kuorma\nSuuruudenvaikutusluku lujuuden määrittämisessä\nPutoamiskiihtyvyys 9,82 m/s putoamisliikkeessä\nG Liukumoduuli (liukukerroin) 8000 kN/cm2\nMateriaalin paino kg/m\nMuototeräksen nimellinen korkeus\nIx Neliömomentti x - x akselin suhteen\nIy Neliömomentti y - y akselin suhteen\nµ (myy) Kitkakerroin yleisesti\nL Kuormituspituus kannattajan pituussuunnassa tai pituus yleensä\nLn Nurjahduspituus lujuuden mitoittamisessa\nM Voiman momentti rakenneosan mitoittamisessa\nMt Taivutusmomentti rakenneosan mitoittamisessa\nMv Vääntömomentti rakenneosan mitoittamisessa\nn Varmuuskerroin, porrastusten lukumäärä suhdelukujanassa\nN Normaalivoima lujuuden mitoittamisessä\np Pintapaine yleiskäsitteenä kaiken määrittämisessä\nπ (pii) Kerroin 3,14159 ympyrän kehän ja säteen välisenä suhdelukuna\nP Pistekuorma, teho lujuuden ja energian määrityksessä\nr Pienempi säde, erityisesti väsymismitoituksessa\nR Suurempi säde, erityisesti väsymismitoituksessa\ns Aineenpaksuus lujuuden määrittämisessä\nσm (sigma) Myötöraja materiaalin lujuuden määrittämisessä\nσM Murtolujuus materiaalissa\nσn Nimellisjännitys, nurjahdusjännitys lujuuden määrittämisessä\nσt Taivutusjännitys lujuuden määrittämisessä\nσtsall Sallittu taivutusjännitys lujuuden määrittämisessä\nσT Tykytyslujuus lujuuden määrittämisessä\nσv Vääntölujuus lujuuden määrittämisessä\nσW Vaihtolujuus lujuuden määrittämisessä\nt Aika yleisesti\nτ (tau) Leikkausjännitys yleisesti lujuuden määrittämisessä\nv Poissonin luku (0,3 teräkselle) lujuuden määrittämisessä\nPoisson's ratio (0,3 to steel) when strength defining\nWx Taivutusvastus x-akselin suhteen\nWy Taivutusvastus y-akselin suhteen\n= ; # Samaa tarkoittavaa ; ei samaa tarkoittavaa\n=> Siitä seuraa\nIso Pieni Lausutaan\nΒ β beeta\nΞ ξ ksii\nΩ ω oomega\n5. RAUTA ALKURÄJÄHDYKSEN JÄLKEEN\n6. TERÄKSEN VIISIKULMIO\nTeräksen viisi ominaisuutta\nKovuutta käytetään vierintälaakereiden vierintäpinnoissa, kestämään sen elinaikaisen kuormituksen. Meistotyökalujen pistimissä käytetään karkaistua terästä, jolloin työkalu kestää satojatuhansia iskuja lävistämisessä. Kova, karkaistu materiaali kestää kuormitusta puristavana.\nEsimerkiksi ultra-lujissa teräsmateriaaleissa vaaditaan paikallista pehmeyttä, jotta niitä voi taivuttaa ja muovata.\nSitkeää rakenneterästä voi taivuttaa, leikata, vetää, puristaa ja vääntää. Sitkeä aine ei katkea vetokokeessa, kuten hauras materiaali pienestäkin venymästä. Sitkeään materiaaliin liittyy kurouma ennen sen katkeamista ja sille on määritettävä venymäkäyrä, joka noudattaa Hooken lakia.\nHauras aine kestä vetävää voimaa, esimerkkinä betonipilari. Rakennuksissa ja pilareissa, teräksellä jäykistetty betoni on taloudellinen tapa rakentaa suuria puristavia kuormia vastaanottava rakenne. Taipuvaan rakenteeseen, ilman vetojännitysten poistamista esim. esijännitettyjen vaijereiden avulla, betoni ei sovellu.\nElastisen rakenteen kovasta raudasta voi tehdä jousiteräksellä tai muuten joustavuutena. Kierrejousessa pienipoikkileikkauksellinen profiili kierretään vääntöä vastaanottavaksi. Jännityksen jousessa voi määrittää yksinkertaisen laskennan avulla. (345)\nTeräs on metalliseos, sisätäen rautaa ja pienen määrän hiiltä. Hiili on ensisijainen seosaine, ja sen sisältö teräksessä on 0,002 - 2,1 painoprosenttia. Teräs on merkittävästi karkaistu ja puhdistettu epäpuhtauksia, kuten hiilestä sulatusprosessissa. Tietty hiilen osuus teräksestä (0,002 - 2,1 prosenttia) tuottaa terästä, joka voi olla jopa 1000 kertaa kovempaa kuin puhdasta rauta. Rautametallia on käytetty antiikin ajoista lähtien, vaikka kupariseokset, joilla on pienempi sulamislämpötila, käytettiin ensin historian kulussa. Muita teräksen lisäineita voivat olla: mangaani, fosfori, rikki, pii, ja jälkiä hapesta, typestä ja alumiinista.\nAntiikin Kreikka kreikkalaisena sivilisaation ajanjaksona Kreikan historiassa, kesti 800 - 600 vuotta ennen ajanlaskua ja jatkui antiikin ajan loppuun (noin 600 jKr).\nNyt olemme sijoittaneet raudan historiaan, vai olemmeko? On olemassa myös vanhempaa meteorirautaa, mutta löydetty materiaalia on enimmäkseen käytetty pääasiassa koruihin, ei työkaluihin.\n"Meteorirauta on peräisin meteoriitiista ja sisältää pääasiassa rautaa ja nikkeliä lähinnä muodossa mineraalifaaseina kamasiitti ja taeniitti. Kamasiitti ja taeniitti ovat pääasiallisia rauta-nikkeli-muotoja teräsmeteoriitissa.\nMeteorirauta muodostaa leijonanosan rautameteoriitista mutta sitä on todettu myös muissa meteoriititeissa. Lukuun ottamatta vähäistä määrää maan rautaa, meteorirauta on ainoa luonnossa esiintyvä metallirauta maan pinnalla".\nTeräslevy Suuresta pyramidista\nNäytteitä sulatetusta raudasta Asmarista, Mesopotamiasta ja Tall Chagar Bazaarista Pohjois-Syyriasta tehtynä vuosien 2700 -3000 vuotta ennen ajanlaskua. Valokuva Wikipediasta.\n7.1 TERÄS KONEENRAKENNUKSESSA\nKoneenrakennuksen materiaali teräs on tarkasti määritettyä. Käytettäessä terästä vaativaan rakenteeseen, on siitä tarvittaessa saatavissa ainestodistus. Todistus on esitettävissä viranomaiselle ja loppuasiakkaalle. Teräksen tasalaatuisuuden ja dokumentoinnin seurauksena syntyy mahdollisuus laatia luotettavia lujuuslaskelmia. Kerran tehdyt laskelmat ovat toistettavissa suunnitelmissa, materiaali on tasalaatuista ja sitä löytyy kaikkialta maailmankaikkeudesta.\nNäin ei ole vaikkapa puuta käytettäessä, sillä puun laatu vaihtelee eri puolilla maailmaa. Puu lahoaa helposti, on tulenarkaa, kestää huonosti kulumista, paisuu kostuessa ja kutistuu kuivuessa. Muovit täyttäisivät tasaisen laadun vaatimuksen, jos niillä olisi yhtenäinen vakio koostumus. Muovien käyttö tuotteissa on rajoitettua, eikä sovi siksi tarkasteluun. Lujuuslaskenta on lehittynyttä metalliteollisuuden tuotteissa. Valmistusmenetelmät teräksen osalta liittyvät myös enemmän teollisuudessa tapahtuvaan toimintaan, kuin puun yhteydessä.\nLaskenta esittää teräkseen ja liittyvän suhteellisuuden, josta avautuu kokonaisuuden hahmotus. Seostamaton teräs osoittaa raudan suhteellisuuden. (1042)\n8. TERÄKSEN LUJUUS NÄKEMISEN GEOMETRIANA\nPlatonin mukaan, kuva todellisuudesta muodostui todellisista esineistä, jotka muodostivat varjoja luolan seinälle. Platonin esimerkissä vanki pääsi luolasta vapauteen, mutta joutui palaamaan takaisin luolaan. Aikaisemmin varjoja nähnyt vanki, kertoi nyt todellisista varjojen takana olevista esineistä. Lopputuloksena, muut vangit halusivat mieluummin tappaa tämän vangin, kuin muuttaa käsitystään todellisuudesta. Nämä muut eivät kenties poikkea meistä, mikäli piirtymättömät varjot näkymättömästä eivät ole tiedossamme. Tieto antaa mahdollisuuden nähdä sellaista, joka ilman tietoa ei ole mahdollista. Sallikaa minun esittää ajatusta enemmän.\nAlla on kuvio, josta voi jatkaa pitkälle lujuuden määrittämiseksi. Seinälle piirtymättömästä varjosta, näkymättömästä ilmiöstä nimeltään lujuus. Samalla tavalla kuin näkyvällä on näkyvä varjo, on näkymättömällä laskennallinen näkymätön varjo. Laskennan lisäksi, näkymättömällä on geometrinen vastine.\n9. LUJUUS NÄKEMISEN GEOMETRIANA\nMyötö Murto- Isku- EN 10025-2 EN SFS 200 DIN 17100 BS 4360\nlujuus lujuus sitkeys 2004 10025:1990 1986 1980 1986\n235 360-510 27 0 S235J0 S235J0 - St 37-3 U 40 B\nKaikkialla maailmankaikkeudessa olevassa raudassa on hiiltä, jonka osittain poistamalla saadaan terästä. Terästä voi hitsata ja näin valmistaa erilaisia rakenteita ja koneen osia. Materiaalina teräs tunnetaan hyvin ja sille voi etukäteen määrittää sallittavia jännityksen arvoja kuormituksille. Alla oleva taulukko on yleispätevä rakenteiden lujuuden mitoittamiseen. Teräs ei suhteellisuudessaan poikkea muista ilmiöistä. (1004)\nTaulukon arvot kN\nAineen paksuus ...16 mm\nTeräs S235 E295 S355 E355\nAlempi myötöraja 22,0 28,0 34,0 32,0 1,56 x S235 = S355\nSuhteellisuus: 1 - 1,25 - 1, 6 1,255 = 1,56 1,255 x 1,03 = 1,618\nVeto, puristus ja taivutus\nTavallinen kuormitustapaus 14,7 17,0 22,7 20,0\nHarvinainen kuormitustap. 16,9 19,0 26,1 22,0\nTavallinen kuormitustapaus 8,8 10,0 13,6 12,0\nHarvinainen kuormitustap. 10,1 11,5 15,7 14,0\nTavallinen kuormitustapaus 26,9 - 38,0 - 1,40 x S235 = S355\nHarvinainen kuormitustap. 30,0 - 43,0 -\nTavallinen kuormitustapaus 65,0 80,0 95,0 90,0 1,46 x S235 = S355\nHarvinainen kuormitustap. 75,0 90,0 105,0 100,0 1,40 x S235 = S355\nAineen paksuus 17...40 mm\nAlempi myötöraja 21,0 27,0 33,0 31,0 1,56 x S235 = S355\nVeto- ja puristus ja taivutus\nTavallinen kuormitustapaus 14,0 17,0 22,0 20,0\nHarvinainen kuormitustap. 16,2 19,0 25,3 22,0\nTavallinen kuormitustapaus 8,5 10,0 13,2 12,0\nHarvinainen kuormitustap. 9,7 11,5 15,2 14,0 1,43 x S235 = S355\nTavallinen kuormitustapaus 26,9 - 38,0 - 1,41 x S235 = S355\nHarvinainen kuormitustapaus 30,0 - 43,0 - 1,43 x S235 = S355\nHarvinainen kuormitustapaus 75,0 90,0 105,0 100,0 1,40 x S235 = S355\nSuhdelaskenta antaa matemaattisen mallin teräksen kovuuden määrittämiseksi materiaalin kovuuden tai murtolujuuden perusteella. Samalla saa väsymismitoitukseen Wöhlerin -käyrän suhdelaskennan antamana vaihtoehtona. Laakerin väsyminen, sauvan taipuminen tai aika juoksemisessa ei kaavan E = m c c perusteella poikkea toisistaan neljäulotteisessa maailmassa. Rauta (teräs) lujuutena ei ole itsetarkoitus, vaan johdantoa samaa tarkoittavaan suhdelaskentaan, jotta useampi ymmärtää sen muodostumisen. Mallin varmistamiseksi tarkastellaan aluksi kovuuden käsitettä tunnettuna tietona.\nHB Yleismittausmenetelmä alle HB 400 kovuuksilla\nHRV Karkaistut ja pintakarkaistut teräkset\nHRB Harvoin käytetty menetelmä\nHV Nitratut teräkset\nPintakovuuksille ja erilaisille pinnoille ei voi asettaa yhteistä mittaustapaa tai absoluuttista niiden välistä arvoa. Pintakovuuden suuruuden mittaamiseen käytetään yhteisesti sovittuja mittaustapoja ja järjestelmiä, joita on edellä lueteltu. Näistä jokaisesta mittaustavasta saadaan menetelmään sidottu vertailuarvo, joita rajoitetusti voidaan vertailla menetelmien kesken.\nBrinell kokeessa käytetään kovaa karkaistua kuulaa (palloa), jonka kuormitus ilmenee merkinnästä HB 10/3000/30. Pallo D = 10 mm, Voima F = 3000 kp (30 kN), t = 30 s. Normaalikoe HB 10/3009/10 merkitään tavallisesti HB. Suuremmilla kovuuksilla kuin HB 400 kuula litistyy, aiheuttaen tuloksen epätarkkuuden. HB -kovuutta voi mitata myös Poldi -menetelmällä, jota käytetään esimerkiksi koesauvojen vertailuun.\nRockwell -kovuuskokeista yleisin on HRC (cone = kartio) ja HRB (ball = pallo) menetelmät, joista pallomenetelmä on harvoin käytetty.\nHRC -kovuutta käytetään kovien kappaleiden mittaamiseen, jos pintakerros on riittävän paksu kartion painamiseksi siihen. Mikäli kartio menee kovan kerroksen läpi, seurauksena on virheellinen arvo.\nVickers - kovuuskokeessa puristusvoimaa vaihdellaan 0,5 - 120 kp (0,05 - 1,2 kN) rajoissa. HV -kovuus mitataan erityisesti ohuista pintakerroksista.\nPoldi -menettely on vertaileva mittaus, jossa tunnetun (poldi) materiaalin ja tutkittavan kapaleen väliin asetetaan kovaksi karkaistu kuula. Vasaralla lyömällä vertaillaan kuulan tekemien lommojen pinta-aloja testimateriaaliin. Testi vastaa näin Brinellin koetta epätarkempana.\nMenetelmän yksinkertaisuuden vuoksi sitä kerrotaan käytetyn aikaisemmissa sodissa tuhottujen vihollisen panssarivaunujen materiaalin määritykseen, jotta niihin osattiin kohdistaa riittävä tulivoima. Kertomus vaikuttaa realistiselta.\nMurtolujuus Vickers-kovuus Brinell-kovuus\n350 110 105 350 / (3,14 x 1,03282) = 104,5\n360 112 107 S235 teräs\n495 155 147 E295 teräs\n510 160 152 S355 teräs\n755 235 223 755 / (3,14 x 1,03282) = 225\nSuhdelaskenta merkitsee, ettei maailmassa välttämättä tarvita niin suurta määrää taulukoita ja laskelmia, mikäli tunnetaan ilmiöiden maailmankaikkeuksellinen muodostuminen. Kovuus on pinta-alan määrittämiseen perustuva, kuten valon nopeus toiseen potenssiin tunnetuimmassa energiankaavassa on valon peitto. Myöhemmin rittää jälki materiaalissa määrittämään sen ominaisuudet. mutta ei mennä asioiden edelle.\nValon nopeus 0,25 c ja siitä muodostuva aikadilaatio 1,0328 massalle ja ajalle on hyvä alku.\n1,252 x 1.03 = 1,618 Fii\n1,252 x 2 = 3,14 Pii\n3,14 x 2 = 6,28 2 Pii (radiaania)\nEllen ole pahasti väärässä, missään ei ole aikaisemmin esitetty kovuuden matemaattista muodostumista aineen lujuuteen perustuen. Olkoon tämä yksi todistus esittämäni laskennan todellisuudesta. Vastaavalla tavalla muutkin materiaalin ominaisuudet liittyvät suhteellisuuteen, fysiikkaan, valon nopeuteen ja siitä laskettavaan aikadilaatioon.\n13. TERÄKSEN KIMMOKERROIN\nKimmokerroin E kuvaa taipuman määrää kuormitettuna. Kimmokerroin sijoitetaan taipuman kaavaan jakajaksi => mitä suurempi kimmokertoimen arvo, sitä vähemmän materiaali taipuu.\nTeräksille yhteinen kimmokerroin on 21 000 kN/cm2. Kimmokertoimelle käytetään kahta kirjallisuudessa mainittua arvoa 20600 ja 21000 kN/cm2. Laskennassa ja taulukoissa käytän pienempää arvoa, joka antaa 1 % suuremman taipuman. Molemmat ovat riittävällä tarkkuudella, mutta suunnittelun kannalta turvallisemmalla puolella, missä laskentaa käytetään mitoittamiseen.\nMitoitettaessa taipuma, se määritetään profiilin poikkileikkausmuodosta. Taivutuksessa tämä merkitsee samaa taipumaa eri lujuuksisille teräksille. Teräksen lujuudella on merkitystä pyrittäessä kevyeen rakenteeseen. Tämä saavutetaan sallimalla suurempia paikallisia jännityksiä => suurempi taipuminen. Laskenta perustuu teräksen valmistajan takaamaan myötörajaan erikoisteräksillä ja vakioteräksillä taulukoituun arvoon. Käytännön teräslaadut ovat S235 ja S355 ( lähellä 1,618 suhdelukua) teräkset, joiden mittavalikoima on laaja. Terästen tuoteluettelot toimivat oppaina valittaessa terästä. Teräksen kimmoraja sijaitsee myötörajan ja suhteellisuusrajan välillä. Suhteellisuusraja on jännitysvenymäkäyrän suora alkuosuus. Venymä kasvaa suhteessa jännityksen lisääntymiseen. Saavuttaessa myötörajalle, jatkuu venymä tästä eteenpäin enemmän kuin jännitys lisääntyy. Ylitettäessä kimmoraja jää pysyvä muodonmuutos.\n- Lujuus ei ole jäykkyyttä => toisen lisääntyessä, myös toinen kasvaa. Tästä seurauksena on matemaattisen tarkastelun mahdollisuus, suhteellisuuden säilyessä kuormitusten olosuhteissa ja materiaaleilla vertailukelpoisena.\n- Kimmokerroin on kaavassa jakaja => taipuman pienentämiseksi on valittava suurempi poikkileikkaus samaa materiaalia tai vaihdettava materiaali suuremman kimmokertoimen omaavaan. (12)\nLaaditut rakenne-elimet ovat toisistaan poikkeavia, mutta niistä voi erottaa viisi päärasituslajia, joiden avulla ne voi mitoittaa. Jotkin voimista määräävät yksin mitoituksen, jotkin ovat yhdistelmiä kahdesta eri rasituksesta. Niissä voima F tai yhdistelmäkuormituksissa (6 - 7), voimat kuormittavat sauvan muotoista kappaletta.\nSi-järjestelmässä normaalivoima newton (N) on mekaniikan suure. Normaalivoiman käsitettä tarvitaan aineenlujuuden määrittämiseksi, selvittämällä poikkileikkaustasosssa vaikuttava jännitys. Kitkan yhteydessä normaalivoima on kahden kappaleen väliseen pintaan vaikuttava kohtisuora voima, aiheuttaen kappaleen pinnalla vaikuttavan kitkavoiman.\nKuormituslajeissa 1 - 3 syntyy ns. normaalivoima.\nPuristavat ja vetävät voimat\nF <= ======= => F\n1. vetäminen, jossa voiman vastustaminen vaatii aineelta vetolujuutta.\n- normaalivoima, tarkastelutason pintaan nähden kohtisuoraan vaikuttava voima\n- vedettävä kappale voi olla pitkä, poikkileikkauksen jännitaso määrittää voiman suuruuden\n- voima saa nimellisen arvon 1\nF => ======= <= F\n2. puristaminen, jossa voiman vastustaminen vaatii aineelta puristuslujuutta.\n- sauvan ollessa riittävän lyhyt, jännitystaso määrittää voiman suuruuden\n- sauvan ollessa riittävän pitkä, nurjahtaminen määrittää voiman suuruuden\n3. taivuttaminen, jossa voiman vastustaminen vaatii aineelta taivutuslujuutta.\n- jännitystaso - puristus ja veto - määrittää voiman suuruuden\n4 leikkaaminen, jossa voiman vastustaminen vaatii aineelta leikkauslujuutta.\n- leikkaava voima, tarkastelutason pintaan nähden poikittain vaikuttava voima\n- jännitystaso määrittää voiman suuruuden\n- voima saa nimellisen arvo 1,61...\n5 vääntäminen, jossa voiman vastustaminen vaatii aineelta vääntölujuutta.\n- voima saa nimellisen arvon 1,61...\nYhdistämällä nimelliset arvot 1 + 1 + 1 + 1,61.. + 1,61... = 6,2(8), jolloin radiaaneina normaalivoimat muodostavat täyden ympyrän. Kertomalla täyden ympyrän radiaaniarvon 6,2... kultaisen leikkauksen kertoimella 1,61..\n6,2... x 1,61.. = 10\nsuhteutuvat jännitykset kymmenlukujärjestelmään ja keskenään laskettavaksi. Samaa tarkoittava suhdelaskenta ei ole desimaaleja, kuten mitkään laskennalliset kuormitukset eivät ole eksakteja. Edellä olevien viiden kuormituksen lisäksi ovat erikseen tarkasteltavat ...\n6 nurjahtaminen, jolloin puristavan ja taivuttavan voiman vastustaminen vaatii sauvalta nurjahduslujuutta.\n- vastaa taivuttamista, mutta laskenta tehdään omilla kaavoilla\n- laskenta tunnetaan huonosti taivuvutuksena tarkastellen, erään osatekijän vuoksi (selitän sen joskus)\n7 kiepahtaminen, jolloin taivuttavan ja vääntävän voiman vastustaminen vaatii sauvalta kiepahduslujuutta.\n- taivutus + vääntö\n15. TOISENLAINEN TAPA LASKEA TERÄKSEN LUJUUTTA\nTeräs tarvitsee otskossa mainitun menettelyn, poiketen aritmetiikasta. Aritmetiikka on vanhin ja perustavin ns. alakoulun matematiikka, jota käytetään yleisesti ja sillä laskettavat asiat vaihtelevat yksinkertaisista päivittäisistä laskelmista kehittyneisiin tieteellisiin ja taloudellisiin laskelmiin. Aloitamme Phi ja Pi laskennan. Mikäli arvo Pi (3,14) merkitsee vain ympyrän kehän ja sen halkaisijan suhdetta, on lujuuden laskennan näkemys kapea-alaisuuteen perustuva. Edellä havaittiin normaalivoimien nimellisten arvojen muodostavan täyden ympyrän 6,28 radiaania, josta piin arvo 3,14 on puolet. Käyttämämme piin arvo on käsin kosketeltavien asioiden yhteydessä tuntemamme, sen tuntemattomampi puoli on käsin koskemattomien asioiden yhteydessä, kuten jännitykset teräksessä ovat näkymätöntä.\nKultainen leikkaus + Kultainen leikkaus + Kultainen leikkaus/Staattisen väsymisen kitka = Täysi ympyrä 6,28 radiaania\n1,618 + 1,618 + 1,618 + 1,618 / 1,03 = 6.28 rad\n1,618 + 1,618 / 1,03 = 3,14 (pi)\n1,57 x 1,03 = 1,618\n1 = jokin olemassa oleva 0.25 => Kerroin 1,25 laskentaan\n(Huomioi viisi porrastusta) (847)\nPeriaatteessa laskentaan tarvitaan yksi 1 kN kuorma tai kuormitus. Puhekielessä vastaten karkeasti 100 kg painoa, fysiikassa 100 kg massaa. Laskennassa kuormitus/kuorma on suhteellinen 1 kN (tarkasti 98,2 kg) kuormitus, joka on monen ihmisen oma paino. 1 kN merkintä saa suuren F kirjaimen ja kerrannaisluvun perään.\nNyt on mielikuva kuormasta 1 kN, jota verrataan tarkasteltavaan, vaikka se olisi sata kertaa suurempi. 1 kN kuorma merkitään F1 ja vastaavasti 5 000 kg kuorma F50. Kuorman F50 vertaaminen kuormaan F1, tekee laskennasta suhteellisen. Laskenta vertaa jännityksiä, taipumia ja muita arvoja ja on nopea tapa laskea. Suhteellisuus laskee myös usein kokonaisuuden, joka perinteisellä tavalla laskien veisi "iäisyyden". Joskus taas perinteinen laskenta ei pysty siihen, johon suhdelaskenta kykenee. Kuormat ovat todellisia kuormituksia tai nimellisiä esimerkiksi lujuuslaskennan yhteydessä. Maailmassa kaikella on vastaparinsa, joten tässäkin aineeton ja aineellinen kohtaavat toisensa.\nSuhdelaskenta on mahdollista tällä järjestelyllä, johon myös Pascalin kolmio liittyy. Laskennassa lasketaan myös potenssien lukumäärä ja katsotaan tulos joko taulukosta tai laskukoneella. Ajatus lujuuden laskentatavasta oli jo olemassa, kunnes kuulin eräässä suunressa insinööritoimistossa; "Minä en osaa laskea lujuuksia, mutta kun kävelen rakenteen päällä, osaan sanoa, tarvitseeko rakennetta vahvistaa". Tämä vahvisti minulle laskennan periaatteen suhdelaskentaan. Kiitos tälle koneenrakennuksen insinöörille.\nPythagoraan määrittämät sävelasteikon lukusuhteet musiikkiin, toimii johdantona samaa tarkoittavaan suhdelaskentaan. Tekninen tuotesuunnittelu perustuu "koneenrakennuksen sävelasteikkoon", josta käytetään nimitystä standardilukujen perussarjat. Standardilukujen perussarjojen porrastuksen periaate on Arkhimedeen kultaisessa säännössä mainittu vipuvarren pituus. Mitä kauempana jokin on pienemmästä, sitä suurempiarvoinen tämän arvo on pienempään verrattuna.\nSeuraavassa on kaksi määritelmää standardiluvuista, joista toinen on SFS -standardin mukainen ja toinen DIN -standardin mukainen. Kyse on samasta. Välissä on aikaa kulunut noin 2 500 vuotta Pythagoraan ajoista.\nSFS 2964 standardi 1973\n"Standardilukujen tarkoitus on yhtenäistää ja helpottaa suureiden vapaasti valittavien lukuarvojen valintaa. Standardiluvut soveltuvat mille tahansa suureelle ja niitä käytetään myös muualla kuin standardiosissa. Muita lukuja käytettäköön vain, kun erityiset syyt niin vaativat."\nEdellä on yksiselitteinen ohje noudattaa standardilukuja. Olemmeko ohittaneet ohjeen huomioimatta sitä? Olemmeko kenties tietämättämme käyttäneet suhdelukuja? Näin tapahtuu mm. teräsprofiilien ja erilaisten komponenttien kohdalla, jotka perustuvat mitoiltaan standardilukuihin.\nSamoin muiden terästen poikkileikkausten yhteydessä.\nHihnakuljettimen hihnan leveydet (mm)\nMetriset ruuvit (mm)\n"Normaalilukuja käytetään kone- ja kojesarjojen valinnassa, määrättäessä paineiden, kierroksien, kehänopeuksien, tehojen ym. suureiden lukuarvoja sekä koneenosien mitoituksessa pituusmittoina." Yleisohjeena mittojen tulee noudattaa perussarjoja, jotka kappaleen teknillistä tarkoituksenmukaisuutta vaarantamatta tai raaka-ainetta tuhlaamatta ovat mahdollisia.\nPerussarja R 5\nStandardiluvut ovat pyöristettyjä arvoja geometristen sarjojen peräkkäisistä termeistä. Sarjoiksi valitaan viides juuri kymmenestä (1,6 = R 5), kymmenes juuri kymmenestä (1,25 = R 10), kahdeskymmenes juuri kymmenestä (1,12 = R 20) ja neljäskymmenes juuri kymmenestä (1,06 = R 40).\nStandardilukujen perussarjoilla R 5 ja R 10 on suuri vaikutus tuotesuunnitteluun. Standardilukujen perussarjan kertoimen voi tarkistaa kertomalla luvun 1,6 viisi kertaa peräkkäin:\n1,6 x 1,6 x 1,6 x 1,6 x 1,6 = 10,(486)\n1 – 1,60 – 2,50 – 4,00 – 6,30 – 10\n1,65 = 10\n1,2510 = 10\n1,1220 = 10\n1,0640 = 10\n(1,0380 = 10)\nPerussarja R 10\nYhdellä tai kahdella standardilukujen perussarjalla koneenrakennuksen suunnittelua ei voi selittää tai käytännössä toteuttaa, mutta sitä voi mallintaa niiden avulla. Standardilukujen perussarja R 5 on kuitenkin porrastukseltaan liian harva tuotesuunnitteluun.\nTämän vuoksi perussarjaa R5 täydennetään standardilukujen perussarjalla R 10, sisältäen kertoimen 1,25, jolla edellinen luku kerrotaan. Porrastus vastaa useita tuotteita. Myös lujuuslaskennan sekä koneiden vanhenemisessa, kerroin 1,25 on merkittävä, josta esimerkkien myötä saamme tietoa.\n1,00 – 1,25 – 1,60 – 2,00 – 2,50 – 3,15 – 4,00 – 5,00 – 6,30 – 8,00 – 10,00\nPerussarja R 20\n1,00 – 1,12 – 1,25 – 1,40 – 1,60 – 1,80 – 2,00 – 2,24 – 2,50 – 2,80 – 3,15 – 3,55 – 4,00 – 450 – 5,00 – 5,60 – 6,30 – 7,10 – 8,00 – 9,00 10,00\nStandardilukujen perussarja R20 on liian tiuha tuotesuunnitteluun, tuotevariaatioiden määrän kasvaessa suureksi sarjan mukaisesti mitoittaen, mutta sopii erinomaisesti tuotteille, kuten putkille jne.\nPerussarja R 40\nLukusarjaa valittaessa asetetaan R 5-sarja etusijalle R 10-sarjaan nähden, tämä edelleen R 20-sarjaan nähden jne. Alla esitettävä perussarja on, kuten edellinen R 20-sarja, jota ei käytetä suhdelaskentaan. Tuotesuunnittelijan on hyvä tiedostaa standardilukujen perussarjat, sillä suhdelaskenta perustuu suurelta osin standardilukujen käyttöön.\n1,00 – 1,06 – 1,12 – 1,18 – 1,25 – 1,32 – 1,40 – 1,50 – 1,60 – 1,70 – 1,80 – 1,90 – 2,00 – 2,12 – 2,24 – 2,50 – 2,65 – 2,80 – 3,00 – 3,15 – 3,35 – 3,55 – 3,75 – 4,00 – 4,25 – 4,50 – 4,75 – 5,00 – 5,30 – 5,60 – 6,30 – 7,10 – 8,00 – 9,00 – 10,00\n(Esimerkiksi putket ja niiden ulkohalkaisijat)\nStandardilukujen perussarjan R 5 muotosuhde 1,6 on sopusuhtainen, jonka voi tarkistaa mittaamalla jonkun huonetilan pituus ja leveys. Myös kasvojen korkeuden ja leveyden suhdetta 1,6 pidetään miellyttävänä. Mittaa pään leveys ja korkeus havaitaksesi suhteen.\nSarja R10 täydentää muotoa, joka tulee esille lujuuslaskennassa. Suunnittelija tekee työtä lujuuden ja muodonmuutosten parissa, lisäksi suunniteltavan kohteen kestämiseksi korroosiota ja väsymistä vastaan. Tuotesuunnittelijan olematta muotoilija, oikein mitoitettu on usein samalla miellyttävä silmälle.\nSuunnittele mittalukusuhteen 1,618 (kultainen leikkaus) avulla ja yleisesti kokonaisuuksia 1,25 – 1,6 mittasuhteessa. Tutustu myös tuoteluetteloihin havaiten terästen ja komponenttien sisältävän ko. mittasuhteen. Näin teräsprofiilit ja komponentit ohjaavat mittasuhteita suunnitteluun. (342)\nArvoavaruuden käsite syntyi tuotteiden suunnittelun yhteydessä, käytettäessä järjestelmällistä menettelyä tuoteperheiden suunnittelemiseksi. Suunnittelin tuotteita tietokoneen avulla 80-luvun alkupuolelta lähtien. Aluksi pienten ohjelmapätkien avulla laadituista tuotteista syntyi johdonmukainen kokonaisuus.\nKäsite tuotearvoavaruus oli välttämätön laskennan kannalta. Ajatus perustuu havaintoon lainalaisuudesta maailmankaikkeudessa ja tämän liittyessä koneenrakennukseen. Ajatus irrallisesta maailmankaikkeudesta koneenrakennuksessa, on kuolleena syntynyt ajatus. Fysiikassa tunnetusti voi muuttaa arvoja yksiköiden välillä, suhdelaskennan jäämättä tästä ulkopuolelle. Vain gravitaation kohdalla, tiede on voimaton sitä täysin selittämään. Suhdelaskenta perustuu suurelta osin gravitaatioon, pyrkimättä selittämään ilmiötä. Paljon sen luonteesta saa kuitenkin selville suhdelaskennan avulla.\nKokemuksen lisäksi tarvitaan jonkin, jolla havaitsee tuotearvovaruudesta heijastuvan tiedon(valon). Kehitin tähän tarkoitukseen tuotekehitysohjelmiston, joka kerää ja tuottaa tietoutta tuotesuunnitteluun. Menettely kokoaa hajallaan olevaa tietoa ja keskittää kerätyn tiedon uuden löytämiseksi. Suhdelaskenta on menettelyn esiintuoma kokonaisuus. Tuotteisiin perustuva laskenta on kiistämätön tosiasia. Jatkona tälle on vastaava käsittely fysiologiaan ja fysiikkaan. (220)\n19. PAINOVOIMA LUJUUSLASKENNASSA\nTaipuma on kuormituksen varjo. Oletamme järjen vastaisesti kaupallisten tuotteiden olevan suoria. Suora tai avaruudellisesti tasomainen pinta on vaikea maan päällä. Suhdelaskennan avulla on kuitenkin mahdollista määrittää taipumia ja paljon muuta. Fysiikan, fysiologian ja lujuuslaskennan mukainen taipuma, ovat lopulta ekvivalentteja eli samaa tarkoittavia. Taipumalla on nimityksiä, kuten aikadilaatio, vanheneminen ja väsyminen. Tässä yhteydessä pysyttäessä teräksessä, painovoima on kaikkien ilmiöiden takana. Maa vetää puoleensa.\nIlman painovoimaa mikään ei taivu tai väsy kuormitettuna. Kaikki leijuisi painottomassa tilassa, eikä olisi kitkaa. Kitka käsitteenä on laajempi, kuin kitka kahden materian välissä. Kitka vaikuttaa kaikkeen ja laskemme tehtäviä maailmankaikkeuden kitkarvoon 1,03(3) perustuen. Muuten, ei näitä kykene laskemaan. Painovoima vaikuttaa kaikkeen, joten on oletettavaa pystyä laskemaan asioita keskenään, kuten energiaan liittyviä laskelmia voi laskea. Vesiputouksen voima on mahdollista laskea sähköenergiaksi ja päinvastoin jne.\nViisikulmio kuvaa painovoiman g maapallolla\nArvo 0,9813 on painovoima 9,82 m/s2. Suhdelaskenta ei ole kaavoja, joten älkää miettikö desimaaleja. Miettikää, kuinka yksinkertaisella tavalla luonto esittää painovoiman. Arvon muodostuminen siirtyy esitettäviin kuvioihin, esimerkiksi täysikulma radiaaneina. (605)\n20. HOOKEN LAKI\nEnglantilainen fyysikko Robert Hooke (1635 – 1703) keksi 1660 materiaalilain\n(sigma = E · epsilon) ơ = E ε, jota nykyään kutsutaan Hooken laiksi. Vuonna 1676 hän esitti sen anagrammin muodossa ceiiinosssttuv. Kaksi vuotta myöhemmin hän julkaisi tälle ratkaisun ”ut tensio sic vis” eli ”muodonmuutos on verrannollinen voimaan”.\nHooken laista näkee sauvan pidennyksen olevan suoraan verrannollinen venyttävään voimaan ja sauvan pituuteen ja kääntäen verrannollinen poikkipintaan ja neliömomenttiin. Haluttaessa laskea jännitys rakenteen tietyssä pisteessä, on tarkistettava, voiko muodonmuutos tapahtua tässä pisteessä vapaasti, jolloin kaava on voimassa.\nMateriaalin elastisella alueella, muodonmuutos on suhteessa jännitykseen. Tuntemalla jännityksen, tuntee muodonmuutoksen, joka venyttää ja puristaa kappaletta kokoon. Tämä on myös taipumaa, joka laajennettuna on maailmankaikkeudellinen laki mm. fysiologiaan. Laskemme tätä myöhemmin lujuuteen liittyvänä.\nE = Neliömomentti (20 600 kN/cm2)\nPaljonko terästanko venyy, jonka poikkileikkaus on 12 cm2, pituus 18 metriä ja voima 42,5 kN.\nOsana näkemisen geometriaa\nNäette pyörötangon staattisten arvojen suhteen vapaaseen putoamiseen. Kaikki on vapaata putoamista, sen estämistä tai kitkaa putoamisen estämisestä liikkeessä. Siksi, kaikki on samaa tarkoitavaa. (661)\nNäkemisen geometriassa lasketaan ilmiöitä, jossa fysiikan tunnistamat arvot nivoutuvat muotoina ja pinta-aloina laskelmiksi. Painovoimaa ei ole aikaisemmin käsitelty tavalla, jolla sitä näkemisen geometriassa käsitellään.\nYmpyrän pinta-ala 0,785 yksikköä - Circle's surface area 0.785 units\nKuvassa on kaksi terästankoa poikkileikkaukseltaan neliö ja ympyrä. Poikkileikkaukset tangoissa suhteutuvat painovoimakiihtyvyyteen ja aikadilaatioon tankojen nimellismittoina 1, suureella olematta merkitystä. Pyöreän muodon pinta-alan laskemalla, neliön pinta-ala on tunnettu ja päinvastoin. Valon nopeus 0,25 aineettomana, vastaa aineellisessa maailmassa kerrointa 1,25.\n=> A = 0,785 x 1,25 = 0,981 (painovoimakiihtyvyys 9,81 m/s2)\nA = 0,785 x 1,25 x 1.0328= 1,0 (neliön pinta-ala)\nNäkemisen geometria huomioi painovoimakiihtyvyyden (9,81 m/s2) ja aikadilaatiokertoimen 1,0328 valonnopeuteen 0,25 c liittyvänä. Laskelmasta tulee samaa tarkoittavaa pinta-alaan ja painovoimakiihtyvyyteen. Näkemisen geometria on lähestymistapa asioihin ja ilmiöihin kuvioina ja pinta-aloina. Tästä voi edetä suhteellisuutena lujuuden määrittämiseen, mutta yhtä hyvin ihmisen suorituskyvyn arvioimiseen. Valonnopeus ja aikadilaatio ovat osa lujuuslaskentaa, mutta sen vähemmän tunnettu osuus kokonaisuudesta. Kaikki on lopulta pituutta, pinta-alaa ja tilavuutta, johon aika liittyy kiinteänä osana. (30)\na) Painovoiman arvo 9,82 m/s2 muodostuu aineellisesta etäisyydestä (m) ja aineettomasta ajasta. Nämä yhdessä muodostavat käsitteellisen pinta-alan 9,82 x 9,82 = 96.43 (ms)2. Lujuus ilmaistaan esimerkiksi sallittuna jännityksenä 14,6 kN/cm2. Merkintä sisältää paineen, joka ilmaistaan vastaavalla tavalla myös paine-astiassa. Käytetyt yksiköt vaihtelevat, mutta periaate on sama. Näin siirrymme samaa tarkoittavaan suhdelaskentaan.\nb) Ajattele olevasi maanviljelijä, jolla on pieni aarin (100 m2) kokoinen maatila, jolla viljelet painovoimakiihtyvyyttä. Liikkeen pysäyttävänä kitkana ja materian taivuttavana voimana, painovoimakiihtyvyys on myyvä tuote markkinoilla. Eräänä päivänä menet ostamaan uusia siemeniä peltoosi. Tarve on 0,01 kN per neliömetri, joten pyydät 100 kg siemeniä. Punnittuaan ostoksen, kauppias lisää kädellään kourallisen siemeniä pussiin. Ostoksesi painaa nyt 101,8 kg. Kylväessäsi siemeniä, havaitset pienen osan pellosta olevan huonossa kunnossa, joten siihen osaan ei kannata kylvää. Sadan neliön pinta-ala supistui 98,2 neliömetrin pinta-alaksi.\nKylvät siemenet tasaisesti hyvään peltoon, jolloin saat laskemalla kilopainoksi neliömetrille 101,8 kg /98,2 m2 = 1,03 kg/m2. Vaikka tarve oli teoriassa 0,01 kN per neliömetri, et laittanut liikaa siemeniä, sillä kaikki siemenet eivät idä. Itämätön siemen vastaa fysiikan kitkaa, joka pysäyttää liikkeen. Tätä kitkan arvoa 1,03(28) tarvitaan ilmiöiden laskemisessa, jolloin maanviljelijä ja lujuuslaskija tekevät samaa eri nimityksinä. Lujuuslaskenta on fysiikkaa, fysiikkaa on aikaa ja energiaa, joka johtaa lopulta energian kaavaan.\n96,43 (ms)2 x 1,018 kN = 98,2 m/s2\n101,8 kg / 1,03(4) kitka = 98,2 m/s2\n24. TERÄKSEN OMINAISPAINO\n24.2 TERÄKSEN YKSIKKÖYMPYRÄ JA ALUMIINI\nEnnen laskemisen aloittamista on hyvä tutustua voimiin.\nPuristettaessa ainetta, siihen muodostuu puristava jännitys. Valokuvassa pystysuuntainen puutavara on puristavan voiman alainen.\nVedettäessä ainetta, siihen muodostuu vetojännitys. Valokuvassa kattoristikon vaakasuora puutavara vastaanottaa vetävän voiman.\nTaivutettaessa ainetta, siihen muodostuu vetojännitys. Valokuvassa ikkunan aukkoon, voi jollakin todennäköisyydellä vaikuttaa (ainakin joskus) taivuttava voima.\nVäännettäessä ainetta, syntyy vääntävä jännitys. Voimansiirtoakseli on esimerkki tällaisesta.\nAinetta leikattaessa, syntyy leikkausjännitys. Esimerkkinä leikattaessa paperia saksilla tai akseli vääntöjännityksen alaisena.\nNämä ovat viisi puhdasta voimaa, joita seuraa voimakombinaatioita.\n25.6 Kiepahdus voimayhdistelmänä\nTaivutettaessa ainetta ja saman aikaisesti vääntämällä, kappale nurjahtaa. Esimerkkinä ulokekannattaja, vaikutettuna sen päähän kohdistuvalla voimalla tai voimilla.\n25.7 Nurjahtaminen voimayhdistelmänä\nPuristettaessa tankomaista kappaletta, syntyy puristava voima taivuttaen tankoa sivulle päin. Tietyllä voimalla kappale menettää vakavuutensa ja nurjahtaminen tapahtuu. Valokuvassa pystysuorassa puutavarassa on puristava jännitys, joten nurjahdus voi tapahtua.\n25.8 Levyn lommahtaminen voimayhdistelmänä\nKuvaavana tapahtuma, levystä muovattu kappale nurjahtaen. (217)\nPainovoiman suuruus vaihtelee eri puolilla maapalloa ja on syy kiihtyvyyden g 9,82 m/s2 eri arvoille kirjallisuudessa. Asun alueella, joka on merkitty ristillä valokuvaan. Keltaiseksi merkityllä alueella on alhainen painovoiman arvo ja valtamerien alueilla (siniseksi merkityt alueet) suurin. Muistamme maapallon kuvatun pyöreäksi kuten pallo, mutta missä määrin? Laskenta käyttää kaksiulotteista pyöreää yksikköympyrää teräksen (raudan) ominaispainon kuvaamiseen. Tämän jälkeen kolmeulotteinen pallo määrittää painojälkenä teräksen kovuuden. Nämä perustuvat laskettavaan pinta-alaan.\nPutoamiskiihtyvyys 9,82 m/s2 putoamisliikkeessä\nValon nopeus (E = m) c2 ja vapaan kappaleen putoamiskiihtyvyys s2 ovat pinta-alaa\n31. TAIPUMAN VARJO\nKuormitetusta kannattimesta, voi etukäteen laskea taipuman, jännitykset jne., jolloin laskimessa nähtävää laskentatulosta pidetään selviönä. Silti ei ole kauan aikaa, kun tämän kaltaista lujuuden laskenta ei ollut mahdollista. Ajateltaessa asiaa, taipuma on kuormituksen aiheuttama varjo, jonka näkee suuremman kuvan kannatinpalkin alla. Riippuu valon suunnasta, näkeekö taipuman varjon tai ei. Asioiden tarkastelemisessa on samoin, riippuen katsojan näkökulmasta tarkasteltavaan.\n32. VARJO PASCALIN KOLMION TAKANA\n4.2 Suhdelaskenta ei tarvitse kaavoja, mutta tarvitsee laskimen. Perinteinen laskutapa on työläs, eikä ole ainoa vaihtoehto. Suhdelaskennassa taipuma huomioidaan kuormasta ja kannattajan painosta syntyvänä, joka on edistyksellinen tapa laskea.\n4.3 Niille, joille taipuman laskeminen on vaikeaa ilmiöiden kautta tarkastellen, on helpoin tapa klikata yllä olevaa valokuvaa ja lisätä Excel-taulukkoon tarvittavat tiedot. Voitte näin tarkastella saman, joka on esitetty kolmioissa alla. Laskenta (EX141) huomioi ainoastaan kuormasta aiheutuvan taipuman.\nPascalin kolmio pyramidina heittää riviarvojen päälle varjon, joilla voi laskea kannattajan taipuman, mutta myös muita asioita. Tämä on jotakin, jota ette ole luultavasti koskaan tehneet. (762)\n33. TAIPUMAN NELJÄS ULOTTEISUUS\nTaivutettavassa kannattajassa on kolme käsin kosketeltavaa ulotteisuutta (leveys - korkeus - pituus) ja yksi käsin koskettelematon (aika).\nUlotteisuus avaruudellisesti määritetään pienimpänä määränä koordinaatteja, jotka tarvitaan pisteiden sijainnin erittelemiseen siinä.\nOtetaan esimerkki, jossa tulee esiin neljäs ulotteisuus. Puusta tehtyä kannattajaa kuormitetaan nimellisellä kuormituksella. Vuoden päästä puinen kannattaja on taipunut kuormasta, mutta olisi tehnyt sen myös omasta painostaan. Ulottuvuuksista kolme ovat tunnettua, mutta puun yhteydessä taivuttava aika on tunnistamaton. Teräs sen sijaan, ei taivu itsekseen omasta painostaan, edes pitkän ajan kuluessa. Edellinen, kun jännitystaso materiassa on hyväksyttävällä tasolla. Taipuma on varjo neljännestä ulottuvuudesta, jonka voi nähdä, kykenemättä sitä laskemaan. Käytännössä neljättä ulotteisuutta ei tarvitse huomioida teräksen yhteydessä. Väsymisen yhteydessä toistojen määrä ratkaisee, ei käytetty aika. (395)\nTaipuman määrittämiseksi tulee tietää;\na) Tukipisteiden lukumäärä\nb) Kuorman jakautuminen, esimerkkeinä;\n- pistemäinen kuormitus\n- tasaisesti jakautunut kuormitus\n35. STAATTISET ARVOT POIKKILEIKKAUKSILLE\nAjattele teräsprofiilien poikkileikkaukset siten, että kävellessäsi niiden yli, ne kaikki tuntuvat samoin taipuvilta. Valitse vahvempi profili, jos se taipuu liikaa ja heikompi, jos profiili ei taivu tarpeeksi. Olemme silloin koko ajan samassa taipumasuhteessa. DIN 1025 - Euronorm 53-62 mukainen HEB 100 muototeräs on laskennan lähtökohta. Esimerkkinä HEB100 I-profiili, mutta sama koskee myöhemmin muita poikkileikkauksia.\nKuorma 1 kN vastaa monen meidän painoa, ainakin kantamus käsissä. HEB100 teräsprofiili taipuuu 0,518 cm (taipumasuhde 1:1000), 1 kN kuorma, jänneväli 518 cm. Lukuja ei tule tarkastella liian tarkasti.\nTaulukossa ovat staattiset arvot niille, jotka haluavat tarkistaa laskennan perinteisesti. Taipumassa on kannattajan paino ja kuorma. Tämä on ainoa tapa laskea yhdellä kertaa todellinen taipuma.\nProfiili L1000 σt Ix Wx Iy Wy\nHEB120 644 2,1 864 144 318 52,9 26,7 34\nHEB320 1534 2,1 30820 1930 9240 616 127 161\nKimmokertoimen arvo on 20 600 kN /cm2. Kirjallisuudessa myös 20600 - 21 000 kN /cm2. Käytettäessä arvoa 21 000 kN/cm2, kasvaisi HEB100 L1000 518 cm => 523 cm. Taivutusjännitys σt säilyy molemmissa samana. Käytännössä taulukon arvot ovat samat molemmilla kimmokertoimien arvoilla, sillä 1 % muutos arvoissa ei paljon merkitse. (441)\n36. HEB I- profiilien staattiset arvot\nLeveälaippaista I-Palkkia DIN 1025 - EN10034, erityisesti kokoa HEB100 käytetään asioiden vertailuun. Profiilien koot ovat myös laskennan kertoimet.\n1,00 - 1,25 - 1,60 - 2,00 - 2,50 - 315\nHEB 100 - 120 - 160 - 200 - 240 - 320 Koko\n1. 2. 3. 4. 5. Kerroin (1,06)\n1,00 - 1,25 - 160 - 2,00 - 2,50 - 3,15 - 4,00 - 5,00 - 6,30 - 8,00 - 10,00 (F kN)\n1. 2. 3, 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. (1,1)\n* HEB100 518 2,2 450 90 167 33,5 20,4 26,0\n1. HEB120 644 2,1 864 144 318 52,9 26,7 34,0\nHEB140 761 2 1510 216 550 78,5 33,7 43,0\nHEB220 1150 2 8090 736 2840 258 71,5 91,0\n4. HEB240 1235 2 11260 938 3920 327 83,2 106,0\nHEB260 1316 2 14920 1150 5130 395 93,0 118,0\nHEB280 1394 2 19270 1380 6590 471 103,0 131,0\nHEB300 1468 2,1 25170 1680 8560 571 117,0 149,0\n5. HEB320 1534 2,1 30820 1930 9240 616 127,0 161,0\nTaulukkoa luetaan siten, että vasemmalla on profiilin koko (korkeus), esimerkiksi HEB100.\nHEB100 518 cm kertoo profiilin jännevälin, jossa se taipuu taipumasuhteessa 1:1000, kannattajan keskellä vaikuttaessa pistemäinen kuormitus 1 kN (102 kg). Taipuma on siten 518 cm / 1000 = 0,518 cm.\nVastaavasti HEB320 palkki taipuu 1,53 cm, kun jänneväli on 1534 cm (15,34 m).\nJännitystaso on kummassakin tapauksessa 2,1 - 2,2 kN/cm2. Taulukon muut arvot ovat tuttuja. Taivutuksen kaavat eivät kysy kappaleen poikkileikkauksen muotoa.\nPistekuorma 1 kN\n* Profiilien poikkileikkaukset dwg-formaatissa. Piirustukset voi avata ilmaisohjelmilla. Niitä voi käyttä kaksiulotteisiin ja kolmeulotteisiin piirustuksiin.\nYllä olevan taulukon voi ajatella näin. Painat 1 kN eli noin 100 kg ja olet ylittämässä jokea, jonka leveys on 14 metriä. Tarvitset ylittämistä varten sopivan kannatusprofiilin. Silloin voi hyvin ajatella, että profiili HEB280 on sopiva, sillä se taipuu jännevälillä 14 metriä (1394 cm) 1:1000 taipumasuhteella. Kävelyyn soveltuva silta voi tosin taipua enemmänkin, jolloin esimerkki kuvaa suuruusluokkaa josta tarkempi tarkastelu alkaa. Myöhemmin kaikki kuormitukset ovat johdettavissa taulukon arvoista tai vain yhdestä profiilista muiksi profiileiksi ja kuormituksiksi. (795)\n37. HEB POIKKILEIKKAUKSIEN PINTA-ALAT\nHEB on laskennan poikkileikkaus, jolla osoitetaan muiden vastaavien poikkileikkauksien käyttäytyminen. Tämä on näkemisen geometriaa, jossa ei tarvitse osata laskea. Havaitsette lukujonon ja poikkileikkausten vastaavuuden. Tämä on tapa laskea lujuutta ja määrittää tuotteita. (770)\n1,00 - 1,25 - 1,60 - 2,00 - 2,50 - 3,15 - 4,00 - 5,00 - 6,30 - 8,00 - 10,0 -12,5 - 16,0\nA cm2 26 - 34 - 43 - 54,3 - 65,3 - 78,1 - 106 - 131 - 161\n38. HEB I-PROFIILIEN 1 KN KUORMAN KANTAMINEN\nLeveälaippainen I-Palkki DIN 1025 - EN10034.\n1.1 Taulukoitu jänneväli taipumasuhteessa 1:1000\nL cm Kuorma 1 kN\nHEB100 518 Tunnettu arvo taipumasuhteella 1:1000\nHEB120* 644 1,25 x 100 = 125\n1,25 x 518 cm = 647 cm\nHEB140 761 Jänneväli 761 cm, kun taipumasuhde 1:1000\n1,12 x 647 cm = 724 cm\nHEB160 868 1,25 x 125 x 1,03(28)** = 160 mm\n1,25 x 647 x 1.03 cm = 833 cm\nHEB180 968 jänneväli 968 cm, kun taipumasuhde 1:000\n1,12 x 833 cm = 933 cm\nHEB200 1062 1,25 x 160 = 200 mm\n1,25 x 833. cm = 1041 cm\nHEB220 1150 1,12 x 200 = 220 mm\n1,12 x 1041 cm = 1166 cm\nHEB260 1316 (240 + 260) /2 = 250 = 1,25 x200\n1,25 x 1041 cm = 1301 cm\nLaskelma on tarkka tähän saakka\n* Standardit eivät tunnista kokoa 125 mm, joten tätä vastaa koko 120 mm. I-profiilin korkeus 120 mm on pienempi kuin suhteellisuuden määrittämä 125 mm. Tästä huolimatta virhe jännevälin pituuteen on vain 3,5 cm eli suhteellinen virhe 0,0054.\n** Staattisen kitkan kerroin toisin sanoen aikadilaation kerroin 1,0328 valon nopeudella 1,25 ei voi sisältää useita desimaaleja tämän kaltaisessa laskennassa, joten kahden desimaalin tarkkuus on riittävä.\nKuorma 1 kN\n1 - 1,03 - 1,06 - 1,12 - 1,25 - 1,6 - 2 - 2,5\n100 - 125 - 160 - 200 - 250 - 315\n4. Pascalin kolmion viides rivi\n1,4641 x 1,1 = 1,6105\n6. Ulotteisuudet laskennassa\n1d 1 1 Pituus\n2d 1, 2 1 x 1,03 = 1,25 Pinta-ala\nPinta-alan kerroin x staattisen väsymisen kerroin = yleinen väsymisen kerroin 1,25. (803)\n39. STAATTISET ARVOT SEINÄMÄN PAKSUUDESTA\nVarastossa on putkipalkki 200x200x5, jonka staattisia arvoja, tällä kertaa painoa ei tiedetä. Määrittämiseen riittää työntömitta seinämän paksuuden 5 mm ja ulkomittojen 200 mm mittaamiseen, sekä laskin. Se, mikä tiedetään on rakenneputki 200x200x12,5 paino 88,4 kg/m. Mikä on poikkileikkauksen 200x200x5 paino?\nMonet eivät ole laskeneet aikadilaatiota. Silti tiedetään kaiken johtavan energiakuplaan kauan sitten. Tästä johtuen lasketaan putken paino energian avulla ja on syy yllä olevaan taulukkoon. Samaa tarkoittavuus asioissa on aikadilaatio, jota ilman useita asioita ei voi laskea samaa tarkoittavana. Taulukkoa käytetään myös aika-avaruuuden käyristymisen ja massan muutoksien laskemiseen. Tämä tarkoittaa, suuren mittakaavan ilmiöiden sisältyvän pienen mittakaavan ilmiöihin. (841)\nPutkipalkin paino 200x200x5\nPutki Paino kg/m Laskettu paino kg\nTube 200 x 200 x 5 38,1 88,4/1,254 x 1,033 = 37,4\nTube 200 x 200 x 6,3 47,4 88,4/1,253 x 1,033 = 46,8\nTube 200 x 200 x 8 59,2 88,4/1,252 x 1,033 = 58,4\nTube 200 x 200 x 10 72,6 88.4/1,25 x 1,033 = 73,1\nTube 200 x 200 x 12,5 88,4 Tunnettu arvo\nItem Poikkileikkauksen Laskettu pinta-ala\nPutki taulukoitu pinta-ala cm2 cm2\nTube 200 x 200 x 5 29,9 69,4/1,254x 1,033 = 29,4\nTube 200 x 200 x 6,3 37,2 69,4/1,253 x 1,033 = 36,7\nTube 200 x 200 x 8 46,5 69,4/1,252 x 1,033 = 45,9\nTube 200 x 200 x 10 57,0 69.4/1,25 x 1,033 = 57,4\nTube 200 x 200 x 12,5 69,4 The known value\n1,25 - 1,6 - 2 - 2,5\n6,3 - 5,0 = 1,3 mm (1,25)\n8,0 - 6,3 = 1,7 mm (1,6)\n10,00-8,0 = 2 mm (2)\n12,5 - 10,00 = 2,5 mm (2,5)\nSuhdelaskennan ajatuksena, tuntemalla kuormitustapauksen, muut 20/80 säännön mukaisesti ovat tunnetut. Kuorman suuruus (nuolen koko) tai Kuorman (nuolen) paikka voi vaihdella. Kuormitus voi muuttua tasaiseksi kuormaksi palkin päälle ja profiili voi muuttua, samoin tukien lukumäärä ja asema voivat muuttua. Silti tiedetään yksinkertaisella tavalla muutos arvoissa. Laskennan ymmärtäminen ei ole mahdollista ilman paneutumista voimien käyttäytymiseen aineessa.\nLaskennan taivutuksen peruskuormitustapaus on kaksitukinen kannatin, jossa pistekuormitus vaikuttaa keskellä.\nKuormitus ja kannattajan paino aiheuttavat taipumisen, jolloin yläpinta puristuu ja alapinta venyy, joten lujuustarkastelu on taivutusjännitysten tarkastelua. Kannattajan alareunassa on suurin vetojännitys ja yläreunassa suurin puristusjännitys, joita kutsutaan normaalijännityksiksi.\nKannattajan poikkileikkauksen ollessa symmetrinen, sen keskellä kulkevan neutraaliakselin kohdalla taivutusjännitys on nolla. Tästä syystä profiiliin porattavat aukot ja reiät on edullista tehdä profiilin keskelle, jolloin niillä ei ole suurta vaikutusta poikkileikkauksen lujuuteen. Tämä tilanne syntyy kannatuspalkkien yhteydessä, joissa putket viedään poikkileikkauksen keskeltä läpi. Kuvan kannattajan keskikohdan jännitysten pystysuora energiatason kuvaus on 1 (+) - 0 - 1 (-), tarkoittaen => keskellä kannattajaa on pienin normaalijännitys. Siinä missä taivutusjännitys on maksimissa, leikkausjännitys on minimissä.\n40.1 Jännitysten suuruus\nRakenteeseen syntyvät jännitykset eivät saa muodostua liian suureksi, vaarana on rikkoutuminen tai liian suuri muodonmuutos. Rakenteet mitoitetaan siten, etteivät jännitykset ylitä sallittua jännitystä. Sallituksi jännitykseksi staattisen kuormituksen yhteydessä valitaan tietty osa käytetyn materiaalin murtojännityksen tai myötörajan arvosta. Myötörajaan mitoittaminen on käytetympi ja suhdelaskennan mukainen mitoittamistapa.\nσ sall = σ M / n mitoitus murtolujuuteen\nσ sall = σ m / n mitoitus myötörajaan\nn = Varmuusluku\n40.2 Väsyttävän kuormituksen yhteydessä\nσ sall = σ W / n\nσ sall = σ T / n\nIskulujuus tarkoittaa sovitun muotoisen koekappaleen katkaisemiseen tarvittavaa energiamäärää iskumaisella kuormituksella. Siksi vain samanlaisilla sauvoilla tehdyt kokeet ovat vertailukelpoisia, iskulujuuden riippuessa koekappaleen muodosta. Tunnetetuin muoto koesauvalle on Charpyn U-sauva, jossa kokeessa heilurina toimiva vasara katkaisee sauvan. Iskulujuuden määrityksessä vasaran energiahäviö jaetaan kappaleen poikkileikkauksen murtopinnalla J/cm2.\nAjan myötä teräksen iskulujuus pienenee, jolloin ilmiöstä käytetään nimitystä teräksen vanheneminen. Vanheneminen ilmenee usein hitsaussaumojen lähellä murtumina. Murtuma esiintyy toisinaan lyhyen ajan jälkeen hitsauksesta, toisinaan vasta vuosien kuluttua. Murtumista tapahtuu etenkin huonojen teräslaatujen yhteydessä, josta syystä terästä valittaessa huomioidaan iskulujuus. Kohtalainen hitsauskelpoisuus edellyttää n. 30...40 J/cm2 iskulujuutta rakenteen käyttölämpötilassa, vaativissa tapauksissa jopa 80 J/cm2. Tässä vaiheessa aiheen käsittelyä, energialla määritetään materiaalin iskumaisten kuormitusten kestäminen. (340)\nSuhdelaskenta käyttää S235 teräslaadun kovuuden vaihtelun keskiarvoa HB 112 kN/cm2, joka vastaa suhdelukua 1,12. Yleisesti rakenneteräkset ovat toinen toista kovempia ja vaihtelua on niiden sisälläkin. Kovuus mitataan painamalla sovitunmuotoista kovaa kappaletta teräksen pintaan. Painamisesta syntynyt jälki mitataan ja tästä saadaan selville teräksen kovuus.\nTerästä valmistetaan eri prosesseissa, jolloin terästen välille syntyy lujuudellinen ero, jonka voi ilmaista kovuutena. On sovittu, että tiettyä tasoa teräksen lujuus ei saa missään olosuhteissa alittaa. Näin valmistettua terästä voi käyttää luotettavien lujuustarkastelujen suorittamiseen. Suhdelaskenta vie teräksen ominaisuuksien tuntemisen uudelle tasolle. Tämän tarkoittamatta, että laskelmat olisivat tarkempia, kuin muulla tavalla suoritettuna. Suhdelaskenta kritisoi ainoastaan luotettavia ja tarkkoja laskelmia, joista myöhemmin sanotaan, hups.\nHV HB Murtolujuus N/mm2\n100 95,0 320 Murtolujuuden suhteellinen muodostus\n105 99,8 335 Sovittu lähtöarvo 335 N/mm2\n1,253 = 2 samoin 199 / 99,8 = 2\n1,25 = 1 - 1,253 = 1,25 - 1,6 - 2,0\nTeräksen kovuus ei ole sattuma. Tuntemalla teräksen kovuuden, tämän voi johtaa arvoiksi. Perehdyttyämme laskentaan, laskemme näistä tiedoista sallittavat jännitysarvot kuormitusten tapauksille. Voimme samalla arvioida käytettävää materiaalia ja tarvittavaa profiilin suuruutta. (743)\nSuhde φ (1,618). Hiili- ja seosteräksien vetomurtolujuus saadaan varsin tarkasti jakamalla teräksen HB-kovuus luvulla 1,618. => HB 112 / 1,618 = 69,221 => σM = 112 - 69,221 = 42,8 kN/cm2. Arvo 42,8 kN/cm2 vastaa S235 terästälaatua, jonka taattu vetomurtolujuus on vähintään 37 kN/cm2. (337)\nSuhdelaskenta tarvitsee varmaksi tiedetyn lähtöarvon.\nKaava ei vaadi alustavaa varmaa lähtöarvoa.\nPeruskuorma 1 KN\nPituus 100 cm on helppo muistaa\nPuristuma 0,001 cm\nF =1 kN L = 100 cm A = 5 cm2 ό = ? (kysymys)\nό = 100 cm x 1 kN x cm2 = 0,001 cm\nKaava laskee puristuman, tarvitsematta ymmärtää laskentaa. Kaava toimii myös venymän laskemiseen.\nF kN <== =========== ==> F kN\nAksiaalinen puristuma terästangossa kertoo, kuinka paljon pituus lyhenee tai kääntäen venyy sitä puristettaessa tai vedettäessä. Voiman ollessa 1 yksikkö, poikkileikkaus 5 yksikköä ja pituus 100 yksikköä. => suhde voiman ja aksiaalisen puristuman välillä on 1/1000. Suhteen vallitessa, muut ovat tunnetut ilman laskentakaavaa. Suhdelaskenta käyttää cm yksikköä. Laskenta perustuu Newton - gravitaatio - pinta-ala - luku viisi yhdistelmään. Eräs laskennan ominaisuus on näkemisen geometria, tarkoittaen kuvioiden ja laskelmien visuaalisesti hahmotettavaa todellisuutta. Kuvassa on laskelma, joka esittää nimitysten liittymisen toisiinsa. Riittää havaita niiden liittyminen toisiinsa suhteena. Lopulta pinta-alat ja lujuus ovat samaa tarkoittavaa. Aksiaalinen puristuma tangossa on käänteisesti venymä tangossa. Voima saa usein arvon 1(,02) kN, jonka perusteella muut kuormitukset ovat tunnetut. Suhdelaskenta käyttää teräksen kimmokertoimen arvoa 20600 cm4. (156)\n53. VAIJERIN PUUTTUVA MOMENTTI\nRipustettaessa valaisin epäkeskeisesti ajoradan yläpuolelle, syntyy kuvan kuormitustapaus. Suunnittelijan suunnittelun ohjelma tekee vaijereiden voimien määrittämisen yksinkertaiseksi. Tämän jälkeen määritetään riittävä varmuus vaijerin tykyttävälle kuormitukselle. Ulkona sijaitseva valaisin kerää lunta ja tuuli heiluttaa kokonaisuutta jne. Tämä huomioidaan erityisesti lankojen päissä olevissa kiinnityksissä rakenteisiin.\nEdelleen huomioidaan vaijerisakkeleiden määrä kiinnityskohdissa. Vähintään kaksi vaijerilukkoa, sekä huomioidaan korroosion vaikutus lankaan. Yksinkertainenkin mitoitus sisältää useita huomioitavia asioita, jotta suunnittelija voi nukkua rauhallisin mielin yönsä.\nAikavertailuissa kyse on usein 1-ulotteisuudesta. Mielenkiintoisesti maantiejuoksussa aika muodostuu kaikkien ulotteisuuksien kautta (ylös - alas - sivuille - aika(dilaatio). Vaijerin liike on edestakaista etenemää, köysipyörien välittäessä liikkeen eri ulotteisuuksien kautta kulkevaksi. Terästanko jäykkänä ja paikallaan olevana, ei omaa langan kaltaista materian ominaisuutta. Lanka ja sen mitoitus eivät ole oleellista, vaan viittaus langan puuttuvasta (vääntö)momentista. Vastaavuus syntyy juoksemisen yhteydessä, jossa ns. puuttuva momentti ei estä eri ulotteisuuksia. Tämä on laskettavaa, jolloin fysiikka ja fysiologia toteavat saman. Tähän palataan pian laskennan muodossa. (306)\nLevyn paksuus kauppalaatuisena on samaa tarkoittavaa laskennan kanssa. Levyn muoto vaihtelee, kuten kuvissa säiliön pääty ja nosturin pääkannattaja. Levyä teoreettisessa muodossa tarvitsee suunnittelija, joka laatii työpiirustuksia teknisiin ratkaisuihin. Suunnittelijalla on nimikkeitä, jotka määrittävät laatua ja paksuuutta.\nFyysikko kysyy, mikä on teräslevyn ominaispaino ja piirtää harpilla ympyrän. Hän sanoo ympyrän halkaisijan olevan yksi (1). Levyn paksuus on samoin yksi (1). Teräksen ominaispaino on tästä laskemalla 0,785. Määrittäkää te yksiköt, sillä suhteellisuudessa sillä ei ole merkitystä.\n3,14.. x 12 x 1 = 0,785\nTieto levyn paksuudesta ja laadusta siirtyy piirustuksen osaluetteloon. Suhteellisuuden kautta arvo siirtyy valmistettavaan osaan ja lopulta tuotteeseen. Arvot ovat verrannollisia myös erisuuruisen vastaavan toiminnon omaavan tuotteen kanssa. Tulemme laskemaan tätä myöhemmin. Kuvien tuotteet ovat levyosia vaativista rakenteista.\nLevyn paksuuden voi laskea, jolloin ei tarvitse muistaa niitä. Tämä oli ensimmäinen tarkastelemani asia, josta mielsin suhteellisuuden asioiden kesken.\n0,6 - 0,8 - 1 - 1,2 - 1,5 - 2 - 2,5 - 3 - 4 - 5 - 6 - 8 - 10 - 12 - 15/16 - 20 - 25\n0,63 - 0,8 -1 - 1,2 - 1,6 - 2 - 2,5 - 3,15 - 4 - 5 - 6 - 8 - 10 - 12 - 16 - 20 - 25\n1,25 x 0,8 = 1 1,25 x 16 = 20\nTerästehtaat valmistavat levyjä kertoimella 1,25. Levyn paksuuden 0,8 mm kohdalla, on sama tarkastelemmeko 0,75 mm tai 0,8 mm levyä. Samoin levyjen paksuuksista 15 ja 16 mm. Teräslevyn paino on 3-ulotteinen, jossa muuttujia ovat paksuus, leveys ja pituus. Käytännössä paino on helppo määrittää taskulaskimella\nNeliömetri 1 mm teräslevyä = 8 kg\nTeräslevyt valmistetaan paksuuden + toleranssilla. Teräksen ominaispainosta 7,85 siirrymme + toleranssin kautta suhteelliseen arvoon 7,85 x 1,03 = 8,0 Tämä on yleinen tapa teräslevyn painon määrittämisessä. Paino on pinta-alan ja levyn paksuuden mukaan muuttuva. Pinta-alan säilyessä samana, paksuuden muuttuessa, kerroin 1,25 korotetaan porrastusten osoittamaan potenssiin. Suhteellisuus teräslevyssä, on selkeästi havaittava. Tämän kaltaista laskentaa harjoitin hahmottaakseni suhteellisuutta.\n1 - 1,25 - 1,6 - 2,0 - 2,5 - 3,15 - 4 - 5 - 6,3 -8,0 - 10\nEsimerkki 1: Levy PL 5 3150 x 2500 mm => 8 kg/m2 x 3,15 m x 2,5 m x 5 = 315 kg\n1,255 = 3,15 m 1,254 = 2,5 m\n8 kg x 5 (1,255 x 1,03) x (1,254 x 1,03)= 316 kg ( tarkka paino )\n8 kg x 5 x 1,259 x 1,032 = 316 kg\n1,257 = 5 (levyn paksuus)\n8 kg x 1,257 x 1,03 x 1,259 x 1,032 = 311 kg ( eroaa 1,6 % )\n8 x 1,2516 x 1,033 = 311 kg\nSitten kysymys; Mikä kerroin 1,03 on? (545)\nLaaditaan lujuuden perusteella looginen pyörötankojen varastonimikesarja. Sarjan saa yhdistämällä Fibonaccin ja suhdelukujonon kertoimella 1,25. Terästangon halkaisijan kasvaessa kertoimella 1,25 (koneenrakennuksen yleinen väsymisen kerroin) poikkipinnan pinta-ala noudattaa Fibonaccin lukujonoa.\nFibonaccin lukujono ( 1 ) - 1 - 2 - 3 - 5 - 8 - 13 - 21 - 34 - 55\nSuhdelukujono (D cm) (1)- 1,2(5) - 1,6 - 2,0 - 2,5 - 3,2 - 4,0 - 5,0 - 6,3 - 8,0\nA pyörötanko cm2 0,785 - 1 - 2 - 3,15 - 4,91- 8,04 - 12,57 - 19,63 -33,18 - 51\n1. 2. 3. 4. 5. (6.)\nSuhteellisuusraja on viisi porrastusta, jossa tarkkuus säilyy.\n10 - 12 - 16 - 20 - 25 - 32 - 40 - 50 - 65 - 80 - 100.... mm\nPyörötangon halkaisija 8 cm => A = (3,14... x D2) / 4\nA = (3,14... x 82) 4\nA = 50,27 cm2\nFibonaccin lukujonossa halkaisija 55 pyörötangon poikkileikkausala on 50,27 cm2. Terästen poikkileikkausten halkaisijat ovat toleranssiltaan + merkkisiä, jolloin arvon 50,25 cm2 voi korottaa arvoon 51 tai alentaa arvoksi 50 cm2. Laskennan kannalta tällä ei ole merkitystä, kun terästangon poikkileikkausta kasvatetaan kertoimella 1,25 (koneenrakennuksen yleinen väsymisen kerroin), silloin poikkipinnan pinta-alat noudattavat Fibonaccin lukujonoa.\nSuhdelukujonon arvon kasvaessa kahdella portaalla, kasvaa halkaisija kertoimella 1,6(18).\nPorrastus 1 ja 2\nEsim. D 2,0 cm - D 3,15 cm 3,15/2 = 1,6(18)\nD 4,0 cm - D 6,3 cm 6,3 / 4 = 1,6(18)\nD 6.3 cm - D 10,0 cm 10 /6,3 = 1,6(18)\nPoikileikkauksen pinta-ala kasvaa kertoimella 1,6(18)2\nEsim D2,0 cm - 3,15 cm2 - 33,18 cm2 8,04 / 3,15 = 1,6(18)2\nD4,0 cm - 12,57 cm2 - 33,18 cm2 33,18 / 12,57 = 1,6(18)2\nSuhdelaskenta ei ole laskentaa desimaalien tarkkuudella.\nD cm 1 - 1,2(5) - 1,5(1,6) - 2 - 2,5 - 3,2 - 4 - 5 - 6,3 - 8 - 10\nIx cm4 0,0491 0,12 0,32 0,785, 1,92 5,15 12.56 30,7 77,3 201 490,1\nWx cm3 0,0981 0,192 0,40 0.785 1,53 3,21 6,28 12,3 24,5 50,3 98,2\n(+2) (+1,6) (+1,25) (1) (-1,25) (-1,6) (-2) (-2,5) (-3,15) (-4) (-5)\nWx / Ix Ix / Wx\na) Kappaleen vapaa putoaminen 4,91 m / 1 sekunti\nb) Painovoima 9,81 m/s2\nc) Teräksen ominaispaino 0,785\nd) Laskennan kertoimet 1,25 ja 1,12\ne) Täysympyrä kaksi pii radiaania (6,28)\nf) Fibonaccin lukujono 1 - 1 - 2\nD10 0,0491 Ix cm4 - 0,0981 Wx cm3\n0,0491 cm4 + 0,0491 cm4 = 0,0982 cm4\nD10 0,0981 Wx cm3 - D12(,5) 0,192 Wx cm3\nEsitetty sarja kattaa lujuuden perusteella määritetyt poikkileikkaukset. Valitun sarjan ominaisuudet esitetään lujuuslaskennan yhteydessä.\nVarastonimikkeiden kokojen porrastus vastaa luonnon-mukaisena kultaista leikkausta ja seuraa Fibonaccin lukujonoa poikkileikkauksen osalta. Suhdelaskennan esityksen mukaisesti, poikkileikkauksen hyväksi koetun käytännön eli oikein mitoitetun osan arvot, siirtyvät toiseen eri mitoituksella olevaan vastaavaan.\nLuomakunnassa suhteellisuus siirtää hyväksi koetun käytännön tuoteporrastukseen. Ihmisen kohdalla tämä merkitsee vauvasta - lapseksi - nuorukaiseksi - aikuiseksi - vanhukseksi. Rakenteen koko muuttuu kasvamisen ajan, mutta hyväksi koettu käytäntö kulkee läpi tuotesarjan. Samalla tavalla, kuin Blaise Pascal määritti nimellään kulkevaan kolmioon liittyvän jotakin tärkeää, voin kirjoittaa näin liittyvän myös Fibonaccin lukujonoon.\nSuuret tekijätkin epäonnistuvat joskus akseleiden ja niihin liittyvien osien mitoittamisessa. Kotimainen tiedollisesti ja taidollisesti merkittävä yritys toimitti laitteen, jossa lujuuslaskijan mukaan oli akseli, jonka mitoitusjännitys oli suuruusluokkaa 2,5 kN/cm2. Laskennallisesti akselin ei olisi pitänyt rikkoutua, mutta näin kävi. Oliko syynä keinahtelevat kuormat akselilla, akselin syymäisyys ja pinnan kuoriutuminen kiilauran kohdalla, vai mikä johti vaurioitumiseen?\nLaskenta esittää erään mahdollisuuden vioittumiseen.\nAutonvalmistaja lanseerasi markkinoille 2000-luvun vaihteessa mallin, jonka vetoakselit kestivät 100 000 km tai alle, voi sanoa jokaisessa autossa. Syyksi esitettiin suojaavan kumipalkeen huonoutta, mutta lopputulos asiakkaan kannalta oli rikkoutunut tuote.\nVetonivelet eli nivelöidyt akselitapit maksoivat noin 600 euroa kappale asennettuna. Tehdas tuli vastaan alle 100 000 km ajetuissa autoissa maksamalla toisen ja asiakas toisen vetonivelen. Auton kehityksen kestettyä vuosikausia, jäi kerrottu lapsus silti tuotteeseen. Jossakin vaiheessa liimatut ovetkin irtosivat.\nSuurten epäonnistuessa, tiedämmekö paremmin odotettavissa olevista ongelmista? Tämän esityksen ollessa suhdelaskentaan perehdyttävän, tarjoaa laskenta raamit mitoitukseen. Jokainen tuote, on mittojen varmistuttua laskettava perinteisellä, opetetulla tavalla. Tulemme havaitsemaan eron suhdelaskentaan olevan usein pienen ja suhteellisuuden vakiinnuttua, voi sen varaan jättää enemmän. Aluksi on syytä verrata laskentaa keskenään ja havaita siirtyvät ominaisuudet laskennan avulla. (547)\nSitten kysymys; Mikä kerroin 1,03 on?\nTunnettu voima vaikuttaa pinta-alaan. Jännityksen suuruuden saa jakamalla vaikuttavan voiman pinta-alalla. Mitä suurempi pinta-ala, sitä pienempi jännitys. Tämä riittää aluksi, jota täydennetään myöhemmin suhdelaskentana. (150)\n58. TAIVUTUSTAPAUS 1 LASKEMINEN\nEniten tarvittavaa tietoa lujuuslaskennassa on kappaleen taipuminen kuormitettuna. Kuormitustapauksista yleinen on tapaus, jossa pistekuorma vaikuttaa kannattajan keskellä, joka on tuettu molemmista päistä. Taipuma muodostuu pistekuorman aiheuttamasta taipumasta kannattajan keskellä ja kannattajan painosta aiheutuvasta taipumasta. Laskenta HEB100 - HEB500 profiileille. (395)\nf = F x L3 / (48 x I x E)\nProfiili L1000 σt Ix Wx Iy Wy Pinta-ala\nF = Kannattimen paino\n5,18 m x 20,4 m/kg = 1,04 kN (105,6 kg)\nL = taulukosta 518 cm\nIx = taulukosta 450 cm4\nE = vakio 20600 kN/cm2\nf = 0,204 cm\nf = 0,314 cm\n0,204 cm + 0,314 cm = 0,518 cm\n518 cm / 1000 = 0,518 cm\nMatematiikassa Pascalin kolmion rvien välinen kerroin on 11. Samaa tarkoittavassa suhdelaskennassa 1,1, jolloin seuraava osoittaa kertoimen 11 arvon.\nLaskenta ei ole desimaalien asettamista (766)\n60. AKSIAALINEN PURISTUMA\nAksiaalinen puristuma terästangossa kertoo, paljonko pituus lyhenee tai kääntäen venyy sitä puristettaessa tai vedettäessä. Voiman ollessa 1 yksikkö, poikkileikkaus 5 yksikköä ja pituus 100 yksikköä. => (siitä seuraa) suhde voiman ja aksiaalisen puristuman välillä on 1/1000. Suhteen vallitessa, muut ovat tunnetut ilman laskentakaavaa. Suhdelaskenta käyttää yleisesti yksikköä cm, laskennan perustuessa Newton - gravitaatio - pinta-ala - luku viisi yhdistelmään. Eräs laskennan ominaisuus on näkemisen geometria, tarkoittaen kuvioiden ja laskelmien visuaalisesti hahmotettavaa todellisuutta. Kuvan laskelma esittää nimitysten liittymisen toisiinsa. Lopulta pinta-ala ja lujuus ovat samaa tarkoittavaa. Aksiaalinen puristuma tangossa on käänteisesti venymä tangossa. Suhdelaskenta käyttää teräksen kimmokertoimen arvona 20600 cm4.\nTämä on helppo muistaa\nPeruskuorma on aina 1 KN\nF kN ==> ==================== <== kN\nKaava laskee teräksen puristuman ja venymän, tarvitsematta ymmärtää laskelmaa. Suhdelaskenta tarvitsee lähtöarvon, jota kaava ei vaadi.\nSuhdelaskenta - EPC Calculation\nF = 200 kN => FΔ = 200 (x 1 kN)\nL = 500 cm => LΔ = 5 (x 100 cm)\nA = 50 cm2 => AΔ = 10 (x 5 cm2)\nό = 0,001 x FΔ x LΔ = 0,001 x 200 x 5 = 0,09708\n1,03 x AΔ 1,03 x 10\nF = 1200 kN L = 800 cm A = 315 cm2 ό = ?\nό = 0,001 x FΔ x LΔ = 0,001 x 1200 x 8 = 0,1479\n1,03 x AΔ 1,03 x 63\n(Taulukkolaskenta antaa 0,1479)\nF = 0,3 kN L = 20 cm A = 1 cm2 ό = ?\nό = 0,001 x FΔ x LΔ = 0,001 x 0,3 x 0,2 = 0,000291\n1,03 x AΔ 1,03 x 0,2\n(Taulukkolaskenta antaa 0,0003) (779)\n61. AVARUUSLÄVISTÄJÄ LUJUUSLASKENNASSA\nLujuuslaskennasssa normaalijännityksen nimellisen suuruuden ollessa 1 (särmän pituus kuutiossa) ==> leikkausjännityksen vaikutus voimasta on kaavojen mukainen 1,7 kertaa normaalijännityksen arvo. Tämän lujuuslaskentaa hallitsevat tietävät.\nNJR (3) = 1,7\nKuvio yllä esitettynä yhdellä desimaalilla esitti saman. Molemmat ovat hypotenuusoja kahdesta eri kuviosta, kuten leikkaus ja taivutus ovat eri kohdasta taivutettavaa kannattajaa. Vaikutuksen ero näiden välillä on\n1.1(18) + 0.6(18) = 1.7\nSiksi polttopuu katkaistaan kirveellä leikkaamalla, yrittämättä vetää puuta poikki.\nHEB200 kannattajan jänneväliä kasvatetaan kokeilemalla metrin pituudesta 1000 cm viisi kertaa kertoimella 1,1, jolloin uudeksi jänneväliksi tulee 161,051 cm.\nf = 5 x F x L^3 / (384 x E x I)\nf = 5 x 9,694722627 kN x 1610,513 cm3 / (384 x 20600 kN / cm x 5700 cm4)\nf = 4,4907861 cm\nHEB200 -profiilia kuormittaa oma paino. Jänneväliä kasvatetaan metrin pituudesta (100 cm) viisi kertaa kertoimella 1,1, jolloin uudeksi jänneväliksi tulee 161,051 cm. Kymmenellä desimaalilla laskettu taipuma metrin jännevälillä (100 cm) on laskettu ohjelmalla 0,6675226738 cm. Määritä taipuma jännevälillä 161,051 cm.\nf = 5 x F x L3 / (384 x E x I)\nf = 5 x 9,694722627 kN x 1610,513 cm3 / (384 x 20600 kN x cm x 5700 cm4)\nValitettavasti taskulaskin pystyi yhdeksän desimaalin tarkkuuteen. Usein yksi desimaali riittää käytännön laskutehtävissä, mutta esimerkissä halutaan osoittaa suhdelaskennan tarkkuus.\na) Samaa tarkoittava suhdelaskenta\nLähtotietona profiilin taipuu 100 cm jännevälillä 0,6675226738 cm. Suhdelaskenta ei tarvitse taulukkoa, joten tieto HEB200 profiilista on tarpeeton ja sen staattiset arvot.\nTaipuma 161,051 cm\nLähtötieto x muutosn = uusi taipuma\n0,667526738 cm x muutosn = 4,4907861 cm\nTarkkuus on tässä seitsemällä desimaalilla, mutta kymmenen desimaalin tarkkuus sisältyy laskelmaan. Tarkempi laskennan esittäminen on osoitettu sivuillani, jos luette niitä.\nb) Samaa tarkoittava suhdelaskenta\nJos olette tutustuneet painovoimavakioon ja lukeneet siitä kirjoittamani näillä sivuilla. Laskette edellisen tehtävän seuraavalla tavalla.\n6,72561 x 0,667526738 cm = 4,49 cm, joka on riittävä tarkkuus tarkasteluihin\nInsinöörit tarvitsevat staattisia arvoja kyetäkseen laskemaan yksinkertaisia asioita. Jos kerrot profiilin taipuvan omasta painosta 0.10828 cm jännevälillä 10 m, he ymmärtävät taipuman. Kysyttäessä paljonko profiili taipuu jännevälillä 16,051 m et saa vastausta. Heidän mielestään lähtötiedot eivät riitä tehtävään. Outoa?\nSiksi on olemassa suhdelaskenta, ettei taulukoita tarvita laskemiseen. On ymmärrettävä gravitaatiovakion oleva vakio ja tämän seurauksena taipumakin on vakio. Edelleen se johtaa valonnopeuteen ja aikadilaatioon, jonka geometrinen muoto on matematiikassa tunnettu. Siksi, laskekaapa edellinen esimerkki ja ottakaa mikä tahansa poikkileikkaus, jonka mittaa kasvatatte edellä olevalla suhteella. Tästä voimme siirtyä muihin suhteisiin, mutta ei sotketa niitä tähän.\nVoitte hyvin laskea itse tämän esimerkin.\n8,77565 m pitkä kannattaja on asetettu kahden tuen varaan esimerkin 1 mukaisesti. Taipumaksi on mitattu omasta painosta 0,17112049 cm. Määritä taipuma neljällä desimaalilla, jos tuentaväli on 17,84991 m.\nf = fo x aikadilaation\nf = 0.17112049 cm x aikadilaation\nf = 2.9290729618768053382408109555241\nJoidenkin ponnistelujen jälkeen ohjelmalla laskettu taipuma olisi 2.929072981 cm. Sen lisäksi ei ole olemassa mittalaitetta, jolla näillä kahdella tavalla lasketun tuloksen voi erottaa toisistaan. Edellä oleva tarkoittaa suhdelaskennan pystyvän kolmella desimaalilla tarkempiin laskelmiin, kuin taskulaskimessa on desimaaleja tai mittalaitteessa tarkkuutta. Tämän lisäksi laskettavaa kohdetta ei tarvitse olla oikeasti olemassa profiilina, käyränä taulukossa tai tuotteena valmistettu, jotta sen ominaisuudet tunnettaisiin. Tässä samaa tarkoittava suhdelaskenta poikkeaa kaikesta milloinkaan aikaisemmin esitetystä laskemisesta.\nKysykää vaikka tätä tehtävää professoriltanne, lujuuuden opettajaltanne. Takaan, ettette tule saamaan vastausta tehtävään. Ei heidän pitäisikään pystyä siihen vastaamaan, sillä olen ainoa tähän kykenevä tiedollani. Jonakin päivänä me kaikki hallitsemme tämän.\nMittayksiköillä suhdelaskennassa ei ole merkitystä. Yhtä hyvin mitat voivat olla tuumia, jalkoja tai mitä tahansa.\nHEB200 -profiilia kuormittaa oma paino. Jänneväli kasvatetaan kaksinkertaiseksi. Staattiset arvot taulukko ja laskentakaava ovat alla. Tehtävä on päätellä kaavasta, lisääntyykö taipuma a - b - c - d -kertaiseksi uudella jännevälillä ja miksi näin tapahtuu.\n4 12 16 20 - kertaa alkuperäinen taipuma\nAinoa muuttuja kaavassa on L, josta voitte päätellä vastauksen. Voitteko sittenkään, jonka saatte selville laskemalla kaavan arvoilla.