Olet tässä: Finlex › Valtiosopimukset › Valtiosopimukset › 2007 › 91/2007 › Sopimus tms.\nSuomen hallituksen ja Australian hallituksen välillä tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veronkiertämisen estämiseksi\nSuomen hallitus ja Australian hallitus,\ntulovero mukaan lukien Australian liittovaltion lainsäädännön mukaan öljyvarojen tutkimiseen tai hyväksikäyttöön liittyvien rannikon ulkopuolisten hankkeiden osalta määrättävä resurssivero.\n2. Sopimusta sovelletaan myös kaikkiin samanlaisiin tai pääasiallisesti samanluonteisiin veroihin, joita sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen määrätään Australian liittovaltion lainsäädännön tai Suomen lainsäädännön mukaan tällä hetkellä suoritettavien verojen ohella tai asemesta. Sopimusvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava toisilleen lainsäädäntöönsä tehdyistä merkittävistä muutoksista, jotka koskevat veroja joihin sopimusta sovelletaan, kohtuullisessa ajassa näiden muutosten jälkeen.\n3. Sovellettaessa 23 artiklaa veroja, joihin tätä sopimusta sovelletaan, ovat kaikenlaatuiset verot, jotka määrätään sopimusvaltioiden, niiden valtiollisten osien tai paikallisviranomaisten lukuun.\n4. Sovellettaessa 25 ja 26 artiklaa veroja, joihin tätä sopimusta sovelletaan, ovat:\na) Australian osalta kaikenlaatuiset verot, jotka määrätään liittovaltion lainsäädännön mukaan ja joita "the Commissioner of Taxation" -niminen viranomainen hallinnoi; ja\nb) Suomen osalta kaikenlaatuiset verot.\na) "Australia", maantieteellisessä merkityksessä käytettynä, sulkee pois kaikki muut ulkoiset alueet paitsi:\n1) Norfolkinsaarten territorion;\n2) Joulusaaren territorion;\n3) Kookos- (Keeling-) saarten territorion;\n4) Ashmore- ja Cartiersaarten territorion;\n5) Heardinsaaren ja McDonaldinsaarten territorion; ja\n6) Korallimeren saarten territorion,\nja käsittää Australian (mukaan lukien tässä alakohdassa eritellyt territoriot) aluerajoihin rajoittuvat alueet, joilla kansainvälisen oikeuden mukaisesti on nykyisin voimassa Australian lainsäädäntö, joka koskee mannerjalustan merenpohjan ja sen sisustan luonnonvarojen tutkimista ja hyväksikäyttöä;\nf) "vero" tarkoittaa Australian veroa tai Suomen veroa, sen mukaan kuin asiayhteys edellyttää, mutta ei sisällä sakkoa tai korkoa, jota määrätään jommankumman sopimusvaltion verolainsäädännön perusteella;\ng) "Australian vero" tarkoittaa veroa, jota Australia määrää kannettavaksi ja johon tätä sopimusta 2 artiklan mukaan sovelletaan;\nh) "Suomen vero" tarkoittaa veroa, jota Suomi tai sen paikallisviranomainen määrää kannettavaksi ja johon tätä sopimusta 2 artiklan mukaan sovelletaan;\ni) "toimivaltainen viranomainen" tarkoittaa Australian osalta "the Commissioner of Taxation" -nimistä viranomaista tai hänen valtuuttamaansa edustajaa ja Suomen osalta valtiovarainministeriötä tai valtiovarainministeriön valtuuttamaa edustajaa;\nj) sanonta "liiketoiminta" käsittää vapaan ammatin ja muun itsenäisen toiminnan harjoittamisen;\nk) sanontaa "yritys" sovelletaan kaikkeen liiketoiminnan harjoittamiseen;\nl) "kansainvälinen liikenne" tarkoittaa kuljetusta laivalla tai ilma-aluksella, jota sopimusvaltiossa oleva yritys käyttää, paitsi milloin laivaa tai ilma-alusta käytetään ainoastaan toisessa sopimusvaltiossa olevien paikkojen välillä;\nm) "kansalainen" tarkoittaa sopimusvaltion osalta:\n2) yhtiötä, jonka oikeusasema sellaisenaan on seurausta tässä sopimusvaltiossa voimassa olevasta lainsäädännöstä;\nn) sanonta "hyväksytty arvopaperipörssi" tarkoittaa:\n1) Australian Stock Exchange -nimistä arvopaperipörssiä ja muuta australialaista arvopaperipörssiä, joka on hyväksytty sellaiseksi Australian lainsäädännön mukaan;\n2) Helsingin arvopaperipörssiä ja muuta suomalaista arvopaperipörssiä, joka on hyväksytty sellaiseksi Suomen lainsäädännön mukaan; sekä\n3) muuta arvopaperipörssiä, josta sopimusvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat sopineet.\n1. Tätä sopimusta sovellettaessa sanonta "sopimusvaltiossa asuva henkilö" tarkoittaa:\na) Australian osalta henkilöä, joka Australian verolainsäädäntöä sovellettaessa on Australiassa asuva; ja\nb) Suomen osalta henkilöä, joka Suomen lainsäädännön mukaan on siellä verovelvollinen kotipaikan, asumisen, liikkeen johtopaikan, rekisteröintipaikan tai muun sellaisen seikan nojalla.\nMyös sopimusvaltion hallitus, tai sopimusvaltion valtiollinen osa, paikallisviranomainen tai julkisyhteisö on sopimusta sovellettaessa tässä valtiossa asuva henkilö.\n2. Henkilö ei ole sopimusvaltiossa asuva tätä sopimusta sovellettaessa, jos hän on verovelvollinen tässä valtiossa vain tässä valtiossa olevista lähteistä saadun tulon perusteella.\n3. Milloin luonnollinen henkilö tämän artiklan edellä olevien määräysten mukaan asuu molemmissa sopimusvaltioissa, hänen kotipaikkansa määritetään seuraavasti:\na) hänen katsotaan asuvan vain siinä valtiossa, jossa hänen käytettävänään on vakinainen asunto; mutta jos hänen käytettävänään on vakinainen asunto molemmissa valtioissa tai ei kummassakaan niistä, katsotaan hänen asuvan vain siinä valtiossa, johon hänen henkilökohtaiset ja taloudelliset suhteensa ovat kiinteämmät (elinetujen keskus);\nb) jos ei voida ratkaista, kummassa valtiossa elinetujen keskus on, hänen katsotaan asuvan vain siinä valtiossa, jonka kansalainen hän on;\nc) jos hän on molempien valtioiden kansalainen tai ei ole kummankaan valtion kansalainen, sopimusvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on pyrittävä ratkaisemaan asia keskinäisin sopimuksin.\n4. Jos tulo tai voitto, jonka luonnollinen henkilö saa, on sopimusvaltiossa verovapaa vain sen vuoksi, että henkilö on väliaikaisesti valtiossa asuvan asemassa tämän valtion sovellettavan verolainsäädännön mukaan, toisessa sopimusvaltiossa ei myönnetä tämän sopimuksen perusteella huojennusta tämän tulon tai voiton osalta.\n5. Milloin muu kuin luonnollinen henkilö 1 kappaleen määräysten mukaan asuu molemmissa sopimusvaltioissa, sen katsotaan asuvan vain siinä valtiossa, jossa se on rekisteröity.\nf) kaivoksen, öljy- tai kaasulähteen, louhoksen tai muun paikan, joka liittyy luonnonvarojen tutkimiseen tai hyväksikäyttöön; ja\ng) Australiassa sijaitsevan omaisuuden, jota käytetään maatalouteen, laiduntamiseen tai metsätalouteen.\n4. Tämän artiklan 1, 2 ja 3 kappaleen määräysten estämättä, jos sopimusvaltiossa asuva yritys:\na) harjoittaa toisessa valtiossa valvonta- tai konsultointitoimintaa, joka liittyy tässä toisessa valtiossa harjoitettuun rakennus- tai asennustoimintaan, yhdessä tai useassa jaksossa yhteensä yli 183 päivää kahdentoista kuukauden aikana;\nb) harjoittaa toimintaa (mukaan lukien huomattavan laitteiston käyttäminen) toisessa valtiossa tässä toisessa valtiossa sijaitsevien luonnonvarojen tutkimiseksi tai hyväksikäyttämiseksi yhdessä tai useassa jaksossa yhteensä yli 90 päivää kahdentoista kuukauden aikana; tai\nc) käyttää huomattavaa (muuta kuin b alakohdassa mainittua) laitteistoa toisessa valtiossa yhdessä tai useassa jaksossa yhteensä yli 183 päivää kahdentoista kuukauden aikana,\ntätä toimintaa katsotaan harjoitetun yrityksellä tässä toisessa valtiossa olevasta kiinteästä toimipaikasta. Tätä ei kuitenkaan noudateta, jos toiminta rajoittuu sellaiseen, joka mainitaan 6 kappaleessa ja joka on yritykselle luonteeltaan valmistelevaa tai avustavaa.\n5. a) Tämän artiklan 3 ja 4 kappaleen mukaisen toiminnan kesto määritetään laskemalla yhteen ne ajanjaksot, jolloin toimintaa harjoittavat sopimusvaltiossa etuyhteydessä keskenään olevat yritykset edellyttäen, että yrityksen toiminta tässä valtiossa liittyy sen etuyhteysyhtiön tässä valtiossa harjoittamaan toimintaan.\nb) Ajanjakso, jolloin kaksi tai useampi etuyhteydessä keskenään oleva yritys harjoittaa samanaikaista toimintaa, lasketaan mukaan vain kerran määritettäessä toiminnan kestoa.\nc) Tämän artiklan mukaan yrityksen katsotaan olevan etuyhteydessä toisen yrityksen kanssa, jos:\n1) jommallakummalla yrityksellä on välitön tai välillinen määräämisvalta toisessa yrityksessä; tai\n2) samalla henkilöllä tai samoilla henkilöillä on välitön tai välillinen määräämisvalta molemmissa yrityksissä.\n6. Tämän artiklan edellä olevien määräysten estämättä sanonnan "kiinteä toimipaikka" ei katsota käsittävän:\nf) kiinteän liikepaikan pitämistä ainoastaan tämän kappaleen a) - e) kohdassa mainittujen toimintojen yhdistämiseksi,\nedellyttäen, että tämä toiminta on yritykselle luonteeltaan valmistelevaa tai avustavaa.\n7. Tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen määräysten estämättä, jos henkilö, olematta itsenäinen edustaja, johon 8 kappaletta sovelletaan, toimii yrityksen puolesta ja:\na) hänellä on sopimusvaltiossa valtuus neuvotella sopimuksista olennaisilta osin ja tehdä niitä yrityksen nimissä ja hän valtuuttaan siellä tavanomaisesti käyttää; tai\nb) hän valmistaa, muokkaa tai jalostaa sopimusvaltiossa yrityksen lukuun sille kuuluvia tavaroita,\ntällä yrityksellä katsotaan olevan kiinteä toimipaikka tässä valtiossa jokaisen toiminnan osalta, jota tämä henkilö harjoittaa yrityksen lukuun. Tätä ei kuitenkaan noudateta, jos tämän henkilön toiminta rajoittuu sellaiseen, joka mainitaan 6 kappaleessa ja joka on yritykselle luonteeltaan valmistelevaa tai avustavaa.\n8. Sopimusvaltiossa olevalla yrityksellä ei katsota olevan kiinteää toimipaikkaa toisessa sopimusvaltiossa pelkästään sen vuoksi, että se harjoittaa liiketoimintaa siinä valtiossa välittäjän, komissionäärin tai muun itsenäisen edustajan välityksellä, edellyttäen, että tämä henkilö toimii säännönmukaisen liiketoimintansa rajoissa.\n9. Se seikka, että sopimusvaltiossa asuvalla yhtiöllä on määräämisvalta yhtiössä - tai siinä on määräämisvalta yhtiöllä - joka asuu toisessa sopimusvaltiossa taikka joka tässä toisessa valtiossa harjoittaa liiketoimintaa (joko kiinteästä toimipaikasta tai muulla tavoin), ei itsestään tee kumpaakaan yhtiötä toisen kiinteäksi toimipaikaksi.\n10. Tämän artiklan edellisissä kappaleissa esitettyjä periaatteita sovelletaan tämän sopimuksen 11 artiklan 7 kappaletta ja 12 artiklan 5 kappaletta sovellettaessa sen ratkaisemiseksi, onko kiinteän toimipaikan katsottava olevan molempien sopimusvaltioiden ulkopuolella, ja onko yrityksellä, joka ei ole sopimusvaltiossa asuva, katsottava olevan kiinteä toimipaikka sopimusvaltiossa.\n1. Tulosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa kiinteästä omaisuudesta (siihen luettuna Suomessa olevasta maataloudessa tai metsätaloudessa käytetystä omaisuudesta saatu tulo), voidaan verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa tämä omaisuus on.\n2. Tätä artiklaa sovellettaessa sanonnalla "kiinteä omaisuus":\na) on Australian osalta se merkitys, joka sanonnalla on Australian lainsäädännön mukaan, ja sanonta käsittää\n1) vuokraoikeuden ja muun osuuden tai oikeuden maahan, riippumatta siitä, onko maa viljeltyä vai ei, mukaan lukien oikeus etsiä mineraali-, öljy- tai kaasuesiintymiä, tai muita luonnonvaroja sekä oikeus louhia tai kaivaa näitä esiintymiä tai varoja; ja\n2) oikeuden määrältään muuttuviin tai kiinteisiin maksuihin, jotka saadaan vastikkeena mineraali-, öljy- tai kaasuesiintymien, louhosten tai muiden luonnonvarojen ottamis- tai hyväksikäyttämispaikkojen joko hyväksikäyttämisestä tai siihen liittyen tai näiden esiintymien, louhosten ja paikkojen tutkimis- tai hyväksikäyttöoikeudesta; ja\nb) tarkoitetaan Suomen osalta omaisuutta, joka Suomen lainsäädännön mukaan katsotaan kiinteäksi omaisuudeksi; sanonta käsittää kuitenkin aina rakennuksen, kiinteän omaisuuden tarpeiston, maataloudessa ja metsätaloudessa käytetyn elävän ja elottoman irtaimiston, oikeudet, joihin sovelletaan yksityisoikeuden kiinteää omaisuutta koskevia määräyksiä, kiinteän omaisuuden käyttöoikeuden sekä oikeudet määrältään muuttuviin tai kiinteisiin korvauksiin, jotka saadaan kivennäisesiintymien, lähteiden ja muiden luonnonvarojen hyväksikäytöstä tai oikeudesta niiden hyväksikäyttöön.\nLaivoja ja ilma-aluksia ei pidetä kiinteänä omaisuutena.\n3. Osuuden tai oikeuden, jota tarkoitetaan 2 kappaleessa, katsotaan olevan siellä, missä maa, mineraali-, öljy- tai kaasuesiintymät, louhokset tai luonnonvarat sijaitsevat tai missä niiden etsintä tapahtuu.\n4. Tämän artiklan 1 kappaleen määräyksiä sovelletaan tuloon, joka saadaan kiinteän omaisuuden välittömästä käytöstä, sen vuokralle antamisesta tai muusta käytöstä.\n5. Jos osakkeiden tai muiden yhtiö-, trusti- tai niihin verrattavan instituution osuuksien omistus oikeuttaa henkilön hallitsemaan yhtiön, trustin tai niihin verrattavan instituution hallitsemaa tai sen puolesta hallittua kiinteää omaisuutta, voidaan tulosta, joka saadaan tällaisen hallintaoikeuden välittömästä käytöstä, vuokralle antamisesta tai muusta käytöstä, verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa kiinteä omaisuus on.\n6. Tämän artiklan 1, 3 ja 4 kappaleen määräyksiä sovelletaan myös yrityksen omistamasta kiinteästä omaisuudesta saatuun tuloon.\n7. Tämän artiklan 5 kappaleen määräyksiä sovelletaan myös yrityksen omistamasta sanotussa kappaleessa tarkoitetusta hallintaoikeuden välittömästä käytöstä, vuokralle antamisesta tai muusta käytöstä saatuun tuloon.\n2. Jos sopimusvaltiossa oleva yritys harjoittaa liiketoimintaa toisessa sopimusvaltiossa siellä olevasta kiinteästä toimipaikasta, luetaan, jollei 3 kappaleen määräyksistä muuta johdu, kummassakin sopimusvaltiossa kiinteään toimipaikkaan kuuluvaksi se tulo, jonka toimipaikan olisi voitu olettaa tuottavan, jos se olisi ollut erillinen yritys, joka harjoittaa samaa tai samanluonteista toimintaa samojen tai samanluonteisten edellytysten vallitessa ja itsenäisesti päättää liiketoimista sen yrityksen kanssa, jonka kiinteä toimipaikka se on, tai muiden yritysten kanssa, joihin se on liikesuhteissa.\n3. Kiinteän toimipaikan tuloa määrättäessä on vähennykseksi hyväksyttävä kiinteästä toimipaikasta johtuneet yrityksen menot, niihin luettuina yrityksen johtamisesta ja yleisestä hallinnosta johtuneet menot, jotka olisivat vähennyskelpoisia, jos kiinteä toimipaikka olisi itsenäinen henkilö, joka maksaisi nämä menot, riippumatta siitä, ovatko ne syntyneet siinä valtiossa, jossa kiinteä toimipaikka on, vai muualla.\n5. Tämän artiklan määräykset eivät vaikuta sopimusvaltion lainsäädännön soveltamiseen, joka koskee henkilön verottamista, mukaan lukien verottaminen tapauksissa, joissa tämän valtion toimivaltaisen viranomaisen käytettävissä olevat tiedot ovat riittämättömiä kiinteään toimipaikkaan kuuluvaksi luettavan tulon määräämiseksi, edellyttäen että tätä lainsäädäntöä sovelletaan, sikäli kuin se on mahdollista, tässä artiklassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti.\n6. Milloin liiketuloon sisältyy tulolajeja tai voittoja, joita käsitellään erikseen tämän sopimuksen muissa artikloissa, tämän artiklan määräykset eivät vaikuta sanottujen artiklojen määräyksiin.\n7. Tämän artiklan määräykset eivät vaikuta sopimusvaltion vakuutustoiminnasta saadun tulon verottamista koskevan lainsäädännön soveltamiseen sellaisen henkilön osalta, joka ei ole siellä asuva. Jos kuitenkin jommankumman sopimusvaltion tämän sopimuksen allekirjoittamisajankohtana voimassa olevaa lainsäädäntöä muutetaan (muutoin kuin vähäisessä määrin vaikuttamatta sen yleiseen luonteeseen), sopimusvaltioiden on neuvoteltava keskenään sopiakseen tähän kappaleeseen tehtävästä tarpeellisesta muutoksesta.\na) sopimusvaltiossa asuva henkilö on etuudenomistajana oikeutettu, välittömästi tai yhden tai useamman väliin sijoitetun trustiomaisuuden kautta, osuuteen liiketulosta yrityksessä, jonka toimintaa sellaisen trustiomaisuuden, jota ei käsitellä verotuksessa yhtiönä, edunvalvoja (trustee) harjoittaa toisessa sopimusvaltiossa; ja\nb) tämän yrityksen osalta, edunvalvojalla olisi sopimuksen 5 artiklan periaatteiden mukaisesti kiinteä toimipaikka tässä toisessa valtiossa,\nedunvalvojan harjoittama yritystoiminta katsotaan tämän sopimusvaltiossa asuvan henkilön toisessa sopimusvaltiossa siellä sijaitsevasta kiinteästä toimipaikasta harjoittamaksi ja tämä osuus liiketulosta luetaan tähän kiinteään toimipaikkaan kuuluvaksi.\nLaivat ja ilma-alukset\n2. Tämän artiklan 1 kappaleen määräysten estämättä voidaan yrityksen tulosta, joka saadaan laivan tai ilma-aluksen käyttämisestä, verottaa toisessa sopimusvaltiossa siltä osin kuin tulo saadaan välittömästi tai välillisesti sellaisesta laivan tai ilma-aluksen käyttämisestä, joka rajoittuu ainoastaan tässä toisessa valtiossa oleviin paikkoihin.\n3. Tulo, johon tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen määräyksiä sovelletaan, sisältää myös sellaisen tulon laivan tai ilma-aluksen käyttämisestä, joka saadaan osallistumisesta pooliliikenteeseen tai muuhun voitonjakojärjestelyyn.\n4. Tätä artiklaa sovellettaessa käsitellään tuloa, joka saadaan sopimusvaltiossa laivaan tai ilma-alukseen otettujen matkustajien ja siellä lastatun elävän irtaimiston, postin tai tavaran kuljettamisesta laivalla tai ilma-aluksella tässä valtiossa olevaan paikkaan, tulona, joka saadaan vain tässä valtiossa oleviin paikkoihin rajoittuvasta laivojen tai ilma-alusten käyttämisestä.\na) sopimusvaltiossa oleva yritys välittömästi tai välillisesti osallistuu toisessa sopimusvaltiossa olevan yrityksen johtoon tai valvontaan tahi omistaa osan sen pääomasta; taikka\nJos jommassakummassa tapauksessa yritysten välillä kaupallisissa tai rahoitussuhteissa on voimassa ehtoja, jotka poikkeavat siitä, mitä voidaan olettaa olevan voimassa sellaisten riippumattomien yritysten välillä, jotka ylläpitävät täysin riippumattomia liikesuhteita keskenään, voidaan kaikki tulo, joka ilman näitä ehtoja olisi kertynyt toiselle näistä yrityksistä, mutta näiden ehtojen vuoksi ei ole kertynyt yritykselle, lukea tämän yrityksen tuloon ja verottaa siitä tämän mukaisesti.\n2. Tämän artiklan määräykset eivät vaikuta sopimusvaltion lainsäädännön soveltamiseen, joka koskee henkilön verottamista, mukaan lukien verottaminen tapauksissa, joissa tämän valtion toimivaltaisen viranomaisen käytettävissä olevat tiedot ovat riittämättömiä yritykseen kertyvän tulon määräämiseksi, edellyttäen että tätä lainsäädäntöä sovelletaan, sikäli kuin se on mahdollista, tässä artiklassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti.\n3. Milloin sopimusvaltiossa olevan yrityksen tulo, josta tässä valtiossa verotetaan, luetaan tämän artiklan 1 tai 2 kappaleen määräysten mukaan myös toisessa sopimusvaltiossa olevan yrityksen tuloon ja verotetaan tässä toisessa valtiossa, ja näin mukaan luettu tulo on tuloa, jonka olisi oletettu kertyvän tälle toisessa valtiossa olevalle yritykselle, jos yritysten välillä käytetyt ehdot olisivat olleet sellaisia, joita sellaisten riippumattomien yritysten välillä, jotka toimivat täysin riippumattomasti toistensa kanssa, olisi voitu olettaa käytettävän, ensiksi mainitun valtion on asianmukaisesti oikaistava tästä tulosta siellä määrätyn veron määrä, jos tämä ensiksi mainittu valtio pitää oikaisua oikeutettuna. Tällaista oikaisua tehtäessä on otettava huomioon tämän sopimuksen muut määräykset, ja sopimusvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarvittaessa neuvoteltava keskenään.\n1. Osingosta, jonka maksaa yhtiö, jonka verotuksellinen kotipaikka on sopimusvaltiossa ja jonka etuudenomistaja on toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.\n2. Osingosta voidaan kuitenkin verottaa myös siinä sopimusvaltiossa, jossa osingon maksavan yhtiön verotuksellinen kotipaikka on, tämän valtion lainsäädännön mukaan, mutta vero ei saa olla suurempi kuin:\na) 5 prosenttia osingon kokonaismäärästä, jos osinkoetuuden omistaja on yhtiö, joka välittömästi omistaa vähintään 10 prosenttia osingon maksavan yhtiön äänimäärästä;\nb) 15 prosenttia osingon kokonaismäärästä muissa tapauksissa,\nedellyttäen, että jos asiassa sovellettava laki muuttuu jommassakummassa sopimusvaltiossa tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen muutoin kuin vähäisessä määrin vaikuttamatta sen yleiseen luonteeseen, sopimusvaltioiden on neuvoteltava keskenään sopimukseen pääsemiseksi sellaisista tähän kappaleeseen tehtävistä muutoksista, jotka saattavat olla tarpeen.\n3. Tämän artiklan 2 kappaleen määräysten estämättä osingosta ei saa verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa osingon maksavan yhtiön verotuksellinen kotipaikka on, jos osinkoetuuden omistaja on toisessa sopimusvaltiossa asuva yhtiö, joka on omistanut osakkeet, jotka edustavat 80 prosenttia tai enemmän osingon maksavan yhtiön äänimäärästä, sellaisen 12 kuukauden ajanjakson ajan, joka päättyy sinä päivänä, jona osinko ilmoitetaan, ja osinkoetuuden omistavan yhtiön:\na) pääosakeluokka on listattu tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen n) 1) tai 2) alakohdassa määritellyssä hyväksytyssä arvopaperipörssissä ja sillä käydään säännöllisesti kauppaa yhdessä tai useammassa hyväksytyssä arvopaperipörssissä;\nb) omistaa suoraan tai välillisesti, yksi tai useampi yhtiö, jonka pääosakeluokka on listattu tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen n) 1) tai 2) alakohdassa määritellyssä hyväksytyssä arvopaperipörssissä ja sillä käydään säännöllisesti kauppaa yhdessä tai useammassa hyväksytyssä arvopaperipörssissä;\nc) osalta tämän kappaleen a) tai b) kohtien edellytykset eivät täyty, mutta ensiksi mainitun sopimusvaltion toimivaltainen viranomainen päättää, tämän valtion lainsäädännön mukaan, että osinkoetuuden omistavan yhtiön perustamisen, hankkimisen tai ylläpitämisen ja sen toiminnan harjoittamisen yhtenä pääasiallisena tavoitteena ei ollut sopimuksen mukaisten etuuksien hankkiminen. Ensiksi mainitun sopimusvaltion toimivaltaisen viranomaisen on neuvoteltava toisen sopimusvaltion toimivaltaisen viranomaisen kanssa ennen kuin se kieltäytyy myöntämästä sopimuksen mukaisia etuuksia tämän kohdan mukaan.\n4. Sanonnalla "osinko" tarkoitetaan tässä artiklassa tuloa, joka on saatu osakkeista tai muista oikeuksista, jotka eivät ole saamisia ja jotka oikeuttavat voitto-osuuteen, samoin kuin muita määriä, jotka sen valtion lainsäädännön mukaan, jossa voittoa jakavalla yhtiöllä on verotuksellinen kotipaikka, kohdellaan verotuksessa samalla tavoin kuin osakkeista saatua tuloa.\n5. Tämän artiklan 1, 2 ja 3 kappaleen määräyksiä ei sovelleta, jos sopimusvaltiossa asuva osinkoetuuden omistaja harjoittaa toisessa sopimusvaltiossa, jossa osingon maksava yhtiö asuu, liiketoimintaa siellä olevasta kiinteästä toimipaikasta ja osingon maksamisen perusteena oleva osuus tosiasiallisesti liittyy tähän kiinteään toimipaikkaan. Tässä tapauksessa sovelletaan 7 artiklan määräyksiä.\n6. Jos sopimusvaltiossa asuva yhtiö saa tuloa toisesta sopimusvaltiosta, tämä toinen valtio ei saa verottaa yhtiön maksamasta osingosta, kun kyse on osingosta, jonka etuudenomistaja ei ole toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö, paitsi mikäli osinko maksetaan tässä toisessa valtiossa asuvalle henkilölle tai mikäli osingon maksamisen perusteena oleva osuus tosiasiallisesti liittyy tässä toisessa valtiossa olevaan kiinteään toimipaikkaan, eikä myöskään määrätä yhtiön jakamattomasta voitosta tällaisesta voitosta suoritettavaa veroa, vaikka maksettu osinko tai jakamaton voitto kokonaan tai osaksi koostuisi tässä toisessa valtiossa kertyneestä tulosta. Tätä kappaletta ei sovelleta osinkoon, jonka maksaa yhtiö, joka on sekä Australiassa asuva Australian verolainsäädännön mukaan että Suomessa asuva Suomen verolainsäädännön mukaan.\n7. Tämän artiklan mukaista veronhuojennusta ei myönnetä, jos niiden osakkeiden tai muiden osuuksien, joiden osalta osinko maksetaan, luomiseen tai siirtämiseen liittyvän henkilön pääasiallinen tavoite tai eräs pääasiallisista tavoitteista on ollut tämän artiklan hyväksikäyttö tämän luomisen tai siirtämisen avulla.\n1. Korosta, joka kertyy sopimusvaltiosta ja jonka etuudenomistaja on toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.\n2. Korosta voidaan kuitenkin verottaa myös siinä sopimusvaltiossa, josta se kertyy, tämän valtion lainsäädännön mukaan, mutta vero ei saa olla suurempi kuin 10 prosenttia koron kokonaismäärästä.\n3. Tämän artiklan 2 kappaleen määräysten estämättä verotetaan sopimusvaltiosta kertyvästä korosta, jonka etuudenomistaja on toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö, vain toisessa sopimusvaltiossa, jos:\na) koron saa sopimusvaltio tai sen valtiollinen tai hallinnollinen osa tai paikallisviranomainen, tai muu sopimusvaltiossa valtiollisia tehtäviä hoitava elin, tai sopimusvaltiossa keskuspankin tehtäviä suorittava pankki; tai\nb) koron saa rahoituslaitos, joka on maksajasta riippumaton ja toimii täysin itsenäisesti suhteessa maksajaan. Tätä artiklaa sovellettaessa sanonta "rahoituslaitos" tarkoittaa pankkia tai muuta yritystä, joka saa huomattavan osan tuloistaan keräämällä velkarahoitusta rahoitusmarkkinoilta tai ottamalla vastaan korkotalletuksia ja käyttämällä näitä varoja rahoitusliiketoiminnan harjoittamiseen.\n4. Tämän artiklan 3 kappaleen määräysten estämättä voidaan korosta, johon kappaleen b) kohdassa viitataan, verottaa valtiossa, josta se kertyy, verokannalla, joka ei ole suurempi kuin 10 prosenttia koron kokonaismäärästä, jos korko maksetaan osana järjestelyä, johon liittyy vastakkaislainoja ("back-to-back -luotto") tai muu taloudellisesti vastaava järjestely, jolla on tarkoitus aikaansaada samanlainen vaikutus kuin vastakkaislainoilla.\n5. Sanonta "korko" käsittää tässä artiklassa koron, joka saadaan valtion antamista arvopapereista tahi obligaatioista tai debentuureista riippumatta siitä, onko ne turvattu kiinteistökiinnityksellä vai ei, ja liittyykö niihin oikeus osuuteen voitosta vai ei. Sanonta käsittää myös koron, joka saadaan kaikenlaatuisista muista saamisista sekä tulon, joka sen sopimusvaltion verolainsäädännön mukaan, josta tulo kertyy, on saman verokohtelun alainen kuin lainaksi annetusta rahasta saatu tulo.\n6. Tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen, 3 kappaleen b) kohdan ja 4 kappaleen määräyksiä ei sovelleta, jos sopimusvaltiossa asuva korkoetuuden omistaja harjoittaa toisessa sopimusvaltiossa, josta korko kertyy, liiketoimintaa siellä olevasta kiinteästä toimipaikasta, ja koron maksamisen perusteena oleva saaminen tosiasiallisesti liittyy tähän kiinteään toimipaikkaan. Tässä tapauksessa sovelletaan 7 artiklan määräyksiä.\n7. Koron katsotaan kertyvän sopimusvaltiosta, kun sen maksaa henkilö, jonka verotuksellinen kotipaikka on tässä valtiossa. Jos kuitenkin koron maksajalla riippumatta siitä, asuuko hän sopimusvaltiossa vai ei, on sopimusvaltiossa tai molempien sopimusvaltioiden ulkopuolella kiinteä toimipaikka, jonka yhteydessä koron maksamisen perusteena oleva velka on syntynyt, ja korko rasittaa tätä kiinteää toimipaikkaa, katsotaan koron kertyvän siitä valtiosta, jossa kiinteä toimipaikka on.\n8. Jos koron määrä maksajan ja korkoetuuden omistajan tai heidän molempien ja muun henkilön välisen erityisen suhteen vuoksi ylittää koron maksamisen perusteena olevaan saamiseen nähden määrän, josta maksaja ja korkoetuuden omistaja olisivat oletettavasti sopineet, jollei tällaista suhdetta olisi, tämän artiklan määräyksiä sovelletaan vain viimeksi mainittuun määrään. Tässä tapauksessa verotetaan tämän määrän ylittävästä maksun osasta kummankin sopimusvaltion lainsäädännön mukaan, ottaen huomioon tämän sopimuksen muut määräykset.\n9. Tämän artiklan mukaista veronhuojennusta ei myönnetä, jos sen velan, jonka osalta korko maksetaan, luomiseen tai siirtämiseen liittyvän henkilön pääasiallinen tavoite tai eräs pääasiallisista tavoitteista on ollut tämän artiklan hyväksikäyttö tämän luomisen tai siirtämisen avulla.\n1. Rojaltista, joka kertyy sopimusvaltiosta ja jonka etuudenomistaja on toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.\n3. Sanonnalla "rojalti" tarkoitetaan tässä artiklassa maksua tai hyvitystä, riippumatta siitä, onko se toistuva vai ei ja riippumatta siitä, miten se kuvataan tai lasketaan, sikäli kuin se suoritetaan korvauksena:\na) tekijänoikeuden, patentin, mallin tai muotin, piirustuksen, salaisen kaavan tai valmistusmenetelmän, tavaramerkin tai muun samanlaisen omaisuuden tai oikeuden käytöstä tai käyttöoikeudesta;\nb) teknisen, teollisen, kaupallisen tai tieteellisen tiedon tai informaation antamisesta;\nc) avustamisesta, joka on a) kohdassa mainittuun omaisuuteen tai oikeuteen taikka b) kohdassa mainittuun osaamiseen tai tietoon nähden avustavaa ja liitännäistä, ja jolla mahdollistetaan sellaisen omaisuuden tai oikeuden, välineistön, osaamisen tai tiedon soveltaminen tai hyödyntäminen;\n2) televisio-, radio- tai muussa lähetyksessä käytettävän filmin, audio- tai videonauhan tai -levyn, tai muun kuvan tai äänen toistamis- tai lähettämisvälineen käytöstä tai käyttöoikeudesta;\ne) oikeudesta käyttää spektriluvassa täsmennetyn radiotaajuusspektrin osaa joiltakin tai kaikilta osin tai tällaisesta käytöstä, jolloin spektri on sen sopimusvaltion spektri, josta maksu tai hyvitys kertyy; tai\nf) siitä, että kokonaan tai osittain pidätytään käyttämästä tai antamasta tässä kappaleessa tarkoitettua omaisuutta tai oikeutta.\n4. Tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen määräyksiä ei sovelleta, jos sopimusvaltiossa asuva rojaltietuuden omistaja harjoittaa toisessa sopimusvaltiossa, josta rojalti kertyy, liiketoimintaa siellä olevasta kiinteästä toimipaikasta, ja rojaltin maksamisen tai hyvittämisen perusteena oleva oikeus tai omaisuus tosiasiallisesti liittyy tähän kiinteään toimipaikkaan. Tässä tapauksessa sovelletaan 7 artiklan määräyksiä.\n5. Rojaltin katsotaan kertyvän sopimusvaltiosta, kun sen maksaa henkilö, jonka verotuksellinen kotipaikka on tässä valtiossa. Jos kuitenkin rojaltin maksajalla riippumatta siitä, asuuko hän sopimusvaltiossa vai ei, on sopimusvaltiossa tai molempien sopimusvaltioiden ulkopuolella kiinteä toimipaikka, jonka yhteydessä rojaltin maksamisen perusteena oleva velvoite on syntynyt, ja rojalti rasittaa tätä kiinteää toimipaikkaa, katsotaan rojaltin kertyvän siitä valtiosta, jossa kiinteä toimipaikka on.\n6. Jos rojaltin määrä maksajan ja rojaltietuuden omistajan tai heidän molempien ja muun henkilön välisen erityisen suhteen vuoksi ylittää rojaltin maksamisen tai hyvittämisen perusteena olevaan nähden määrän, josta maksaja ja rojaltietuuden omistaja olisivat sopineet, jollei tällaista suhdetta olisi, tämän artiklan määräyksiä sovelletaan vain viimeksi mainittuun määrään. Tässä tapauksessa verotetaan tämän määrän ylittävästä maksun tai hyvityksen osasta kummankin sopimusvaltion lainsäädännön mukaan, ottaen huomioon tämän sopimuksen muut määräykset.\n7. Tämän artiklan mukaista veronhuojennusta ei myönnetä, jos niiden oikeuksien, joiden osalta rojalti maksetaan tai hyvitetään, luomiseen tai siirtämiseen liittyvän henkilön pääasiallinen tavoite tai eräs pääasiallisista tavoitteista on ollut tämän artiklan hyväksikäyttö tämän luomisen tai siirtämisen avulla.\n1. Tulosta tai voitosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa 6 artiklan 2 kappaleessa tarkoitetun ja toisessa sopimusvaltiossa olevan kiinteän omaisuuden luovutuksesta, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.\n2. Tulosta tai voitosta, joka saadaan sopimusvaltiossa olevan yrityksen toisessa sopimusvaltiossa olevan kiinteän toimipaikan liikeomaisuuteen kuuluvan muun kuin kiinteän omaisuuden luovutuksesta, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa. Sama koskee tuloa tai voittoa, joka saadaan tämän kiinteän toimipaikan luovutuksesta (erillisenä tai koko yrityksen mukana).\n3. Tulosta tai voitosta, jonka sopimusvaltiossa oleva yritys saa kansainväliseen liikenteeseen käytetyn laivan tai ilma-aluksen taikka tällaisen laivan tai ilma-aluksen käyttämiseen liittyvän omaisuuden (muun kuin kiinteän omaisuuden) luovutuksesta, verotetaan vain tässä valtiossa.\n4. Tulosta tai voitosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa jonkin yksikön osakkeiden tai niihin verrattavien osuuksien luovuttamisesta, milloin enemmän kuin puolet tämän yksikön varojen arvosta, olivatpa ne suoraan tai välillisesti hallittuja, johtuu toisessa valtiossa sijaitsevasta kiinteästä omaisuudesta, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.\n5. Pääomatyyppisestä voitosta, joka saadaan muun kuin tämän artiklan edellä olevissa kappaleissa tarkoitetun omaisuuden luovutuksesta, verotetaan vain siinä sopimusvaltiossa, jossa luovuttaja asuu.\na) saaja oleskelee toisessa valtiossa yhdessä tai useassa jaksossa yhteensä enintään 183 päivää kahdentoista kuukauden ajanjaksona, joka alkaa tai päättyy tämän toisen valtion tulovuoden aikana; ja\n3. Tämän artiklan edellä olevien määräysten estämättä voidaan hyvityksestä, joka saadaan sopimusvaltiossa olevan yrityksen kansainväliseen liikenteeseen käyttämässä laivassa tai ilma-aluksessa tehdystä epäitsenäisestä työstä, verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa laivaa tai ilma-alusta käyttävä yritys asuu.\n2. Milloin tulo, joka saadaan taiteilijan tai urheilijan tässä ominaisuudessaan harjoittamasta henkilökohtaisesta toiminnasta, ei tule tälle henkilölle itselleen, vaan toiselle henkilölle, voidaan tästä tulosta, 7 ja 14 artiklan määräysten estämättä, verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa taiteilija tai urheilija harjoittaa toimintaansa.\n1. Jollei 3 kappaleen määräyksistä muuta johdu, verotetaan eläkkeestä tai elinkorosta, joka maksetaan sopimusvaltiossa asuvalle henkilölle, vain tässä valtiossa.\n2. Sanonnalla "elinkorko" tarkoitetaan vahvistettua rahamäärää, joka vahvistettuina ajankohtina joko elinkautena tai yksilöitynä taikka määritettävissä olevana aikana toistuvasti maksetaan ja joka perustuu velvoitukseen toimeenpanna maksut täyden raha- tai rahanarvoisen suorituksen vastikkeeksi.\n3. Eläkkeestä, jonka sopimusvaltio, sen valtiollinen osa, paikallisviranomainen tai julkisyhteisö maksaa luonnolliselle henkilölle tälle valtiolle tai sen osalle, viranomaiselle tai julkisyhteisölle tehdyn työn perusteella, sekä eläkkeestä ja muusta suorituksesta, joka maksetaan sopimusvaltion sosiaaliturvaa koskevan lainsäädännön mukaan, voidaan verottaa tässä valtiossa. Tämän kappaleen määräyksiä sovelletaan vain luonnollisiin henkilöihin, jotka ovat sen sopimusvaltion kansalaisia, josta maksu suoritetaan.\n4. Elatusavusta tai muusta avustuksesta, joka kertyy sopimusvaltiosta ja joka maksetaan toisessa sopimusvaltiossa asuvalle henkilölle, verotetaan vain ensiksi mainitussa valtiossa.\n1. a) Palkasta ja muusta sellaisesta hyvityksestä (eläkettä ja elinkorkoa lukuun ottamatta), jonka sopimusvaltio, sen valtiollinen osa, paikallisviranomainen tai julkisyhteisö maksaa luonnolliselle henkilölle työstä, joka tehdään tämän valtion tai sen osan, viranomaisen tai julkisyhteisön palveluksessa, verotetaan vain tässä valtiossa.\n2. Tämän sopimuksen 14, 15 ja 16 artiklan määräyksiä sovelletaan palkkaan ja muuhun sellaiseen hyvitykseen, jotka maksetaan sopimusvaltion, sen valtiollisen osan, paikallisviranomaisen tai julkisyhteisön harjoittaman liiketoiminnan yhteydessä tehdystä työstä.\nRahamääristä, jotka opiskelija tai liikealan harjoittelija, joka asuu tai välittömästi ennen oleskeluaan sopimusvaltiossa asui toisessa sopimusvaltiossa ja joka oleskelee väliaikaisesti ensiksi mainitussa valtiossa yksinomaan koulutuksensa tai harjoittelunsa vuoksi, saa elatustaan, koulutustaan tai harjoitteluaan varten, ei veroteta tässä valtiossa, edellyttäen, että nämä rahamäärät kertyvät tämän valtion ulkopuolella olevista lähteistä.\n3. Tulosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa ja jota ei käsitellä tämän sopimuksen edellisissä artikloissa ja joka kertyy toisessa sopimusvaltiossa olevasta lähteestä, voidaan tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen määräysten estämättä verottaa myös tässä toisessa sopimusvaltiossa.\n1. Sopimusvaltiossa asuvan henkilön saama tulo tai voitto, josta 6-8 tai 10-18 artiklojen, yhden tai useamman artiklan, mukaan voidaan verottaa toisessa sopimusvaltiossa, katsotaan tämän toisen sopimusvaltion verolainsäädännön mukaan tuloksi, joka kertyy tässä toisessa sopimusvaltiossa olevista lähteistä.\n2. Sopimusvaltiossa asuvan henkilön saama tulo tai voitto, josta 6-8 tai 10-18 artiklojen, yhden tai useamman artiklan, mukaan voidaan verottaa toisessa sopimusvaltiossa, katsotaan tämän sopimuksen 22 artiklan ja ensiksi mainitun sopimusvaltion verolainsäädännön mukaan tuloksi, joka kertyy tässä toisessa sopimusvaltiossa olevista lähteistä.\nKAKSINKERTAISEN VEROTUKSEN HUOJENTAMINEN\n1. Jollei Australiassa kulloinkin voimassa olevasta lainsäädännöstä, joka koskee muussa maassa kuin Australiassa maksetun veron vähentämistä Australian verosta, muuta johdu (sikäli kuin tämä lainsäädäntö ei vaikuta tässä esitettyyn yleiseen periaatteeseen), vähennetään Suomen vero, joka on Suomen lainsäädännön perusteella ja tämän sopimuksen mukaisesti suoritettu joko välittömästi tai vähennyksenä Australiassa asuvan henkilön Suomessa olevasta lähteestä saamasta tulosta, siitä Australian verosta, joka on suoritettava tästä tulosta.\na) Milloin Suomessa asuva henkilö saa tuloa, josta sopimuksen määräysten mukaan voidaan verottaa Australiassa, Suomen on, jollei jäljempänä olevan b) kohdan määräyksistä muuta johdu, vähennettävä tämän henkilön Suomen verosta Australian lainsäädännön mukaan ja sopimuksen mukaisesti maksettua Australian veroa vastaava määrä, joka lasketaan saman tulon perusteella kuin minkä perusteella Suomen vero lasketaan.\nb) Osinko, jonka Australiassa asuva yhtiö maksaa Suomessa asuvalle yhtiölle, vapautetaan Suomen verosta, jos saaja välittömästi hallitsee vähintään 10 prosenttia osingon maksavan yhtiön äänimäärästä.\n2. Verotus, joka kohdistuu sopimusvaltiossa olevan yrityksen toisessa sopimusvaltiossa olevaan kiinteään toimipaikkaan, ei tässä toisessa valtiossa saa olla epäedullisempi kuin verotus, joka kohdistuu tässä toisessa valtiossa olevaan samanlaista toimintaa harjoittavaan yritykseen samanlaisissa olosuhteissa. Tämän määräyksen ei katsota velvoittavan sopimusvaltiota myöntämään toisessa sopimusvaltiossa asuvalle luonnolliselle henkilölle sellaista henkilökohtaista vähennystä verotuksessa, vapautusta verosta tai alennusta veroon, joka myönnetään omassa valtiossa asuvalle henkilölle.\n4. Sopimusvaltiossa oleva yritys, jonka pääoman toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö tai siellä asuvat henkilöt välittömästi tai välillisesti joko kokonaan tai osaksi omistavat tai josta he tällä tavoin määräävät, ei ensiksi mainitussa valtiossa saa joutua sellaisen verotuksen tai siihen liittyvän velvoituksen kohteeksi, joka on muunlainen tai raskaampi kuin verotus tai siihen liittyvä velvoitus, jonka kohteeksi ensiksi mainitussa valtiossa oleva muu samanluonteinen yritys joutuu tai saattaa joutua samanlaisissa olosuhteissa.\n5. Tämän artiklan määräyksiä ei sovelleta sopimusvaltion lainsäädännön määräyksiin, jotka:\na) on tarkoitettu estämään veron välttämistä tai veronkiertoa;\nb) eivät salli veronlykkäystä, joka johtuu omaisuuden siirrosta, jos luovutuksensaajan suorittama myöhempi omaisuuden siirto jäisi sopimusvaltion lainsäädännön mukaan sen verotusvallan ulkopuolelle;\nc) säätävät ryhmän yksiköiden yhdistämisestä niiden käsittelemiseksi verotuksessa yhtenä yksikkönä edellyttäen, että tässä valtiossa asuva yhtiö, jonka pääoman toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö tai siellä asuvat henkilöt välittömästi tai välillisesti joko kokonaan tai osaksi omistavat tai josta he tällä tavoin määräävät, voi saada tällaisen yhdistämiskohtelun samoin ehdoin ja edellytyksin kuin muut ensiksi mainitussa sopimusvaltiossa asuvat yhtiöt;\nd) eivät mahdollista veronalennuksia tai -hyvityksiä osingoista, jotka maksaa yhtiö, jolla on verotuksellinen kotipaikka tässä valtiossa;\ne) määräävät vähennyksiä tutkimus- ja tuotekehityskuluista niihin oikeutetuille veronmaksajille; tai\nf) on muuten sovittu sopimusvaltioiden välillä noottienvaihdolla jätettäväksi tämän artiklan ulkopuolelle.\n6. Tässä artiklassa veron välttämisen ja veronkiertämisen estämiseksi tarkoitetut sopimusvaltion lainsäädännön määräykset käsittävät:\na) toimenpiteet, joilla on tarkoitus käsitellä alikapitalisointia, osinkokeinottelua ja siirtohinnoittelua;\nb) väliyhteisöjä, siirtäjätrusteja (transferor trust) ja ulkomaisia sijoitusrahastoja koskevat säännöt; ja\nc) toimenpiteet, joilla on tarkoitus varmistaa verojen tehokas kantaminen ja periminen mukaan lukien turvaamistoimet.\n7. Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan veroihin, joihin viitataan tämän sopimuksen 2 artiklan 3 kappaleessa.\n1. Jos henkilö katsoo, että sopimusvaltion tai molempien sopimusvaltioiden toimenpiteet ovat johtaneet tai johtavat hänen osaltaan verotukseen, joka on tämän sopimuksen määräysten vastainen, hän voi saattaa asiansa sen sopimusvaltion toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi, jossa hän asuu tai, jos kysymyksessä on 23 artiklan 1 kappaleen soveltaminen, jonka kansalainen hän on, ilman että tämä vaikuttaa hänen oikeuteensa käyttää näiden valtioiden sisäisessä oikeusjärjestyksessä olevia oikeussuojakeinoja. Asia on saatettava käsiteltäväksi kolmen vuoden kuluessa siitä kun henkilö sai tiedon toimenpiteestä, joka on aiheuttanut sopimuksen vastaisen verotuksen.\n2. Jos toimivaltainen viranomainen havaitsee väitteen perustelluksi, mutta ei itse voi saada aikaan tyydyttävää ratkaisua, viranomaisen on pyrittävä toisen sopimusvaltion toimivaltaisen viranomaisen kanssa keskinäisin sopimuksin ratkaisemaan asia siinä tarkoituksessa, että vältetään verotus, joka on sopimuksen vastainen. Tehty sopimus pannaan täytäntöön sopimusvaltioiden sisäisessä lainsäädännössä olevien aikarajojen estämättä.\n4. Sopimusvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat olla välittömässä yhteydessä keskenään päästäkseen sopimukseen edellä mainittujen kappaleiden tarkoituksesta.\n5. Palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) XXII artiklan (Neuvottelut) 3 kohdan osalta sopimusvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että tämän kohdan estämättä kaikki niiden väliset riidat, jotka koskevat sitä, sisältyykö toimenpide tämän sopimuksen soveltamisalaan, voidaan saattaa palvelukauppaneuvoston käsiteltäväksi tässä kohdassa määrätyllä tavalla ainoastaan kummankin sopimusvaltion suostumuksella. Kaikki tämän kappaleen tulkintaan liittyvät epäselvyydet on ratkaistava tämän artiklan 3 kappaleen mukaan tai, jos tässä menettelyssä ei päästä sopimukseen, minkä tahansa muun kummankin sopimusvaltion hyväksymän menettelyn mukaan.\n1. Sopimusvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava keskenään sellaisia tietoja, jotka ovat ennalta arvioiden merkityksellisiä tämän sopimuksen tai sopimusvaltioiden tämän sopimuksen 2 artiklan 4 kappaleessa tarkoitettuja veroja koskevan sisäisen lainsäädännön määräysten soveltamiseksi, mikäli tämän lainsäädännön perusteella tapahtuva verotus ei ole sopimuksen vastainen. Sopimuksen 1 artikla ei rajoita tietojen vaihtamista.\nb) antamaan tietoja, joita toimivaltainen viranomainen tämän sopimusvaltion tai toisen sopimusvaltion lainsäädännön mukaan tai säännönmukaisen hallintomenettelyn puitteissa ei voi hankkia;\n5. Tämän artiklan 3 kappaleen määräysten ei voida milloinkaan katsoa sallivan sitä, että sopimusvaltio kieltäytyy antamasta tietoja vain sen vuoksi, että tiedot ovat pankin, muun rahoituslaitoksen, välittäjän tai edustajan tai asiamiehen hallussa tai ne koskevat omistusosuuksia henkilössä.\n1. Sopimusvaltioiden on annettava toisilleen virka-apua verosaamisten perimisessä. Sopimuksen 1 artikla ei rajoita tätä virka-apua. Sopimusvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat keskinäisellä sopimuksella sopia tämän artiklan soveltamistavasta.\n2. Ilmaisulla "verosaaminen" tarkoitetaan tässä artiklassa 2 artiklan 4 kappaleessa tarkoitettujen verojen velkana olevaa määrää, mikäli niitä koskeva verotus ei ole vastoin tätä sopimusta tai muuta asiakirjaa, jonka osapuolia sopimusvaltiot ovat, samoin kuin tähän määrään liittyvää korkoa, hallinnollisia rangaistuksia ja perimis- tai turvaamiskuluja.\n3. Kun sopimusvaltion verosaaminen on tämän valtion lakien mukaan täytäntöönpanokelpoinen ja velallinen on henkilö, joka ei sinä ajankohtana voi tämän valtion lakien mukaan estää sen perimistä, toisen sopimusvaltion toimivaltaisen viranomaisen on tämän valtion toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä hyväksyttävä tämä verosaaminen perittäväksi. Tämän toisen valtion on perittävä tämä verosaaminen omien verojensa täytäntöönpanossa ja perimisessä sovellettavien lakiensa säännösten mukaisesti ikään kuin verosaaminen olisi tämän toisen valtion verosaaminen.\n4. Kun sopimusvaltion verosaaminen on sellainen saaminen, jonka osalta tämä valtio voi lainsäädäntönsä mukaan ryhtyä turvaamistoimiin sen perimisen turvaamiseksi, toisen sopimusvaltion toimivaltaisen viranomaisen on tämän valtion toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä hyväksyttävä tämä verosaaminen turvaamistoimien suorittamista varten. Tämän toisen valtion on suoritettava tätä verosaamista koskevat turvaamistoimet lakiensa säännösten mukaisesti ikään kuin verosaaminen olisi tämän toisen valtion verosaaminen, vaikka verosaaminen ei ole täytäntöönpanokelpoinen ensiksi mainitussa valtiossa tällaisten toimien suorittamisajankohtana tai velallinen on henkilö, jolla on oikeus estää sen periminen.\n5. Tämän artiklan 3 ja 4 kappaleen määräysten estämättä sopimusvaltion 3 tai 4 kappaleen määräysten soveltamista varten hyväksymää verosaamista eivät tässä valtiossa koske ne määräajat eikä niille myönnetä sitä etuoikeutta, joita sovelletaan tämän valtion lakien perusteella verosaamiseen sellaisenaan sen luonteen vuoksi. Sopimusvaltion 3 tai 4 kappaleen soveltamista varten hyväksymällä verosaamisella ei ole tässä valtiossa myöskään toisen sopimusvaltion lakeihin perustuvaa tähän verosaamiseen sovellettavaa etuoikeutta.\n6. Sopimusvaltion verosaamisen olemassaolosta, pätevyydestä tai määrästä ei voida käydä oikeutta toisen sopimusvaltion tuomioistuimissa tai hallintoelimissä.\n7. Milloin jonakin ajankohtana sen jälkeen kun sopimusvaltio on tehnyt 3 tai 4 kappaleen mukaisen pyynnön ja ennen kuin toinen sopimusvaltio on perinyt ja siirtänyt kyseisen verosaamisen ensiksi mainitulle valtiolle, tämä verosaaminen lakkaa olemasta\na) kun kyseessä on 3 kappaleeseen perustuva pyyntö, sellainen ensiksi mainitun valtion verosaaminen, joka on tämän valtion lakien mukaan täytäntöönpanokelpoinen ja jonka velallinen on henkilö, joka sinä ajankohtana ei voi tämän valtion lakien mukaan estää sen perimistä, tai\nb) kun kyseessä on 4 kappaleeseen perustuva pyyntö, ensiksi mainitun valtion sellainen verosaaminen, jonka osalta tämä valtio voi lakiensa mukaan suorittaa turvaamistoimia sen perimisen turvaamiseksi,\nensiksi mainitun valtion toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä ilmoitettava tästä toisen sopimusvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja ensiksi mainitun valtion on, toisen valtion valinnan mukaan, lykättävä pyyntöään tai peruttava se.\n8. Tämän artiklan 1 kappaleen määräysten ei milloinkaan katsota velvoittavan sopimusvaltiota:\nb) suorittamaan toimia, jotka olisivat vastoin yleistä järjestystä (ordre public);\nc) antamaan virka-apua, jos toinen sopimusvaltio ei ole käyttänyt kaikkia kohtuullisia perimis- tai turvaamistoimia, jotka ovat käytettävissä sen lainsäädännön tai hallintokäytännön mukaan;\nd) antamaan virka-apua tapauksissa, joissa hallinnollinen rasitus tällä valtiolle on selvästi suhteettoman suuri verrattuna siihen etuun, jonka toinen sopimusvaltio voi saada;\ne) antamaan virka-apua, jos tämä valtio katsoo, että niitä veroja, joiden osalta virka-apua pyydetään, määrätään vastoin yleisesti hyväksyttyjä verotusperiaatteita.\nTämä sopimus ei vaikuta niihin verotusta koskeviin erioikeuksiin, jotka kansainvälisen oikeuden yleisten sääntöjen tai erityisten kansainvälisten sopimusten määräysten mukaan myönnetään diplomaattisen edustuston tai konsuliedustuston jäsenille.\n1. Sopimusvaltiot ilmoittavat toisilleen kirjallisesti diplomaattista tietä täyttäneensä tämän sopimuksen voimaantulolle asetetut kansalliset edellytyksensä. Sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä myöhemmän ilmoituksen päivämäärästä, ja sen määräyksiä sovelletaan:\n1) lähteellä pidätettävien verojen osalta, rajoitetusti verovelvollisen saamaan tuloon, joka saadaan sopimuksen voimaantulovuotta lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1 päivänä tai sen jälkeen;\n2) muiden tulosta suoritettavien Australian verojen osalta, tuloihin ja voittoihin, jotka saadaan sopimuksen voimaantulovuotta lähinnä seuraavan kalenterivuoden heinäkuun 1 päivänä tai sen jälkeen alkavilta verovuosilta.\n1) lähteellä pidätettävien verojen osalta, tuloon, joka saadaan sopimuksen voimaantulovuotta lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1 päivänä tai sen jälkeen;\n2) muiden tulosta suoritettavien verojen osalta, veroihin, jotka määrätään sopimuksen voimaantulovuotta lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1 päivänä tai sen jälkeen alkavilta verovuosilta.\nc) tämän sopimuksen 25 artiklaa sovellettaessa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä.\nTämän kappaleen a ja b kohdan määräysten estämättä 26 artiklaa sovelletaan siitä päivästä alkaen, joka sovitaan diplomaattista tietä noottienvaihdolla.\n2. Suomen ja Australian välillä tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen estämiseksi Canberrassa 12 päivänä syyskuuta 1984 tehtyä sopimusta, sellaisena kuin se on muutettuna 5 päivänä marraskuuta 1997 Canberrassa allekirjoitetulla pöytäkirjalla, (jäljempänä "vuoden 1984 sopimus") lakataan soveltamasta niihin veroihin, joihin tätä sopimusta 2 kappaleen määräysten mukaan sovelletaan. Vuoden 1984 sopimus lakkaa olemasta voimassa sinä viimeisenä ajankohtana, jona sitä tämän kappaleen edellä olevan määräyksen mukaan sovelletaan.\nTämä sopimus on voimassa ilman aikarajoitusta, mutta kumpikin sopimusvaltio voi irtisanoa sopimuksen diplomaattista tietä antamalla kirjallisen irtisanomisilmoituksen toiselle valtiolle vähintään kuusi kuukautta ennen kunkin kalenterivuoden päättymistä viiden vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulopäivästä. Tässä tapauksessa sopimuksen soveltaminen lakkaa:\n1) lähteellä pidätettävien verojen osalta, rajoitetusti verovelvollisen saamaan tuloon, joka saadaan irtisanomisilmoituksen antamisvuotta lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1 päivänä tai sen jälkeen;\n2) muiden tulosta suoritettavien Australian verojen osalta, tuloihin ja voittoihin, jotka saadaan irtisanomisilmoituksen antamisvuotta lähinnä seuraavan kalenterivuoden heinäkuun 1 päivänä tai sen jälkeen alkavilta verovuosilta.\n1) lähteellä pidätettävien verojen osalta, tuloon, joka saadaan irtisanomisilmoituksen antamisvuotta lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1 päivänä tai sen jälkeen;\n2) muiden tulosta suoritettavien verojen osalta, veroihin, jotka määrätään irtisanomisilmoituksen antamisvuotta lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1 päivänä tai sen jälkeen alkavilta verovuosilta.\nTehty Melbournessa kahdentenakymmenentenä päivänä marraskuuta 2006 kahtena suomen- ja englanninkielisenä kappaleena molempien tekstien ollessa yhtä todistusvoimaiset.\nAustralian hallituksen puolesta:\nAllekirjoitettaessa tänään sopimusta Suomen hallituksen ja Australian hallituksen välillä tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen estämiseksi (jäljempänä "sopimus") allekirjoittaneet ovat sopineet seuraavista määräyksistä, jotka ovat sopimuksen olennainen osa:\n1. Sopimuksen yleinen soveltaminen\na) Tämän sopimuksen määräysten ei katsota millään tavalla rajoittavan sellaisten sopimusvaltion lainsäädännön määräysten soveltamista, joilla on tarkoitus estää veron välttämistä ja -kiertämistä.\nb) On sovittu, että sopimuksen määräykset eivät estä 26 artiklan määräysten soveltamista sellaisten tietojen vaihtamiseen, jotka olivat olemassa ennen sopimuksen voimaantuloa.\n2. Sopimuksen 4, 17 ja 18 artikla:\nSanonta ""julkisyhteisö"" tarkoittaa mitä tahansa sopimusvaltion lainsäädännön mukaan perustettua julkisluonteista oikeudellista yhteenliittymää, jossa ainoastaan tämä valtio itse, sen valtiollinen osa tai paikallisviranomainen on osakkaana, ja Suomen osalta se käsittää Suomen Pankin, Helsingin Yliopiston ja Kansaneläkelaitoksen.\n3. Sopimuksen 5 artiklan 7 kappale:\nSopimusvaltiot toteavat, että sanonta "olennaisilta osin neuvotella" on sisällytetty kappaleeseen Australian pyynnöstä epävarmuuden poistamiseksi kiinteän toimipaikan olemassaolosta, kun edustajan yhdessä valtiossa neuvottelemat sopimukset muodollisesti tehdään toisessa valtiossa tässä toisessa valtiossa tapahtuvin allekirjoituksin.\nSOPIMUSI LUKUSOPIMUKSEN SOVELTAMISALA1 artikla - Sopimuksen piiriin kuuluvat henkilöt2 artikla - Sopimuksen piiriin kuuluvat verotII LUKUMÄÄRITELMÄT3 artikla - Yleiset määritelmät4 artikla - Kotipaikka5 artikla - Kiinteä toimipaikkaIII LUKUTULON VEROTTAMINEN6 artikla - Kiinteästä omaisuudesta saatu tulo7 artikla - Liiketulo8 artikla - Laivat ja ilma-alukset9 artikla - Etuyhteydessä keskenään olevat yritykset10 artikla - Osinko11 artikla - Korko12 artikla - Rojalti13 artikla - Omaisuuden luovutus14 artikla - Työtulo15 artikla - Johtajanpalkkio16 artikla - Viihdetaiteilijat ja urheilijat17 artikla - Eläke ja elinkorko18 artikla - Julkinen palvelus19 artikla - Opiskelijat20 artikla - Muu tulo21 artikla - Tulon lähdeIV LUKUKAKSINKERTAISEN VEROTUKSEN HUOJENTAMINEN22 artikla - Kaksinkertaisen verotuksen huojentaminenV LUKUERITYISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ23 artikla - Syrjintäkielto24 artikla - Keskinäinen sopimusmenettely25 artikla - Tietojen vaihtaminen26 artikla - Virka-apu perinnässä27 artikla - Diplomaattisen edustuston ja konsuliedustuston jäsenet VI LUKULOPPUSÄÄNNÖKSIÄ28 artikla - Voimaantulo29 artikla - Päättyminen


PARHAAT HALO INFINITE PÄÄSIÄISMUNAT 2022 [TÄYDELLINEN LUETTELO] - PELAAMINEN\nTärkein Pelaaminen Parhaat Halo Infinite pääsiäismunat\nHalo Infinite sisältää paljon pääsiäismunia. Tämä luettelo näyttää sinulle ehdottoman parhaat Halo Infinite pääsiäismunat!\nTekijä:Justin Fernandez 27. tammikuuta 2022\nSen lisäksi, että olet yksi niistä parhaat ensimmäisen persoonan ammuntapelit , Halolla on hyvin dokumentoitu historia, joka sisältää lukuisia pääsiäismunia ja salaisuuksia koko sarjan ajan .\nHalo: ääretön jatkaa tätä suuntausta 343 Industriesin löytäessä uusia ja kekseliäitä tapoja pitää kalloja ja muita salaisia esineitä piilossa pelaajilta.\nTässä luettelossa korostamme parhaat Halo Infinite pääsiäismunat pitää silmällä, kun kuljet ympäri Zeta Haloa.\nPäivitämme tätä luetteloa tulevaisuudessa entistä enemmän salaisuuksilla, joten muista tarkistaa tilanne uudelleen ja kertoa meille, jos missasimme jonkun suosikki pääsiäismunistasi Halo: Infinitessa!\nAiheeseen liittyvä: Parhaat pelit, kuten Halo Parhaat pelit ulkomaalaisten kanssa 2022 Parhaat Xbox Game Pass -pelit 2022\nCraig the Brute Tribute\nHalo Arcade -kaappi\nBlood Gulch -hologrammi\nRick & Morty Mr. Meeseeks Box\nNäkymätön Scorpion Gun\nMetal Gear Solid -ohjaimen viite\nHalo-teema korkeimmilla huipuilla\nJättiläinen voileipä löytyy yhdestä Halo Infiniten monista luolista aivan Spiren eteläpuolella pelin neljännellä saarella.\nSisään tultuaan pelaajien on navigoitava salaisen sisäänkäynnin kautta kamppailukoukullaan, kunnes he törmäävät valtavan kokoiseen hoagieen.\nSitä ympäröi joukko grunteja, jotka näyttävät palvovan voileipää, joka näyttää oudosti sopivalta sellaiselle elämää suuremmalle sankarille.\nCraig the Brutesta tuli nopeasti Internet-sensaatio jo heinäkuussa 2020, kun 343 Industries esitteli Halo Infiniten pelattavuutta ennen kuin lykkäsi peliä korjatakseen monia ongelmia.\nNäyttää siltä, että Craig muuttui tuolloin eräänlaiseksi pääsiäismunaksi, koska pelaajat löytävät edelleen viittauksia häneen kaikkialta Zeta Halosta, mukaan lukien musiikilliset varusteet.\nNoustuaan lentokoneeseen, kuten Wasp tai Banshee, pelaajat voivat uskaltaa tornin huipulle ja löytää näyttämön, instrumentin, albumin ja julisteen, joka ilmaisee Craigin nykyisen rocktähtitilan.\nKampanjan alussa sekä Streets-moninpelikartalta pelaajat voivat löytää ryhmiä pelihallilaitteita, mukaan lukien sellaisen, joka perustuu itse Halo Infiniteen.\nKampanjassa se löytyy Outpost Tremoniuksen takaa seuraamalla polkua etuvartioaseman vasemmalla puolella päärakennetta päin.\nVaikka et voi olla vuorovaikutuksessa koneen kanssa, se toistaa retrohenkisen otoksen pelin pääteemasta, mikä on aika siistiä.\nViittaus nyt surullisen kuuluisaan moninpelikarttaan, joka esiteltiin ensimmäisen kerran Halo: Combat Evolvedissa ja jonka Red vs. Blue -verkkosarja on tehnyt suosituksi, löytyy yhdestä Halo Infiniten kampanjan Banished Outpostsista.\nLöytääkseen hologrammin pelaajien on ensin matkustettava karkotetulle Outpost Riven Gatelle Halo Infiniten neljännellä saarella ja kuljettava maanalaisen käytävän läpi.\nLopulta he törmäävät osioon, jossa on pinottu laatikoita ja niiden takana on hologrammi, joka kuvaa Blood Gulchin karttaa.\nTämä seuraava pääsiäismuna menee todennäköisesti useimpien pelaajien päähän, jotka eivät tunne animoitua TV-ohjelmaa Rick & Morty.\nHalo Infiniten ensimmäisellä saarella pelaajat voivat löytää salaperäisen laatikon tornista lähellä Craigin pääsiäismunaa ja yhden Infiniten monista piilotetuista kalloista.\nKyseinen laatikko on viittaus herra Meeseeksiin, joka on yksi omalaatuisimmista Rick & Morty -hahmoista, joka on taipuvainen luomaan kaaosta kaikkialla, missä hän menee.\nNoin puolivälissä Halo Infiniten kampanjaa pelaajat saavat tehtävän, joka lähettää heidät erilaisille majakoille kehässä.\nLäheltä yhtä neljännen saaren majakoista voit löytää erittäin hyvin piilotetun pääsiäismuna kulkemalla kuusikulmaisen tunnelin läpi ja taistelemalla ylös pienen reiän kautta salaiseen luolaan.\nTäältä löydät UNSC Marine'n salaisen pelihuoneen, jossa on alkuperäinen Xbox ja kasa maukkaita välipaloja.\nZeta Halosta pelaajat voivat löytää myös joukon ihastuttavia pehmonukkeja, jotka perustuvat merkittäviin Halo-hahmoihin, kuten Master Chief, Cortana, Arbiter, Pilot ja Didact.\nNe löytyvät useista eri kohdista kartalla, ja jotkut paikat liittyvät suoraan hahmon rooliin sarjassa.\nMielenkiintoisin on se, että nämä nuket ovat ainoa viittausmuoto tiettyihin hahmoihin, jotka eivät muuten näy Halo Infinitessa.\n343 työntekijän nimeämä Peanut sen jälkeen, kun se oli julkaistu verkossa, tämä gopher voidaan löytää yhdestä Halo Infiniten varhaisista kampanjatehtävistä.\nKävellessään pimeässä varastohuoneessa, joka on täynnä humanoidihahmoja kuvaavia tauluja, pelaajat voivat nähdä Peanutin roikkuvan alemmilla tasoilla.\nEhdottomasti yksi oudoimmista pääsiäismunista, joihin törmätä, ottaen huomioon kyseisen huoneen muuten aavemainen tunnelma.\nKoska tämä pääsiäismuna on kirjaimellisesti näkymätön, sitä on helpompi kuvata videon avulla, jonka pitäisi myös tulla käteen, jos aiot löytää sen itse, koska Scorpion Gun on yleensä melko nirso.\nSen voi saada heti Zeta Halon pinnalle saavuttuaan poistamalla kaikki viholliset Outpost Tremoniuksesta ja kävelemällä läheisen hylyn ympäri, kunnes näet kehotteen noutaa se.\nKun näkymätön ase on varustettu, se näyttää ampuvan aivan kuin Scorpion Tank ja aiheuttaa valtavia määriä vahinkoa jopa suuremmissa vaikeuksissa.\nToinen pääsiäismuna, johon liittyy panssarivaunu, laukaistaan kutsumalla alas Scorpion-tankki, mutta UNSC:n merijalkaväen sotilas vihjaa sinut sen nimeen: Sheila.\nTämä on jälleen fiksu viittaus Internet-verkkosarjaan Red vs. Blue, jossa samanniminen panssarivaunu seuraa Blue Teamia taisteluun.\nMukana on jopa kampanjasaavutus nimeltä Bring Sheila Home Safely, joka edellyttää sinun suorittavan tehtävän The Road ilman, että annat Sheilan tuhoutua.\nTässä pääsiäismunassa on paljon järkeä, jos pelasit ensimmäisen Metal Gear Solidin alkuperäisellä PlayStationilla aikanaan.\nSiinä konna Psycho Mantis saa kyvyn lukea pelaajien ajatuksia ja ennustaa heidän liikkeitään, elleivät he satu kytkemään ohjainta toiseen porttiin.\nVaikuttaa siltä, että Halo Infiniten Gruntit ovat Kojiman työn faneja, koska he ajattelevat, että tätä samaa taktiikkaa voitaisiin käyttää itse Master Chiefin kaatamiseen.\nViimeisenä mutta ei vähäisimpänä, tämä on koko Halo-sarjan jatkuva pääsiäismuna, jossa kiipeäminen yhteen kartan korkeimmista kohdista käynnistää tietyn musiikkiteeman soittamisen.\nHalo Infiniten tapauksessa pelaajat saavat heti tunnistettavan pääteeman, gregoriaanisen munkin laulamisen ja henkeäsalpaavan näkymän Zeta Haloon.\nLoistava, kun olet hieman nostalginen klassiseen Haloon tai haluat rentoutua pitkän pääsiäismunien metsästyspäivän jälkeen.\nHalo: Infinite Julkaisupäivä, traileri, uutiset ja huhut\nParhaat pelit, kuten Halo


Music Finlandin kysely: Musiikkialan tilanteen uskotaan paranevan ehkä vasta 2022 tai 2023 - Rumba.fi\nRumba » Uutiset » Music Finlandin kysely: Musiikkialan tilanteen uskotaan paranevan ehkä vasta 2022 tai 2023\nMusic Finlandin kysely: Musiikkialan tilanteen uskotaan paranevan ehkä vasta 2022 tai 2023\nLuettavaa Vilja Vainio 8.11.2020 15:34\nTilanteen alalla nähdään kohentuvan aikaisintaan huhtikuussa 2021.\nMusic Finland tutki lokakuussa 2020 kyselytutkimuksella koronatilanteen vaikutuksia musiikkialan yrittäjien, yhteisöjen, freelancereiden ja palkansaajien tuloihin ja tilanteeseen. Kyselyyn vastasi reilut 40 tahoa, joihin kuului tapahtumajärjestäjiä, muusikkoja, managereja, säveltäjiä, tuottajia, teknikoita ja pienlevy-yhtiöitä.\nAlan toimijoiden tulot ovat pudonneet keskimäärin kolmanneksella verrattuna tuloihin normaalioloissa. Rahallisesti eniten korona-ajasta ovat kärsineet elävän musiikin parissa toimivat tahot, erityisesti tapahtumasektori. Myös viennin osalta suurimmat pudotukset tuloissa ovat tapahtuneet elävän musiikin toimijoiden kohdalla. Pienimmät menetykset ovat puolestaan olleet levy-yhtiöillä, säveltäjillä ja musiikintekijöillä.\nTulojen tippumista esimerkiksi äänitemyynnin laskun sekä keikkojen vähenemisen vuoksi ovat paikanneet suoratoisto ja livestriimaus. Osa vastanneista uskookin livestriimauksen tulleen jäädäkseen. Näin nähdään olevan myös esimerkiksi pandemian oloissa lisääntyneen etäkirjoittamisen kohdalla. Lisäksi tuloja on saatu esimerkiksi tilaussävellyksistä ja elokuva- ja mediamusiikista.\nSuurin osa vastanneista näkee ammatillisen tulevaisuuden pessimistisenä. Huolena ovat alan suurten toimijoiden konkurssit ja lomautukset. Alalla työskentelevät freelancerit ja yksinyrittäjät pelkäävät myös omia konkursseja tai harkitsevat alanvaihtoa.\nPandemian oloissa viranomaisten asettamien rajoitusten muuttuminen tekee toiminnasta epävarmaa ja riskialtista erityisesti tapahtumajärjestäjille. Rajoitusten lisäksi vastaajia huolettaa myös se, löytävätkö ihmiset tiensä takaisin keikoille, vaikka rajoitukset poistuisivatkin.\nTilanteen uskotaan muuttuvat parempaan suuntaan aikaisintaan huhtikuussa 2021. Yksi syy tähän on se, että ennen huhtikuuta ei ole juurikaan tiedossa sovittuja keikkoja. Uskotaankin, että tilanne voi parantua vasta vuotta tai kahta myöhemmin, vuonna 2022 tai 2023, koska kriisivuodesta palautuminen ei tapahdu hetkessä. Apurahoja ja tukia pidetään vastaajien keskuudessa tärkeinä nyt ja seuraavien vuosien aikana.\nsuomen musiikkialan talous ja vienti


Brightening Anti-Pollution Mask on uusi ja innovatiivinen kasvonaamio. Täyteläinen, ilmava ja probiootteja sisältävä voide kosteuttaa, puhdistaa ja irrottaa ihosta epäpuhtauksia. Voidemainen naamio kiihdyttää solujen uusiutumista ja ehkäisee ihon sameutta ja väsyneisyyttä. Sisältää vaaleanpunaista savea, joka poistaa epäpuhtauksia, puhdistaa ihohuokoset ja tuo iholle kaunista hehkua.\nKaurauute kosteuttaa ja rauhoittaa ihoa, ja arnikilla on tulehduksia ehkäisevä, kiinteyttävä ja suojaava vaikutus. Kehäkukka, mesiangervo ja kamomilla auttavat vahvistamaan ihon luontaista suojaa ja tekevät siitä kimmoisamman ja vastustuskykyisemmän. Rauhoittava jasmiinin, temppelipuun kukan, tuberosan ja mandariinin tuoksu luo tunteen rauhasta ja hyvinvoinnista.\nLevitä naamio kuivalle iholle ja hiero sormenpäillä muutaman sekunnin ajan, kunnes naamio muuttuu valkoiseksi – silloin se on aktivoitunut. Anna vaikuttaa 10–20 minuuttia ja huuhtele haalealla vedellä. Tee sen jälkeen ihonhoitorutiini suosikkituotteillasi Aurelian valikoimasta.


200 m² Palakoskentie 17, 03150 Vihti Omakotitalo 6h myynnissä - Oikotie 16216874\nMyytävät asunnot Vihti Huhmari Palakoskentie 17, 03150 Vihti\n790 000 €●200 m²\nPalakoskentie 17, Huhmari, Vihti● 8h, k, s, ph, kph, wc, kellari, 200 m² + 80 m² + erillinen talousrakennus 63 m2 sekä autotalli 44 m2. Rantasauna omalla tontilla.\nOletko haaveillut kauniista vanhasta hirsitalosta ja omasta rantasaunasta järvimaisemilla? Tässä nykypäivän vaatimustasolle remontoitu kaunotar. Hengittävä 1920-luvulla rakennettu hirsitalo, joka remontoitu vanhaa kunnioittaen säilyttäen talon "arvokkaan hengen". Upeat kakluunit toimivat edelleen tuoden pehmeän lämmön. Puulämmitys on osa idyllisen hirsitalon tunnelmaa.\nSisäänkäyntikerroksessa on kaunis maalaisromanttinen keittiö, ruokailuhuone, olohuone ja työhuone. Kaikki huoneet ovat runsaan kokoiset ja huonekorkeus on korkea tuoden avaruutta. Ylimmässä kerroksessa ovat makuuhuoneet, aulatila sekä kylpyhuone. Ns. kellarikerroksessa on oleskeluhuone, spa tyylisesti remontoitu kylpyhuone ja sauna. Tämä kokonaisuus on upea!\nMyydään kaksi erillistä tilaa. Päärakennus ja rantasauna ovat kaksi erillistä kiinteistöä. Mansardikattoinen hirsitalo komeilee kalliolla kukkulalla, upealla 1,1 ha pihalla, josta poimit omat metsämarjat ja sienet. Rantasauna sijaitsee n. 250 metrin päässä kauniissa Palojärven maisemissa. Tilan koko 850 m2.\nPäätalon pihapiirissä on lisäksi autotalli ja pieni talousrakennus, jossa kaikki pienen kodin mukavuudet. Rakennus on vuokrattu.\nPäiväkoti ja koulu ovat lyhyen matkan päässä. Helsinkiin ajat suoraan Turun moottoritietä, n. 30 min.\nLisätietoja ja esittelyvaraukset: Kati Helanto, LKV p. 050 568 8404 kati.helanto@uphouse.fi\nPalakoskentie 17, 03150 Vihti\n8h, k, s, ph, kph, wc, kellari, 200 m² + 80 m² + erillinen talousrakennus 63 m2 sekä autotalli 44 m2. Rantasauna omalla tontilla.\nTunnelmallinen keittiö, jonne mahtuu hyvin ruokapöytä. Keittiössä upea vanha leivinuuni. Keittiöstä pääsy ulos. Varustus: jääkaappi, pakastin, astianpesukone, Smegin kaasuliesi. Lautalattia, seinät maalattu, kaapistojen välitilassa laatta. Keittiö remontoitu 2014.\nPesutilojen kuvaus: Kylpyhuoneet remontoitu 2015. Ylimmässä kerroksella ikkunallinen kylpyhuone, jonka varustus on wc, suihku, suihkuseinät, allaskaappi, peili. Saunatilojen yhteydessä on spa tunnelmallinen pesutila, jossa kaksi suihkua ja amme. . Erillisen WC:n kuvaus: Sisääntulokerroksessa wc. .\nHUONEISTOSSA: Kylpyhuoneet ja sauna uusittu 2015, Ulkoverhous maalattu 2015, Sähköt uusittu 2000 ja 2015, Putket uusittu 2000 ja 2015, Talon ympärys salaojitettu 2005.\nKuvaus: Sauna remontoitu 2015. sähkökiuas\nVedenpainettta tulee säädellä. Keittiöön johtavat vesiputket saattavat jäätyä kovalla pakkasella. Muuta kauppaan kuuluvaa: Talossa tallentava hälytysjärjestelmä. Tulee solmia oma sopimus.\nJätevesi: 25 EUR/kk. Muut maksut: Sähkönkulutus on ollut 40.000 - 70.000 kWh/vuosi, riippuen siitä, kuinka paljon lämmittää talon kakluuneuuneja talven aikana. Pihatien auraus n. 200 e/vuosi.\nKoko kokonaisuuden pinta-ala on yhteensä 1,19 ha. Tila 927-433-2-14. Loiva rinnetontti. Osittain luonnontilassa olevalle tontille tehty eri tasoja. Tilan koko kiinteistörekisteriotteen mukaan 1,105ha Rantasauna on erillinen tila 927-433-2-77, jonka koko kiinteistörekisteriotteen mukaan on 850 m2. Tilalla vesijättöä!\nUunit, ilmalämpöpumppu, sähkö puu, sähkö, Ilmalämpöpumppu\nKaikki neljä makuuhuonetta ylimmässä kerroksessa.\nEspoo Lohja Vihti Nurmijärvi Kirkkonummi Karkkila Kauniainen Siuntio Helsinki Vantaa Järvenpää Tuusula Hyvinkää Raasepori Inkoo\nNummela Veikkola Tervalampi Huhmari Härköilä Haapakylä Lankila Ojakkala Köykkälä Hulttila Leppärlä Lusila Jättölä Palajärvi Niemenkylä


PinkkiPantteri: Vuoden viimeinen KynsiStudio\nVuoden viimeinen KynsiStudio\nPalaan vielä hetkeksi viime vuoteen ja kerron teille viime vuoden viimeisestä KynsiStudiosta ystäväni Heidin kanssa. Tai mie yritän (jälleen) muistella mitä kaikkea hauskaa me keksittiinkään. No sehän piti laittaa Heidille viesti, että mitä me nyt tehtiinkään ;D\nVietimme KynsiStudiota marraskuussa ja mie pakkasin kynsilakoistani mukaani OPI:n Sheer tints:it ja leimauslaattani. Halusin kokeilla kynsille "vesivärimaalausta", jota varten ostin lokakuun messuilta mini kokoelman kyseisiä lakkoja.\nHeti kättelyssä ystäväni Heidi ilmoitti, ettei aio lakata nyt kynsiä lainkaan, koska hänellä oli menossa "kynnet kuntoon" -operaatio. Heidin kynnet oli hieman saanut iskua töissä, jonka vuoksi hänellä oli menossa öljy-kuuri. Eli voisi sanoa, että tämän kertainen Studio oli yhden naisen KynsiStudio :D\nPerjantaina en vielä alkanut lakkailemaan kynsiä, vaan ilta meni Heidin leikatessa miun hiukset ja netissä ihmettelemässä maailman menoa. Eikä edes muuten tilattu mitään kynsihommia ;) Mutta karkkiahan sitä tuli mässättyä sitten niin.\nLauantaina aamu alkoi yhdessä kokkailemalla. Teimme pari eri ruokaa, ja syönnin jälkeen piipahdettiin kauppaan hakemaan lisää karkkia! Karkkihirmut ;D Iltapäivästä meni parisen tuntia yhden, siis YHDEN, joulukoristeen kimpussa, joka piti saada väkerrettyä seinälle. Voe hittolainen sanon minä! Lupaan, etten i k i n ä tule laittamaan omaan kotiin samanlaista joulukoristetta! (Seinälle tulee roikkumaan joulupalloja siimalla eri korkeuksille jne.). Tämän jälkeen mie iskin kynsien kimppuun ja Heidi jatkoi kotinsa sisustamista.\nKynsille mie lakkasin ensin pari kerrosta Gina Tricot:in valkoista lakkaa ja leimat hoitui mustalla lakalla. En kyllä nyt saa pinnistelyistä huolimatta mieleeni millä mustalla lakalla mie leimasin. Kävin näet Heidin lakkalaatikolla :P Mutta leimauskuvio on MoYou:n laatasta Holy Shape 08. Kun leimat olivat kuivuneet lakkailin vesiväreillä valkoisiin kohtiin sinistä ( I Can Teal You Like Me) ja violettia ( Don't Violet Me Down). Nyt kun näitä kuvia katsoo, olisi väriä voinut sutia valkoisiin kohtiin toisenkin kerroksen. Näissä on siis vain yksi kerros vesiväriä. Mutta kaikesta huolimatta näistä tuli mieluista kynnet ja todellakin vesivärjäilen enemmänkin.\nPitää vielä kertoa teille miun hiustenvärjäyssessiosta tähän loppuun. Tämä siis tapahtui lauantaina, kun olin saanut kynnet laitettua. Yleensä mie, tai siis ystäväni Heidi, värjää miun juurikasvun noin kolmen viikon välein piiloon. Ja värjäys tapahtuu siis pelkästään juureen. No nyt ajattelimme sitten, että värjätään koko tukka, että saadaan latvoihinkin väriä haalistuneen värin sijasta. Ei muuta kuin värit kehiin! Miulla on alaselkään asti pitkät hiukset. Kun väri oli vaikuttanut tarpeeksi mie kipaisin suihkuun. Ja voee hele**i! Suihkusta ei tule kuin JÄÄKYLMÄÄ vettä! Siinä sitten Heidille huusin, että PALELEE! :D Heidi kaivaa kaapista kaikki kattilat esille ja alkaa miulle lämmittämään hellalla vettä :D Kun olin saanut pari kattilallista kuumaa vettä hokasi Heidin mies, että sitä kuumaa vettähän voi myös hakea ämpäreillä autotallista :D No ei auttanut Heidillä kuin alkaa roudaan pihan poikki ämpäreillä miulle vettä. Lopulta siinä suhatessa meni reilu tunti, että sain pestyä hiukseni. Olo oli kuin uitetulla koiralla session jälkeen :D Ja palelikin niin maan kauheasti. Mutta tästä(kin) selvittiin! Ihan heti en kyllä ole alkamassa värjäämään hiuksiani mökki-olosuhteissa uudestaan ;D\nOnko vesivärilakat jo ihan OUT?\nTuunko mie jälleen ihan jäljessä näissä\neekku 13. tammikuuta 2016 klo 20.35\nKivat kynnet ja mullaki noi minilakat viel testaamatta\nNanne 15. tammikuuta 2016 klo 8.22\nHeidi 13. tammikuuta 2016 klo 20.37\n:´D kyllä se näin jälkikäteen naurattaa, mut joo ei naurattanu ku roudasin vettä sulle selkävääränä :D Nää kynnet oli ihan huippu ihanat!\nNanne 15. tammikuuta 2016 klo 8.27\nEi naurattanut silloin ei :DD\nMieki tykkäsin näistä ^.^ Kiitos ihanainen ♥\nSole/nailOxtail 13. tammikuuta 2016 klo 20.39\nVesivärilakat on ihanuuksia eikä niitä kyllä mun mielestä sovi unohtaa. Varmasti kunkevät koittaa niin niitä näkyy taas : Nää on niin kivat lakkaukset että tykkään huimasti :) Älä palelluta itteäs siellä :D\nNanne 15. tammikuuta 2016 klo 8.29\nEn palelluta :D Piti sen "suihkun" jälkeen juosta peiton alle lämmitteleen :D\nNää kyllä yllätti positiivisesti, kun oli niin helppoja käyttää ja vain mielikuvitus on rajana näillä koristeluun. Tai no eikö se mielikuvitus ole yleensäkin rajana kynsien laitossa :D\nkahden tytön kynnet 13. tammikuuta 2016 klo 22.03\nTodella kaunis lakkaus <3 Mun mielestä vesivärilakat ei ole out, mutta niillä on jostain syystä helpompi koristella kesällä :) Ja huh mulla menee kylmät väreet jos edes aattelen että joutuisin kylmään suihkuun :D\nNanne 15. tammikuuta 2016 klo 8.30\nEhkä nää on kesäisempiä lakkoja, talvella tulee enemmän käytettyä tummempia cremelakkoja :) Mutta voisihan sitä yrittää näillä tehdä vaikka lumihiutalekynnet ;)\nE-S 13. tammikuuta 2016 klo 22.35\nHyi tuo sun hiustenvärjäysepisodi; suihkusta on ihan pakko tulla kuumaa vettä - näin talvella varsinkin! Hyvä että selvisit koettelemuksesta, ilmeisesti vilustumatta jopa.. :)\nSievä on lakkaus! Ei minusta vesivärikynnet oo vielä niin loppuun asti koluttu että ne olisivat yhtään 'out'. Ja sievää jälkeähän niillä usein saa.\nNanne 15. tammikuuta 2016 klo 8.32\nSe on ehkä yks maailman parhaista paikoista olla; kuuma suihku ;D En mie vilustuttanut itseäni, juoksin "suihkusta" suoraan peiton alle lämmittelemään :D\nSatsuli 14. tammikuuta 2016 klo 0.04\nNää on ihanan sähäkät ja et oo jälesä mistään,mää ainaki ihastelen kaikkia sheer tints lakkauksia, hmm pitäsköhän sitä kaivaa ne esille ^-^ Hahhaa en voi ku naureskella tuolle tukanpesulle, raasu. :'DD\nNanne 15. tammikuuta 2016 klo 8.33\nMiulla kans tuli himo saada näitä lisää kynsille, mutta tänään tulee miulle uusia lakkoja, niin uskon että ne vie voiton päästä kynsille ;)\nFani 14. tammikuuta 2016 klo 7.59\nHihihi, mua taas niin naurattaa tuo mitä sulle sattu. :D Voiko kellekään muulle tapahtua noin? EI! Voin vain kuvitella miltä tuntui olla kylmässä suihkussa... Itse näin lämpöä rakastavana.\nKynnet on kyllä jälleen ihan mahtavat. <3\nNanne 15. tammikuuta 2016 klo 8.34\nNo ei kyllä voi kellekään muulle sattua :DD\nMari 14. tammikuuta 2016 klo 15.49\nHienot kynnet. :) Millonhan sais itellekin hommattua noita vesivärilakkoja. Niillä saa niin ihania lakkauksia aikaan.\nNanne 15. tammikuuta 2016 klo 8.36\nNämä kyllä kannattaa hommata, jos vain tulee jossain vastaan :)\nMie hommasin tarkotuksella tämän mini kokoelman, siinä on useampi väri ja uskon, että nämä riittää miun käytössä pitkän ajan :)\nNena Sofia 14. tammikuuta 2016 klo 18.43\nVoi apua mikä hiustevärjäyskerta! :D Mullakin samaa mittaa hiukset suunnilleen, ja sitä väriähän uppoaa niihin paljon, niin voin kyllä hyvin kuvitella mikä epätoivo tuossa tilanteessa iski! Onneksi kuitenkin selvisitte :)\nJa nää kynnet on kyllä oikein kauniit, ihanat värit valitsit <3\nNanne 15. tammikuuta 2016 klo 8.37\nJoo, ens kerralla kyllä varmistan ennen värjäystä, että suihkusta tulee lämmintä vettä ;D\nTintti 15. tammikuuta 2016 klo 13.16\nKyllä kai vesivärilakat on edelleen ihan in, tai on ainakin silloin jos multa kysytään :). Tosi nätit kynnet!\nNanne 24. tammikuuta 2016 klo 10.59\nEnail 16. tammikuuta 2016 klo 11.56\nIhana lakkaus :) ei ole vesivärilakat missään nimessä vielä out!\nHih, kiitos Enail ^.^\neekku 18. tammikuuta 2016 klo 13.57\nKiitti nanne postista mie olisin unohtanu koko blogin synttärit jos sulta ei olis tullu postia.Täytyy kirjotella blogiin ku ehtii ja ehkä pientä arvontaa.Nyt arvonnassa vähän käytetyt koristelulakat jos kiinnostaa\nOle hyvä vain eekku ^.^\nTinkerbell 30. tammikuuta 2016 klo 15.38\nOoh, tosi upee lakkaus!\nNanne 31. tammikuuta 2016 klo 12.11


Starry eyes: Pannupäät Naakka ja Situli\nMie ja Janne käytiin lauantaina vähän hemmottelemassa itteämme Pannu-nimisessä ravintolassa. Jonottamisen jälkeen saatiin oma pöytä, jossa istuttiinkin sitten seuraavat kolme tuntia. Janne tilasi hamppariaterian ja mie pannupizzan, johon otin Jannen suosituksesta täytteeksi persikkaa! Ekaa kertaa elämässäni. Ja se oli oikeasti hyvää, ei uskoisi :D Mie oon viimeisen vuoden aikana alkanut syömään suolaista ja makeaa yhdessä ruoissa, vaikka ennen en halunnut edes viinirypäleitä salaatiin. Mutta hyvä vaan! En tykkää nirsoilijoista, ja nykyään mun lempisalaatti yliopistolla on kana-sinihomejuusto-maissi-meloni-raejuusto-viinirypäle.\nM-kokoinen pannupizza oli aika iso, ja mun masu meinasi oikeasti haljeta... Onneksi meillä riitti juttua ja aikaa niin ettei tarvinnut lähteä pitkään aikaan. Pannun jälkeen eli yhdentoista aikaan illalla käytiin vielä Stockan Kioskilla ennen bussien saapumista. Mie ostin hienoista lasipurkeista karkkeja (mukaanlukien kirpeitä pääkalloja, jotka oli vähän liian kirpeitä Jannelle) ja ihailin Hello Kitty -avaimenperää, jonka meinasin investoida itelleni. Oli jotenkin ihanaa vaan olla ja syödä just sitä mitä teki mieli, kuitenkin koittanut uuden vuoden jälkeen vähentää roskaruokaa ja herkkuja ja teki hyvää mätötä oikein kunnolla pitkän työpäivän jälkeen hyvässä seurassa :)\nPakko kysyä teiltä, ootteko kokeilleet tuota persikkaa pizzassa? Onko teillä outoja vakiotäytteitä? Mun nykyinen lemppari on melko normaali (kana-tomaatti-vuohenjuusto-majoneesipizza), mutta ennen saatoin yhdistellä esimerkiksi kanaa, valkosipulia, sinihomejuustoa ja simpukoita :D Kuulostaa kamalalta... Joten sanokaa, etten oo ainoa outo pizzailija!\nKatariina 29. tammikuuta 2013 klo 23.22\nMäkään en pahemmin tykkää viinirypäleistä salaatissa ja just sellaset suolainen ja makea -yhdistelmät ei liiemmin houkuttele :D Mutta pitää varmaan joskus maistella itekkin jotain makeaa pizzassa, kun niin monet kuitenkin sanoo et se on oikeesti aika hyvää :p\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 12.35\nSun pitää opetella, nimittäin ku siihen tottuu niin se on nikn hyvää! Nykyään haluan mieluummin hedelmiä salaattiin kuin vihanneksia :D\njjansku 29. tammikuuta 2013 klo 23.26\nitse söin nuorempana AINA persikkaa pitsassa :D vasta viime vuosina oon vaihtanut sen "normaaliin" ananakseen. En siis koskaan oo pitänyt persikkaa pitsassa mitenkään outona :D\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 12.36\nHaha mie pidin ku en ollu kuullukaan! :D\nSuvi 29. tammikuuta 2013 klo 23.32\nMun mielestä kananmuna on hyvää ainakin tietynlaisten pizzojen päällä! Lisäks maistoin joskus mun iskältä pizzaa, jonka päällä oli banaania, mutta sille en oikein lämmennyt... :--D\nPS. Tuollaiset herkkupäivät on aivan ihania! Siis just sellaset, että käy jonkun rakkaan ihmisen kanssa ulkona syömässä, tai vaihtoehtoisesti tekee itse jotain erikoisnamia. :-)\nBanaania en halua kokeilla mutta kananmunaa ehkä! Vaikka vähän ällöttääki :D\nAnonyymi 29. tammikuuta 2013 klo 23.38\nEn oo syöny pizzassa persikkaa, mut suolasta broileri-persikkapiirakkaa kyllä. Ja se on hyvää! Joten voin kuvitella miltä se pizzassa maistuu :) Mieki tykkään nimittäin yhistellä suolasta ja makeaa :p\nJa ne salaattibaarin salaatit on aivan mahtavia! Oon nimittäin työharjottelussa siellä ollessa päässy niitä annoksia tekemään ja saanu itekki sillon syödä :)\nPs. toi takki on aivan ihana!\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 12.37\nJoo ne on kyllä hyviä, eikä kyllästy ku vaihtelee aina ne täytteet :) ja hih kiitti, vanha takki vaan!\nUrppi 29. tammikuuta 2013 klo 23.39\nmitää, persikka pitsassa on mun mielestä ihan perussettiä! :D tai no kanapizzaan se sopii parhaiten. mutta siis ehdottomasti, jos teen ite pitsaa kotona niin siinä on persikkaa, kanaa, tomaattia ja sinihomejuustoa nammm! :)\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 20.45\nOi tuo kuulostaa hyvältä yhistelmältä!! Homejuusto on hyväääää\nAino 29. tammikuuta 2013 klo 23.51\nEn oo koskaan kuullu että pizzassa vois olla persikkaa?! :D mutta täytyypä maistaa joskus, kuulostaa niin jännittävältä! Enkä kyllä oo koskaan syönyt majoneesipizzaakaan xD oon tylsä ja tilaan aina vaan perus kana-ananas tai kinkku-ananas-katkarapu pizzan .. :D\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 20.47\nHaha en miekään! Ja se oli oikeasti hyvää, vaikkei oikeasti ehkä uskois jos ei oo ennen kuullu :D Majonnesipizzaa sun on pakko kokeilla!! Niin hyvää oikeasti uh\nLa Guiri 30. tammikuuta 2013 klo 0.32\nMä päädyn aina pizzeriassa pitkän pohdiskelun jälkeen kinkku-ananaspizzaan :D pitäis varmaan uskaltaa tilata joskus jotain muutaki... Kerran kotona heittelin pohjan päälle vähä kaikenlaista kanamunaviipaleista valkosipulitonnikalaan, ja tuli aivan sairaan hyvää :) En oo koskaan tajunnu niitä pizzoja joissa on päällä kunnon läjä semmosia ihan tuoreita(?) kasviksia.. jotenki liian modernin näkösiä mulle :D\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 20.48\nHaha perus, miettii että noniin nyt otan jotaki uutta ja erikoista ja sitte tilaa sen saman :D Aa siis vähän niin kuin kotzone Kotipizzassa jossa on salaattia päällä? Seki on hyvää, kannattaa maistaa!\nTuuli 30. tammikuuta 2013 klo 1.35\nhaahaha mejänki gängi näkyy tuolla oikein sumuisessa kuvassa ku tarkemmin kattoo :D ei sillä, että muuten olisin kiinnittänyt minkäänlaista huomiota, mutta tämmösenä stalkkerina hoksasin tejät siellä kamerat kädessä :--D ja persikkaa pizzassa - da fuk?!\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 20.55\nEi voi olla huomaamatta ku kummatki ottaa koko ajan kymmenellä eri kameralla kuvia :D Bloggaajanperkeleet.. No ei vaiskaan! Ja oisit moikannu :) Tai no joo toiselta puolelta salia on ehkä vaikea alkaa huitomaan :D\nIraCassandra 30. tammikuuta 2013 klo 7.27\nPersikka on hyvää pitsan päällä! Mun lempparipitsa on katkarapu, tonnikala, simpukka... :D\nMerityttö! :D Söppänä\niina 30. tammikuuta 2013 klo 8.25\nHii en oo koskaan syöny persikkapitsaa (enkä majoneesipitsaa. enkä ees kanapitsaa) mutta vois kyllä kokeilla joskus (nuita kaikkia) :) en oo ollu kovin villi yhisteleen suolasta ja makeeta, mutta syksyllä kävin pannukakkutalossa syömässä kanapannarin ja oli hyvää :-) namm superia päivää pikku-sitalle <3\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 20.57\nHä tänä viikonloppuna Iina meet kuule ekaan pizzeeriaan joka kadulla tulee vastaan ja haet sieltä majoneesipizzan! Täytteeksi vaikka kanaa ja fetaa lisäksi! Sun pitää maistaa :) Ja ää munki pitäis käydä testaamassa niitä pannareita, kuulostaa söpöötä tuo paikan nimiki hihi\nJarno 30. tammikuuta 2013 klo 9.07\nSuolainen ja makea yhdessä on ollut mun lemppareita aina!! Nykyään en osaa syödä oikein erikseen näitä. Suolainen piirakka makean suklaan kanssa omnom!\nMie rakastan ranskalaisia ja jäätelöä :DD En yhtä aikaa syötynä mutta vuorotellen mmmm Mäkkärissä varsinki haha\nLotta 30. tammikuuta 2013 klo 9.13\nOon joskus vissii maistanu persikkaa pitsassa ja tykkäsin siitä, fetaaki on tainnu joskus kans olla ! Mutta yleensä meen sille perus kikkuananasaurajuusto- linjalla, en uskalla kokeilla :---D\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 20.58\nMun pikkusisko syö samaa pizzaa kuin sie :))\nSenja 30. tammikuuta 2013 klo 9.13\nmä inhoon kaikkee makeeta suolasessa :D en oo esim ikinä ymmärtänyt ananasta pizzassa tai viinirypäleitä salaatissa. persikkaa inhoan muutenkin niin en kyllä pizzaani laittaisi :D itellä on aina sama vakkari: vegetariana + lisätäyte katkarapuja ;) aika perus haha. toi pannupizza on kyllä aika herkullisen näköinen!\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 21.06\n:D Mie jotenki kuvittelin että syöt hedelmiä salaatissa! Muistin väärin :)\nköbs 30. tammikuuta 2013 klo 9.22\nmun mielestä pitsassa pitää olla joku yks raikas juttu ainakin. ja olen monesti persikkapitsaa syöny, pitsaa jossa on banaania.. (se on aika monen kaverin suosikki, ei ollu kyllä mikään mun herkkuherkku, ihan ok) ananas on mun mielestä tylsä, tai se on tullu korvista ja ikkunoista. Tuore tomaatti oli jossain kohtaan se mun lemppari 'raikastin' ;) mut mitä nykyään.. joku parmankinkku, parmesan, kirsikkatomaatti ja paljon tuoretta rucolaa päälle!! (oon herkkulakossa ollu alkuvuodesta saakka, niin tää kirjottelu tuo kyllä niin veden kielelle :DD)\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 21.07\nJoo mustaki on hyvä että on jotain raikasta, Tuukka ku tilaa aina jotain tyyliin kana-kebab-katkarapu-simpukka :D Tuoretomaatti on mun uusi raikastinlemppari :) Oli parmankinkku-parmesan-tomaatti-rucola, tuo kuulostaa hullun hyvältä!! Mutta vähän liian fiiniltä baarin jälkeiseen pizzan ahmimiseen, haluan kokeilla tuota selvin päin :D\nAnonyymi 30. tammikuuta 2013 klo 9.39\nse on jännä ku täällä pohjosessa pitsan päällä on kaikkien mielestä erikoisia täytteitä :D mun vakkari on kebab, majoneesi, persikka ja feta tai tuplajuusto.. täällä toi majoneesi on tyyliin jokatoisen pitsan päällä, eikä pitsa ilman majoneesia oo mitään! :D kerran ku kokeilee niin satavarmasti jää koukkuun. pohjosen pitsat kunniaan, etelän pitsat ei oo mitään ;)\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 21.08\nÄlä viitti, mie en tiiä miten voin mennä Rovaniemelle ku siellä ei varmaan oo yhtä hyvät majot ku Oulussa.. :D\nAnonyymi 30. tammikuuta 2013 klo 10.06\nPannun pitsoista oon aina ottanu sen mis on persikkaa, kinkkua ja sinihomejuustoa! Just paras :D Alko muuten tekee sitä ihan hulluna mieli, vois vaik käyä vkl syömässä semmosen :D\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 21.04\nMullaki haluttaa jo Pannuun uudestaan :) Mahti ruokaa ja muutenki kiva paikka!\nmiinamamma 30. tammikuuta 2013 klo 10.23\nKananmuna on aika vakio ja hyvää..ei tietysti ehkä sovi ihan kaikkeen. Majoakin oon maistanut, ja hyvää on sekin.. :)\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 21.03\nMinkä kanssa kananmunaa? Tarviin jonku hyvän setin että uskallan tilata joskus :D\nAnonyymi 30. tammikuuta 2013 klo 14.13\nkana-persikka-sinihomejuusto! aivan parasta pizzaa ja niin hyvvää vaikkei ehkä uskoiskaa :-) oon myös maistanu pizzaa minkä päällä on ollu vaahtokarkkeja mutta siihen en kovin lämmenny, enkä kyllä ihmettele yhtää haha.\nOooo tuo oikeasti kuulostaa hyvältä! Mulla oli just tuossa Pannun pizzassa sinihomejuustoa, persikkaa ja jauhelihaa mutta jauhelihan tilalle oisin kyllä halunnu kanan mieluummin :) Hä vaahtokarkkeja?!?!? :D\nannieveliina 30. tammikuuta 2013 klo 14.58\nSalaatti on yllättävän hyvää pizzan päällä :D Siis niinkuin normaalia tuoresalaattia! Sitä ei siis paisteta :-D Mistähän mää joskus sellaisen pizzan otin ja se oli kyllä hyvää! Lihaa ja kaikkea suolasta (ja epäterveellistä) ja sen seuraksi salaattia :) Yllättävän hyvää!\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 21.13\nAa joo siis niin ku Kotipizzan Kotzone? Me syödään niitä aina Levillä :D On hyvää !Ja onhan niitä kyllä normi pizzerioissaki nyt ku muistelen :)\nAnni 30. tammikuuta 2013 klo 15.08\nMie syön yleensä (okei aina...) tonnikala-fetajuusto-pitsaa! Ja itseasiassa tota fetaa oon syönyt vasta ehkä pari vuotta, sitä ennen mun vakkari oli aina _pelkkä_ tonnikala... Mutta sitten rakastuin fetajuustoon ja sillä linjalla oon edelleen, syön fetaa joka paikassa! Pitsassa, lämppäreissä, salaateissa, leivän päällä, ruuan kanssa, muuten vaan ja ihan joka paikassa mihin se sopii. Kaikki sanoo mun pitsan olevan tosi kuiva ja tylsä, mutta se on ihan sairaan hyvää! :D En saata syyä semmosia pitsoja, missä on ihan liikaa täytteitä. Hedelmät ei sovi pitsaan(eikä ananas sovi mihinkään)!\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 21.12\nOho pelkkä tonnikala! Kuulostaa kyllä jotenki kuivalta vaikkei varmaan ookaan :D Kyllä ne yllättävän hyvin sopii, ei voi kieltää jos ei oo maistanu! >:)\nRiikka 30. tammikuuta 2013 klo 15.37\nPersikkaa pitsassa, kuulostaa oudolta.. Mä laitan aina ananasta :) Suosikkipitsa on kana-ananas-aurajuusto-sipuli, nam!\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 21.00\nJos tykkäät ananaksesta pizzassa niin voisit tykätä persikastaki! Ja hei mie en oo ikinä laittanu sipulia, valkosipulia vaan - eli pitää kokeilla :)\nJanika 30. tammikuuta 2013 klo 15.57\nOon pari kertaa kokeillut tota persikkaa pitsassa ja voi luoja se on hyvää!:D Kaverin äiti laittoi sitä pitsaan ja itse kanssa mietin,että voiko toi ees olla hyvää ja oli! :)\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 20.53\nHaha kukahan tuommosia keksii! Itellä ei tulis mieleen :D\nAnonyymi 30. tammikuuta 2013 klo 18.02\nmiltä stockan kioskilta? meinaatko sitä mikä on siinä ulkopuolella pannun vieressä? jos meinaat, se ei oo stockan vaan ihan yksityinen ja ollu pystyssä ennen mitään stockmanneja :P\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 18.18\nNii mutta jos olisin sanonu vaan kioski niin ei kukaan tietäis mitä tarkotan >:)\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 18.28\nTai mie en tietäis, Rovaniemen juntti :D\nAnonyymi 30. tammikuuta 2013 klo 19.08\nPitäiskö sun lanseerata semmonen "sitan pitsa", jossa olis kaikkea outoa :D (nimittäin mun mielestä kanaki kuullostaa oudolta pitsassa, haha oon varmaan vaan tylsä tai jotain :D)\nAi niin ja kaipailisin edes vähän lisää asukuvia, vaikka itse peilin kautta otettuja jos ei aina joku ehdi ottaa. Tykkään sun asuista niin kovasti :)\n:D Haha joo! Ja hei just julkaisin postauksen :) Vitsi ihana kuulla että oot tuota mieltä, pitää koittaa ottaa niitä useammin!\nPauliina 30. tammikuuta 2013 klo 19.23\nRupes tekemään mieli Pannun pitsaa *__*\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 20.51\nNami mullaki <3 Oikein kunnolla juustoa päälle mm\npiglet 30. tammikuuta 2013 klo 20.26\nPersikka on aivan hirrrrmu hyvää pizzassa! Tosin, oon kyllä nykyään niin kaikkiruokanen, että ihmekös tuo jos maistuu vähän mikä tahansa.. :D\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 20.52\nMieki, ennen oli muutama ruoka jota en syöny mutta nykyään kyllä menee oikeasti melkein kaikki! Hyvä me :)\nAnonyymi 30. tammikuuta 2013 klo 20.47\nTulin tänne kommentteihin nauramaan toisten pitsatäytteille! haha kuullosti oudolta\nLeele 30. tammikuuta 2013 klo 21.25\nMä hokasin tuon persikan pitsan päälle myös ku olin Pannussa syömässä! Ja siitä asti oon sitä tilannut aina pitsaan. Ja ei nuo sun muutkaan täytteet kuulosta ihmeellisiltä, mulla on aina vaikka minkälaisia häröjä yhdistelmiä omassa pitsassani :D Tän hetkinen lemppari on kana-valkosipuli-aurajuusto-persikka! mutta myös esim. simpukat on huippuja, ja oon nyt vasta löytänyt kastikkeet pitsoihin. BBQ-kastike namm <3\nSita 30. tammikuuta 2013 klo 21.29\nHaa sama tarina :) Simpukat joo! Ja valkosipuli mm\nAnonyymi 30. tammikuuta 2013 klo 22.44\nAlko tekeen ihan kauheena mieli pitsaa!\nPersikkaa en oo koskaan pitsan kans kokeillu, mutta luulen että se kuuluu ananaksen samaan sarjaan ja ananasta en ainakaan voi sietää :D Tosin joskus aikoinaan en syöny pitsaa ollenkaan, mulle kelpas vaan ne reunat. Sitte jossain vaiheessa aloin syömään pitsaa jossa oli pelkkää tonnikalaa ja nyt kelpaa mikä vaan paitsi ne ananakset...nii ja herkkusienet on kans nounou :D Tajusin just, että en oo koskaan syöny pitsaa missä ois ollu kanaa!\nSita 31. tammikuuta 2013 klo 7.53\nKanapizza on nannaa :) ja haha pelkkiä reunoja!\nAnonyymi 30. tammikuuta 2013 klo 22.53\net oo ainut!! täällä ilmottautuu päärynä-homejuusto-serranokinkku-viinirypäle( viimesin sentään vasta uunin jälkeen lisättynä ) pizzan friikki!!\nSita 31. tammikuuta 2013 klo 7.54\nOho :D kuulostaapa jännältä!! Uskaltaiskohan testata joskus haha :)\nJenna 31. tammikuuta 2013 klo 21.23\nMä en kyllä varmaan ikinä opi sekottamaan suolasta ja makeaa:-D Kammoksun niin paljon esimerkiksi jotain lihakastikkeita, joihin tungetaan jotain hedelmää.. Ja myöskään en osaa yhtään kuvitella tota persikkaa pitsaan, haha!


V a l m i i x i: Pikkulintujen talvista elämää\nPikkulintujen talvista elämää\nTalvi antoi taas odottaa itseään - viimeiset kuukaudet ovat tuntuneet olevan toisintoa parista edellisestä vuodesta. Mutta ovathan säät aina vaihdelleet: kuulemma 1970-luvun alussa leikattiin jouluaattona nurmikkoa, eikä lumesta tai pakkasesta ollut tietoakaan. Aika vain kultaa muistot, joiden mukaan lapsuuden talvina oli aina vähintään kaksimetriset hanget.\nSilti alkutalven lumettomuudessa on pakko miettiä metsän eläinten ja lintujen pärjäämistä. Miten ne pystyvät tulemaan toimeen ilman lumen antamaa suojaa, jopa -30 asteeseen laskeneessa lämpötilassa? Niillä kun "ei ole lämmintä uuninkylkeä kuivasta pakkasesta naukuvilla saloilla", kuten Jauhiainen (2014) osuvasti kuvaa.\nSinitiainen. Kuva: Petri Jauhiainen.\nHöyhenpuku ja untuvatkaan eivät auta ilman ravintoa (Jauhiainen 2014). Pikkulinnut varmistavatkin pärjäämistään alkutalven tankkauksella, jolla ne kasvattavat rasvakerrosta höyhenpukunsa alla. Sen takia lintujen ruokintakausi on hyvä aloittaa rasvaruokinnalla - pähkinöillä, talipalloilla ja rasvapötköillä - ja jatkaa sitä sitten siemenseoksilla aina maan sulamiseen saakka.\nKireästä pakkasesta huolimatta tänä talvena ruokintapaikalla ei ole vielä käynyt mikään erityinen vilske, vaikka siellä onkin näkynyt tiaisten lisäksi joitain närhiä ja mustarastaita. Ehkä linnut löytävät ravintoa vielä muualta, koska metsästä kuitenkin kuuluu pikkulintujen ääniä - siellä ne ovat, myös viime kesän keltasirkun poikaset. Pienet sirkuttajat ovat kasvaneet ja ensi kesänä ne saavat jo omia poikasia.\nParhaimpaan talviruokinta-aikaan tammikuun viimeisenä viikonloppuna vietetään jälleen BirdLife Suomen pihabongausta. Silloin lintulaudan lintuja voi tarkkailla oikein havaintovihon kera lauantaina tai sunnuntaina - tai mikä ettei molempinakin päivinä - omassa pihapiirissä tai sen puuttuessa lähipuistossa.\nOdotettavissa on ainakin tiaisia, ehkä myös tilhiä ja tikkoja? Ja punatulkkuja, jospa niistä saisi tänä vuonna kuvankin...\nInnokas tutustuu pikkulintuihin etukäteen, siihen käy oivallisesti pihapiirin kätköistä kertova kirja. Sieltä löytyvät ainakin sinitiainen, keltasirkku, tundraurpiainen ja käpytikka. Toivottavasti ne menestyvät myös pihabongauksen ulkopuolella Suomen talvisessa luonnossa!\nTunnisteet: blogi, eläin, lintu, luonto, Petri Jauhiainen, valokuva


Yksilölliset ratkaisut maatalouteen | Wilo\nRiittävä kastelu kaikille kasveille\nKasteluveden saanti ja tehokas ohjaaminen pelloille on tärkeää etenkin kuivilla alueilla. Meillä on tarjota tähän soveltuvat tekniikat. Esimerkiksi Wilon porakaivopumput ja turbiinit huolehtivat siitä, että vesi saadaan ulos maaperästä tai vesiputkesta. Niiden avulla voidaan varmistaa asianmukainen veden syöttö.\nKaikilla maanviljelijöillä ei ole samanlaisia mahdollisuuksia veden pumppaamiseen. Siksi Wilo on kehittänyt pumppuja, jotka mahdollistavat pumpun sijaintikohdan valitsemisen vapaasti. Pumppu voidaan esimerkiksi asettaa kätevästi kellukkeen varaan, jolloin vettä voidaan pumpata helposti joesta tai järvestä. Wilon kuivamoottoripumput ovat osoittaneet toimivuutensa käytännössä. Niiden avulla tarvittava vesimäärä voidaan pumpata täysin riippumatta kulloisestakin vedenkorkeudesta, ja vesi voidaan siirtää täsmälleen sinne, missä sitä tarvitaan.\nTasaisilla alueilla ei usein ole varman syötön edellyttämää vedenpainetta, ja vaihteleva vedenkorkeus vielä pahentaa ongelmaa. Näissä kohteissa voidaan käyttää Wilon tehokkaita paineenkorotusjärjestelmiä. Niiden avulla voit varmistaa oikean vedenpaineen, jolloin peltokasvit saavat riittävästi kastelua. Syöttöpaine pysyy vakiona myös vedenpinnan korkeuden vaihdellessa, ja kaikki tämä tapahtuu vielä mahdollisimman energiatehokkaasti.