Portugali (3): Pitäisikö Portugalin ja Kreikan erota Eurosta\nEi niiden ainakaan olisi pitänyt koskaan siihen liittyä. Kun euroa muodostettiin, varoitettiin epäoptimaalisesta valuutta-alueesta. Tähän voitiin vastata, että ei Yhdysvallatkaan niin homogeeninen alue ole puhumattakaan siitä, että Espoo ja Kainuu kuuluvat samaan valuutta-alueeseen. (Katso kelluva korpitaaleri vuodelta 2000) Mennyt kehitys on osoittanut, että euro rakennettiin liian laajalle pohjalle. Ei ainoastaan optimaalinen valuutan arvo vaihtele alueittain, myös optimaalinen inflaatio vaihtelee.\nEn tiedä, millainen uudistus Euron purkaminen olisi teknisesti – olisiko se edes mahdollinen – mutta suuri juridinen ongelma syntyisi siitä, missä valuutassa nykyiset velat ovat. Kun ulkopuoliset ovat antaneet lainat euroina, he eivät halua sitä takaisin vahvasti devalvoituneina escudoina. Kun lissabonilainen vanhus on ostanut supermarketista ruokaa tiliin, hän varmaankin on oikeutettu maksamaan sen escudoina. Jossakin tässä välissä on epämääräinen raja, josta käytäisiin oikeutta pitkään – ellei asiaa ratkaistaisi mahtipäätöksellä, mikä siis tarkoittaisi eräänlaista velkasaneerausta, koska Portugalin velkojat eivät saisi takaisin kuin osan saatavistaan.\nJos velat säilyvät euromääräisinä, escudon raju devalvoituminen nostaisi velat tasolle, joka olisi täysin portugalilaisten kannalta mahdotonta.\nKirjoittaja Osmo SoininvaaraJulkaistu 9.5.2011 9.5.2011 Kategoriat _\n22 vastausta artikkeliin “Portugali (3): Pitäisikö Portugalin ja Kreikan erota Eurosta”\nSemmoistakin on esitetty että olisi kaksi valuuttaa. Käytännön kokemuksia on siirtymäajoilta joilloin euroa ja kansallista valuuttaa on käytössä rinnan, ja toisaalta aika monessa maassa on dollari ja oma valuutta.\nSamaa olen miettinyt kyllä laajemmin koko Euroalueen hajoamisessa. Saksalaiset eläkesäästäjät eivät olisi mielissään Euron hajoamisesta tällä tavalla. Eivätkä kyllä suomalaisetkaan.\nPortugali ja Kreikka ovat suvereeneja valtioita. Mikä tarkalleen ottaen estää niitä ilmoittamasta, etteivät ne maksa lainojaan täysimääräisesti? Eikö olisi parempi EU:n veronmaksajien kannalta, että yhteisesti sovittaisiin kriisimaiden lainojen takaisinmaksulle taso, joka\na) mahdollistaisi lainojen takaisinmaksun ilman näiden maiden talouden pysyvää tuhoutumista\nb) ei kaataisi Saksan ja Ranskan rahoituslaitoksia\nc) ei rasittaisi EU-maiden veronmaksajia enempää kuin välttämätöntä.\nNyt näyttää käyvän niin, että kriisimaiden lainat maksetaan pois EU:n lainoituksella, minkä jälkeen EU-mailta otetut lainat jätetään maksamatta. Tämä ei ole tarkoituksenmukaista. Velanantajalle kuuluu oma riskinsä. Sen poisottaminen vääristää markkinoiden toiminnan. EU-maiden tulee maksaa lainoista vain se osa, joka on välttämätön manner-Euroopan suurpankkien pitämiseksi pystyssä.\nNo eiköhän tämä ongelma ole olemassa siinäkin tapauksessa, että mennään nykymeiningillä? Minä en oikein näe muita vaihtoehtoja kuin tehdä jonkinlaisia velkajärjestelyjä, joissa velasta maksetaan takaisin ainoastaan osa, tai sitten ne velat pitää syödä pois inflaatiolla. Molemmissa tapauksissa maksaja on “joku muu” kuin ongelmien aiheuttaja, mikä on pitkällä tähtäimellä erittäin huono asia ja muutenkin väärin.\nKolmas tapa olisi ko. maiden raju palkkojen yms. leikkaaminen, mutta ei kuulosta oikein poliittisesti uskottavalta se. Enkä ole itseasiassa varma, auttaisiko sekään: taitaisi vaatia aika massiivisen talouskasvun kyseisissä maissa, jotta tuota velkaa voisi realistisesti pienentää.\nEn minä tosin oikein keksi, miten siitä Eurosta voisi poiskaan lähteä. Kaikki skenaariot, joita minä voin kuvitella, tuntuisivat olevan, taloudellisessa mielessä, lähtijämaalle totaalisia katastrofeja (ellei se lähtijä ole Saksa, jolloin se on katastrofi lähinnä kaikille muille, eikä kovin helppoa Saksallekaan). Epäilen, että lähtijämaan pankkijärjestelmä käytännössä kaatuisi. Oikeastaan se tulisi kyseeseen lähinnä siinä tapauksessa, että se katastrofi on käsillä joka tapauksessa. Tosin, kovin kaukana siitä pisteestä ei taideta enää olla.\nEi käy kyllä kateeksi näitä Euroopan herroja. Vaihtoehdot tuntuvat olevan välillä erittäin huonot — katastrofaalisen huonot. En minä ainakaan tiedä, mitä pitäisi tehdä. Nykyinen linja on tuntunut olevan se, että sammutellaan pahimpia tulipaloja siellä täällä, ja toivotaan asioiden saavan paremman käänteen. Sitä käännettä ei vain taida tulla. Kun tässä kohta Kiinan asuntokupla vielä puhkeaa, niin hip hurraa!\nIhmetyttää kyllä, miten leväperäisesti nämä asiat on hoidettu, kun nuo Euron rakenteelliset ongelmat ovat kuitenkin olleet tiedossa alusta lähtien. Tai no, tavallaan ei ihmetytä, mutta se kyllä on kumma, miten saksalaiset ovat antaneet vetää itseään nenästä noin pahasti ja noin pitkään. No, se kai oli hinta yhdistyneestä Saksasta, mutta aika kohtuuttomalta taakalta tuo alkaa näyttämään.\nPoliitikot ovat pikkuhiljaa laajennelleet toimintavapauksiaan ja lipsuneet niistä kauniista “vaatimuksista”, joita euromaille asetettiin. Nyt kun EKP:kin alkaa olla poliitikkojen käsikassara, näköjään, niin en odottaisi EU:lle tai Eurolle kovin valoisia aikoja.\nEuroopassa on yhteiset markkinat täysin huolimatta siitä mitä rahaa käytetään. Jos jokin kohta markkinoista menee rikki, menee moni muukin paikka rikki.\nEuroopan talous kasvaa hyvää vauhtia, ja mitä viime aikoina vilkuilin numeroita niin ainoastaan Kreikka on ollut taantumassa. Tämä tarkoittaa sitä, että mitä pitempään saamme aikaa ennen velkojen uudelleenjärjestelyä, sitä paremmin kaikki muut siihen ehtivät varautumaan.\nMainittakoon myös se, että tietyt valuutat ovat aivan liian matalalla tasolla. Esimerkiksi Gaddafin ehdotus kultadinaarista hautaisi koko länsimaisen maailman edun muuhun maailmaan nähden.\nOn tunnettu tosiasia, että Kreikka ei ollut eurokelpoinen liittyessään euroon. Vuosi sitten Kreikalle myönnettii 110 miljardin luotot. Nyt on ollut julkisuudessa tietoa, että tarvittaisiin toinen luototuskierros.\n110 miljardin luotto Kreikalle oli siis vain pikavippi. Nyt on brittiministeri väläytellyt, että Kreikka tarvitsee uutta lainaa, jotta Kreikka se voi hoitaa luottojaan. Britit eivät enää aio osallistua Kreikan luotottamiseen eli tukijoukot käyvät ennen pitkää vähiin.\nJosko Kreikka eroaa eurosta ja sen drakma devalvoituu suhteessa dollariin tai euroon, niin silloinhan sen velkataakka kasvaa. Mutta se voi tässä tilanteessa neuvotella lainaehdoista ja selvityä veloista pitkällä jänteellä.\nOleellista on, että Kreikka ottaa itse vastuun kuluistaan ja saa taloutensa kasvuun. Tässä euromyllytyksessä se ei saa otetta kuluistaan eikä saa talouttaa kasvuun.\np.s. Keväällä USA:n yksi valtio harkitsi vakavissaan omaa valuuttaa. Nyt siellä on muitakin esim. Virginia. Lisäksi on perusteilla eräiden valtioiden yhteinen keskuspankki (FED ei ole valtiollinen pankki) sekä on ehdotettu kultakantaan siirtymistä. Kukaan ei ole ehdottanut, yhteistä unionia Meksikon ja Väli-Amerikan kanssa.\nRajusti yksinkertaistaen, jokaisen euromaan kannattaa tietenkin painaa omaa valuuttaa ja tehdä siitä virallinen maksuväline, lunastamatta euroja pois. Eurot sitten virtaavat jäljelle jääneisiin euromaihin tuottamaan inflaatiota.\nSiksi yhteisvaluutta vaatii niin paljon yhteistä luottamusta. Siksi euromaiden väliset suhteet täytyy pitää priimakunnossa.\nVarmasti Portugali & Co noin periaattessa voisivat maksaa eurovelkansa pois ja ottaa tilalle dollari/jeni/juan/frangi/kruunu tms luottoja, jos siis nuo maat tai pankit olisivat valmiita lainoittamaan. Mutta miten se auttaisi lainojen takaisinmaksua? Mielestäni ei niin mitenkään, valuuttakurssivaihtelut tulisivat vielä päänsäryksi.\nToisekseen, sijoittajavastuusta puheen ollen, eikö täällä kellään ollut sijoituksia “pomminvarmoihin” valtioiden obligaatioihin sijoittaviin rahastoihin? Noiden rahastojen arvot putosi kuin kivi vuosi pari sitten, siinä sitä sijoittajavastuuta.\nOsmo: olennainen havainnoitava asia on se, että ainakin teoriassa Kreikka ja Portugal ovat suvereeneja valtioita. Ne voivat päättää, että paikalliset rahat, sopimukset ja velat siirtyvät automaattisesti drakhmaan ja escudoon.\nEuroopan Unioni voi toki nikotella tästä päätökestä ja jos päätös ei miellytä laittaa maille sanktioita — viime kädessä rajuimmat vaihtoehdot lienevät erottaminen Unionista tai sitten asevoimin maiden pitäminen eurossa (kuten 1860-luvulla tehtiin Yhdysvalloissa). Näin radikaaleihin toimiin tuskin kuitenkaan Euroopassa mentäisiin.\nKärsijöinä olisivat siis ensisijaisesti maiden asukkaat, joilla on velkaa muista euromaista ja muualta näihin maihin rahojaan sijoittaneet.\nTapani Koskinen sanoo:\nRajusti yksinkertaistaen lopulta on myönnettävä että hyvä kilpailukyky on elinehto?\nMiksi ei lausuta ajatusta lopuun eli on oltava aina joku jota vastaan todetaan että me olemme parempi, mihin unohdeataan hyvässä kilpailukyvyssä se että JOKU on oltava huonompi?\nKuka tämän huonommuuden määrittelee? Onko sitä edes soveliasta kysyä. Tietääkö kukaan kirjoittelijoista…? Eikö olisi mukava pelastaa maailma jättäytymällä huonommaksi? Silloinhan kaikki muut pelastuisivat?\nSuomen, Baltian, Saksan, Hollannin ja Itävallan kannattaisi perustaa yhteinen markka. Euro devalvoituisi markkaan nähden ja ostovoimamme muualta Euroopasta kasvaisi. Meidän ei tarvitsisi antaa niin paljon etelän velkoja anteeksi, vaan voisimme ostaa edullisesti heidän tuottamiaan hyödykkeitä.\nValtionlainojemme korko asettuisi matalalle, koska siitä tulisi luotettu arvon säilyttäjä, jolloin pitkäjänteisiä investointeja olisi edullista tehdä meiltä muualle maailmaan ja myös talousalueemme sisällä. Inflaatiotavoitteemme voisi olla esim. EKP:n nykyinen 2 %. Etelä saisi päättää oman inflaatiotavoitteensa omista lähtökohdistaan.\nTai no, tavallaan ei ihmetytä, mutta se kyllä on kumma, miten saksalaiset ovat antaneet vetää itseään nenästä noin pahasti ja noin pitkään.\nTuota… eikös talouskurin pettäminen (ainkin julkisesti) alkanut nimenomaan Saksasta? Saksalaisethan itse ensimmäisinä rikkoivat vakaussopimusta julkisesti ja totesivat, että “kun meillä on tää yhdistyminen, niin me voidaan toistaiseksi antaa piut paut sopimuksille” (lue: kova tarve vaalibujettille). Sitten kun Ranska vielä toisti saman tempun, niin oli aika ilmiselvää, ettei ketään voitaisi enää millään perusteella rangaista vaikka maa eläisi kuin possu vatukossa.\nEli sinänsä olisi ihan oikeus ja kohtuus, jos Landesbank:t kaatuisivat saksalaisten omiin niskoihin…\n“Jos velat säilyvät euromääräisinä, escudon raju devalvoituminen nostaisi velat tasolle, joka olisi täysin portugalilaisten kannalta mahdotonta.”\nEikö ne velat joka tapauksessa ole jo mahdottomalla tasolla? Että vaikka ne olisivat mahdottomalla tasolla tuossa escudo-skenaariossa, niin eikö ne olisi yhtä mahdottomalla tasolla kaikissa muissakin skenaarioissa?\nTonni Käteen: “Inflaatiotavoitteemme voisi olla esim. EKP:n nykyinen 2 %. Etelä saisi päättää oman inflaatiotavoitteensa omista lähtökohdistaan.”\nEikö yksinkertaisempaa olisi että euroalueen inflaatiotavoite olisi jossain 3–5% välillä ja etelässä annettaisiin ostovoiman heikentyä ? Välimerellä on kuitenkin niin kivaa että sinne riittää tulijoita, eli investointeja on vaikea estää jos reaalinen palkka- ja kustannusataso laskee.\nEiköhän ne velat pidä maksaa pois siinä valuutassa kuin ne on otettu oltiin sitten eurossa tai muussa valuutassa.\nOngelmasta pois pääseminen kuitenkin edellyttää, että ongelmamaiden taloudet alkavat pyöriä. Eurossa ollessaan nämä maat eivät voi devalvoimalla tehdä tuotteitaan ja palveluitaan muita kilpailukykyisemmiksi. Nyt tämä pitää tehdä ns. sisäisellä devalvaatiola eli laskemalla palkkoja ja muita tuloja maan sisällä, sekä leikkamalla budjetteja. Pystyvätkö nämä maat siihen? Suomessa sitä yritettiin 90-luvun alun lamassa, ei onnistunut vaan piti turvautua perinteiseen devalvaatioon.\n“Eikö yksinkertaisempaa olisi että euroalueen inflaatiotavoite olisi jossain 3–5% välillä ja etelässä annettaisiin ostovoiman heikentyä ? Välimerellä on kuitenkin niin kivaa että sinne riittää tulijoita, eli investointeja on vaikea estää jos reaalinen palkka- ja kustannusataso laskee.”\nJos jonkun on lähdettävä eurosta, niin mielummin pohjoisen kuin etelän. Inflaatiotavoitteen nostamisessa on se ongelma, että mikä takaa, että se jää 3 — 5 %: iin, jos sen kanssa aletaan kerran puljaamaan?\nAinoa ratkaisu on loppujen lopuksi, että pankkien yms. rahoituslaitosten pitää antaa mennä konkurssiin.\nRahan siirto “reaalitalouden” pyörittämiseksi turvataan tarvittaessa julkisena palveluna toimivalla pankilla.\nSijoittajien riskien pitää realisoitua. Jos se tarkoittaa eläkesäätiöiden tuhoa, niin sitten vaan käy. Nykyinen ratkaisumalli siirtää ongelmia vain eteenpäin, jolloin kupru on lopulta vielä paljon isompi, jos “tervehdyttävä rysäys” annetaan tulla nyt.\nEuro olisi voinut toimia paremmin myös heikoimpien maiden kohdalla, jos rikkaat maat eivät olisi luopuneet budjettikurin perusperiaatteesta (kse viittasikin jo tähän). Paremmin hoidetusta eurosta ei varmaankaan tulisi näin helposti ja näin monia pudokasehdokkaita.\nYhteisessä valuutassa olo yksinkertaisesti vaatii tiukempaa kuria ja itsekuria kuin oman valuutan inflaatio- devalvaatiokierteessä eläminen. Mutta poliittiset prosessit valitettavasti tapaavat etsiä koko ajan helppoja polkuja eteenpäin. Järkevien periaatteiden yllläpito ei tunnu olevan yhtä luontaista.\nNyt ollaan menossa suuntaan, jossa toiset euromaat takaavat toisten suvereenien valtioiden tekemiä talousratkaisuja ja poliittisia rimanalituksia. Tuokin linja on aika järjetön (ja vanhaan tapaan, tietenkin aiemmin yhdessä sovittujen järkevien pelisääntöjen vastainen).\nVoi toivoa että ehdotetusta pysyvästä vakausratkaisusta tulisi aiempia käytäntöjä järkevämpi ja stabiilimpi, mutta vähän pelkään että ei. Toinen vaihtoehto olisi yksinkertaisesti toteuttaa alkuperäiset eurosäännöt aiempaa tunnollisemmin ja vastuullisemmin. Mutta ehkä uudet kuviot ja jo käynnistetty prosessi houkuttelevat taas enemmän, järkeviä tai ei.\nNY Timesissa on artikkeli, jonka mukaan Kreikan pitäisi erota:\nPaul Krugman on samoilla linjoilla vaikka empiikin hieman:\nMatti Kinnusen mukaan “Krugman on samoilla linjoilla (siis että Kreikan pitäisi erota) vaikka empiikin hieman”.\nEi ihan. Krugmanin mielestä kirjoittaja esittää eron puolesta hyviä perusteluja, mutta eron ongelmatkin ovat niin suuria, ettei Krugman eroa Kreikalle suosittele. Ei ainakaan vielä.\nTuskinpa Kreikka omasta aloitteestaan eroaa, mutta sitä en pitäisi mahdottomana, että syntyy paniikki ja kreikkalaiset siirtävät rahansa vaikkapa saksalaisiin pankkeihin. Seurauksena voi olla kova kriisi, velkajärjestely ja ehkä myös paluu drakhmaan.\nMielenkiintoiseksi homma menee jos Kreikkalaisten pankkien vanavedessä kaatuu myös portugalilaisia, irlantilaisia, espanjalaisia ja italialaisia pankkeja.\nPitäisi ottaa oppia historiasta: Suomi ajautui valuuttakorikytköksen vuoksi konkursiiin 1990 luvun alkaupuolella ja irrottautuminen siitä sai talouden kasvuun.\nArgentiina teki samoin 2000-luvun alussa ja sekasortoon päätynyt talous oikeni muutamassa vuodessa.\nEi euro ole mikään itsetarkoitus, se palvelee vain muutamaa maata , suuryrityksiä ja suurten pääomien omistajia.\nSuurimmalle osalle EU-maista ja kansoista se on vain rasite ja kasvun jarru\n“Ei euro ole mikään itsetarkoitus, se palvelee vain muutamaa maata , suuryrityksiä ja suurten pääomien omistajia.”\nKyllä yhteinen raha, jonka tulevaisuuden ostovoima tiedetään helpottaa kansainvälistä kauppaa Euroopassa kaikille. Erityisesti meille, jotka suunnittelemme pitkäjänteisesti. Kaksi yhteistä rahaa on pienempi paha kuin 17 erillistä, jos yhtä yhteistä rahapolitiikkaa ei ole mahdollista noudattaa. Ruotsikin on hyötynyt eurosta. Euroopassa heidän ei ole tarvinnut ajatella kaikkia mahdollisia pariteettejä, vaan pelkästään kruunun ja euron suhdetta.\nEdellinen Edellinen artikkeli: Portugali (2): Miten Kreikka ja Portugali pystyvät maksamaan takaisin??\nSeuraava Seuraava artikkeli: Portugali (4) Sijoittajan vastuu


Kalanerot | Selviytymiskoulu\nKori – Kalanloukku\n1 Sido muutaman taipuisen oksan paksummat päät. Tämä ansa voidaan asettaa joen tai rannikon rotkoihin, jotka on tulvittu suolavedellä.\n2 Tee silmukka ylimääräisestä oksasta.\n3 Laita sidotut oksat silmukkaan ja kiinnitä. Näin korin pitkittäispalkit luodaan.\n4 Kiinnitä sama silmukka oksia toiseen päähän. Ansan pituus riippuu täysin tarpeistasi.\n5 Tee sisäänkäynti ansaan kiinnittämällä kaksi silmukkaa - yksi iso. toinen pieni. Jotain suppilon kaltaista, jolla on vino sisäänkäynti, tulisi muodostaa.\n6 Aseta suppilo ohuemmalla päässä ansaan ja kiinnitä se pysyvästi. Aloita langanloukku ansaan ja tee ompeleita.\n7 Kiedo naru ansan sivujen ympärille. Kalat onnistuvat puristumaan suppilon läpi, mutta hän ei enää löydä tietä takaisin.\nSe on helppo tehdä. Sido tikut yhteen tällä tavalla, luoda laatikko. Säädä häkin silmät eläinten kokoon, haluat kiinni. Häkin ovi avautuu vain sisäänpäin, siksi kiinni jäänyt eläin ei pääse pakenemaan. Laita syötti häkkiin. Punnitse häkki kivillä; sen tulisi pysyä joen tai meren pohjalla. Häkki sijoitetaan mereen, matalassa vedessä, voit tarttua rapuihin ja hummeriin, sijaitsee joen pohjassa – pohjoinen.\nLeikkaa muovipullon niska, käännä niska ylöspäin ja laita se takaisin pulloon. Aseta syötti pulloon. Kalat virtaavat pulloon, he syövät syötin, mutta he eivät pysty uimaan takaisin. Aseta ansa virtaukseen ja tarkista usein.\n← Kalaverkot Kokko leirintäalueella →


Markanpilkkuja: Mummi 91v.\nMummilla on synttärit torstaina, mutta kutsuin hänet jo tänään meille kahvittelemaan ja juhlistamaan synttäreitään.\nKakuksi tein Lakka-valkosuklaa hyytelökakun. Koristelusta toivoin vähän erilaista, mutta aika loppui kesken. Synttärilahjaksi ostin mummille kukkaloistoa aikuisten värityskirjan, puuvärit, teroittimen ja peltisen namirasian. :)\nn. 3 dl ryöpättyjä nokkosia\nvalkosipulista yrttimaustetta, mustapippuria, sinappia\npinnalle juustoraastetta ja siemeniä\nKiehauta hyvin huuhdeltuja nokkosen lehtiä noin viiden minuutin ajan. Valuta ja jäähdytä nopeasti kylmällä vedellä ja valuta hyvin. Leikkaa leikkuulaudalla pieneksi. Kuullota pilkottua sipulia voinokareessa, kunnes se alkaa pehmenemään. Siirrä pannu pois liedeltä ja sekoita sipulien joukkoon nokkoshakkelus ja kuutioitu fetajuusto, mausta ja kaada seos piirakan pohjalle. Sekoita ranskankerma, kananmunat ja sinappi keskenään ja kaada nokkosten päälle. Ripottele pinnalle juustoraastetta ja salaattisiemeniä. Paista uunin alatasossa 200 asteessa noin puoli tuntia.\nTosca raparperipiirakan tein vanhalla tutulla ohjeella.\nTiimikavereille vein töihin pienet mansikkalahjat kesäloma toivotukseksi. Ilmat on olleet niin kylmiä, että ihan vähään aikaa ei kyllä avomaalta oikeita mansikoita saa.\nLähettänyt Markanpilkkuja Myytippa klo tiistaina, kesäkuuta 16, 2015\nTunnisteet: hyytelökakku , juhlat , kukkia , lahja , makea piirakka , suolainen piirakka


Piilolinssit ja hajataitto – Piilari.info\nOlet tässä: Etusivu | Taittoviat | Piilolinssit ja hajataitto\nPiilolinssit ja hajataitto\nHajataitolla (astigmatismi) tarkoitetaan suhteellisen yleistä silmien valontaittovirhettä, mikä johtuu silmän epätasaisesta sarveiskalvosta.\nHajataitteisuudessa silmän optiikka ei kykene muodostamaan terävää kuvaa silmän verkkokalvolle. Tässä artikkelissa esitetään kysymyksiä hajataitosta ja sen korjaamisesta piilolinsseillä.\nK: Mistä hajataitto johtuu?\nV: Hajataitto johtuu yleensä silmän epätasaisesta sarveiskalvosta. Hajataitteisen silmän sarveiskalvo ei ole tasaisen pyöreä, vaan muistuttaa enemmän amerikkalaisen jalkapallon muotoa. Epätasainen sarveiskalvo taittaa silmiin tulevan valon pysty- ja vaakasuunnissa eri kohtiin verkkokalvoille, jolloin henkilö näkee kohteen epätarkkana.\nK: Mitkä ovat hajataiton oireet?\nV: Hajataittoiset silmät pyrkivät mukautumaan epäselvään kuvaan ja tarkentamalla sitä muuttamalla linssin kaarevuutta jatkuvasti. Tämä rasittaa silmiä ja ilmenee tyypillisesti silmien väsymisenä ja päänsärkynä. Hajataitto ilmenee myös vaikeutena nähdä kaukana olevia kohteita, kuten tienviittoja (etenkin pimeällä) ja opetustauluja. Se voi olla ongelmallinen myös lukiessa ja tietokoneella työskenneltäessä.\nHajataiton yleisimpiä oireita ovat:\nK: Mistä tiedän onko minulla hajataittoa?\nV: Lievää hajataittoa on hankala havaita itse ja monet kärsivätkin hajataitosta tietämättään. Koska silmät muuttuvat jatkuvasti, on suositeltavaa tarkastuttaa näkö optikolla vähintään kerran vuodessa. Optikko on paras asiantuntija selvittämään onko sinulla hajataittoa ja vaatiiko se korjausta.\nPiilolinssien käyttäjien tulisi käydä säännöllisesti optikolla piilolinssitarkastuksessa. Näöntarkastuksen yhteydessä voidaan todeta hajataitto ja korjata se toisenlaisilla linsseillä.\nK: Kuinka yleistä hajataitto on?\nV: Hajataitteisuutta ilmenee eriasteisena jopa 40-50 prosentilla väestöstä, joten se on hyvin yleinen taittovirhe.\nK: Voidaanko piilolinsseillä korjata hajataittoa?\nV: Kyllä! Nykypäivän piilolinssit sopivat erinomaisesti hajataiton korjaamiseen. Hajataiton korjaamisen käytetään tarkoitukseen erityisesti suunniteltuja toorisia piilolinssejä. Hajataiton korjaaminen on erityisen tärkeää lähityötä tekeville sekä näyttöpäätteellä työskenteleville.\nK: Mitä ovat hajataiton yhteydessä käytetyt termit AX ja CYL?\nV: Piilolinssi- tai silmälasireseptissä oleva merkintä Cyl (cylinder) kuvaa sylinterivoimakkuuttaa eli hajataiton korjaamisen voimakkuutta ja Ax (axis) kuvaa hajataiton akselisuuntaa astelukuna (0-180 °).\nK: Milloin hajataitteisuus kannattaa korjata piilolinsseillä?\nV: Pienen hajataitteisuuden (0,25 – 0,50) korjaamiseen ei ole saatavilla piilolinssejä, mutta vähintään 0,75 sylinterivoimakkuuden hajataitto on mahdollista korjata toorisilla piilolinsseillä.\nTuotantoteknisistä syistä toorisissa linsseissä on päädytty neljännesdioptrian suuruiseen voimakkuusporrastukseen (0.75, 1.00, 1.25 jne.), jolla saavutetaan useimmissa tapauksissa riittävän tarkka näönkorjaus.\nK: Ovatko tooriset piilolinssit kalliimpia?\nV: Tooriset linssit valmistetaan hieman eri tekniikalla ja ne ovat siksi hieman tavallisia päivä- ja kuukausilinssejä kalliimpia. Voit säästää tilaamalla piilolinssit netistä ja katsomalla edullisimman hinnan hintavertailustamme.\nK: Korjaantuuko/paraneeko hajataitto?\nV: Hajataitto ei valitettavasti korjaannu, mutta se voi muuttua pieniä määriä iän myötä suuntaan tai toiseen. Hajataiton korjaaminen silmälaseilla, piilolinsseillä tai leikkauksella parantaa kuitenkin lähes aina näkemiseen laatua.\nKuva: Encyclopædia Britannica, Inc.


PorKy Behind the Scenes: TuKY 63 v.\nOn koittanut jälleen vujuraportin aika. Tällä kertaa perjantain ja sunnuntain välinen yö kului Turussa, jossa rakas naapurimme TuKY – anteeksi, Turun KY – juhli 63. vuosijuhliaan ja tapahtumaa kunnioitti läsnäolollaan myös koko hallituksemme. Viikonloppu sai lupaavan alun, kun vastoin kaikkia odotuksia onnistuimme niukasti välttymään färssiltä ja saapumaan melkein ajoissa cocktail-tilaisuuteen, parahiksi omalle vuorollemme muistamaan paikallisia Pori-aiheisella lautapelillä. Markkinointi- ja jaloviinavastaavamme ammattimaisista otteista huolimatta toisen lahjamme, valmiiksi tyhjennetyn pullon, viimeistely jäi ikävästi puolitiehen (julkinen anteeksipyyntö oman suoritukseni johdosta). Mercatorin pitkänomainen rakenne teki tilaisuuden seuraamisesta ajoittain vaivalloista, ja onnitteluvuoromme jälkeen moni meistä keskittyikin ennen kaikkea takarivissä somettamiseen.\nTästä ei ole muuten vielä juotu.\nVarsinaiseen juhlaan arvokkaat puitteet tarjosi VPK:n talo, jossa kaksi kolmasosaa PorKy:stä yhdistettynä yhdellä enklaavilaisvahvistuksella muodosti oman seurueensa. Tunnelma oli kirjaimellisesti tiivis, eikä vähiten siksi, että välittömään läheisyyteeni oli sijoitettu koulutuspoliittisen vastaavamme härkämäiset reidet. Sikapöytämme ohella positiivista Satakunta-kuvaa levitti myös juhlapuhuja Juuso Enala, joka värikkäässä puheessaan valisti kuulijoitaan muun muassa siitä, miten hänen entinen kotipaikkansa Ulvila on tullut tunnetuksi murhaajistaan. Vaikka ruokailu venyi lähes yöhön saakka, kului ilta varsin rattoisasti, mitä nyt konferenssipuhelut keskeyttivät ja pakottivat poistumaan takavasemmalle tasaisin väliajoin – kuka tunnustaa soitelleensa Maisterin taskumattiin koko illan? Jatkopaikkaan meidät kyyditettiin tyylikkäästi uudenkarheilla Audeilla. Onneksi emme mahtuneet yhteen, sillä nyt Maisteri sai toteuttaa pitkäaikaisen haaveensa ja tokaista kuljettajalle maailmanmiehen elkein kuolemattoman ”follow that car” -fraasin. Epämääräisen ja varsin tapahtumaköyhän Montulla, Parkilla ja Kauppatorin Hesburgerilla hortoilun jälkeen suunnattiin viimein Omenahotellille, jossa ennen nukkumaan siirtymistä herätettiin tietysti ensin aiemmin paikalle ehtineet huonetoverit.\nIkään kuin Silliksen lähtöaika 10.00 ei olisi muuten ollut riittävän aikainen, päätti naapurihuone avata pelin syöksymällä remuamaan ja popittamalla Robinia jo kohtuuttoman hyvissä ajoin. Bussimatkalla Rymättylään – jälleen paikalliselle VPK-talolle, hieman erityyliselle tosin – nautittiin terästetystä pillimehusta ja viihdytettiin kanssamatkustajia kertomalla vauvavitsejä. Taisi sinne yksi Häijää-vitsikin joukkoon mahtua, sen saaman vastaanoton varmaan arvaatte. Perillä odottaneita fasiliteetteja voi huoletta luonnehtia timanttisiksi: komeat merinäköalat, valmiiksi katetut beer pong –pöydät, asiansa osannut DJ ja open bar. Silliksen riemukkaimmat virikkeet oli varattu kuitenkin omasta takaa, sillä osa Porin herrasmiehistä oli pakannut mukaansa high school –teemaan mainiosti sopineen hävyttömän ruman hevosnaamarin, johon sonnustautuneena oli ilmeisen hyvä heilua ympäriinsä vailla minkäänlaista kontrollia. Kävipä eräs hevonen kaikkien turvallisuusohjeiden vastaisesti uimassakin. Pori kunnostautui myös itsensä telomisessa: PJ:ltä taisi meni nilkka ja Maisterilta käsivarsi sekä pari niskanikamaa – hevosnaamariin pukeutumisen varjopuolia. VPJ saikin alituiseen olla kantamassa tiskin takaa kylmiä Red Bull –tölkkejä vammautuneiden kolhuja viilentämään. Pienistä vastoinkäymisistä huolimatta iltapäivä oli törkeän hauska, ja se myös näkyi. Turussa sillispaikan lattioiden tuhoamisella on kuuleman mukaan jo perinteitä, eikä siivoamaan joutuneita päästetty liian helpolla tänäkään vuonna – katso kuva!\nOnnettomat yöunet ja silmitön meno aamusta lähtien johtivat siihen, että nukkuminen alkoi ainakin omalla kohdallani jo paluubussissa, eikä toisaalta ihme, sillä sillis päättyi vasta klo 18 aikoihin (tälle hatunnosto, meillä loppuu aina kesken). Viimeisillä energioilla raahauduttiin Memory Timesiin syömään pizza ja ranskalaiset –yhdistelmää. Kerrassaan upea henkilökunta siellä muuten, sallii omat juomat. Loppuilta kului hotellihuoneessa, jossa Maisterin kanssa nauroimme itsemme tärviölle katsoessamme uudestaan ja uudestaan välittömästi kulttimaineeseen noussutta ”what the horse does in tuky sillis” –videota ja yrittäessämme ladata sitä YouTubeen, valitettavasti laihoin tuloksin. Kylään tulleet Vaasan edustajat taisivat pitää meitä hulluina. Muista aktiviteeteista mainittakoon lakanalle kaatuneen siiderin kuivaaminen peitolla (protip: ei siitä ainakaan hyötyä ole) ja sopomme teinivuosien suosikin Mc Manen hätkähdyttävään tuotantoon tutustuminen. Illan päätteeksi innokkaimmat suuntasivat vielä Turun yöhön vain todetakseen, ettei siinä enää siinä vaiheessa ollut järjen hiventä.\nKun yön uhka karkoitettu oli jo pois ja aamun kiuru kirkkaudessa soitti, seuraamme liittyi kotikulmilleen vaihteeksi palannut ystävämme J. Österman, jonka kanssa kruisailimme ympäri Turun keskustaa Kespan kierroksen hengessä. Kyseenalaiset ajolinjat onneksi hyvitti se, että auto oli Porin rekisterissä. Ennen kotiinpaluuta ehdittiin vielä maakuntamatkailla Hirvensalossa ja Littoisissa, joissa PorKyn #edustavampiaines ystävällisesti esitteli paikallisia nähtävyyksiä – eihän tällä enää mitään tekemistä vuosijuhlien kanssa ole, mutta tällaiselle itsensä ulkomaalaiseksi tunteneelle seurueen ylivoimaisesti epäturkulaisimmalle jäsenelle kyseessä oli joka tapauksessa hieno ja hyödyllinen ja siksi maininnan arvoinen kokemus. Vielä K-Marketista Vitaminwateria ja kynsilakanpoistoainetta, Myllyn Coffee Housesta palauttavat kahvit ja näin oli jälleen yksi raskas, mutta huikea reissu paketissa. Pahoittelut esseemittoihin karanneesta blogitekstistä.


Heimolantie 1, Saunalahti, Espoo - Myynnissä - Kiinteistönvälitys - Helsinki Espoo Vantaa\nHeimolantie 1, Saunalahti, Espoo\nNopean ostajan etu: 1000 euron lahjakortti Giganttiin.\nLapsiperheet - tervetuloa tutustumaan uuteen kotiin merihenkiseen Saunalahteen.\nAsunto Oy Espoon Saunaniemen Merihanhi sijaitsee rauhallisella ja viihtyisällä alueella, päättyvän tien varrella. Yhtiö on viimeinen alueelle valmistuva taloyhtiö.\nYhtiön kaksi rakennusta, joissa kummassakin kuusi huoneistoa, valmistuvat vielä tämän vuoden puolella.\nSisäänkäynti ja eteistilat ovat avarat ja lattia on tyylikästä 300x600mm keraamista laattaa. Tässä kerroksessa on myös moderni avokeittiö, joka yhdistyy saumattomasti olohuoneeseen. Isot, lähes lattiaan asti ulottuvat ikkunat tuovat runsaasti valoa. Olohuoneesta on käynti terassille ja pihalle. Tämän kerroksen makuuhuone voi toimia myös työhuoneena. Alakerrassa on myös tilava wc, jossa lasiseinällä erotettu suihkutila.\nYläkerrassa sijaitsee master- bedroom, jossa on oma kylpyhuone. Täällä sijaitsevat myös kaksi muuta makuuhuonetta, joissa vino, tilaa avartava katto ja toisesta makuuhuoneesta on käynti lasitetulle parvekkeelle.\nYläkerrassa sijaitsevat myös Ikkunallinen tyylikäs sauna ja pesuhuone, jossa kaksi suihkua. Erillinen wc, jonka yhteydessä on kodinhoitotila. Tässä kodissa isokaan perhe ei tarvitse vuoronumeroa suihkuun - kaikille löytyy omat tilat!\nHuoneistolle kuuluu sekä etu- että takapiha ja kaksi lasitettua parveketta.\nLapsille on turvalliset ja isot leikkialueet sisäpihalla suojassa liikenteeltä. Leikkialue on yhteinen viereisten taloyhtiöiden kanssa, joten leikkikavereitakin löytyy varmasti omasta pihapiiristä.\nAutopaikat (2kpl) sijaitsevat kätevästi oven vieressä. Autokatoksessa sijaitsee myös puolilämmin 6 m2;n ulkovarasto. Huoneiston lämmin varasto on D-talossa, josta löytyvät myös ulkoiluväline/pyörien säilytystilat sekä asukkaiden käytössä oleva kuntosali.\nKoulumatkaa on vain 300 metriä ja pienet koululaiset pääsevät turvallisesti autotien alittavaa kävelytietä pitkin koululle. Koulurakennus tarjoaa paljon koko perheelle, siellä sijaitsevat myös päiväkoti ja kirjasto sekä taide- ja liikuntaharrastemahdollisuuksia myös aikuisille.\nAlue on kokonaisuudessaan valmistumassa tämän yhtiön myötä. Meren läheisyys on aistittavissa huoneistojen yläkerran parvekkeelta. Alue on kaunista hyvin hoidettuine pihoineen. Tänne on ilo muuttaa!\nTule tutustumaan, yllätyt!\nTaloyhtiön nimi Asunto Oy Espoon Saunaniemen Merihanhi\nMuuta Yhteiskäyttösopimuksella D-talon kellarikerroksessa sijaitsevat väestönsuojatilat, jotka toimivat irtamistovarastoina. Kuntoiluvälineillä varustettu harrastetila ja ulkoiluvälinevarasto. Lämmönjakohuone, sähköpääkeskus ja talovarasto/siivoushuone. Muuta: Asunto Oy Espoon Saunaniemen Merihanhi on 12 huoneistoa kahdessa talossa käsittävä puurunkoinen suur-elementtirivitalokohde Espoon Saunaniemessä. Kohde sijaitsee 25445m2 tontilla, joka on jaettu seitsemän asunto-osakeyhtiön kesken erillisellä hallinnanjakosopimuksella. Asuinrakennuksien lisäksi yhtiöön kuuluu 12 autokatosta, joissa jokaisessa on yksi autopaikka ja puolilämmin varasto sekä 12 autopaikkaa autokatosten vieressä.\nPalvelut Saunalahden keskus 300m (lähikauppa), Espoonlahden keskustaan n. 3km .\nKoulut Saunalahden peruskoulu 300m, koulussa on tilat myös päivähoidolle. Tiloissa sijaitsee myös kirjasto\nLiikenneyhteydet Linja-autot Helsingin keskustaan 165, 150K, 150A\nRivitalo, 103,00 m2\nMyyntihinta 141 493,67 €\nVelatonhinta 479 900,00 €\nGsm 050 343 4475\nOsoite Heimolantie 1, 02330 Espoo\nAsuinpinta-ala 103,00 m2\nYhtiövastike 657,71 € / kk\nHoitovastike 319,30 € / kk\nRahoitusvastike 338,41 € / kk\nLisätietoja maksuista Rahoitusvastike sisältää vain koron 07/2019 saakka.\nLaajakaista- ja kaapeli-tv maksut katetaan erillisellä tietoliikennevastikkeella.


Lapset oppivat kokeilemalla – Kirstopaja\nLähetetty helmikuu 19, 2019 heinäkuu 24, 2019 by Esteri\nLapset ovat oikein hyviä oppimaan asioista joita he kokeilevat. He ovat kuin pieniä tiedemiehiä, jotka kokeilevat erilaisia asioita ja heidän aivonsa pyörivät aina uteliaisuuden ympärillä. On olemassa keinoja, kuinka ymmärrät lapsen uteliaisuutta ja annat heidän oppia kokeiluistaan. Ensin lapset arvaavat, miten tietyt asiat menevät. He ajattelevat sitä mielessään ja toimivat äkillisestä kiinnostuksesta. Uteliaisuus johtaa kokeiluun ja kokeilut johtavat oppimiseen.Kouluissa ja kotona, opettajat ja vanhemmat voivat kannustaa leikkisiä aktiviteetteja jotka johtavat oppimiseen. Jos lapsella on muutama lelu, jolla leikkiä, hän keksii kokeiluja spontaanisti ja oppii helposti niistä mieluummin kuin oppikirjasta. Psykologit ovat huomanneet kognitiivisen kehityksen idean lapsissa. Nuoresta iästä lähtien, lapset ovat tarkkaavaisia maailmasta heidän ympärillään. Heillä on kiinnostus tutkia ja alkaa oppia siitä lähtien, kun he syntyvät. Alussa ajateltiin, että vauvat ja lapset eivät osaa tunnistaa useita asioita ja että heidän kykynsä ymmärtää on matala. Myöhemmin kuitenkin huomattiin, että näin ei ollut. Lapset keräävät tietoa, he käsittelevät asiaa ja kehittävät ajattelukyvyn. Sieltä, uteliaisuudet tulvahtavat ja se johtaa lapsen kokeiluun asioilla heidän ympärillään. Leikkisiin aktiviteetteihin osallistuminen ja kokeilu kannustavat lapsen tutkimiseen ja löytämiseen. Se voi auttaa lasta saavuttamaan työkalun taidon heidän ympärillään ja he tuntevat olonsa mukaviksi ympäristössään. Se mahdollistaa heidän ajatteluprosessiaan ja keskittymistä, joka auttaa heitä myös luokkahuoneessa. Kokeilu kannustaa ratkaisemaan ongelmia, opettaa analyyttisia taitoja, arviointikykyä, luovuustasoja ja tietämyksen soveltamista.\nNämä asiat auttavat lapsia heitä pääsemään ulos mukavuusalueeltaan ja osallistumaan myös luokkahuoneessa. Se lisää suotuisaa mielipidettä oppimista kohti ja kehittää mielikuvitusta, luovuutta ja innostusta tietämystä kohti. Leikkiminen pelaa ison osan kokeilujen luomiseen ja sitten lopulta oppimiseen. Opettajien ja vanhempien pitäisi kannustaa lapsia leikkimään yhtä paljon kuin he opiskelevat. Tämä auttaa lasta sosialisoitumaan ja saamaan taitoja, jotka auttavat heitä elämän käytännöissä. On hyvä asia motivoida lapsia ideoissaan ja yrittää olla lannistamatta heitä kiinnostuksen kohteissa.\nKannusta lastasi ja osallistu heidän elämäänsä:\nRohkaisemalla lasten uteliaisuuden tunnetta, vanhemmat voivat kokeilla erilaisia tiedekokeiluja, jotka auttavat heitä oppimaan nopeammin ja kiinnostumaan. Lapset haluavat seurata vanhempiaan ja tehdä mitä vain he näkevät heidän tekevän. Jos kiinnostut mistä vain tieteeseen liittyvästä, lapsesi on automaattisesti utelias ja kiinnostunut asioista, joita teet. Voit katsoa tieteellisiä ohjelmia ja antaa lapsesi liittyä seuraasi ja kiinnostua tieteeseen perustuvista asioista. Ei ole oikein pakottaa lastasi tiettyihin oppiaineisiin; lapset etsivät kiinnostuksen kohteita itsekseen. Jos painostat heitä, he saattavat menettää kiinnostuksensa. Jos lapsesi pitää jostakin, anna hänen nauttia siitä tietystä asiasta ja vie hänet kokeilemaan. Jos esimerkiksi lapsesi kiinnostuu eläimistä, vie hänet eläintarhaan ja selitä hänelle eri eläinlajeista. Vie lapsesi kirjastoon useammin. Siellä voit havaita, mistä hän kiinnostuu ja se myös antaa hänen oppia ja laannuttaa hänen uteliaisuutensa. Opasta häntä tiettyihin kirjoihin tai anna heidän löytää ne itsekseen. Jos esimerkiksi lapsesi kiinnostuu dinosauruksista, osta hänelle muutama kirja jotka auttavat häntä tunnistamaan erilaiset tyypit. Osallistu lapsesi kokeiluihin. Vie hänet kierroksille museoihin tai kävelyihin puistossa. Hän oppii enemmän. Näytä erilaisia eläimien jalanjälkiä tai eri lintulajeja. Näytä hänelle hyönteislajeja tai tuo kotiin erilaisia lehtiä ja opi erottamaan ne. Kaikki nämä käytännölliset kokeilut auttavat häntä oppimaan nopeammin kuin hän voisi mistään oppikirjasta. Kysy heiltä kysymyksiä tutkimuksen ajan tai vastaa heidän kysymyksiinsä. Tämä kannustaa heitä kokeilemaan erilaisia asioita ja lopulta johtaa oppimiseen.\nVolcano leivin soodasta\nJos et ole ulkona, voit kokeilla erilaisia kokeiluja keittiössä, kuten kasvin kasvattaminen tai monen kelluvien ja uppoavien esineiden tarkkailu vedessä. Voit jopa rakentaa tulivuoren ruokasoodasta, joka on vielä hauskempaa heille ja auttaa heitä luokkahuoneessa.Pidä kirjaa kaikista kokeiluistanne lapsesi kanssa ja näytä heille, kuinka kirjoittaa päiväkirjaa. Kirjaa ylös sää ja miten pilvet muuttuvat tai miten aurinko käyttäytyy. Kysy lapseltasi muutoksista taivaalla viime viikolta ja kirjoita, mitä he havaitsevat.Jos lapsesi kiinnostuu tieteestä, esittele heille mikroskoopin käyttö ja miltä tietyt bakteerit näyttävät ja mitä tauteja ne voivat levittää.


Siivoaminen on viheliäistä puuhaa | Pohjalainen\nJulkaistu 25.07.2012 00:01 (Päivitetty 25.07.2012 10:13)\nEnkä nyt tarkoita tavallista viikkosiivousta, vaan remontin jälkeen tehtävää joka ikisen omistamansa tavaran hinkkaamista puhtaaksi pölystä. Ei niin, että muutenkaan erityisesti rakastaisin pölypallojen ja villakoirien seuraa, mutta rakennuspöly on luku sinänsä.\nHuolimatta kaikista etukäteen suunnitelluista ja huolellisiksi oletetuista varotoimista se tunkeutuu jokaiseen laatikkoon ja levittäytyy muovisuojusten alle peittäen kirjat ja paperit hienojakoiseen tomuun, joka ei imuroimalla irtoa.\nTekstiilit sentään voi pestä koneessa, ja puhdasta jälkeä tulee kuin käden käänteessä, mutta nuo kymmenet ja taas kymmenet mapit sadoista (ok, tuhansista) kirjoista puhumattakaan - imuri, mikrokuituliina ja tiskirätti aseena ei auta kuin käydä toivottamalta tuntuvaan taisteluun pölyä vastaan. Yksitellen, jokaisen kirjan ja mapin kannet ja reunat pyyhkien. Ja sitä mukaa, kun rakennuspölyn saa väistymään, alkaa tavallinen huonepöly leijua päälle kuin ivaten hölmöä puuhaa.\nSiinä lattialla istuessa ja aivastellessa alkaa koko homman järkevyyttä epäillä tosissaan. Alkuvaiheessa mielessä pyörii: "ja niin mikä paperiton konttori, katin kontit, sitä tässä on jauhettu kohta kolme vuosikymmentä ja paperin määrä sen kun lisääntyy". Sitä mukaa kun tekstinkäsittely helpottuu, turhaa tulostetta suoltuu joka tuutista, toista se mahtoi olla hiilipaperikopioitten aikana.\nTurhautuneen pölypeikon seuraava mutina, yleensä firman sen omistajan aloitteesta, joka mielestään omistaa mapeista murto-osan, on mallia "millähän vuosituhannella tätäkin paperikasaa on viimeksi tarvittu", seuranaan "ja takuulla jos tämän hävitän, niin heti näitä tarvitaan". Ihan varmasti, kun ei ole tarvittu kymmeneen vuoteen.\nLakisääteinen arkistointiaika ohitettu, silppuriin vaan, kunhan joskus olisi aikaa siihenkin hommaan. Siispä odottamaan sitä kuuluisaa joutohetkeä, josta niin paljon puhutaan, mutta jota kukaan ei tunnusta kokeneensa. Tai jos sittenkin hävittäisi edes tämän kasan\nLopullinen luovuttamisen tunne iskostuu, kun satoja kiloja paperisilppua on kannettu pihan perälle vihreään laatikkoon, eikä hyllyissä silti tunnu olevan sitä sisustuslehtien hehkuttamaa väljyyttä.\nFatalistisesti ei auta kuin todeta, että onhan se hyvä asia, että on ihan pakko käydä läpi kaikki paperinsa. Tai ainakin osa niistä. Murto-osa. No ainakin pöly väheni. Tosin välissä se kyllä lisääntyikin, suorastaan eksponentiaalisesti.\nKuntokin kasvaa, kun raahaa painavia mappihyllyjä paikasta toiseen, mutta jos joku vielä keksisi keinon ulkoistaa toimiston remontinjälkeisen siivoustyön!\nKyllähän sitä pinnat pesee, mutta juuri tuon kaikkein viheliäisimmän siivouksen muodon, eli tarpeettomiksi käyneiden papereiden perkaamisen ja hallitun hävittämisen. Valitettavasti ne vain on käytävä itse läpi, nippu kerrallaan, eipä siitä pääse yli eikä ympäri.\nToki sitä sitten tekee erilaisia löytöjäkin arkistojensa uumenista, aina yliopistouran aikaisista luentokalvoista yllättävään määrään joitakin kirjoja - joten jos jollakulla on tarvetta vaikkapa alihankintaverkosto-, yhdistystoimintaverkkoutumis- tai design management -aiheisille väitöskirjoille, meiltä saisi nyt sellaisia hyvin edullisesti.


Meilahdenmutsi: kesäkuuta 2016\nÄlä tuu droppaa mun tunnelmaa!\nHimpskatin maaseutu ja metsätiet!\nKesälomareissu Yksinäisten vuorten yli Muumilaaksoon alkoi ja Spotify pätkii kun ei ole kenttää. Myös Ryhmä Hau haukkuu hitaasti. Koita tässä sitten selittää kolmivuotiaalle miten näkymättömät nettiaallot toimii ja miksi ne ei nyt toimi.\nAiemmin en tiennyt missä Munkkiniemi on, olisi voinut olla vaikka täällä kasitien varressa jossain. Nyt tiedän missä se on ja tiedän senkin, että siellä netti kyllä toimii. Käykäähän lukemassa Etuovi.comin uusin postaukseni mm. Ville Valon Viljasiilosta!\nReviiriini alkaa hahmottua kun on meidän oltava sekä Tuomiokirkon kellojen että Spotifyn kuuluvuusalueella.\nPs. Vesalan levy on kultaa.\nTunnisteet: Arki, lapsiperhe asuu keskustassa, lapsiperhe muuttaa Munkkiniemeen, Paula Vesala\n... On mörrimöykyn kolo! Tosin olin vain kuusen alla ja näytin enemmänkin joltain trollilta sadetakissani.\nPuolen kilometrin päässä meiltä on kiva pieni koirapuisto, joka on varsinkin sadesäällä oiva lenkkeilykohde. Taas oli kuitenkin niin kaunista, että eksyin vähän pidemmälle kävelylle: näkyi upea sateenkaari, utuinen aurinko tummien pilvien lomassa, litimärkiä työmatkapyöräilijöitä ja lammikoissa pomppivia iloisia lapsia.\nPuistot, metsät, polut ja pyörätiet ovat kyllä erittäin tärkeitä juttuja asumisviihtyvyyden kannalta. Ajattelin jo, että kai mekin viihdyttäisiin jossain kauempana keskustasta, kunnes kirkon kellojen pauhe keskeytti ajatukseni. Yhtäkkiä tajusin, että siinähän se raja menee! Sinne minne Tuomiokirkon kellot vielä kilkattaa, siellä haluan asua. Minneköhän asti Helsingin Tuomiokirkon kellojen pauhe kuuluu?\nTunnisteet: Ainolanpuiston koirapuisto, Arki, lapsiperhe keskustassa, Oulun Tuomiokirkko\nPakko mainostaa, kun oli niin hyvä kokemus nettiruokakaupasta! Valikoima hyvä, hintataso luomumaitoa lukuunottamatta lähes sama kuin marketeissa ja palvelu erinomaista.\nTilasin ruuat sunnuntaiaamuna seuraavaksi päiväksi mökillä sohvan nurkassa mukavasti makoillen. Tilaus tapahtui kymmenessä minuutissa erittäin kätevästi. Maanantaina mukava herra saapui oikeaan aikaan neljän painavan kauppakassin kanssa ovellemme ja maksu tapahtui kätevästi kortilla kuin kassalla ikään. Ruuat olivat tuoreita ja pakasteet jäässä. Toimitusmaksu oli 0€.\nHelppo ja lyhyt ruokakauppareissu: onnellinen äiti.\nAinoaksi ongelmaksi nettishoppailussa muodostui surkea lähilukutaitoni: kotiin kannettiin nuudeleiden sijaan paketti sushiriisiä, koska olin katsonut oikeaa kuvaa ja klikannut väärää ruutua. Pitää vissiin tehdä joku päivä sushia.\nAletaanpas oululaiset nyt ihan urakalla käyttämään nettiruokakauppaa! Säästää aikaa, hermoja ja luontoa tämmöinen ruokien kimppakyyditys!\nOnko joku kokeillut miten nettiruokakaupat toimii Helsingissä?\nTunnisteet: lapsiperhe kerrostalossa, nettiruokakauppa kokemuksia, nettiruokakauppa Oulu, perhe-elämää Oulussa, ruokakauppanetissä, yhteisöllisyys\nKuten kellastuneesta ja ryppyyntyneestä lehdestä näkee, on tämä postaus odottanut vuoroaan parvekkeella leikkien, kaatuneen kastelukannun ja auringonpaahteen armoilla. Kerrankin on nyt aikaa kertoa teille jo iäkkäästä, mutta niin innovatiivisesta ja aikaansa edellä olevasta arkkitehti Olli Lehtovuoresta.\nHesarissa oli sunnuntaina 22.5.2016 toimittaja Marja Salmelan kirjoittama juttu, jossa esiteltiin kuinka 1000 neliön tontille on rakennettu kolme omakotitaloa ja yksi mökki! Tontilla asuu itse arkkitehti Lehtovuori ja kaksi nuorta pariskuntaa vuokralla pienemmissä taloissa. Kuinka järkevää! Ja ekologista! Ja yhteisöllistä!\nLehtovuoren ja yleisen järjenkin mukaan aina on porukka, joka haluaa asua maantasolla. Helsingin keskustan tuntumassa kohtuuhintaiset omakotitalot ovat kuitenkin vain harvojen unelmaa. Vai voisiko Lehtovuoren suunnittelemalla rakennustavalla unelma omasta kodista ja pihasta keskellä Helsinkiä toteutua?\nArkkitehti Lehtovuori puhuu tiivistävästä täydennysrakentamisesta, jossa vanhoille omakotitaloalueille rakennettaisiin omakotitalojen suurille pihoille yhdestä kahteen pientä pihataloa jo olemassa olevan suuremman talon viereen. Näin mahdollistettaisiin omakotitaloasuminen lähes kaikille iästä, varallisuudesta tai perheen koosta riippumatta ja edistettäisiin urbaania pientaloasumista.\nKäsittääkseni Länsi-Pakila on ihan järkevän junamatkan päästä Helsingin keskustasta ja jos omakotitaloasuminen alkaisikin meitä yhtäkkiä kiinnostaa voisi Lehtovuoren malli sopia meille. Perinteiseen kommuuniin en muuttaisi, mutta tälläiseen pihayhteisökommuuniin voisin kyllä muuttaa!\nOstaisin omakotitalon, rakennuttaisin pihalleni pikkuisen pihatalon ja vuokraisin sen jollekin kivalle tyypille. Myöhemmin tytöt voisivat isompana asua siinä ehkä keskenään? Ja vanhoilla päivillä myisimme omakotitalon, muuttaisimme miehen kanssa pihataloon ja matkustelisimme maailmaan ääriin ylijääneille rahoilla!\nLehtovuori on koko pitkän uransa kehitellyt erilaisia yhteisöllisyyttä ja kohtuuhintaisuutta korostavia asumisratkaisuja. Hän on vastikään julkaissut kirjan Asukkaan ehdoilla (Rakennustieto), jossa hän pohtii\nvoisiko jokainen ihminen löytää itselleen, elämäntilaanteeseen ja varallisuustasoon katsomatta sopivalta tuntuvan kodin ja asuinalueen. Tämä kirja taitaa olla seuraavaksi minun lukulistallani!\nOlisko teistä asumaan omakotitalokaksiossa? Voisitteko kuvitella jakavanne oman pihan jonkun muun kanssa? Muutaisitko sinä kommuuniin omakotitontille?\nLue myös: Kommuuniin!\nTunnisteet: kommuuni, lehtijuttu, lukutoukka, omakotitalo, urbaani pientaloasuminen, yhteisöllinen rakentaminen, yhteisöllisyys\n"Ullan nimi on Ulla,\nnimi toinen vain on mulla!\nJos et millään arvaa,\nsanon suoraan sulle sen!"\nMuutettaisko Ullanlinnaan? Keskelle metsää, merta ja keskustaa? Alueelle, jota sota ei turmellut, jonne jäi arvokas hulmuhelmojen ja puuhkien ajan henki meitä sulostuttamaan!\nTunnisteet: Asuinalue, asuinalueena Ullanlinna, Etuovi, lapsiperhe muuttaa Helsinkiin, Ullanlinna\nPaapatan aina kovasti S-ketjua vastaan silti vihreä kortti törkeästi taskussa vilkkuen. Ylpeys ei millään antaisi myöten kehua Oulun uutta S-ketjun linnaketta, mutta sanon sen nyt silti: Valkea on upea!\nVihdoinkin Ouluun tuli oikea kauppakeskus ja sen myötä mm Indiska, Granit, Sokos, P.o.p ja BikBok. Eniten kauppakeskuksessa kuitenkin ihastuttaa -ihanan ihmisvilinän lisäksi - kesäkadun tunnelmalliset kahvilat. Suosikiksesi on noussut herkullisten salaattien, hyvä kahvin ja rennon henkilökunnan vuoksi pala Helsinkiläistä kahvilakulttuuria: La Torrefazione.\nTäällä baristat valmistavat korkealuokkaisista kahvilaaduista peruskahvien lisäksi erityisen pehmeää gourmetkahvia sifonimenetelmällä. Sifonilla valmistettuun kahviin voi kuulemma törmätä vain maailman laadukkaimmissa kahviloissa. Jo itse valmistustavan seuraaminen on katsojalle jonkinasteinen elämys. Suosikkini on Simba hiukan jäähtyneenä äklömakean snickerskakun kera!\nTulevaisuudessa La Torrefazzione aikoo järjestää asiakkaille kahvikoulutuksia ja pöydissä voi lueskella kahviopuksista faktoja kahvien alkuperästä ja erilaisista valmistustavoista. Jännää! Suosittelen!\nTunnisteet: iso paha S-ketju, la TOrrefazzione Oulu, sifonikahvi, Valkea Oulu, winkwink\nMiten olisi Käpylä? Minkälaista siellä on asua? Miten julkinen liikenne toimii? Missä kunnossa talot on? Onko Käpylässä käpyjä vai Käpyjä?\nKäykäähän kurkkaamassa juttuni Etuovessa ja kommentoikaa kokemuksia asuinalueesta!\nAutetaan me Helsinkiin ja sen sisällä muuttavat toinen toisiamme löytämään Se Oikea asuinalue ja koti!\nTästä Etuoveen ja Käpylään!\nLue lisää: Asuinalueena Lauttasaari ja Kylässä etuovi.com\nTunnisteet: Asuinalue, asuinalueena Käpylä, Etuovi, Käpylä, lapsiperhe muuttaa Helsinkiin\nMies lähti lasten kanssa neuvolaan ja minä jäin nauttimaan yksinolosta parvekkeelle kahvikupin ja kirjakasan kanssa. Ihanaa!\nPerinnemestarin tyylikirja on ihan mahtava opus, joka yli 700 sadan kuvan avulla opastaa talon tyylien jäljille aina 1700- luvulta 1970-luvulle. Huikea kirja!\nTavallisia koteja on kirja, jossa pääsee kurkkaamaan eri aikakausien koteihin ja niiden silottamattomiin sisustuksiin pohjapiirrustusten kera. Todella mielenkiintoinen kirja.\nMaarit Kallion kirja on elämän raamattu kaikille meille täydellisyyttä tavoitteleville epäonnistujille. Ja sokerina pinnalla Antti Holman Kauheimmat runot, jotka ovat niin kamalia että kikatuttaa!\n*kirjat saatu kirjakaupasta maksamalla kassalla niistä käypä hinta\nTunnisteet: Kauheimmat runot, Lujasti lempeä, lukutoukka, Parveke, Perinnemestarin Tyylikirja, piha, Tavallisia koteja


Nivelpaketti Pro 30 - Q Medi— Aitokauppa\nEtusivu Nivelpaketti Pro 30 - Q Medi\nNivelpaketti Pro 30 - Q Medi\nNivelpaketti Pro 30 sis. 30 kaps ArthroQ, 30 kaps Seralgin & 30 kaps ProQD\nAinesosasisältö: Fortigel B kollageeni (nauta), askorbiinihappo, hydroksipropyylimetyyliselluloosa (kapseli kuori), mangaanibisglysinaatti, paakkuuntumisenestoaineet (piioksidi ja rasvahappojen magnesiumsuolat).\nSuositeltava vuorokausiannos: 1-2 kapselia päivässä aterian jälkeen.\nAinesosasisältö: Boswellia serrata 65% 300 mg, Serratiopeptidaasi 100.000 U (50 mg), askorbiinihappo 30 mg, paakkuuntumisenestoaineet (piioksidi ja rasvahappojen magnesiumsuolat).\nAinesosasisältö: Kasviselluloosakapseli, proantosyanidiini, ubikinoni, kolekalsiferoli (D3-vitamiini). Täyteaineet: mikrokiteinen selluloosa, piioksidi. paakkuuntumisenestoaine: kasvirasvahappojen magnesiumsuolat.\nSuositeltava vuorokausiannos: 1 kapseli vuorokaudessa.\nSuositeltavaa vuorokausiannosta ei saa ylittää. Ravintolisä ei korvaa tasapainoista ja monipuolista ruokavaliota eikä terveitä elämäntapoja. Säilytettävä lasten ulottumattomissa.


Eero Hyökyvirta siirtyy Ilveksen riveihin | Uutiset | Veikkausliiga\nEero Hyökyvirta siirtyy Ilveksen riveihin\nEero Hyökyvirta siirtyy Ilvekseen. (Kuva: Ilves)\n- Pyrin auttamaan joukkuetta parhaani mukaan. Tulevana kahtena kautena haluan kehittyä koko ajan ja lyödä itseni läpi hyvänä liigapelaajana. Kansainvälinen ura ulkomailla on myös pidemmän ajan unelma ja tavoite.\nIlveksessä on useita nuoria ja nälkäisiä pelaajia. Hyökyvirta tiedostaa, että Veikkausliiga-debyytti ja peliajan vakiinnuttaminen eivät tule itsestään.\n- Tykkään operoida keskikentän pohjalta. Käytännössä olen siis aina pelannut kutos- ja kasipaikkaa. Jallu (Jarkko Wiss) pelasi omalla pelaajaurallaan myös keskikentällä. Sieltä tulee satavarmasti hyviä vinkkejä ja ohjausta.\n- Näkisin, että vahvuuksiani ovat nopeat jalat ja pallollinen pelaaminen. Etenkin kaksinkamppailuvoimaa pitää vielä hankkia lisää. Kehitys vaatii kovaa työtä, ja sitä olen valmis tekemään.


2014 | Sen\nBaltic Offshore Week 2014\n3 kommenttia Kirjoittanut kynde : 21.8.2014\nSenin varustamo päätti lähettää sen heikoimman lenkin, pinnatuen, vähän lisäoppia hakemaan\npurjehduksesta LOW:n kyytiin keulapunnuksena. Vuorossa on BOW 2014 tällä kertaa Piritassa, Eestinmaan purjehdusmekassa. Tätä touhua tullaan epäsäännöllisesti ja sisällöttömästi kangerrellen raportoimaan tänne ja twitteriin @kyntola sekä #bow2014 linkeistä. Varsinaiset kisaraportit bow.fi ja lowsailing.com.\nStar:in kyydissä istutaan. Silja teki karmaiseva virheen, kun päästi mut Comfort classiin paineleen itse espressokoneen nappeja samaan aikaan ku oma Jura kotona on rikki ja aamukahvit jäi juomatta. Näyttäisi siltä että Gråsalla on comfort class tienattu, Kassulla break-even koko lipulle ja Tallinna Madalille tulo näkyykin sitten jo Silja Linen pörssikurssissa.\nTänään iltapäivästä on tarkoitus vielä käydä vähän haistelemassa tuulia Tallinnan lahdella sekä herätellä mieliin mikä naru oli mikä, mikä vitun Gybe set ja että miksei se kulje.\nAika hyvää settiä ekan päivän avomeriosuus. Tuulta ja sadetta oli. Eka hajos reivi, korjattiin. Sitten nostettiin S5, joka vaihdettiin sitten kevyen kelin spinnuun joka olikin vähän liikaa ku nyrkillä tuuli nousi 30 knotsiin. Sitten hajos kicki, korjattiin. Sitten katkes keulan skuutti, vaihdettiin. Kaikkien operaatioiden jälkeen maaliaika jäi vaatimattomaksi ja valitettavasti isopurje on koossa enää hyvällä hengellä. Ei viitsi valittaa kuitenkaan ku pari kuulema sairaalassa ja kolme mastoakin mennyt. Huomisesta tulee mielenkiintosta jos samaa keliä sit radalla.\nLauantai valkeni lihakset kipeinä ja joka paikka mustelmilla. Vuorossa oli ratalähtöjä Tallinan lahdella. Spinnu oli paikattu yöllä ja aamulla isopurjeesta jätettiin muutama kohta teippaamatta paikallisesssa purjeneulomossa. Lähtöalueella kävi selväksi ettei oltu ainoita, jotka olivat isopurjeitaan joutuneen perjantain jäljiltä teippailemaan. Keli oli kuitenkin rauhallisempaa ja G1:llä näytti pystyvän touhuamaan.\nEnsimmäinen startti sujui ihan semimukavasti. Venevauhti tuntui hyvältä muihin nähden joskin manööverit olivat kisakumppaneita kankeampia ja muutenkin vähän hapuillessa se meni. Shiftien kanssa oli ongelmia, mutta sentään yksi 34.7 jätettiin taakse, vaikkakin tasoituksien jälkeen sijoituksessa ei ollut hurraamista.\nToka startti lähtikin jo paljon paremmin käyntiin ja kärkiköörissä tultiin ylä- ja alamäen jälkeen gatelle, josta päätimme vetää radan oikeaan reunaan muiden suunnatessa vasemmalle. Tuuli kääntyi 20 astetta vasemmalle ja kun palauttavaakaan ei tullut, niin homma oli taputeltu ja sijoitus taas siellä pökäosastossa.\nKolmannen startin lähestyessä mereltä hiipi melkoinen ukkospilvi hitaasti mutta varmasti lähtöalueen päälle. Tuuli alkoi heittelehtiä, salamoi ja vettäkin tuli siihen tahtiin että Esteri olis ollut ylpeä. Aikamme haahuiltua totesimme, ettei meidän iso kestäisi niitä tuulia eikä löpöä ollut pörrätä tuntitolkulla lähtöalueella. Päätettiin lähteä etujoukoissa pois lähtöalueelta. Jokunen muukin päätti tehdä saman. Pizzojen äärestä Las Piritasista todistimme kuitenkin, että keli pläkäsi totaalisesti kuuron mentyä ja joku lähtö sitten reilusti myöhemmin ammuttiin löysään keliin.\nViimeisenä päivänä oli luvassa pari ratastarttia ja jonkin sortin saaristo kisa ristiinrastiin tallinnan lahtea.\nLauantain kehnosti menneistä, joskin silti ihan semilupaavista, starteista sisuuntuneena lähdettiin ekaan lähtöön hakemaan ainakin yhtä viron päänahkaa. Homma sujuikin hienosti alkuunsa. Ylämerkillä kärjen tuntumassa ja alas tultiinkin jo niukasti kärjessä. Päätettiin ottaa vasen reuna, jossa isot näytti vetävän ihan hyvin omassa tokassa ylämäessään, ja näin pakottaa seuraajat joko seuraan tai valkkaan paskempi reuna. Se ”paskempi reuna” saikin sitten 30 astetta tuulta osakseen ja melkein törmäsivät leikkariin meidän olessa etäällä toisessa reunassa. Ei auttanut muuta kuin nöyrästi byyriin hakeen jälleen reipas sijanumero.\nToisessa lähdössä kangerteli jo vähän venevauhtikin manööverien ollessa tasasaisen kankeita ja edes sitloodaosaston paremmat vendatkaan eivät auttaneet kun shiftit jälleen temppuilivat ja rataosuudet näin hoidettu yltympäriinä paskoilla sijoilla.\nVenevauhdin kuitenkin yleisesti oltua melko hyvä ja kelin vähän moinattua toivoimme, että G1 viimein tarjoaisi virolaisten pienempiä keulapurjeita vastaan viimein vähän etua. Kolmannessa startiss sitten löydettiinkin oma pläkä muitten paskoisa ja venda starttiviivalle jäi vajaaksi kirjoilujen saattelemana. Minuutin pari myöhässä piti taas lähteä vaan nöyrästi perään. Se pakkasi kuitenkin edestä ja ylämerkillä jo ohitimmekin sitten ekan First 34.7:n. Siitä tiukkaa spinnuttelua kohti seuraavaa kääntö merkkiä vielä kolmos oravien ollessa aika nipussa. Ennen merkkiä kuitenkin tuuli kävi liian tiukaksi ja oli keulalla noustava merkillä, jonka jälkeen tuuli pyörähti melkoisesti siivittäen ne, jotka just ja just oli ehtineet merkin yli, eli Elisan ja Brigittaxin, piiiitkälle karkuun. Sitten aika tasaista suhailua jatkui kunnes alkoi viimeinen ylämäki. Ylämäessä vauhti kangerteli tasaisesti ja kun sama jatkui myös loppualamäessä, niin sijoitus oli jälleen kerran sieltä mudan ja paskan seasta.\nTodettava on, että yhdessä pidempään harjoitelleet ja toistena vauhdista mittaa ottaneet virolaiset olivat aika kovia luita kaikin puolin. Etekin pari nopeinta, Elisa Passione ja Jazz, olivat kaikilla osa-alueilla meitä selvästi edellä. Ihmekös tuo, kun miettii mitä First 31.7:lle on tapahtunut suomessa viimeisen kuuden vuoden aikana. OD:ta parempaa mittaria omasta vauhdista on aika vaikea saada.\nVaikka joka päivä sitä kastui aivan läpimäräksi ja turpiin tuli, niin kivaa oli ja varmasti jotain tuli opittuakin. Vähän kyllä tuntuisi, että ORC rokottaa G1:stä First 34.7:ssa vähän liikaa. Virolaisilla kaikilla oli fokat keulilla ja lahden tasaisissa vesissä niillä radalla pärjäsi genoalle ihan hyvin. Tarvittavan eron tekeminen muihin osoittautui meille lähes mahdottomaksi. Toki purjekin on uusi ja veneessäkin totuttelemista riittää. Lisäksi järjestäen pieleen menneet shiftit kuuluvat lajiin, mutta ärsyttäväthän silti.\n2014, LOW, Skabat\tBeneteau, BOW, First 34.7, LOW, Purjehdus\nJätä kommentti Kirjoittanut kynde : 10.6.2014\nFirstejä miessaaren selällä vähän Suursaaren lähdön jälkeen. Etualalla Watatait.\nSen on ulkona hallista jälleen auringon alla. Se on pukilla komeasti ahteri Hoskin parkkikselle päin ja ihan lähiaikoina, ellei peräti jo paraikaa, menossa veteen. Enää on luvassa ankaraa huseerausta, rikaus ja se siitä. Kevätkausi nyt meni tässä kuitenkin ohi ja pianolastipesti LOW:n kannella säilytti mielenterveyden joskaan ei vauroitta. Kisatouhut jatkuvat jälleen Elokuussa. Sitä ennen luvassa raportointia erinäisistä uudistuksista sekä mainintoja siitä mihin kuntoon Leevene kipon pisti.\n2014, Sen\t2014, First 31.7, LOW, Purjehdus, suursaari, Watatait\n2 kommenttia Kirjoittanut kynde : 28.4.2014\nKapteeneja joku jaottelee kahteen ryhmään, kivillä jo käyneisiin ja kivillä kohta käyviin. Nyt näyttää siltä, että sitä joutuu vaihtaan ryhmää, koska Sen aloittaakin keväänsä yllätysvierailulla Leeveneellä. Taannoinen kopsahdus seuran saaren altaassa poijupainoon näyttäisi halkoneen palkin liimausta kölin perän puolelta. Kuulema aika tavallinen vika näissä veneissä, kun niitä ei ole varsinaisesti laminoitu runkoon vaan liimattu, ja voi aiheutua melko pienilläkin nopeuksillä, kuten meilläkin oli kyseessä. Kiva että tuli huomattua päivä ennen veteen menoa juuri kun kyljet jo kiilsi, kaikki alkoi olla valmista ja sukat jaloissa pyörien paloin innosta päästä asentaan kaikki purjehdusheloituksien parannukset. Ja huommenna saan vieläpä sen uuden Doylen ihme-ICE kankaisen G1:n käsiini.\nTää on välillä vähemmän tätä, välillä enemmän, mutta aina tää on tätä.\n2 kommenttia Kirjoittanut kynde : 7.4.2014\nKesällä purjehdus maistuu ja vene kulkee. Keväällä purhjehdus maksaa ja vene on pukilla.\nKesällä kylmä kalja lämpenee kädessä ja tuuli pyörii venähtäneessä sängessä. Keväällä kädet jäätyy pohjahommissa ja omat pierut pyörii suojapuvun sisällä. Kesällä sitä rientää Melkin eteläpuolella aaltojen harjoilta toisille. Keväällä sitä seisoo ruhkassa Meklua etelään päästäkseen hinkkaan jotain helvetin pohjaa. Kesällä taas on luvassa yhtä sun toista, mutta näin keväällä tää on kyllä enimmäkseen vaan niin helvetin tätä.\n2014, Sen, Talvi\t2014, First 31.7, pohjan hionta, Purjehdus, Sen, vesihionta, vitutus\nJätä kommentti Kirjoittanut kynde : 28.3.2014\nSain pari kuvaa Doyleltä. Tuo kolmio alkaa kieltämättä jo vähän muistuttaa purjetta. Tässä on jo useampi vuosi menty höyryillä sen edellisen kanssa. Pitkään palvellut Westway sailssin kevlarlaminaatti ei oikein enää ollut oma itsensä Suursaaren 2010 jälkeen. 5cm kun leikkaa pois purjeesta, joka ei alunperinkään ollut täysimittainen, jotta sen saa edes ripustettavaan kuntoon, niin se on jonkin sortin tasoitus. Ei se meidän tuloksia varmasti pilannut, se me hoidetaan yleensä itse, mutta jyskytti koko ajan takaraivossa ärsyttävästi. Jos tämä uusi nyt siihen jysäriin vähän edes jeesisi.\nProsailorista soittivat alkuviikosta, että tilaamani uudet kehrät ovat saapuneet. Saa nähdä miten käytännössä pelittävät tuossa, mutta helvetin hyviltä tuntuvat. Näistä kyllä seuraa sijaparannuksia. Vaikkei noi nyt ilmaisia olleet, niin toisaalta Harkenin organisaattorit kuudella ESP kehrällä olisi olleet jotain vielä ihan muuta. Ja siis sen lisäksi etteivät ne olisi sopineet kannen reikiin.\n2014, Sen, Talvi, Varustelua\t2014, Doyle, First 31.7, Harken, ICE, prosailor.fi, Purjehdus, Sen, Stratis\nJätä kommentti Kirjoittanut kynde : 25.3.2014\nTungosta ”ylämerkillä” 2013\nKoivusaaren pursiseuran järjestämiin tiistiksiin on kaudelle 2014 luvassa mielenkiintoista lisuketta. Autopilotin käyttö sallitaan kahden hengen miehistöille. Me sitä olemmekin jo sähköittä käyttäneet pinnalukkonna, mutta ei kyllä ole ollenkaan haitaksi, jos sen voi nyt jatkossa antaa ajaa kurssia väliajoin. Lisäksi tuloksiin tulee maininta ”DH” kahden kööreille. Kuulema myös ratoihin saattaa tulla uudistuksia. Mahtavaa!\nVerkossa: KoPun tiistikset 2014\n2014, Skabat, Tiistikset\t2014, autopilotti, DH, KoPu, Purjehdus, Tiistikset\n2 kommenttia Kirjoittanut kynde : 8.3.2014\nViime vuonna oli metri lunta ja pakkasta tähän aikaan, nyt on vähän eri. Noh, tänään oli pikkuaskareiden lisäksi luvassa viimeinen yritys ennen dramaattisempia toimenpiteitä tuon maston kauluksen kanssa. Sen plokipultit on niin kovassa kiinni, että ei yksikään ole liikkunut koko Senin Suomessa olon aikana yli viiteen vuoteen. Kaikesta päätelleen ei myöskään hyvään hetkeen ennen sitäkään. Kiusallisesti kaksi niistä on sellaisessa asennossa ettei niihin oikein voi plokia laittaa kiinni. Piirrustuksia on otettu ja muutospaloja on mietitty, mutta ajattelin kuitenkin antaa vielä yhden kunnon yrityksen niille.\nPulttien tyveen olen viikon parin välein suihkinut wd-40:stä helmikuun alusta pidellen sormia ristissä. Liikkeelle lähdettiin melko perinteisellä korjaussarjalla. Liekinheitintä ei ole ja sää oli liian tuulinen stendarille, niin nappasin mukaan tuollaisen lämpöpuhaltimen. Lisälämpötilaeroa tuomaan pulteille oli kylmäsuihke, jonka kyljessa uhotaan kunnollista -50C vilpakkuuta.\nPari ensi yritystä meni ihan kutittelun puolelle. Annoin sen lämmetä, sitten pultti jäähuurteeseen ja iskuja perään. Sitten yhtä ja toista ja vähän kaikkea yhtäaikaa kyllästymiseen asti, mutta tappi, jota työstin, ei hievahtanutkaan. Rupesin pisteleen tavaroita pakettiin ja vietyäni jo vasaran, suihkepullot ja lämppärin pois, ja hakiessani tapissa edelleen törröttänyttä ristipäätä sekä tuota reipasta sinistä ruuvaria heitin vielä muutaman iskun sillä ruuvarilla ja jumalauta se liikahti. Lisää öljyä ja lisää iskuja, ja sehän liikkui ja aina vaan jouhevammin. Sitten suoraan kokeileen sitä toista ongelma tappia ja sepäs liikkukin jo heti ekasta iskusta. Skål ja kääntelin ne käyttökelpoisiin asentoihin. Dramaattiset toimenpiteet saa jäädä tältä erää. Harmillisesti tämä tietysti tarkoittaa taas tuohikatoa, kun tuota plokistoa voi nyt sitten viimein alkaa uusimaan.\nÖljytyt tapit jauhaa. Ja kun aurinkopanelin hetkellinen toimimattomuus johtui vain erään tampion väärinpäin kolvaamasta diodista, niin riemulla ei tuntunut olevan muita rajoja kuin puoli promillea. Kesää kohti!\nOrganisaattorin uusia kehriä odotellaan vielä saapuvan rapakon takaa. Seuraavaksi luvassa mastoon pari uudistusta ja jääkaapin kylmäkoneistolle pitäisi tehdä jotain.\n2014, Sen, Talvi, Varustelua\t2014, Beneteau, First 31.7, mast collar


Patenttimaksuja - Mobiili - Ilta-Sanomat\nEricsson ihmettelee Qualcommin rahastusta\nJulkaistu: 8.2.2007 7:33\nEricssonin toimitusjohtaja Carl-Henric Svanberg pitää amerikkalaisen siruvalmistajan Qualcommin perimiä 3G-patenttimaksuja rahastuksena.\nEricsson ja Nokia pyysivät syksyllä 2005 kahden japanilaisen ja amerikkalaisen yhtiön kanssa Euroopan komissiota selvittämään siruvalmistaja Qualcommin perimät korvaukset sen patentoiman 3G-teknologian käytöstä. Yhtiöiden mielestä Qualcommin patenttimaksut ovat perusteettoman korkeat ja epäreilut. Svanbergin mielestä kyse on rahastuksesta. – Ehkä Qualcomm näkee, että cdma-teknologian tulevaisuus ei näytä, ja siksi he yrittävät nyt rahastaa kaikilla keinoilla, Svanberg sanoo. Cdma on amerikkalaisen Qualcommin kehittämä matkapuhelinteknologia, jonka gsm on jyrännyt lähes kaikissa maanosissa. Ericsson ja Nokia valmistavat wcdma-teknologiaan perustuvia 3G-laitteita. Niissä hyödynnetään laajasti cdma:ta, jonka patenteista puolet on Qualcommin hallussa. Svanbergin mielestä Qualcommilla ei ole mitään asiallisia perusteita periä nykyisellä tasolla olevia patenttikorvauksia. Qualcomm perii sen patentoiman wcdma-tekniikan käytöstä 5–6 prosenttia tuotteen myyntihinnasta. Ericssonin ja Nokian käyttämän wcdma-teknologian patenteista neljännes on Nokialla. Ericssonilla ja Qualcommilla on molemmilla noin viidennes patenteista. Ericssonin ja Nokian lisäksi Qualcommin hinnoittelusta ovat tehneet selvityspyynnön Broadcom, NEC, Panasonic ja Texas Instruments.\nQualcomm on vahvistanut Japanin kauppakomission ilmoittaneen yhtiön Japanin tytäryhtiöön kohdistuvista tutkimuksista. Mahdolliset tutkimukset kohdistuvat Qualcommin lisensointi ja liiketoimintakäytäntöihin Japanissa. Lue lisää ›\nNokian vihollinen pääsee Siemensin avulla Suomeen


Muisteista on edelleen pulaa\nPuolijohdeala yksi viime vuonna uuteen ennätykseen, kun globaali myynti ylitti 400 miljardin dollarin rajan. Tänä vuonna kasvu jatkuu ja pitkälti samoista syistä: muistien valmistajat eivät vieläkään pysty vastaamaan kasvavaan kysyntään, mikä nostaa sirujen hintaa ja kasvattaa koko puolijohdemarkkinaa.\nRanskalaisen Yole Developpement -tutkimuslaitoksen mukaan DRAM- ja NAND-muisteja myytiin viime vuonna 126 miljardilla dollarilla. Kasvua tuli vuodessa peräti 60 prosenttia. Tänä vuonna vauhti jatkuu lähes yhtä kovana, sillä kasvua tulee 40 prosenttia.\nTänä tarkoittaa, että muistipiirejä myydään 177 miljardilla dollarilla. Kysyntä atkoi kovana koko viime vuoden, erityisesti datakeskuksiin ja mobiililaitteisiin tarvittiin jatkuvasti enemmän muisteja. Myös tekoälysovellukset, autoelektroniikka ja IoT tarvitsevat jatkuvasti lisää muistia.\nYolen arvion mukaan DRAM-piireissä tarvitaan seuraavan viiden vuoden ajan 22 prosenttia enemmän bittejä, joka vuosi. NAND-flasheissa rikotaan puolestaan aiemmat ennätykset tänä vuonna ennen kuin markkina tasoittuu ensi vuonna.\nFlasheissa kasvu perustuu SSD-levyjen menekkiin. SSD on toden teolla korvaamassa perinteisiä kiintolevyjä läppäreissä. Lisäksi levyjä käytetään enenevässä määrin myös datakeskuksissa. Mobiililaitteissa muistin määrää täytyy puolestaan kasvattaa koko ajan. Uusissa älypuhelimissa 128 tai 256 gigatavun tallennustila ei ole enää mitään ihmeellistä.


kylvö | Päivyri\nTagged with " kylvö"\nmaalis 22, 2012 - Ihana Ida Kommentit pois päältä artikkelissa Pääsiäisvalmisteluja\nÄiti huomasi, että pääsiäinen tulee jo ihan kohta. On siis aika tehdä vähän valmisteluja.\nMitrin unien aikaan Ida ja äiti kylvivät pääsiäisruohot. Idan itse maalaamat ruohopurkit pääsivät nyt siis käyttöön. Äidin ruohot on syvissä asioissa siksi, etteivät kissat pääse niihin niin helposti käsiksi.\nPurkkeihin laitettiin sehä tavallista pääsiäisruohon siementä, että ohran siemeniä, jolloin tuloksena toivottavasti on hauskan eripaksuinen ruoho.


Punapäivänkakkara Robinson´s Rose - Viherpeukalot.fi\nPunapäivänkakkara Robinson´s Rose\nTuotenro: 57520, Pakkauskoko: 6 kpl\nToimitusaika: alkaen elo-syyskuun vaihteessa\nVaaleanpunakukkainen perhosten suosikki!\nPunapäivänkakkara on upea ryhmäperenna, joka sopii mainiosti myös kesäkukkaryhmien väriläiskäksi. ´Robinson´s Rose´ kukkii läpi kesän perhosia ja pölyttäjiä houkuttelevin, herkullisen vaaleanpunaisin kukin, joissa on kirkkaankeltainen keskusta. Istutustiheys 8-11 kpl/m².\nKasvukorkeus: 50-80 cm\nKORKEUS: 30-90 cm lajikkeen mukaan\nKUKAN VÄRI: punaisen eri vivahteita, vaaleanpunainen\nKASVUALUSTA: runsasmultainen, ravinteikas, hiekansekainen, vettä läpäisevä\nISTUTUSVÄLI: n.40 cm\nMaanrajassa olevasta lehtiruusukkeesta kohoavissa varsissa on osa sen pariliuskaista lehdistä ja latvoissa kukkamykeröt, joissa keltainen keskusta. Punapäivänkakkara ei pidä siirtämisestä, vaan viihtyy parhaiten saadessaan olla kauan samalla kasvupaikalla. Sitä jaetaan mahdollisimman harvoin ja se onnistuu parhaiten kukinnan jälkeen. Jos kuihtuneet kukat poistetaan säännöllisesti, saadaan kukinta-aikaa pidennettyä. Hyvä leikkokukka.\nhttps://www.viherpeukalot.fi/punapaivankakkara-robinsons-rose_0104426Punapäivänkakkara Robinson´s Rosehttps://www.viherpeukalot.fi/images/products/55520-9dd51895_prpage.jpg0EUROutOfStock57520/Kasvit/Perennat/Kasvit/Perennat/Punahatut ja päivänkakkaratVaaleanpunakukkainen perhosten suosikki!0


Ann-Mari Patshijew (KOK) | Vaalikone Eduskuntavaalit 2015 | Yle Uutiset | yle.fi\nSääntelyn purku. Turha sääntely hankaloittaa monta asiaa, sitä pitää purkaa.\nTalous on saatava liikkeelle työn kautta. Työn tekeminen, antaminen ja vastaanottaminen pitää aina olla kannattavain vaihtoehto.\nTyön verotusta kevennettävä.\nOlen sanojeni takana seisova jämäkkä yrittäjä, ison perheen äiti ja tulevaisuuden rakentaja.\nTyön tekeminen, työn antaminen ja työn vastaanottaminen pitää aina olla kannattavin vaihtoehto. Sääntelyä on liikaa, sitä pitää purkaa\n5 lasta ja aviomies jonka kanssa olemme olleet naimissa 20 vuotta.\nYrittäjän tulee itse saada määrätä oman yrityksensä aukioloajat.\nByrokratiaa purkaamalla saadaan jo säästöjä aikaiseksi.\nPitää keskittyä siihen ettälaadukasta palvelua saa,silloin kun on tarve. Toisijaista kuka sen tuottaa\nKyllä luokassa voi olla enemmän kuin 20 oppilasta\nAutoilu on nyt jo liian kallista, verotettu tappiinl. Ei enää yhtään lisämaksua autoilijoille.


100 tarinaa rauhasta - Rauha.org\n1. Jäähyväiset aseille\nJäähyväiset aseille -laulun sävelsi ja sanoitti Kollaa kestää punk-yhtyeen rumpali Jyrki Siukonen ja se ilmestyi samannimisellä albumilla vuonna 1979. Siukonen kertoo tehneensä sanoituksen kiireellä studiolla, kun yksi laulu vielä puuttui ...\n1960-luvun lopussa oikeustieteen ylioppilas Erik Schüller kieltäytyi asepalveluksesta ja kehotti muitakin tekemään samoin pitäessään julkisen puheen Helsingin Vanhalla ylioppilastalolla. Hän sai 14 kuukauden vankeusrangaistuksen rikolliseen tekoon yllyttämisestä. Tämän seurauksena yli ...\nHelena Kekkonen (1925–2014) oli tunnettu rauhankasvattaja. Hän vietti lapsuutensa ja nuoruutensa sodan varjostamassa Suomessa. Viedessään surusanomia pappi-isänsä kanssa kylän omaisille hän ajatteli, että sota on jotain niin kauheaa, että sitä ...\nOulussa syntynyt Yrjö Kallinen (1886–1976) omaksui työväenaatteen jo lapsena. Hän on yksi Suomen tunnetuimpia pasifisteja ja vankkumaton rauhanaatteen kannattaja. Kallinen innostui jo nuorena ammattiyhdistysliikkeen toiminnasta ja toimi erilaisissa työväenliikkeen luottamustoimissa ...\nRauhanjuna oli suomalaisten taiteilijoiden rauhankampanja, joka toteutettiin keväällä 1982. Rauhanjuna kävi parillakymmenellä paikkakunnalla ja pysähtyi esitysten ja keskustelutilaisuuksien ajaksi rautatieasemilla. Mukana oli yhteensä satoja taiteilijoita kaikilta taiteen aloilta. Rauhanjunan tarkoituksena ...\n6. Rauhantanssit Helsingin Rautatientorilla\nHelatorstaina 10.5.1945 kokoontui 30 000 ihmisen väkijoukko juhlimaan toisen maailmansodan päättymistä Helsingin Rautatientorille suureen rauhanjuhlaan. Saksa oli antautunut kaksi päivää aikaisemmin. Sodan kauhut olivat takana päin ja se näkyi ihmisten ...\nPähkinäsaaren rauha solmittiin Ruotsin ja Novgorodin välille. Sitä ennen osapuolet olivat käyneet vuosikymmeniä taistelua Suomen ja Karjalan omistuksesta. Kumpikin oli myös tehnyt vuorollaan kostoretkiä toisen alueelle. Vihamielisyydet päättyivät 12.8.1323 solmittuun ...\nRuotsi ja Venäjä kävivät vuosina 1570–1595 pohjoismaisen viisikolmattavuotisen sodan. Sodasta käytetään myös nimitystä pitkä viha. Sodan syitä olivat tyytymättömyys Pähkinäsaaren rauhan rajaan sekä Venäjän tsaarin Iivana Julman sekä Ruotsin kuninkaan ...\n"Lähtee suvi, lähtee talvi, vaan ei lähde Laiska-Jaakko", kuuluu sanonta, josta ruotsalainen sotapäällikkö Jakob De la Gardie tai ainakin termi Laiska-Jaakko tunnetaan. De la Gardie valloitti jopa Moskovan vuonna 1610 ...\nNaapuruussovittelu on menetelmä, jonka avulla voi käsitellä asumisen, kotirauhan ja naapurisuhteiden häiriöitä, esimerkiksi arkielämää häiritsevää käyttäytymistä, asuinyhteisön ristiriitoja, sääntörikkomuksia ja vahingontekoja. Sen päämääränä on asumisen turvallisuus ja naapurisopu. Sovittelun tavoitteena ...\nRasismin ja muukalaispelon vastainen verkosto RASMUS perustettiin Helsingissä 5.2.2002. Verkoston tavoitteena oli lisätä tiedonkulkua ja yhteistyötä, toimia aloitteentekijänä ja tukiverkostona. Lisäksi RASMUS toimi yhteisenä vaikutuskanavana poliittisten päätöksentekijöiden, viranomaisten ja muiden ...\n1970-luvun alkupuolella rauhanliike oli vahvasti mukana Chile-solidaarisuusliikkeessä. Monissa Etelä-Amerikan maissa kehittyi 1960-luvulla voimakas vasemmistolainen liike, jolle esikuvan antoi Fidel Castron ja Che Guevaran organisoima Kuuban vallankumous vuonna 1959. Osassa Latinalaista ...\n13. Vietnamin sodan vastainen liike\nVuosina 1955–1975 käydyn Vietnamin sodan osapuolina olivat lännen tukema Etelä-Vietnamin armeija, joka taisteli Neuvostoliiton tukemia Pohjois-Vietnamin armeijaa sekä Etelä-Vietnamin kansallista vapautusrintamaa FNL:ää vastaan. Raakaan, pitkään ja suunnattomat määrät sotilas- ja ...\nMaailmankoulu on nuorten rauhankasvatushenkisten opettajien alulle laittama hanke. Se käynnistyi Oulussa vuonna 2006. Ideana on koota kansalaisjärjestöjen tuottamaa materiaalia ja palveluja opettajille ja kouluille helpolla tavalla. Johtoajauksena on lisätä rauhan-, ...\n15. Ele Alenius\nEle Alenius (s. 1925) on eläkkeellä oleva suomalainen poliitikko ja valtiotieteen tohtori. Hän oli Suomen pankin johtokunnan jäsen 1977–1992, kansanedustaja 1966–1977 ja toinen valtiovarainministeri 1966–1970. Alenius on myös suuri humanisti, ...\nSuomen Rauhanpuolustajien ja Työpaikkojen rauhantoimikunnan järjestämä Ay-väen rauhanpäivät on kaksipäiväinen, maksuton seminaaritapahtuma, joka järjestetään vuosittain tammikuussa. Kotimaisten asiantuntijoiden panos yhdessä luottamusmiesten ja muiden ay-aktiivien kanssa on luonut rauhanpäivistä suositun keskustelufoorumin ...\nJyri Jaakkola (1977–2010) oli pitkän linjan ihmisoikeusaktivisti, joka ammuttiin 27. huhtikuuta 2010 Meksikon Oaxacassa. Hän oli silloin avustussaattueessa viemässä huopia ja lääkkeitä San Juan Copalan kylään, joka oli intiaaniväestön autonomiseksi ...\nVuonna 2015 Sadankomiteassa todettiin, että rauhanpolitiikka kiinnostaa suomalaisnuoria, mutta monen on vaikea löytää omaa polkuaan rauhantyöhön. Järjestö päätti tehdä ensi askelet rauhan tielle helpommaksi ja alkaa kouluttaa nuoria rauhankysymyksissä. Vuonna ...\nSakari "Saku" Timonen (s. 1957 Juuka) on suomalainen bloggaaja, joka pitää Suomen suosituimpiin lukeutuvaa Uuninpankkopoika-blogia. Kuukausittain Image-lehden sivuilla julkaistavalla blogilla on puolisen miljoonaa lukijaa. Uuninpankkopojan Facebook-sivua puolestaan seuraa yli 38 ...\n20. Mayors for peace\nKesäkuun 24. päivänä vuonna 1982 Hiroshiman pormestari Takeshi Araki teki YK:n aseistariisuntakokouksessa New Yorkissa aloitteen uudesta kaupunkien välisestä yhteistyöstä. Yhteistyön tavoitteena olisi kansainvälinen ydinaseriisunta. Ajatus oli tarjota kaupungeille keinoja työskennellä ...\nHelsingin yliopiston kasvatustieteellisessä tiedekunnassa toimivan tutkimuskeskus AGORAn tehtävänä on tutkia ja edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja tasa-arvoa. AGORA tekee rauhantyötä vastustamalla epäoikeudenmukaisuudesta ja epätasa-arvosta johtuvaa kasvatukseen, koulutukseen ja laajemmin yhteiskuntaan liittyvää ...\n1980-luvun alussa Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välinen sotilaallinen ja poliittinen jännite on suurimmillaan. Samoihin aikoihin jo iäkäs tasavallan presidentti Urho Kaleva Kekkonen (1900–1986) työskentelee viimeisiä vuosiaan valtiolaivamme vakaana kapteenina. Vaikka Kekkosen ...\nSadankomitea on antimilitaristinen, pasifistinen ja puoluepoliittisesti sitoutumaton rauhanjärjestö. Se tekee työtä, jotta Suomi olisi aktiivinen rauhan edistäjä, sillä rauha on edellytys ihmisten hyvinvoinnille. Siksi Sadankomitean mielestä yhteisiä resursseja tulee käyttää ...\n”Kirjoittakaa suuria ajatuksia pieniin lehtiin.” – Arvo Salo 1960-luvulla aloittanut Ydin on mielipidelehti, jonka kantavia teemoja ovat väkivallattomuus ja vastuu maailmasta. Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa ja käsittelee yhteiskunnallisia kysymyksiä ...\nStadin Arska ei lähtenyt jatkosotaan Arvo Turtiainen (1904–1980) tunnettiin vasemmistolaisena runoilijana, kirjailijana ja toimittajana. Hänen mieliaiheitaan olivat työväenluokan elämä sekä helsinkiläisyys. Turtiainen kirjoitti 1930-luvulla Tulenkantajien lehteen. Hänen esikoisteoksensa Muutos ilmestyi ...\nRuotsin suurvalta-aika päättyi 30.8.1721 solmittuun Uudenkaupungin rauhaan. Se päätti vuosina 1700−1721 käydyn suuren pohjan sodan sekä isovihan. Suuri pohjan sota oli pääasiassa Ruotsin ja Venäjän välinen monivaiheinen sota. Venäjän liittolaisia ...\nCMI työskentelee maailman haastavimmilla konfliktialueilla. Järjestön tavoitteena on rakentaa kestävää rauhaa epävirallisten neuvottelujen ja vuoropuhelun avulla yhdessä konfliktin kaikkien osapuolten kanssa. CMI:n palveluksessa yli 60 asiantuntijaa ja hankkeita Lähi-idässä ja ...\nRauhankasvatusinstituutti ry (RKI) on vuonna 1981 perustettu järjestö, joka pyrkii edistämään kasvatuksen avulla sellaisen kansalaismielipiteen syntymistä, joka mahdollistaa pysyvän ja oikeudenmukaisen rauhantilan syntymisen. RKI edistää lasten ja nuorten kasvamista globaalin ...\nYksi 1960-luvun rauhanliikkeen kulminaatiopisteitä oli radikaalien nuorten miesten järjestämä sotilaspassien julkinen polttaminen. Vuonna 1966 kirjailija Markku Lahtela esitti Ylioppilaslehdessä avoimen kysymyksen puolustusvoimien komentaja Yrjö Keinoselle, jossa hän tiedusteli onko suomalaisen ...\nTurun rauha solmittiin Ruotsin ja Venäjän välille 7.8.1743 Turun raatihuoneella. Se päätti hattujen sodan sekä siihen liittyneen Suomen venäläismiehityksen, jota kutsutaan pikkuvihaksi. Hattujen sota käytiin Ruotsin ja Venäjän välillä vuosina ...\nLapinjärveläissyntyinen Nestori Savander kieltäytyi asevelvollisuuden suorittamisesta allekirjoittamalla Lohjalla toukokuun 31. päivänä vuonna 1902 kirjeen, jossa perusteli päätöstään seuraavasti: ”Sen johdosta, että minut on kutsuttu sotapalvelukseen, saan täten kutsuntatoimistolle ilmoittaa järkkymättömän ...\nEi vihapuheelle -liike on osa euroopanlaajuista No Hate Speech Movementia. Kampanjan aloitti Euroopan neuvosto. Kampanjassa on tarkoituksena, että viesti välittyy nuorelta nuorelle. Ei vihapuheelle -liikkeen nuoret ihmisoikeusaktivistit haluavat puuttua vihapuheeseen ...\nVenäjän ja Ruotsin välisen hattujen sodan 1741–1743 yhteydessä valta keskitettiin Ruotsissa säädyille, ja kuninkaalle jäi lähinnä muodollinen asema. Ruotsin hävittyä sodan raja vedettiin Kymijoen läntisimpään haaraan Turun rauhassa 1743. Vuonna ...\nNapoleonin noustua keisariksi 1800-luvun alussa Ranska soti useita valloitussotia Euroopassa. Yksi Ranskan päävihollisista oli Britannia, jonne Napoleon suunnitteli hyökkäystä. Ranskan armeijan voimat eivät kuitenkaan olisi riittäneet maihinnousuun. Niinpä Napoleon pyrki ...\n”Ja se Oolannin sota oli kauhia Hurraa, hurraa, hurraa Kun kolmella sadalla laivalla Seilas engelsmanni Suomemme rannoilla Sunfaraa, sunfaraa, sunfarallalallala, Hurraa, hurraa, hurraa.” Lähes kaikki suomalaiset tuntevat tämän laulun, mutta ...\nRauhantutkimuksen virikkeet levisivät Suomeen pohjoismaisen keskustelun kautta. Norjassa perustettiin ensimmäinen rauhantutkimuslaitos vuonna 1959. Tanskan hallitus teki esityksen Pohjoismaiden neuvostolle pohjoismaisen konfliktintutkimuslaitoksen perustamisesta vuonna 1962. Ruotsissa perustettiin Tukholman kansainvälinen rauhantutkimusinstituutti SIPRI ...\nEstelle on haave paremmasta maailmasta – ja konkreettinen teko haaveen toteuttamiseksi. Laiva rakennettiin alun perin purjetroolariksi vuonna 1922. Joukko kehitysmaa-aktiiveja osti laivan 80-luvun puolivälissä kunnostaakseen siitä rahtipurjelaivan ja purjehtiakseen sillä ...\nHelvi Sipilä (1915–2009) eli monella tavalla erikoislaatuisen elämän. Hän oli yksi Suomen ensimmäisistä naisjuristeista ja jo uransa alkuvaiheilla hän sanoi muuttuneensa naisasianajajasta naisasian ajajaksi. Hän toimi uransa aikana muun muassa ...\nJoulurauha on vanhaan pohjoismaiseen lainsäädäntöön kuulunut määräys 20 päivää kestäneestä ajanjaksosta joulun aikana. Joulurauhan aikana tehdyistä rikkomuksista annetut rangaistukset olivat ankarampia kuin muulloin. Joulurauhaa tarvittiin, koska juhlapyhien tuoma vapaa-aika saattoi ...\nAseistakieltäytymistä on ollut yhtä pitkään kuin aseisiin pakottamistakin, myös Suomessa. Jättämällä menemättä kutsuntoihin vuonna 1924 ja kieltäytymällä sen jälkeen sekä kirjallisesti että suullisesti asevelvollisuuden suorittamisesta Arndt Perkurinen ei siis ollut ...


Yläkerran toisessa makuuhuoneessa uuni\nIdyllistä kauneutta tulviva "rintamamiestalo" huippu paikalla Särkiniemessä! Tästä ei asuinpaikka enää viehättävämmäksi tule! Tämä kauniiden jalopuiden ympäröimä talo tarjoaa hienot puitteet palvelujen läheisyyttä arvostavalle perheelle. Savilahden yritysalue kahden kilometrin päässä ja Kuopion torille on matkaa vain reilut kolme kilometriä. Taloa on laajasti peruskorjattu 2000-luvun alkupuolella, jolloin mm. tehty salaojat ja perusmuurin vesieristys, sadevesijärjestelmä, uusittu ovet ja ikkuna, sähköt ja vesi- ja viemäriputket, avattu kellarin lattiat ym. Viimeisimpänä on maalautettu konesaumattu peltikatto noin 3 vuotta sitten. Tervetuloa tutustumaan! Soita 044 279 8901 ja sovi esittely.


Nexstim Oyj - Nexstim Oyj on tehnyt sopimuksen rahoitusjärjestelystä, joka on ehdollinen varsinaisen yhtiökokouksen hyväksynnälle\n11.12.2017 08:00:00 CET\nNexstim Oyj on tehnyt sopimuksen rahoitusjärjestelystä, joka on ehdollinen varsinaisen yhtiökokouksen hyväksynnälle\nYhtiötiedote, Helsinki, 11.12.2017 klo 9.00\nNexstim Oyj (NXTMH:HEX, NXTMS:STO) ("Nexstim" tai "Yhtiö"), lääkintäteknologiayritys, joka on kehittänyt markkinoimansa uraauurtavan kallon ulkopuoliseen navigoivaan aivostimulaatioon perustuvan laitteiston käytettäväksi hoito- ja diagnostiikkasovelluksissa, ilmoitti 16.10.2017 julkaistulla yhtiötiedotteella käyvänsä neuvotteluja eurooppalaisen kasvulainarahoittajan kanssa yhtiötiedotteessa kuvatun rahoitusjärjestelyn ("Rahoitusjärjestely") toteuttamisesta.\nTänään Nexstim ilmoittaa tehneensä Rahoitusjärjestelyä koskevan lainasopimuksen Kreos Capital V (UK) Limitedin ("Kreos") kanssa. Rahoitusjärjestelyssä Kreos antaa Nexstimille 4 miljoonan euron etusijaisen vakuudellisen luoton, josta nostetut lainat kerryttäisivät 10,75 %:n vuotuista korkoa ("Lainasopimus").\nKoron lisäksi Nexstimin on Lainasopimuksen mukaan maksettava seuraavat kulut ja palkkiot:\n40.000 euron lainanmyöntöpalkkio;\n1,75 % palkkio laskettuna Lainasopimuksen mukaisesta luotosta nostettujen lainan määrästä; ja\njos Lainasopimuksen mukaista luottoa ei nosteta kokonaisuudessaan, 1,00 % palkkio laskettuna nostamattoman luoton määrästä, kuitenkin siten, ettei palkkiota makseta jos yhtiökokous ei hyväksy Rahoitusjärjestelyä.\nLainasopimuksen mukaisten velkojen vakuudeksi Nexstim ja sen tytäryhtiöt panttaavat vakuussopimuksilla ("Vakuussopimukset"):\nNexstimin pankkitilit, Nexstimin omaisuuteen vahvistetut yrityskiinnityspanttivelkakirjat, konsernilainasopimuksiin perustuvat saatavat, sopimuksessa yksilöidyt Nex 10 patenttiperheen ja Nex 15 patenttiperheen patentit ja tavaramerkit, Nexstimin Yhdistyneissä kuningaskunnissa sijaitsevan tytäryhtiön, Nexstim Ltd:n, osakkeet sekä Nexstimin saksalaisen tytäryhtiön Nexstim Germany GmbH:n osakkeet;\nNexstimin yhdysvaltalaisen tytäryhtiön Nexstim, Inc.:in osakkeet sekä sen panttauskelpoisen omaisuuden; sekä\nNexstimin saksalaisen tytäryhtiön Nexstim Germany GmbH:n pankkitilit ja saatavat.\nVakuussopimukset sisältävät myös Nexstimin yhdysvaltalaisen tytäryhtiön Nexstim Inc:in takaussitoumuksen.\nRahoitusjärjestely sisältää myös Nexstimin uusiin osakkeisiin oikeuttavien warranttien antamisen ("Warrantit"). Warranttien antamisesta sovittaisiin Nexstimin ja Kreos Capital V (Expert Fund) LP:n välisessä warranttisopimuksessa ("Warranttisopimus"). Uusien osakkeiden enimmäislukumäärä, johon Warrantit oikeuttaisivat, olisi 1.739.761 (ollen Warranttisopimuksessa tarkemmin määritellyllä tavalla laskettuna 480.000 jaettuna Nexstimin osakkeen kolmen kuukauden kaupankäyntimäärillä painotetulla keskihinnalla).\nRahoitusjärjestelyn tuotot käytettäisiin ensisijaisesti Nexstim NBT®- ja NBS-tuotteiden markkinoille tuonnin edistämiseen Euroopassa ja erityisesti Yhdysvalloissa.\nRahoitusjärjestely on ehdollinen varsinaisen yhtiökokouksen hyväksynnälle. Rahoitusjärjestelyn toteuttamiseksi hallitus suunnittelee ehdottavansa, että varsinainen yhtiökokous päättää (i) hyväksyä Rahoitusjärjestelyn ja (ii) valtuuttaa hallituksen päättämään Warranttien eli osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien antamisesta. Varsinainen yhtiökokous on suunniteltu pidettäväksi 28.3.2018.\nKreos Capital on johtava vieraan pääoman ehtoisen kasvurahoituksen tarjoaja voimakkaasti kasvaville yrityksille Euroopassa ja Israelissa. Vuodesta 1998 Kreos on toteuttanut yli 450 transaktiota ja tarjonnut yli 2,0 miljardin euron rahoituksen käytettäväksi 15 eri maassa. Kreos on sitoutunut tukemaan rahoittamiensa yritysten johtoa ja pääomasijoittajia joustavilla kaikkiin kasvuyrityksen kehitysvaiheisiin sopivilla lainajärjestelyillä ja tarjoamaan ratkaisuja kasvupääoman, käyttöpääoman, hankintojen rahoittamisen, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvien yritysostojen, roll-up-strategioiden, pankkirahoituksen uudelleenrahoituksen ja listautumista edeltävän ja listautumisen jälkeisen rahoituksen tarpeisiin. Kreosin uusin rahasto, Kreos V, perustettiin tammikuussa 2016 ja sillä on 400 miljoonan euron sijoitussitoumukset merkittäviltä institutionaalisilta sijoittajilta. Kreosin Lontoossa, Tel Avivissa ja Tukholmassa sijaitsevalla kansainvälisellä tiimillä on kattava kokemus velkarahoituksesta, liikkeenjohdosta ja pääomasijoittamisesta Euroopan laajuisella markkinalla. Aris Constantinides, Kreos Capitalin General Partner, kommentoi: "Olemme iloisia voidessamme olla mukana tukemassa Nexstimiä sen uudessa kaupallisen kehityksen vaiheessa erityisesti sen saatua FDA:n hyväksynnän sen laitteiston käyttöön masennuksen hoidossa".