ter Hürne Satin Elements Collection | Parketit\nTer Hürne Satin Elements Collection - kauniit luonnolliset parketit\nParkettien ei aina tarvitse näyttää klassisilta ja vanhanaikaisilta. Ter Hürnen uusi mallisto Satin Elements Collection osoittaa tämän erinomaisesti. Mallisto tarjoaa laajan valikoiman parketteja tasapainoisissa värisävyissä. Parkettilankkuja yhdistää yksi piirre, joka on pitkäikäisyys. Tämän osoittaa hätkähdyttävä 30 vuoden valmistajatakuu kotikäytöstä.\nEi viistettyjä reunoja (14)\nTer Hürne Satin Elements Collection "Amerikkalainen kirsikkapuu U11"\n86,60 € / m² Sis. verot\nTer Hürne Satin Elements Collection "Kanadalainen vaahtera U08"\nTer Hürne Satin Elements Collection "Saksanpähkinä U10"\n99,10 € / m² Sis. verot\nHarmoniset parketit ter Hürneltä\nSatin Elements Collection -mallisto sisältää yhteensä 16 korkealaatuista parkettia, jotka koostuvat pääosin vaaleista värivaihtoehdoista. 3-sauvaiset laivankansiparketit ovat ajaton vaihtoehto ja luovat huonetilaan tasapainoisen ja järjestyneen tunnelman. Lankut antavat huonetilalle laajentuneen ilmeen niiden 2390 x 200 mm koon ansiosta. Valikoimasta löydät parketteja tyylikkäillä harmaan, beigen, valkoisen ja luonnonruskean vivahteilla. Vaalea parketti tuo ihanasti valoa ja raikkautta huoneeseen. Suosittelemme yhdistämään vaalean parketin luonnonmateriaaleista valmistettujen huonekalujen ja sisustuselementtien kanssa.\nTer Hürnen Satin Elements Collection -mallisto antaa sinulle vapauden valita haluamasi lattiamateriaalin. Voit tehdä valinnan kuuden puulajin välillä: tammi, saksanpähkinä, pyökki, kirsikkapuu, saarni ja vaahtera.\nHuonetilaa elävöittävät parketit\nMalliston parketit ovat jaettu eri malleihin, joten voit valita esimerkiksi harmonisen maalaismaisen parketin tai näyttävän impulsiivisen parketin. Jos etsit ainutlaatuista parkettia, suosittelemme valitsemaan ”U06 Tuhka harmaanvalkoinen” -parketin. Jos etsit tummempaa parkettia, voit valita ”U07 Tammi tupakka/ruskea” -parketin, jossa voimakas tummanruskea värisävy pääsee loistamaan. Kaikki parketit ovat lakattu, mikä tekee niistä hyvin kestävät ja helpot puhdistaa.\nTer Hürnen ekologiset ja terveelliset parketit\nTer Hürnen parketit ovat todistetusti ekologiset ja terveelliset huonetilan ympäristölle. Parkettien laatu ja asiakkaiden terveys ovat lattia-asiantuntijalle hyvin tärkeitä elementtejä. Ter Hürne varmistaa, että parketit käyvät läpi säännöllisestä laadunvalvonnan. Eko-instituutio onkin antanut valmistajalle ympäristömerkin, joka osoittaa, että luontoa ollaan käsitelty huolellisesti ja vain kestävän metsätalouden puita käytetään valmistuksessa.\nValmistajan parketit ovat 100% puusta valmistettu ja omaavat erinomaisen ”Made in Germany” -laadun. Parketeilla on 3,5 mm paksu kulutuskerros, joka mahdollistaa parkettien hiomisen kaksi kertaa käytön aikana.\nMitä parkettien asennukseen tulee, voit vapaasti valita haluatko kelluvan asennuksen vai haluatko kiinnittää parketit käyttäen liimaa. Kelluvassa asennuksessa patentoitu CLICKitEASY-järjestelmä auttaa sinua asentamaan parketit helposti ja nopeasti. Sinun täytyy vain napsauttaa yksittäiset lankut toisiinsa. Suosittelemme asentamaan äänieristyksen ennen parkettien kiinnitystä, jotta kävelystä aiheutuva melu voidaan minimoida.\nTilaa ter Hürne Satin Elements Collection -parketit verkkokaupassamme!\nValitsemalla tämän malliston parketin lattiapäällysteeksi, saat palan laadukasta luontoa kotiisi. Oletko kiinnostunut useammasta parketista? Voit hyödyntää ilmaista näytepalveluamme ja tilata jopa kahdeksasta parketista näytteet kotiovellesi! Parhaan hintatakuumme ansiosta voit olla varma siitä, että saat tuotteen parhaaseen hintaan. Jos kyseessä on suurempi tilaus, voimme tehdä yksilöllisen tarjouksen. Ota yhteyttä asiakaspalveluumme sähköpostitse, puhelimitse tai yhteydenottolomakkeen kautta. Odotamme sinua!


Oxygenetix hapettava hydro-Matrix-kosteusvoide\nEtusivu > Oxygenetix hapettava hydro-Matrix-kosteusvoide\nSäästä jopa 10.00 GBP\n50 ml - 55.00 €75 ml - 65.00 €\nLisää ostoskoriin £55\nTämä happea sisältävä kosteusvoide kosteuttaa herkkiä toimenpiteen jälkeistä ihoa ja edistää samalla paranemista. Toisin kuin muut kosteusvoiteet, jotka uppoavat ihoon tai kuivuvat jättäen pinnan yli esteen, joka voi tukehtua ihon, Pro-Healing Moisturizer muodostaa hengittävän "toisen ihon" kerroksen. Tämän avulla happi pääsee epidermiin. Tarjoten välttämätöntä kosteutta ja ainesosia paranemisen parantamiseksi, se myös rauhoittaa herkkää ihoa mukavammaksi jälkihoitokokemukseksi.\nKannustaa paranemista antamalla happea päästä orvaskesiin\nRauhoittaa aloepohjaisella geelillä\nSertifioitu julmuus ja vegaani\nSen sijaan tämä kosteuttava kompleksi auttaa toimittamaan happea iholle, täydentämään sitä ja toimittamaan nopeasti imeytyvän, pitkäaikaisen kosteuden koko päivän. Ja aloe verapohja on antibakteerinen ja rauhoittava.


Keski-ikäisistä miehistä on pula sosiaalidemokraateissa - Suomenkuvalehti.fi\nKeski-ikäisistä miehistä on pula sosiaalidemokraateissa\nKotimaa 25.5.2013 11:00\nMikko Majander. Kuva Jarmo Mela / LK.\nPuheenjohtaja Jutta Urpilaisen ministerikierrätyksen jälkeen Sdp:n ministeriryhmän kokoonpanoa on ihmetelty, koska siinä on neljä nelikymppistä naista ja kaksi vanhuuseläkkeen alaikärajan ylittänyttä miestä. Onko ryhmä koottu väärin, Kalevi Sorsa -säätiön toiminnanjohtaja, dosentti Mikko Majander?\n”Näkyviä ja osaavia nuoria naisia on paljon enemmän kuin miehiä. Kun katsoo miesten ikäjakaumaa, onhan siinä suuri ero. Ministerilista on puolueen näköinen.”\nVastaako puoluejohdon ja ministeriryhmän kokoonpano puolueen kannattajakunnan rakennetta?\n”Puoluejohto on historiallisen nuori. On ennenaikaista sanoa, vetoavatko nuoret kasvot kannattajakuntaan. Se on seuraavien eduskuntavaalien suuri kysymys.”\nMissä on Sdp:n kannatuksen perusta?\n”Peruskannattajan käsite on hämärtynyt. Enää ei päde se, että synnyttiin yhteen liikkeeseen ja vaalitulosta kommentoidaan, että meidän äänestäjämme jäivät kotiin. Jokainen ääni on voitettava uudestaan.”\nKuinka suuri vaara puolueelle on se, että Sdp:n suosio erityisesti SAK:laisessa ay-liikkeessä on hiipunut?\n”Duunareista on pidettävä huolta, mutta Sdp tekee karhunpalveluksen itselleen, jos se profiloituu luokkapohjaisen äänestäjäkunnan liikkeeksi. Sdp:n voima on kokoavana ja eri ryhmien intressejä yhteensulattavana liikkeenä. Kun teemana on työ, sen pitää olla muutakin kuin ay-liike.”\nSdp:stä on vuotanut kannatusta useisiin puolueisiin. Miten virtaus saadaan kääntymään?\n”Esimerkiksi Paavo Lipposen sateenkaarihallituksen toiminta koettiin kansalliseksi projektiksi, jossa Sdp otti suunnan ja piti hallituksen koossa.”\n”Nyt ei ole sellaista fiilinkiä, että suunta ja tavoitteet olisivat selviä. On hyvin vaikea sitä nyt hahmottaa. Kun missio ei hahmotu, se palvelee erillisasioita ajavia, oppositiota ja kriittisiä ryhmiä.”\nOnko Jutta Urpilaisen aika käymässä vähiin?\n”Urpilainen on saavuttanut laajan arvostuksen omissa piireissä ja laajemminkin. Etsikkoaika on kestänyt pitkään. Kohta kannatuksen pitää kääntyä vaalitulokseksi, muuten alkaa tulla jännitteitä.”\nOliko ministerikierrätys kurssinmuutos vai silmänlumetta?\n”Se on olennainen juttu, että saataisiin sote- ja kunta-asiat uuteen vaiheeseen uusin kasvoin. Kierrätykseen ei olisi riittänyt yksi vaihdos. Muutoksista tuli odotettua vaikeampia, koska oli kysymys myös siitä, kuka oli onnistunut ja kuka epäonnistunut.”\nJutta Urpilainen, ministerikierrätys, Suomen sosiaalidemokraattinen puolue


Osta Vapaa-aika Cellbesin verkkokaupasta. Meillä on Shortsit, Fleecetakki & Svetaritakki jokaiseen makuun & kaikille sopivaan hintaan.\nAleNaisetYläosatMekotAlaosatPäällysvaatteetUrheilu & VapaaYö- ja oloasutAlusvaatteetUima-asutJalkineetAsusteetMiehetYläosatAlaosatPäällysvaatteetUrheilu & VapaaAlusvaatteetUima-asutAsusteetLapset & nuoretLapset – tytötLapset – pojatNuoret – tytötNuoret – pojatKengät & asusteetNaisetMiehetLapset & nuoretClassicNaisetMiehetKotiChicVapaa-aikaVaatteetPäällysvaatteetKotiVerhotKylpyhuoneLiinavaatteetKeittiöPyyhkeetMatotKoristeet\n6,95 €18,95 €\n21,95 €36,95 €\nAlk. 67,95 €85,95 €\nMuut asiakkaiden suosikit\nOsta Vapaa-aika Cellbesin verkkokaupasta!\nOsta vaatteita edullisesti ja helposti Cellbesin verkkokaupasta ja postimyynnistä! Löydät Ale -kategorian alta Vapaa-aika joka makuun, samoin Koti. Tunnettuihin merkkeihimme kuuluvat muun muassa . Tämän hetken viimeiset trendit löydät muun muassa kategorioista Shortsit, Fleecetakki, Svetaritakki, Fleecetakki & Takki.


Miksi Esedu osallistuu aktiivisesti kilpailutoimintaan? :: SkillsFinland\nMiksi Esedu osallistuu aktiivisesti kilpailutoimintaan?\nEtelä-Savon ammattiopisto Esedun koulutusjohtaja Vesa Vainikainen kertoo, mitä hyötyä oppilaitokselle on ammattitaitokilpailuihin osallistumisesta.\nEtelä-Savon ammattiopisto, Esedu, osallistuu aktiivisesti niin kansalliseen kuin kansainväliseenkin kilpailutoimintaan. Toimintaa on kehitetty aktiivisesti erityisesti viimeisen kymmenen vuoden aikana, ja olemme todenneet työn tuottavan hyviä tuloksia monellakin tavalla.\nKilpailutoiminta on mainio tapa antaa opiskelijoille lisää haastetta ja motivaatiota opintoihin. Kaikki eivät tietenkään ole yhtä kilpailuhenkisiä, mutta monelle toimintaan mukaan lähteneelle se on avannut aivan uusia mahdollisuuksia ammatillisessa kehittymisessä. Kilpailutoiminta on myös yksi tapa antaa erityistä tukea lahjakkaille opiskelijoille, jotka eivät ehkä muuten saisi riittävästi mielekästä tekemistä opintojen parissa. Kannustammekin kaikkia opiskelijoitamme osallistumaan Taitaja-semifinaaleihin, ja joka vuosi olemme saaneet sitä kautta hienon joukkueen mukaan finaaleihin. Käytännössä kilpailuista on kuitenkin hyötyä kaikille opiskelijoillemme, sillä kilpailutehtäviä pystytään hyödyntämään opetuksessa ja oppimistehtävien kehittämisessä.\nEsedussa myös opettajia kannustetaan osallistumaan kilpailutoimintaan. Opettajan toimiminen kilpailijan valmentajana vaatii mutta myös antaa paljon. Kilpailujen kautta opettajat pystyvät verkostoitumaan entistä paremmin eri oppilaitoksissa toimivien kollegojensa ja työelämän kanssa sekä kehittämään omaa osaamistaan ja opetustaan mielekkäällä tavalla. Joskus tuntuu, että kilpailupedagogiikasta innostuneet opettajat ottavat kilpailut jopa vakavammin kuin itse kilpailijat, mutta onhan opiskelijan menestyminen aina hieno kokemus tietysti myös opettajalle.\nWorld- ja EuroSkills-kilpailuihin asti etenee vain pieni joukko kilpailijoita ja eksperttejä. Osallistujille suuret kansainväliset kilpailut ovat varmasti unohtumattomia kokemuksia. Niissä puitteet ovat aivan eri mittaluokkaa kuin kansallisissa kilpailuissa, ja kansainvälisyys tuo oman mausteensa niin itse kilpailutehtäviin kuin myös niiden arviointiin. Eri maissa kansainvälisiin kilpailuihin valmentaudutaan hyvin erilaisilla menetelmillä ja resursseilla, eikä kilpailun lopputulokset kerro aina välttämättä eri maiden koulutuksen tasosta. Kilpailuissa on kuitenkin mahtavaa nähdä kuinka eri maista ja maanosista tulevat kilpailijat ja ekspertit tulevat hyvin toimeen keskenään, ja kuinka ylpeitä he kaikki ovat ammatillisesta osaamisestaan. Kilpailuissa on mahdollista nähdä myös suuntaviivoja eri alojen kehityksen suunnasta sekä tehdä kansainvälistä yhteistyötä.\nKilpailupedagogiikka ja ammattitaitokilpailut ovat asia, jossa yksittäinen opettaja tai koulutuksenjärjestäjä on melko pieni tekijä. Itä-Suomessa olemmekin kehittäneet toimintamalleja useamman koulutuksenjärjestäjän yhteistyönä Itä-Suomen ammattitaito ry:n kautta. Näin olemme saaneet kehitystyöhön entistä enemmän aktiivisia ihmisiä ja uusia ideoita. Tiivis yhteistyö auttaa myös monissa käytännön asioissa, kuten Taitaja-semifinaalien järjestelyissä.\nAmmattitaitokilpailut ovat toimineet hyvänä markkinointikanavana myös Esedun koulutusviennille. Osallistuminen Venäjän kansallisiin kilpailuihin sekä erilaiset kansainväliset harjoituskilpailut ovat tuoneet meille asiakkaita, jotka ovat halunneet oppia lisää suomalaisesta kilpailuvalmennuksesta sekä eri alojen työtekniikoista. Monet kilpailuissa menestyneet venäläiset ovatkin olleet valmennettavina joko Esedussa tai jossakin erinomaisen yhteistyöverkostomme oppilaitoksessa.\nEsedussa olemme kokeneet kilpailutoiminnan monellakin tavalla erittäin hyödylliseksi ja kannattavaksi toiminnaksi. Toimintaan sijoitetut eurot ovat kohtuullisella tasolla siihen nähden, mitä kaikkea voimme tarjota opiskelijoillemme kilpailutoiminnan kautta ja kuinka paljon pystymme kehittämään toimintaamme antamalla innokkaiden opettajien osallistua heille mielekkääseen toimintamuotoon.\nKilpailutoiminta on yksi mahdollisuus rikastuttaa sekä opiskelijoiden että opettajien osaamista. On kuitenkin muistettava, että ketään ei voi pakottaa kilpailemaan. Hyvään lopputulokseen tarvitaan aina sekä kilpailutoiminnasta innostunut opettaja että opiskelija. Lisäksi menestykseen tarvitaan paljon osaamista ja ehkäpä hiukan onneakin. Ja vaikka suoritus ei yltäisikään aivan mitalisijoille, niin kaikki mukana olleet ovat varmasti saaneet paljon lisää osaamista sekä uusia hienoja kokemuksia.\nTaitajien taitaja 2016 Tuure Ruhanen, Etelä-Savon ammattiopisto Esedu\nKUVA: Mitja Immonen / Etelä-Savon ammattiopisto Esedu\nEuroSkills 2016 Gothenburg, autonasennus, Toni Manninen (Etelä-Savon ammattiopisto Esedu)\nKuva: Skills Finland / Mathias Falk\nWorldSkills Kazan 2019, hiusmuotoilun kilpailija Tiia Mökkönen (Esedu)


Borrowed Freedom: syyskuuta 2016\nEi köyhä eikä kipee\nSairastuvalta päivää! Otsikolla viittaan siis hevoseeni, itsehän olen parhaillaan molempia.\nKeskiviikkona oli jo vähän heikko fiilis, joten ajattelin päästä helpolla ja irtojuoksuttaa hevoseläimeni. Kentälle vaan ja menoksi, joka olikin Ukon mielestä varsin hauskaa, mutta vihreä siellä kentän laidalla houkutti liikaa. Paristi yritin hätistellä poikaa juoksemaan, mutta häntä töttöröllä hän vaan ravasi pitkää sivua eteenpäin ja jatkoi syömistä.\nPakko oli siis lassota poika kiinni ja pistää juoksemaan ympyrälle. Irti pääsemisen riemu kuitenkin oli saanut jotain aikaan ja liinan päässä liiteli sitten villihevonen. Hienohan se oli, mutta vauhti meinasi mennä vähän överiksi. Ja vähän menikin, jolloin ohjaustehosteet pettivät ja tätihenkilö narun päässä mätkähti kumoon. Onneksi ei ollut kukaan näkemässä, noloa tuollainen. Mutta kerta se on ensimmäinenkin. Kertoo ehkä jotain yleisestä olotilasta, kun ei pystyssäkään pysy kun hepo kiskaisee :D\nBot-loimikin oli jo lentoon lähdössä kun mentiin niin vauhdilla. Onneksi oli eturemmi matkassa.\nNoh, hevonen on onneksi kaikesta hölmöydestään huolimatta tuhottoman kiltti ja silmät pyörien jatkoi ympyrällä, jolloin kampesin itseni vaan tyylikkäästi hiekasta ja jatkoimme vähän hyssytellen juoksua. Vaikka riimulla juoksuttaminen ei lisää hallintaa, olen toisaalta iloinen, ettei kuolaimia ollut, koska veto suuhun olisi ollut aika hurja siinä kohtaa. Kävi kyllä mielessä, että kapsoni voisi olla aika kova juttu. Keksinpähän taas jotain hankintalistalle...\nPienen episodimme jälkeen Ukko esitteli hienoa liikettä ihan sivistyneesti ja uskalsin jopa irrottaa toisen käden kuvaamista varten. Turvallisuus ennen kaikkea jne. On se kyllä hieno hevonen, jos nyt vaan päästäisiin johonkin hyvään tilaan terveyden ja mielenterveyden kannalta, niin osaisin ehkä iloitakin asiasta. Parhaillaan vaan odotan hevosen menehtymistä ähkyyn tai sydänkohtaukseen.\nOlkoon. Flunssan selätys olisi ihan kohdillaan, joten rallipäivää seuraavana en halunnut itse hikoilemaan ainaisen pieleen menevän kerrospukeutumiseni kanssa, vaan pyysin valkkua kyytiin. Olipahan taas valaisevaa, kun paremmalla perstuntumalla varustettu ihminen tunnusteli hevoseläimeni liikkumista. Eteenpäin on menty, Ukko oli kuulemma ihan erilainen, elastinen ja miellyttävämpi kuin edelliskerralla (olisikohan ollut kesäkuuta) kun hän kävi kyydissä. Mutta vinoutta on, oikea puoli fuskaa, ja siihen pitää nyt kiinnittää todella huomiota.\nProjekti siis jatkukoon.\nLähettänyt Eva klo 1.21 2 kommenttia:\nTunnisteet: BOT, juoksutus, video\nNo hoofes, no horse\nUkon tullessa sillä oli kaikki kaviot täysin eriparia. Ensimmäinen kenkä irtosi kai reilu viikko hänen saapumisestaan ja sitten alkoikin kavioremontti.\nTallilla onneksi käy todella hyvä kengittäjä, jonka asiakkaaksi päästiin siinä muiden siivellä. Ukko on nyt ehditty kengittää kolmesti tässä vajaassa viidessä kuukaudessa ja selvää on, että kahdeksan viikkoa alkaa olla jo liian pitkä väli. Yksi kenkä hävisi laitumen mutiin, jolloin kavio otti jo vähän osumaa (kuva yllä). Onneksi siihen saatiin vielä kenkä ihan hyvin kiinni ja nyt ilmojen pysyttyä kuivana, eivät ole kaviot pehmenneet ja rispaantuneet lisää.\nKovaa vauhtia kavioaines kyllä kasvaa, mikä on tietysti hyvä. Toisaalta etukaviot näyttävät leviävän aika pian kengityksen jälkeen. Itsehän en oikeasti tiedä kengityksestä ja kavioista tuon taivaallista, osaan katsoa juuri sen verran, että mikä on "normaalia" ja mikä pistää jotenkin silmään.\nYksi minua hämmentänyt seikka oli tuo kanta, ja miten syvä uurre tuohon on kehittynyt. Ura oli minusta viime kengityksessä vielä pienempi kuin nyt kuvanottohetkellä, mutta jo silloin aiheesta saatiin hyvä keskustelu aikaan, kun kengittäjää tenttasin. Asialle ei kuulemma voi oikein mitään tehdä. Selitys löytyy turvekuivituksesta; uuteen talliin tullessaan hevosen kaviot joutuvat tottumaan uuteen turpeeseen, jotka ovat kaikki happamuudeltaan erilaisia, riippuen mistä kys.turve on nostettu.\nNäitä näkee kuulemma aika usein muuttojen jälkeen. Turve siis hieman syövyttää, jos uskallan kyseistä sanaa käyttää. Vaarallistahan tämä ei kuitenkaan ole. Kääreitä ja hauteita voi toki viritellä ja vouhottaa asian tiimoilta, mutta ainut apu on kuulemma aika. Kavionpohja kyllä tottuu.\nRiviäkin meille tosiaan tuli märästä laitumesta. Rivin hoidossa tärkeää on pitää iho puhtaana. Noh, siinähän heiluttiin letkun kanssa, mutta hevonen palasi joka päivä takaisin laitumen kuraan polkemaan, joten aika hitaasti lähti parantuminen käyntiin.\nPäädyin pesemään jalkaa hoitoshampoolla, joka tuoksuu mäntysuovalta. Kuivattuun jalkaan hinkuttelin sinkkivoidetta, joka selvästi auttoi hieman, mutta vuohinen ärtyi hetkellisesti todella pahasti ja valkoisella pyyhkellä jalkaa kuivatessani huomasin, että sehän mätii. Voi tuska ja parku. Reippaana tyttöni pengoin kotoa Fucicort-voiteen mukaan, jonka sain omaan ampiaisenpiston aiheuttamaan ihotulehdukseen ja sivelin sitä muutaman päivän pestyyn vuohiseen. Sinne hävisi punoitus ja mätä, rupea jäi jäljelle, mutta iho oli muuten ummessa ja siisti.\nSitten vaan jatkettiin pesu-kuivaus-sinkkivoide -linjaa ja pian meillä oli enää pari murua rupea jäljellä. Halleluja! Olen varsin kiitollinen, että viimeisen viikon ajan ei ole satanut paljon yhtään, kuiva on ärtyneelle iholle tietenkin märkää ja kuraista parempi. Nyt rivi on voitettu!\nLähettänyt Eva klo 8.28 2 kommenttia:\nTunnisteet: kaviot, kengitys, rivi\nEläinlääkärikäynnin jälkimainingeissa Ukko sai kaksi vapaapäivää ja kolmas päivä oli omien menojen jälkimaininkien takia pelkkä juoksutus, kun olo oli hieman heikko. Niinpä virtaa kertyi pieneen hevoseläimeen kuin suurempaankin kylään ja kaksi päivää painettiin tukka putkella pitkin maita ja mantuja.\nPari kuukautta takaperin olisin ehkä lyönyt hanskat tiskiin ja todennut, että pelottaa liikaa. Nyt tilanne on onneksi sellainen, että tuskan hien virratessa pidin nyrkit tiukasti kiinni ja pistin ponityttöpohkeet paukkaamaan. Pakko oli saada hevonen ruotuun, vaikka vaikeaa olikin. Kolmantena päivänä höyryt olivat jo laskeneet ja raippa olisi voinut olla mukana.\nLoppuviikosta voitiinkin taas pitää yksi löysempi päivä. Käytiin alkuun kävelemässä syysmaisemissa ja juoksutin reippaasti maneesissa. On ihana nähdä, miten hevonen löytää hiljalleen ilon liikkumiseen. Ja rentouden.\nJuoksuttaessakin Ukko voi jo relata, sen ei tarvitse juosta hirvenä pää pystyssä, vaan se voi rauhoittua kulkemaan matalana, venyttää alas ja hetkittäin jopa kantaa itsensä niin komeana, että melkein herkistyn.\nTämä on kyllä sellainen aika ihana projekti. Kesällä kävi mielessä, että teinkö kamalan virheen kun tämän hevosen otin, mutta nyt ei voi kuin hymyillä. Hevosen ilme on muuttunut täysin, sen silmissä ei paista enää ahdistus ja epäluulo vaan rauha. Se on seurallinen ja tulee luokse, eikä pakene jokaista nopeaa tai hitaampaakaan liikettä. Hän seisoo paikoillaan, antaa käsitellä itseään ja ilmaisee monesti tyytyväisyyttään. Valkun mukaan Ukko näyttää onnelliselta :)\nLähettänyt Eva klo 6.11 3 kommenttia:\nTunnisteet: juoksutus, kehitys, syksy\nViime viikolla tallilla kävi eläinlääkäri hoitamassa koko porukan, ja Ukolla oli ohjelmassa raspaus. Aika kauhulla olen tuota odottanut, että mitä sieltä suusta mahtaa löytyä, kun sitä mupeltamista ja kielellä pelaamista on ollut niin reilusti, mutta hah!\nViime raspauksesta ei ollut kuin puoli vuotta, ja siltä suu näyttikin. Piikkejä ei juuri ollut, painaumia tai haavoja ei laisinkaan. Yhdessä hampaassa on pikkuruinen, alkava reikä, jota nyt jatkossa tarkkaillaan, mutta toimenpiteitä se ei vaadi. Voimme siis olettaa, että Ukon levoton suu on enemmänkin jotain sijaistoiminta tai huono tapa. Tai sitten homma on osittain myös kuolaimista kiinni, vaikka viidet kokeillut kuolaimet eivät ole näyttäneet mitään eroa kylläkään...\nSuun kanssa pelaaminen on tosin vähentynyt koko ajan, eli voisi myös olettaa, että kyseessä on joku tyyli ilmaista jännitystä tai vaikeaa oloa. Ja nyt kun ollaan asetuttu aloilleen ja arki pyörii hyvin, on koko ajan vähemmän jännää. Mutta tätäkin nyt tarkkaillaan ja mietitään.\nSiinä kun sain lääkärin käsiini, tenttasin vaihtoehdot vatsahaavan hoitoon ja päädyttiin edullisimpaan ratkaisuun, eli ihmisille tarkoitettuun vatsasuojaan, joka on aivan gastrogardia vastaava, mutta huomattavasti edullisempaa. Toki tablettilääkkeissä on oma vaivansa, kun hevoselle niitä pitää syöttää valtava määrä verrattuna hevosille tarkoitettuun valmisteeseen, mutta se nyt on pieni vaiva.\nUkon vatsa näyttää sopeutuneen heinäruokintaan ja laidunkauden päätteeseen ihan hyvin, mutta olen myös huomannut, että persuksensa vuotaa hieman. Eli ihan hyvännäköisen paskan päälle tulee hieman vettä. Tämä kertoo juurikin vatsahaavasta, ja koska eläinlääkäri ei pidä tähystystutkimusta mitenkään ehdottomana, lähdetään hoitamaan vatsaa nyt vaan vahvan oletuksen perusteella.\nKävipä niinkin, kun kyselin kinnerpateista ja niiden hoidosta, että hevoseen tuikattiin Osphos-lääke samalla kertaa. Osphos on aika uusi valmiste, sitä ei ole Suomessa liikaa vielä käytetty ja kokemuksia on rajallisesti. Kyseessä on tosiaan tildreniä vastaava tuote, jonka pitäisi 4-6viikon kuluttua alkaa vaikuttaa niveliin. Pistos tulee lihakseen, ei mihinkään niveleen erikseen, joten se voitelee sitten samalla kaikkia niveliä, ei pelkästään oireilevaa. Odotan mielenkiinnolla minkälainen vaste me saadaan.\nLähettänyt Eva klo 21.05 2 kommenttia:\nTunnisteet: eläinlääkäri, kinnerpatti, osphos, raspaus, vatsahaava\nKesän bucket-listillä oli hypätä omalla estehevosellani. Noh, kuten viime postauksessa jo mainitsin, kesä tuli ja meni. Mutta parempi myöhään kuin ei milloinkaan pätee taas kerran!\nUkolla kun hypättiin ensi kertaa sen saavuttua, pisti hevonen vitosvaihteen silmään. Vähän huippasi kentän laidalla pelkästään katsojaa, kun hevonen esteestä yli päästyään lähti vaan juoksemaan tuhatta ja sataa. Ukon ongelmanratkaisu monessa jännässä paikassa on lisätä vauhtia, toimii. Itseltäni se ei ole tähän mennessä kohtaan lähtenyt lapasesta, mutta kyllä se tarjoaa sitä pää ylös ja täysiä -vaihtoehtoa aina kun menee vaikeaksi.\nSikäli hyppääminen jännitti jo ajatuksen tasolla, mutta koska olen jääräpäinen ja hieman kyllästynyt tuuppaamaan itsekseni keskinkertaisesti koulua, päätin kokeilla jotain muuta.\nYksi pieni ristikko, maneesin ovi kiinni ja menoksi.\nWintecin koulusatula nyt ei tosiaan ole sopiva moiseen pelleilyyn, mutta vaihtoehtojen puutteessa mentiin näin. Ei ollut kovempaa kuolainta eikä martingaaleja, senkus vaan mentiin. Ensin ravissa ja sitten laukassa. Hii!\nHevonen loikki korvat tötteröllä ja itse pidätin hengitystä, kuten vain tätiratsastaja jännän paikan tullen voi :D Mutta mikäpä siinä, otettiin pari hyppyä suuntaansa ja oltiin tyytyväisiä. Samalla puraisi taas sellainen pieni hyppykärpänen, että aloin katsoa yleissatuloita, josko sitä uskaltaisi ottaa pikkuhypyt ihan arkiohjelmaan.\nIsoja tuolla hevosella ei mennä, enkä minä mene muutenkaan, millään hevosella, mutta ihan jumppana pikkuesteet tekisivät varmaan molempien korvienvälille hyvää. Joten kyllä tässä haetaan nyt yleissatulaa uuden koulupenkin ohella. Ihanan kallista, sanoisi joku. Onneksi on vielä opintolainaa nostamatta, mitenkäs muutenkaan.\nOllaan sittemmin yritetty jumppailla korotettuja puomeja hierojan ohjeiden mukaisesti. Ukko ei jaksaisi käynnissä kiinnostua sitten niin ollenkaan, raahustaa ja kolistelee vaan. Ravissa sitten taas herää esteratsu henkiin, askel pitenee ja kevenee, ja puomien jälkeen jatketaan omatoimisesti laukassa. Nauroin ääneen selässä, kun toinen piti hauskaa. Eihän siinä kehuttavaa ole, kun hevonen päättää itse mitä ja miten tehdään, mutta en voi olla iloitsemasta, kun hän herää hiljalleen henkiin. Ukko on ollut koko ajan kyllä kuuliainen, mutta tullessaan niin sulkeutunut, että oksat pois. Ilo liikkua ihan omalla moottorilla on ollut vähän hukassa, vaikka käskettynä on kyllä pinkonut. Nyt alkaa mieli muuttua, näemmä.\nLähettänyt Eva klo 8.13 Ei kommentteja:\nTunnisteet: esteratsastus, jännitys\nJäin tuossa jo aiemmin kesällä miettimään, että olisipa mukava laittaa Ukkeli ihan kisakuntoon valokuvia varten, kun oikeaa kisatilannetta tullaan tuskin lähiaikoina, tai edes kaukoaikoina, näkemään.\nKenttä oli kunnostustöiden takia pois käytöstä useamman viikon ja vettä tuli päivästä toiseen. Ehti tulla syksy, mutta parempi myöhään kuin ei milloinkaan: päästiin kuvaamaan!\nPistettiin Ukko vuokraajansa kanssa edustuskuntoon ja pörrättiin vähän pihalla pönöttämässä. Sitten tuo näppärämpi osapuoli meistä sai jumpata hevosen läpi, jonka jälkeen kävin ravaamassa loppuravit viritetyllä ferrarilla.\nOli aika hauska tunne hypätä valmiiksi hyvän hevosen selkään, yleensä kun sellainen oikeasti iso, letkeä ravi on kovan työn takana. Nyt se oli valmiina tarjolla, että kyllä kelpasi tädin kevennellä :D\nValokuvaushömppä ei tietenkään ollut muulin mieleen, koska tylsäähän tuollainen paikallaan seisoskelu on. Hyvittelynä hän pääsi kuitenkin hierojan käsittelyyn koettelemuksen jälkeen.\nJa hyvä niin, pyllystä löytyi yksi pahempi kohta, joka lienee tullut laitumella rallittelusta tai tiedä sitten mistä. Mutta pyllyä saadaan nyt kyhnytellä arnikalla päivittäin.\nLavatkin oli melko jumissa, muttei mitään dramaattista. Töitä on tehty. Samoin lannealue oli kireä, mutta lähti kivasti aukeamaan, joten olkaamme tyytyväisiä.\nSyksyn iloista nautimme tänäänkin, kun niin koirasta kuin hevosesta löytyi ensimmäiset punkit. Hyh.\nLähettänyt Eva klo 10.05 1 kommentti:\nTunnisteet: hevoshieroja, hieronta, valokuvaus\nEläimen omistaminen on aika iso urakka. Parhaimmillaan se on yhtä iloa, hymynaamoja ja sydämiä, pahimmillaan huolia ja murheita enemmän kuin jaksaa käsitellä.\n7-vuotiaan koirani kanssa olen rokotuksia lukuunottamatta saanut asioida kerran eläinlääkärissä hikoilemassa. Kissan kanssa ei edes sitä (tosin hän onkin vasta 3v.), mutta tämä hevonen. Voi että.\nUkko oli tullessaan todella laiha, joka herätti huolta. Se on lihonut huonosti, sairastanut ähkyn, kärsii melko varmasti vatsahaavasta, ollut naarmuilla ja haavereilla, sekä liikkunut hetkittäin todella huonosti. Hevonen aukoo suutaan liioitellun paljon, myös juoksuttaessa (jopa irti), eli sillä lienee suussakin vikaa. Sen kaviot olivat tullessa kaikki eriparia. Nyt meillä tuli vielä riviä. Ja olihan tuossa kenkäkin irti ja kavio rispaantui,\nValkoinen vuohinen ehkä paloi auringossa, nyt se on ruvella.\nOlen harrastanut hevosia yli 20 vuotta ja nähnyt matkan varrella kaikenlaista. Olen ollut klinikkareissuilla mukana ja auttanut tallissa erilaisissa operaatioissa. Silti tässä pukkaa jatkuvalla syötöllä kaikkea, mistä minulla ei ennestään ole kokemusta, ainakaan omakohtaista. Pää on solmussa vähän väliä.\nUkko on iso, haastava hevonen. Ei oikeastaan yhtään minunlaiseni, paitsi, että pidän haasteista. Ehkä juuri siksi olen niin innokas hoitamaan tämän hevosen kuntoon. Osasyy intoa lienee muiden epäilys ja halu todistaa, että me pystytään vaikka mihin.\nMonia asioita on helppo hoitaa arjessa. Sitten on isompia hommia, joita ei saada aikaan sormia napsauttamalla. Ukolla on tiedossa kinnerpatit, joiden pitäisi olla luutuneet. Papereita joissa tämä todetaan en ole nähnyt, mutta aion kysellä perään välittömästi kun näyn Hippoksessa omistajana ja minulla on oikeus tietoihin.\nLiikuminen on ajoittain kuitenkin näyttänyt siltä, että toisen takajalan patti olisi aktiivinen. Kyllähän sinne kintereeseen voi tulla uuttakin pattia, mutta kuvaamattahan sitä ei tiedä. Nyt liikkuminen on onneksi parempaa. Olen kuitenkin ollut tässä hyvin valmis tutkituttamaan hevosta lisää, sillä ken leikkiin lähtee sen kestäköön.\nFaktat täytyy pitää mielessä: jos hevosen hoidattaminen tulee niin kalliiksi, ettei sitä ole varaa tehdä, on hevosta turha pitää. Kipeän hevosen seisottaminen saatika käyttäminen on aika julmaa puuhaa.\nHevonen ei siitä kärsi, että se nukkuu pois. Mutta toisaalta en ymmärrä sitäkään, että otetaan eläin, eikä sitten jakseta vaivautua hoitamaan sitä kunnolla. Näissä asioissa liikutaan aika vaarallisilla vesillä, koska mikään ei ole ikinä täysin yksiselitteistä tai mustavalkoista. Jos et tiedä kaikkia faktoja, on turha lähteä ottamaan kantaa. Ja sitten on järki ja tunteet, jotka harvoin kulkevat käsi kädessä. Paljonko pitää yrittää, milloin saa luovuttaa, mikä on järkevintä, mikä oikeasti kannattaa?\nOlen kuullut tästä uudesta hevosprojektistani monenlaista kommenttia, kannustavaa kuten myös kehotuksia laittaa hevonen vaan pois. Olen itsekseni jo päättänyt, että loputtomasti en tätä hevosta hoitaa, mutta jumankekka aion kyllä parhaani yrittää.\nYö ennen kaupantekoa näin unta, että Ukko menehtyi ähkyyn. Toivon niin paljon, että kyseessä ei ollut enneuni.\nSyksy on mutavelleineen ja märkine laitumineen aiheuttanut aikamoista päänvaivaa. Laidunkausi loppui eilen, mutta pojat saavat tarhan sijaan viettää päivät vielä vihreällä. Ukolle tulee ainakin viikon siirtymäaika vihreältä heinälle, ettei kertaheitolla muuteta kuviota. Hirvikärpäset aiheuttavat ihmiselle ällötyksensekaista tuskaa ja harmaus harmittaa muuten vaan.\nToivomme aurinkoisia syyspäiviä ja vähän parempaa mieltä. Syksyblues on iskenyt, väsyttää ja kaipuu muutokseen on kova, kuten monesti juuri kesän jälkeen on. Hommat polkee paikallaan ja turhauttaa. Mutta siinäpä jos jossain auttaa turpaterapia!\nLähettänyt Eva klo 0.07 2 kommenttia:\nTunnisteet: pohdinta, vastuu


Keskiviikko 9.7.2014 klo 12.20\nHotelli- ja ravintola-alan yrittäjäneuvos Päivikki Palosaari, 57, on pysynyt mitoissaan hurjan laihdutuksen jälkeen.\nPalosaari oli vieraanan Juhani Palmun syntymäpäivillä alkuviikolla. (MIKA PUTRO)\nPäivikki Palosaari vuonna 2007. (MARKKU RUOTTINEN)\nPäivikki Palosaari kyllästyi tukkoiseen oloonsa ja ylimääräisiin kiloihin loppuvuodesta 2009. Hän aloitti vähähiilihydraattisen dieetin, jonka hän sovelsi itselleen sopivaksi. Parissa vuodessa hän selätti 45 kiloa. Edelleen hän on pysynyt mitoissaan.\n- On joka päivä katsottava mitä suuhunsa laittaa. Kilot tulevat niin helposti takaisin, hän sanoo.\n- Harrastan lähinnä hyötyliikuntaa, sitä tässä työssä saa kyllä. Ja onhan se niin mukava taas liikkua kun jaksaa, hän sanoo tyytyväisenä.\nPäivikki oli yhdessä miehensä Mika Latvan kanssa matkustellut kesän aikana ympäri Eurooppaa. Pariskunta reissasi muun muassa Amsterdamissa ja palasi sieltä Saksan kautta Suomeen Juhani Palmun 70-vuotisjuhlille.\n- Välissä hoidimme myös mieheni sisaren häiden tarjoilun, hän sanoo.


Keskustelut » Urheilu- ja ajopelit » Trackmania -pelisarja » Vastaa\nOlet vastaamassa aiheeseen 'Trackmania -pelisarja'\n15.04.2008 NoobCraft kirjoitti:\n15.04.2008 RacerBest kirjoitti:\nTrackmania United Forever on tullut! :D Kaikki, joilla on TMU, menk�� lataamaan!\nJee Jee! Latauksessa on\njulliway Lainaus:16.09.2011 Jarzka kirjoitti:\nOnkos kukaan p��ssyt sit� Trackmania 2:sta testaileen? Mist��n ei tunnu l�ytyv�n edes arvosteluja ko. pelist� O.o\nT��ll� on jotain:\nEdit: Tulipa vastattua wanhaan...[julliway muokkasi t�t� viesti� 01.11.2011 klo 15:17]\nJarzka Onkos kukaan p��ssyt sit� Trackmania 2:sta testaileen? Mist��n ei tunnu l�ytyv�n edes arvosteluja ko. pelist� O.o\nBlackShadow Lainaus:19.03.2011 Historia kirjoitti:\nLainaus:25.02.2010 BlackShadow kirjoitti:\nLainaus:04.12.2009 NorppAsd kirjoitti:\nMist�h�n johtuu,latasin pelin Steamista ja kun koitan k�ynnist��,niin tulee tiimalasi eli lataa,mutta yht'�kki� h�vi�� se tiimalasi eik� tapahdu mit��n. :S\nOnkohan sulla sama kuin mulla? T�n��n l�hti kerran pitk�st� aikaa k�yntiin, ja ajattelin nyt illemmalla pelailla ja taaskaan ei l�hde. Teht�vien hallinnassa l�ytyy kyll� ja v�itt�� ett� p��ll� olisi, muttei kuitenkaan mit��n tapahdu.\nMullakin k�y noin, ei tule edes sit� alkuvalikkoa n�kyviin. Alkaa lataamaan mut sen j�lkeen menee kovin hiljakseks. Ideoita?\nSammuttakaa F-Secure ennen pelin k�ynnist�mist�, sit ku tulee se internet connection juttu siihen, voitte k�ynnist�� taas F-securen ja ja painaa ok. Sitten pit�is pelin k�ynnisty�. Ainakin oletan ett� teill� on F-secure, sill� monella muullakin F-securen omistajalla on sama ongelma.\nveepee78 Lainaus:19.06.2011 julliway kirjoitti:\nOnkos t�lle Trackmania 2:lle virallista julkaisu p�iv��? On kyl kivan n�k�inen ainakin.\nBeta ostettavissa! http://www.trackmania.com/\njulliway Onkos t�lle Trackmania 2:lle virallista julkaisu p�iv��? On kyl kivan n�k�inen ainakin.\nHistoria Lainaus:25.02.2010 BlackShadow kirjoitti:\nPeliMankeli Tied�tk�h�n edes mink�laisesta pelist� on kyse kun kyselet tuollaisia?\nhoiwoon onks t�h�n f1 modeja miss� tai\njulliway Lueppas hieman viestiketjua niin tuo asia on muistaakseni moneen kertaan k�sitelty siin�.\nHistoria Miksi mulla k�y nii, ett� kun yrit�n alkaa pelaamaan, painan pikakuvaketta, painan siit� ett� play, ja sen j�lkeen tulee musta ruutu ja tilttaa siihen.\nBlackShadow Lainaus:04.12.2009 NorppAsd kirjoitti:\nNorppAsd Mist�h�n johtuu,latasin pelin Steamista ja kun koitan k�ynnist��,niin tulee tiimalasi eli lataa,mutta yht'�kki� h�vi�� se tiimalasi eik� tapahdu mit��n. :S\nmayhh Ty! rotoae ^nt!\nEdit: United Foreveriss� n�kyy, Nations Foreveriss� ei.[mayhh muokkasi t�t� viesti� 30.11.2009 klo 11:57]


Tilaisuus ei karkaa...\nTilaisuus ei karkaa sillä, että et tartu siihen. Joku tarttuu kyllä.\nViikkohaasteet jatkuvat uusilla sanonnoilla. Teemme viikottain kalligrafisen sanonnan, joka julkaistaan mm instagramissa #viikkohaasteet -tägillä.\nHuhtikuun ensimmäisellä viikolla on vuorossa ajatus:\nTilaisuus ei karkaa sillä, että et tartu siihen.\nJoku muu tarttuu kyllä.\nMuste on Rohrer & Klingnerin Alt-Goldgrun ja kynässä 2 mm Brausen tasaterä.\nOlethan nähnyt aiemmat:\nja seuraavaksi #mottomaaliskuu\n#viikkohaaste #huhtikuu #viikko_13 #kalligrafiahaaste #kalligrafia @tessitekstaa\nAvainsanat Huhtikuu Huhtikuun haaste kalligrafia Kalligrafiahaaste Vantaan kalligrafit Viikkohaaste


Laiskan miehen uudenvuoden lupaus | ChristofferNordberg.com\nLaiskan miehen uudenvuoden lupaus\nJulkaistu 09/01/2018 Julkaisija Christoffer Nordberg — Ei kommentteja ↓\nVaikka sitä ulkopuolisen kenties on vaikea nähdä, olen laiska kaveri. Teen paljon asioita, mutta en halua tehdä mitään turhaa. Ja turhalla tarkoitan sitä, että ne asiat mitkä eivät vie kohti tavoitteita, eliminoin kokonaan. Varsinkin viimeiset kymmenen vuotta yrittäjänä, ovat opettaneet priorisoimaan asioita täysin uudella tavalla. Toki tätä helpottaa se, että olen täysin oman kalenterini herra, eivätkä muut pääse ajan käyttööni vaikuttamaan.\nSiedän stressiä melko hyvin Hyvää stressiä siis. Olen myös erittäin hyvä saamaan itseni stressitilaan. Huonoon sellaiseen. Osaan luoda sisäistä painetta, jotta asiat tapahtuvat laadukkaasti ja tehokkaasti. Saan mielihyvää siitä, että saan paljon aikaan lyhyessä ajassa. Kun to do-listaan määritellyt asiat on tehty, voin keskittyä muihin asioihin työn lisäksi.\nMinulla meni pitkään opetella pois perinteisestä tavasta tehdä töitä yhdeksästä viiteen. Toki nytkin työ pääsääntöisesti keskittyy arkipäiville ja kyseiselle ajalle. Mutta olen viimeisten vuosien aikana itse tehnyt muutoksia, jotka niin vähentävät stressiä, kun saavat aikaan parempaa tehoa siihen mitä teen. Pyrin esimerkiksi välttämään sopimasta palavereita aamuun ennen kello kymmentä. Näin voin herätä ilman herätyskelloa, asia joka parantaa unta huomattavan paljon. Teen myös tarkat viikko suunnitelmat sille, mitä kunakin päivänä teen, ainakin niin pitkälle kun pystyn. Olen huomannut, että kun suunnittelee ajan käyttönsä, tulee työt yleensä tehtyä nopeammin ja paremmin, ilman turhaa kohkaamista. Näin saan myös keskelle päivää aikaa fyysisen ja henkisen kunnon ylläpitämiselle.\nUudenvuoden lupaukseni vuodelle 2018 on tehdä vähemmän, mutta samalla saada aikaan enemmän ja parempaa. Keskittymällä niihin kolmeen asiaan jotka tuovat kahdeksankymmentä prosenttia tuloksista, voit käytännössä lopettaa lopun kahdenkymmenen prosentin tekemisen kokonaan. Tai ainakin delegoit ne asiat muualle. Suosittelen sinulle samaa mahdollisuuksien rajoissa.\nPS tein myös toisen uudenvuoden lupauksen, aloitan tämän blogin rinnalla ja jatkossa tilalla, tekemään vlogia vuoden alkuaikoina…\n‹ Onko myyntitarinasi kiinnostava, relevantti ja erottuva?\nLaatu tulee määrän ja nopeuden kautta ›


Pohjolan liittovaltio olisi Suomelle ihanneratkaisu — timouotila\nPohjoismaat ovat myös maailman edistyneimpiä oikeusvaltioita, joissa vallan ja rahan ei ole sallittu joutuvan ilman muuta yksiin ja samoihin käsiin, vaikka ökyrikkailla onkin vielä kohtuuttomia etuja varallisuutensa voimalla. Mutta muualla maailmassa rahan valta on vielä paljon räikeämpää.\nPohjoismaissa vaalit ovat rehellisiä vaaleja eivätkä ”vaaleja” niin kuin useimmissa maailman maissa. Pohjolassa lainsäädäntö on parlamentaarista toimintaa eikä jonkin yksinvaltiaan sormiharjoitusta. Oikeuslaitos on riippumaton. Poliisit eivät ole lahjottavissa. Sanan- ja lehdistönvapautta kunnioitetaan ja pidetään tärkeinä. Pohjoismaat ovat joka suhteessa maailman vähiten korruptoitunutta kulmakuntaa.\nOlisi toivottavaa, että pohjoismaat löisivät hynttyynsä yhteen ja muodostaisivat tämän surkean maapallon edistyneimmän valtioliiton tai miksei suoranaisen liittovaltion, jollaista monet toivoivat EU:sta mutta toivoivat turhaan. EU:hun on päästetty mukaan aivan liian monta epäkelpoa maata. Niitä olisi pitänyt säilyttää ”tarkkailuluokalla”, kunnes oppivat riittävästi demokratiaa ja inhimillistä käyttäytymistä.\nVarsinkin EU:n rahaliitto on ajautunut suuriin vaikeuksiin, koska suuri osa €-maista ei ole kypsiä talousyhteistyöhön. Niinpä pohjoismaista vain Suomi erehtyi mukaan tähän epäonnistuneeseen kokeiluun.\nOlisi siis luotava pohjoismainen yhteisö ja sen pohjalta liittovaltio. Sitä ennen Suomen olisi päästävä eroon surkeista ”sekametelisoppahallituksista” ja opeteltava pohjoismainen blokkivaalikäytäntö. Jos hallituspuolueiden väliltä puuttuu ”ideologinen liima”, mistään ei tule mitään niin kuin näemme tämän päivän Suomessa.\nPohjolan liittovaltio olisi myös sotilaallisesti tarpeeksi voimakas vaikkapa Venäjän paineita vastaan. Niin kauan kuin meillä ei ole Pohjolan liittovaltiota, Suomen ja Ruotsin kannattaa harjoittaa viisasta puolustusyhteistyötä liittoutumattomuuden pohjalta.\nJari-Pekka Vuorela 3.2.2015 03:31\nSuomalaiset eivät ansaitse paikkaa noin fiksussa liittovaltiossa. 1990-luvun pankkikriisi hoidettiin Norjassa ja Ruotsissa siten, että sijoittajavastuu toimi. Suomessa ei ollut silloin, ei ole nyt, eikä ole koskaan oleva niin fiksuja äänestäjiä ja niin fiksuja poliitikkoja, että vastaava olisi mahdollista.\nSiksi Suomen kansan kannalta euroon menemisen "erehdys" on ollut paras mahdollinen ratkaisu, vaikka mahdottomia olisi ollut parempiakin.\nTimo Uotila 3.2.2015 03:44\nSuomalaiset tosiaankin hoitivat 1990-luvun pankkikriisin ja ovat hoitamassa tätä nykyistä taantumaa väärällä tavalla eli pelkällä säästö- ja kuristuslinjalla. Sijoittajat olisi myös vihdoinkin saatava vastaamaan töppäilyistään.\nMutta Pohjolan liittovaltiossa meidän olisi pakko oppia oikeita käytäntöjä. Mehän olisimme pieni vähemmistö emmekä voisi rauhassa lyödä päätämme seinään niin kuin tällä hetkellä.\nMartti Issakainen 5.2.2015 01:27\nKyllä Suomi pärjäisi Pohjolan Unionissa. Käykääpä vilkaisemassa perusteluja Pohjolan tiiviin yhteistyön perusteluita vaikka googlaamalla\n"Euroalueen joutsenlaulu"-kirjaa, jonka sain julkaistua viime vuoden lopulla. Kirjasta löytyy ebook-versio.\nTekijänä Martti F Issakainen.\nPohjolan liittovaltioajatus on liian fiksu EU-suomettuneille poliitikoille.\nNyt olisi todella oikea aika kehittää ajatusta ja ryhtyä toimiin. Ei vain löydy puoluetta siihen. "Uutta viiniä kun ei voi kaataa vanhoihin leileihin". Niin se vain näyttää olevan -ikävää!\nOlen asunut Ruotsissa ja Tanskassa yli 25 vuotta ja uskoni yhteiseen pohjolaan on kasvanut koko ajan.\nPohjolan Unionin synty vielä nähdään. Sitä ennen ehkä tarvitaan kokea EU:n savuavat rauniot.\nIlmari Schepel 3.2.2015 09:22\nAina on syytä tuoda Hansaliiton vaihtoehto esille silloin kun puhe kääntyy Pohjolan liittoon. Tuntuu siltä, että juuri Hansaliiton mahdollisuudet ovat kasvamaan päin:\nJuha Kuikka 3.2.2015 10:40\nHansaliitosta ei koskaan voisi tulla samanlaista liittovaltiota kuin Pohjoismailla olisi mahdollisuus, sillä kieli- ja kulttuurierot ovat liian suuret. Suomi, Norja ja Ruotsi sopisivat hyvin yhteen vaikkapa alkoholipolitiikan osalta, mutta jo Tanskalla olisi siinä suhteessa vaikeuksia.\nBlogistin ehdotus on periaatteessa hyvä vaihtoehto Suomelle, vaikkakaan sitä ei käytännössä pystytä toteuttamaan. Ruotsin kielen asema Suomessa ja sen opettaminen jokaiselle koululaiselle on yksi edellytys sille, että pidämme edes tuon teoreettisen mahdollisuuden takataskussa tai että varsinaisen liittovaltion sijasta maat voivat jossain vaiheessa muodostaa Euroopassa muunlaisen voimakkaan ja merkittävän hallinnollisen kokonaisuuden.\nTimo Uotila 3.2.2015 11:56\nJuha Kuikka, #12.\nAlkoholipolitiikka on pikku juttu tässä ruljanssissa. Nykyään Suomen tiukasta alkoholipolitiikasta hyödyn vetää Viro.\nRuotsin kielen asema Suomessa ei sekään olisi mikään kompastuskivi. Kun kyseessä on liittovaltio, jokaisella osavaltiolla on oma kielipolitiikkansa. Kun EU yrittää toimia yli 20 kielellä, muutama kieli ei olisi Pohjolan liittovaltiolle mikään ongelma. Suomi olisi ilman muuta yksi noista kielistä.\nTimo Uotila 3.2.2015 10:57\nIlmari Schepel, #6.\nKyllä Pohjolan liitto voitaisiin nopeasti laajentaa Itämeren Hansaliitoksi. Mutta maita olisi otettava vastaan valikoiden eikä kahmimalla. Jossakin suhteessa keskeneräiset valtiot olisi pantava ensin "tarkkailuluokalle". Niin vältettäisiin EU:n laajentumishinku, jonka yhtenä karmeana seurauksena on nykyinen Ukrainan sotilaallinen kriisi.\nJouko Heyno 3.2.2015 14:26\nRuotsin valtakunnassa ja siis myös Suomessa ei ole ollut YHTÄÄN hansakaupunkia.\nIlmari Schepel 3.2.2015 14:48\nMutta hansahistoriaa sitä enemmän.\nJouko Heyno 3.2.2015 15:02 Vastaus kommenttiin #73\nJa mitähän tuo mahtaa tarkoittaa?\nPertti Väänänen 3.2.2015 09:24\nTietenkin pohjoismainen liittovaltio olisi Suomelle ihanneratkaisu, mutta geopoliittisesti se on mahdoton.\nAinoa geopoliittisesti realistinen vaihtoehto liittovaltioksi Suomelle on Venäjän Federaatio.\nJoten eiköhän unohdeta koko juttu?\nTimo Uotila 3.2.2015 11:02\nNäen Pohjolan liittovaltion hyvin realistisena mahdollisuutena. Se olisi varmasti jopa Venäjälle mieluinen ratkaisu.\nPertti Väänänen 3.2.2015 11:17\nVenäjä pitäisi siitä varmaan yhtä paljon kuin nykyisestä Ukrainasta.\nTimo Uotila 3.2.2015 11:38 Vastaus kommenttiin #20\nPertti Väänänen, #20.\nVenäjän huomio on tällä hetkellä ennen kaikkea Ukrainassa. Ukrainan ja Suomen vertaamisella ei ole mitään perustetta. Putin antoi jopa Baltian maiden liittyä Natoon. Ukraina on erikoisasemassa, Putinin kannalta "viimeinen pisara".\nPertti Väänänen 3.2.2015 13:27 Vastaus kommenttiin #24\nMuuten Balttian maat taisivat liittyä Natoon jo Jeltsinin aikaan?\nJari-Pekka Vuorela 3.2.2015 13:41 Vastaus kommenttiin #48\nVuonna 2004 vasta, ensin Natoon, sitten Euroopan unioniin.\nulf fallenius 3.2.2015 10:21\nHyvä idea mutta ei toteudu ja ei ole edes sanottu että muut pohjoismaat olisi millään tavalla kiinnostunut olla pohjoismaiden heikkoimin menestyvän maan Suomen kanssa tekemisessä.\nTimo Uotila 3.2.2015 11:08\nUlf Fallenius, #8.\nMinusta muut pohjoismaat olisivat varmasti kiinnostuneita tällaisesta liitosta. Se olisi jopa toteutunut jo aikoja sitten, ellei Suomi olisi käynyt merkillistä jaakobinpainiaan idänpolitiikkansa kanssa.\nUkrainan kriisin kärjistyessä tällaiselle ratkaisulle alkaisi kohta olla momentum eli otollinen hetki.\nMarkku Likitalo 3.2.2015 10:38\nTai hei ihan reilusti, on ne keskieuroopankin maat aika kovia, saksa, Britannia, ranska, harvalla kansalla on noin vahva historia. Jätetään vaan ne rahattomat maat pois, siitähän on kyse. We want money.\nIlmari Schepel 3.2.2015 10:50\nItse en huolisi Ranskaa enkä Englantiakaan..\nJuha Kuikka 3.2.2015 11:28\nNäin on, ainoastaan "me germaanit".\nTimo Uotila 3.2.2015 11:46\nMarkku Likitalo, #11.\nJäsenmaiden valinnassa olisi oltava huomattavasti tiukempi kuin mitä EU on ollut. Olisi sekin mahdollisuus, että Pohjolan liittovaltio liittyisi EU:n jäseneksi ja pysyisi erillään niistä EU-projekteista, joita se ei pidä tolkullisina.\nMikko Nummelin 3.2.2015 11:32\nOngelmallista ehdotuksessa on se, että siinä uhkaa Suomen ja Viron välille muodostua taas jyrkempi raja ja suunnitellussa maaryhmässä kolmella erittäin lähellä toisiaan ja keskenään ymmärrettävissä olevalla skandinaavisella kielellä, ruotsilla, norjalla ja tanskalla, on voimakas yliedustus. Kyseinen liittovaltio aiheuttaisi suuren uhan suomen kielelle hallintokielenä jopa omalla alueellamme ja voisi jättää suomalaiset muutenkin muita epäedullisempaan asemaan.\nEU on sen verran tilkkutäkkimäinen, että sen sisällä on käytännössä pakko huomioida jäsenmaiden kansallisvaltiotaustat ja kielelliset oikeudet. Toki saksalla, englannilla, ranskalla ja espanjalla on huomattava painoarvo unionin hallinnossa, mutta mikään niistä yksinään ei saa helposti ylivaltaa.\nTimo Uotila 3.2.2015 12:17\nMikko Nummelin, #23.\nSuomen ja Viron suhteet säilyisivät aivan yhtä läheisinä, vaikka Suomi olisi Pohjolan liittovaltiossa. Suomi voisi muiden pohjoismaiden selkänojan avulla lähestyä jopa helpommin ja estottomammin Viroa. Sitä paitsi Viro voisi pian liittyä samaan federaatioon, kunhan saisi hoidetuksi esimerkiksi venäläisvähemmistönsä asiat hyväksyttävälle kannalle.\nSuomen kielellä olisi ilman muuta vahva asema Pohjolan liittovaltiossa. Suomessa se olisi valtakieli, yhteisissä asioissa yksi käyttökielistä.\nSeppo Saari 3.2.2015 12:01\nPohjolan yhteistyö voisi olla toimiva vaihtoehto. Sille on kuitenkin pieniä ongelmia.\nYhtäältä, voi olla niin, että pohjoismainen ns. hyvinvointivaltiomalli on jo ylittänyt saturaatiopisteensä ja se on alkanut tuottaa myös pahoinvointia valvonnan, ohjailun, säätelyn, sanktioiden, rajoitusten, ihmisten henkilökohtaisten pyrkimysten, sosaalisen liikkumisen, vapauden kaipuun, byrokratian raskauden, tehottomuuden, poliittisen korrektiuden ja kulttuurien välisten ristiriitojen alueilla?\nEhkä Pohjolan maat ovat vähitellen ja eri tahdissa luomassa toisistaan poikkeavaa versiota tai niissä sokea usko julkisen vallan kaikkivoipaisuuteen on alkanut muuntua eri syistä? Elinvoimaisuus, ihmisläheisyys, ketteryys, vapaus ja joustavuus hiipuvat tai voimistuvat maasta riippuen eri tavoin?\nToisaalta tilanne, perinteiset Pohjoismaat ilman Baltian maita voisi merkitä säröä näiden kahden ryhmän välille. Sitä ei toivoisi tapahtuvaksi.\nTimo Uotila 3.2.2015 12:28\nSeppo Saari, #28.\nPohjolan hyvinvointimallia voidaan ja pitää kehittää taloudellisten ja muiden edellytysten puitteissa. Liittovaltiomallin avulla voisimme ottaa oppia toistemme onnistumisista ja epäonnistumisista.\nSuhteet Baltian maihin kehittyisivät vain läheisemmiksi ja luonnollisemmiksi. Yksinään Suomi on ollut liian epävarma ja varovainen päästäkseen kunnolla lähelle vaikkapa Viron arkipäivää.\nBaltian venäläisvähemmistön aseman hoitaminen kuntoon on tärkeä kynnyskysymys Pohjolan liittovaltion ja Baltian lähentymiselle ja mahdolliselle liittymiselle Pohjolan federaatioon. Mahdollisesti venäjästä olisi tehtävä yksi liittovaltion virallisista kielistä, jos Baltian maat tulevat mukaan.\nTomi Ketola 3.2.2015 12:37\nKannattaa kuitenkin ensin kysellä ovatko nuo muut tässä mainitut valtiot halukkaita hylkäämään nykyisen ja ottamaan tilalle mallin jossa Suomi sanelee kuka kelpaa porukkaan ja kuka ei.\nEuroopan kannalta on kuitenkin elintärkeää pitää Saksa ja Ranska samassa unionissa. Historialliset siteet niin hyvässä kuin pahassa ovat liian vahvat unohdettavaksi.\nRuotsin kanssa liitto voisi periaatteessa toimia mutta se edellyttäisi päätäntävallan antamista Tukholmaan. Näillä kahdella maalla ei kuitenkaan ole mitään sellaista tarjota tilalle Tanskalle ja Norjalle josta Euroopan unioni ja Nato ei pistäisi paremmaksi.\nSuomen ja Ruotsin valtioliitto taas on yhdessäkin liian heikko jos Venäjä päättää ryhtyä ekspansiiviseksi.\nTimo Uotila 3.2.2015 12:58\nTomi Ketola, #34.\nTotta kai pitää kysyä kaikilta jäsenehdokkailta ennen kuin liittovaltion neuvotteluissa päästään edes alkuun. Eihän tämä ole mikään pikku juttu vaan pitkäaikainen hanke. Suomi ei tietenkään missään tapauksessa pääsisi sanelemaan, kuka kelpaa porukkaan.\nEU:ta tarvitaan tietenkin jo Saksan ja Ranskan ainaisen vastakohtaisuuden lieventämiseksi. Eihän Pohjolan liittovaltio olisi mikään EU:n korvike tai kilpailija. Pohjolan liitto voisi olla EU:n jäsen samalla tavalla kuin vaikka Saksan liittotasavalta, jolla on omat osavaltionsa.\nMeidän on aivan turha vähätellä Suomen merkitystä muiden pohjoismaiden rinnalla. Suomi on pitkään ollut virallisten mittausten mukaan jopa maailman kilpailukykyisin maa, demokratia, jonka koululaitos on huippuluokkaa... Helsinki on vuosi vuoden jälkeen valittu ainoana Pohjolan kaupunkina maailman kymmenen parhaan asuinpaikan joukkoon jne jne.\nHeikki Toivonen 3.2.2015 12:41\nKuinka todennäköisenä Timo Uotila pitää sitä, että taloutensa osalta menestyvät Tanska ja Ruotsi, Norjasta puhumattakaan, haluaisivat yhteiskuntansa rakenteita uudistamaan kyvytöntä ja sen vuoksi taloutensa osalta kiihtyvää vauhtia surkastuvaa Suomea osapuoleksi valtioliittoon heidän kanssaan?\nKolme varsinaista Skandinavian maata ehkä voisivatkin jonkinlaisen löyhän valtioliiton muodostaa. Norja tosin todennäköisesti laittaisi jonkin verran hanttiin tai asettelisi ehtojaan.\nSuomen etäisyys Tanskaan ja Ruotsiin alkaa pian lähentelemään sitä tasoa, kuinka kaukana perinteisesti ymmärretyt Baltian maat ovat Suomesta. Me tosin täällä vielä haluamme ylläpitää illuusiota Ruotsin tasoisesta elintasostamme - velkarahalla.\nTimo Uotila 3.2.2015 13:09\nHeikki Toivonen, #36.\nEn näe mitään syytä vähätellä Suomen asemaa muiden pohjoismaiden rinnalla. Suomi on mittausten mukaan maailman kilpailukykyisimpiä talouksia, meillä on huippuluokan koululaitos, jne jne.\nTuosta elintasosta ja velkarahasta puhuttaessa kannattaa muistaa, että Suomi on vain eksynyt noudattamaan EU:ssa vallalla olevaa virheellistä kurjistavaa budjettipolitiikkaa. USA on noussut taantumasta elvytyksen avulla, samoin pohjoismaat. Meidän olisi otettava oppia.\nHeikki Toivonen 3.2.2015 13:35\nMinusta tuo mitä esität on tosiasioiden tunnustamattomuutta. Suomen ja suomalaisten yksi pahe on heikko kyvykkyys itsekritiikkiin.\nYleisellä tasolla kannattaa aina miettiä, kuinka hyvin ongelmia voidaan korjata ja mitä siitä seuraa, jos ongelmia ei edes uskalleta katsoa silmiin. Suomalainen mentaliteetti huomioiden tarvitsemme enemmän rohkeutta ja positiivista ennakkoluulottomuutta - myös ongelmiemme tarkastelemisen suhteen.\nSuomen peruskoululaitos on pärjännyt kansainvälisessä vertailussa ensisijaisesti korkean keskiarvonsa vuoksi. Tosin viimeisin mittaus pudotti Suomen kymmenen parhaan joukosta.\nEpäilen vahvasti kilpailukykymittausten tuloksia. Ettei vain olisi Suomellakin jo Kreikan tautia ilmassa eli annetaan vertailun tekijöille valikoidusti tietoa asioistamme ja jätetään ongelmakohtia kertomatta?\nSuomen vahvuuksia toki ovat yhteiskunnallinen vakaus sekä kansan korkea koulutusaste. En ymmärrä kuitenkaan, millä logiikalla Suomi voidaan nähdä kovinkaan kilpailykykyisenä, kun yksikkötyökustannusten indeksi Suomessa on tällä hetkellä 128 siinä missä pahimmilla kilpailijoillamme Ruotsilla ja Saksalla ne ovat 116 ja 114. Tuo on jo melko hälyttäväkin ero keskimääräisissä luvuissa.\nMitä tulee suomalaiseen korkeakoulutukseen ja tutkimukseen etenkin teknillisissä yliopistoissa, valitettavasti vaatimustasomme opiskelijoiden osalta on liian alhainen, ja koulutusputkestä päästään lävitse alisuoritteisesti. Kari Raivio kirjoitti asiaan liittyen muistaakseni vajaa kaksi viikkoa sitten osuvasti HS:n mielipidepalstalla. Olemme pahasti jäämässä jälkeen myös siis tutkimuksen saralla.\nMitä totesit taloustilanteestamme, olen täysin eri linjoilla. Esim. Ruotsissa kyettiin jo 1990-luvulla tekemään välttämättömiä rakenteellisia uudistuksia, joista Suomessa vielä kinastellaan. IT- ja metsäsektorimme sulaminen paljasti lopulta melko lailla jo suurenkin eron talouksiemme eroissa Ruotsin kanssa.\nMuut pohjoismaat siis kykenevät nousemaan laskusuhdanteesta elvytyspolitiikalla paremmin, sillä ne ovat ensin laittaneet rakenteensa varsin hyvälle tolalle. Purkaneet kannustinloukut. Suomen vanhat rakenteet jumittavat vieläkin paikoillaan, ja ainoastaan kosmeettisia muutoksia on tähän mennessä kyetty tekemään.\nSuomen tilannetta voisikin verrata lahoon hirteen. Rakenteet ovat jo niin lahonneet, ettei maalaamisen muodossa tapahtuva elvytys ongelmaa enää korjaa.\nTimo Uotila 3.2.2015 13:48 Vastaus kommenttiin #49\nHeikki Toivonen, #49.\nSuomalaisten olisi todellakin rohjettava katsoa tosiasioita silmiin myös talousasioissa. Yhteistyössä pohjoismaiden kanssa saisimme parempia ohjeita kuin EU:sta.\nMinäkään en ymmärrä, miten Suomi on mitattu kerta toisensa jälkeen maailman kilpailukykyisimpien maiden joukkoon. Uskon kuitenkin, että mittaajat ovat ammattitaitoisia. Suomen talousvaikeudet johtunevatkin muista syistä, vaikkapa markkinoinnin heikkoudesta.\nSuomella oli 1990-luvulla hurja lama. Se voitettiin ilmeisesti väärin menetelmin, tuhansien konkurssien avulla. Ja banksterit käyttivät tilannetta hyväkseen...\nEn vertaisi Suomen taloutta lahoon hirteen. Kyllä meidän hirsissämme on yhä terve ydin. Kannattaisi tehdä opintomatkoja Brysselin sijaan vaikkapa Osloon tai New Yorkiin...\nHeikki Toivonen 3.2.2015 14:08 Vastaus kommenttiin #55\nUskon tuon hyvinkin, että saisimme parempia neuvoja pohjoismailta kuin EU:n suunnalta. Saanemme kohta kuulla, mitä esimerkiksi Ruotsin menestyksekäs, entinen valtiontaloudesta vastannut ministeri Anders Borg tulee ehdottamaan.\nTuossa olet oikeassa, että markkinoinnissa meillä on petraamista huomattavasti. Siinä kohdin näkyy myös uskoakseni jonkinlainen alemmuuskompleksimme. Tehokkaasti toteutettu markkinointikaan ei kuitenkaan loputtomiin auta, jos suomalainen tuote alkaa olemaan muualta tulevia kalliimpi esittämieni yksikkötyökustannuserojen mukaisella tavalla.\nMyös suhtautuminen epäonnistumiseen saisi luvan muuttua täällä. Ehkäpä olisi paikallaan jopa perustaa jonkinlainen "totuuskomissio" selvittämään 1990-luvulla mahdollisesti tapahtuneita suoranaisia vääryyksiä konkurssiin ajautuneita jne. kohtaan.\nUsein parjatussa USA:n yhteiskuntajärjestelmässä on nähdäkseni paljon myös opiksi otettavaa. Ehkä vielä paremmin Kanadan suunnalta. Asuin vuoden Ruotsissa, joten tunnen jokseenkin hyvin sikäläisiä käytäntöjä.\nEU:n suunnalta neuvoja hakuun sopivia kohteita voisivat olla Itävalta ja Tanska. EU:n ulkopuolelta lisäksi Sveitsi.\nTimo Uotila 3.2.2015 14:22 Vastaus kommenttiin #57\nHeikki Toivonen, #57.\nHyvä idea on, että 1990-luvun laman hoidosta olisi järjestettävä eräänlainen "totuuskomissio".\nViime vuosien taantuman hoidon osalta "totuuskomissiona" toimivat kansalaiset vaaliuurnilla huhtikuussa. Olemme harjoittaneet vääränlaista taloutta kuristavaa leikkauspolitiikkaa. USA on selvinnyt kuiville elvyttämällä.\nJouko Heyno 3.2.2015 14:24 Vastaus kommenttiin #62\nJoo, ensimmäiseksi pitäisi totuuskomission määrätä tuo aika kirjoitettavaksi lainausmerkeissä, "lama". Mistään lamastahan ei ollut kyse.\nTimo Uotila 3.2.2015 13:19\nKyllä Suomi on täysin pätevä ja arvokas osallistumaan kaikkeen pohjoismaiseen yhteistyöhön. Minkäänlaiseen alemmuuskompleksiin ei ole aihetta. Eri maiden kulttuurit ja kansaluonteet eroavat toisistaan. Ei se ole mikään yhteistyön este vaan pelkästään rikkaus.\nHeikki Toivonen 3.2.2015 13:40\nKyllä erilaiset ajattelutavat ja luonteenpiirteet voivat hyvin olla este yhteistyön syventämiselle - niin yksilö- kuin kansakuntienkin tasolla. Tapauskohtaisesti on aina tarkasteltava mahdollisuudet.\nAlemmuuskompleksia ei tähän tilanteeseen tosiaan tarvita - tärkeää olisi vain päästä sokeudesta ja näköalattomuudesta ongelmiemme suhteen eroon. Mikäli sokeus jatkuu, on sillä ennenpitkää seurauksensa ja varsin epätodennököisesti myönteiset sellaiset.\nUusien iskujen kokeminen taloudessamme puolestaan on omiaan iskemään kansallista mielialaa alaspäin.\nTimo Nenonen 3.2.2015 13:14\nSuomen ei tartte liittoutua minkään maan kanssa, kunhan nyt aivan ensimmäiseksi päästäisiin eroon EU/eurosta.\nNämä kaksi ovat ajaneet Suomen Euroopan Zimbabweksi, hyvin lähelle valtiokonkurssia Kreikan tapaan.\nTimo Uotila 3.2.2015 13:30\nTimo Nenonen, #46.\nMinusta Suomen olisi hyvä liittoutua jos ei nyt Natoon niin johonkin suurempaan valtiokokonaisuuteen. Se vahvistaisi Suomen strategista asemaa Venäjän naapurina.\nPohjoismaista Norja ei ole hakeutunut edes EU:hun. Islantikin kuulemma vetää jäsenanomuksensa takaisin. Islanti ratkaisi talouskriisinsä eri tavalla kuin EU on suositellut. Islanti antoi töppäilleiden kriisipankkiensa kaatua. EU:ssa banksterit määräävät tahdin. Ilmankos yksikään toinen pohjoismaa kuin Suomi ei ole eksynyt €-liittoon.\nMeillä olisi paljon oppimista pohjoismailta. Ennen kaikkea blokkivaalikäytäntö.\nJouko Heyno 3.2.2015 14:23\nLiittoutukaamme Venäjän kanssa. Venäläisethan ovat sitä halunneet jo vuosikymmeniä. Olisi sekin "uhka" hoidettu.\nMark Andersson 3.2.2015 13:42\nIsoin ongelma on kieli, se on suomalaisten ja islantilaisten ongelma, mikä näkyy jokaisessa kokoontumisessa muiden pohjoismaalaisten kanssa. Varsinkin ruotsalaiset, mutta myös tanskalaiset kohtelevat suomalaisia ja islantilaisia b-luokan ihmisinä ja mongertavat sitä käsittämätöntä skandinaaviskaa keskenään, vaikka olisi sovittu vaikkapa englannista. Myös norjalaisilla on mahdollista osallistua keskusteluihin suomalaisten ja islantilaisten tultua sysätyksi sisäpiirin ulkopuolelle.\nTämä lienee tuttua kaikille, jotka tällaisissa tilaisuuksissa ovat olleet.\nEn usko että tiiviimpi liittoutuminen Pohjoismaiden kesken ainakaan vähentäisi tuota (varsinkin) ruotsalaisten kokemaa ylemmyyttä.\nTimo Uotila 3.2.2015 14:02\nMark Andersson, #53.\nKieli ei enää Pohjolan liittovaltiossa olisi ongelmana, sillä suomi ja islanti olisivat ilman muuta virallisia kieliä, joilla voisi puhua tulkin välityksellä.\nLiittovaltio ei tosiaankaan olisi sama kuin Pohjoismaiden neuvosto, jota pääministeri Stubb kommentoi EVVK-tyyliin. Kyllä Stubbinkin on otettava Pohjolan liittovaltio todesta, kun se on muodostettu.\nKyllä noissa uusissa puitteissa ruotsalaiset joutuvat luopumaan tyhmästä ylemmyydentunteestaan. Siihen ei ole enää mitään perustetta. Sitä paitsi Pohjolan taloudellinen ykkösvaltio on ilman muuta Norja.\nJouko Heyno 3.2.2015 14:21\nPuhua voi vaikka kiinaksi. Kyse on siitä, millä kielellä lakeja säädetään ja oikeutta ja hallintoa hoidetaan. Kaksikielinen Pohjola?\nLoistava ajatus: Pakkosuomi koko Nuurdeniin!\nHeikki Toivonen 3.2.2015 15:03\nMark Andersson: "Varsinkin ruotsalaiset, mutta myös tanskalaiset kohtelevat suomalaisia ja islantilaisia b-luokan ihmisinä"\nTässä Mark on valitettavan suurelta osin oikeassa. Tai oikeastaan tiedän asianlaidan vain suomalaisten osalta.\nRuotsalaisille Suomi ja suomalaiset ovat hyödyllinen puskuri Venäjää vastaan, mistä nähdäkseni suurimmalta osin tuleekin heikäläinen sanonta "Finlands sak är vår sak."\nJohan Lindholm 4.2.2015 01:13\nItse virallisiin pohjoismaisiin kokouksiin osallistuneena haluaisin kysyä sinulta Mark, mihin ihmeeseen perustat väitteesi? Itse en tuollaista asennetta ole huomannut, mutta sinä lienet asiantuntija, kun varmaan koko ajan osallistut pohjoismaisiin kokouksiin. Siis miten moneen vuodessa?\nUskomattomin väitteesi oli muuten toinen kappaleesi. Täyttä p:tä. Puhu vain omasta puolestasi.\nLars-Erik Wilskman 3.2.2015 13:45\nKysyisin, mikä saa uskomaan, että kiinnostusta tällaiseen olisi muualla kuin Suomessa ja jos olisikin Suomi haluttaisiin mukaan?\nSuomen ulkopuolella Suomi rinnastui pitkään enemmän Baltiaan ja varmaan joidenkin mielestä nytkin.\nKulttuurin ja erityisesti suomenkielen kannalta osana suuremmassa Euroopan unionissa on pienelle porukalle edullisempaa.\nTimo Uotila 3.2.2015 14:13\nLars-Erik Wilskman, #54.\nUskoisin ilman muuta, että pohjoismaissa on kiinnostusta tällaiseen läheiseen yhteistyöhön. Jarruna on tähän mennessä ollut "suomettunut Suomi".\nKun Suomi lähestyisi tällä tavalla maailman demokraattisimpia ja tasa-arvoisimpia pohjoismaita, samalla hälvenisi mielikuva Suomesta "neljäntenä Baltian maana".\nKyllä suomen kieli saisi Pohjolan federaatiossa paljon korostetumman aseman kuin EU:n yli 20 kielen joukossa. Suomalaiset eivät olisi Pohjolan liittovaltiossa mikään pikku tekijä. Meillä on väkeä yhtä paljon kuin Tanskassa ja enemmän kuin Norjassa.\nMikko Nummelin 3.2.2015 17:47\nNiin, maantieteellisesti Suomesta kuuluu Skandinavian niemimaalle ainoastaan Enontekiön kunta, muilta osin Suomi kuuluu käytännössä Baltiaan kun sijaitsee Itämeren idänpuoleisella rannalla Viron, Latvian ja Liettuan tavoin. Ruotsin, Norjan ja Tanskan näkökulmasta Suomi on Pohjoismaiden kerhossa ilmiselvässä ulkojäsenen roolissa. Epäilen myös muiden Pohjoismaiden halua puolustaa Suomen itärajaa.\nTimo Uotila 4.2.2015 02:02\nSuomi ei ole tosiaankaan Skandinavian niemimaalla. Mutta niinpä eivät ole myöskään Tanska - eikä Islanti.\nSuomen ohella myös Nato-maa Norjalla on yhteinen raja Venäjän kanssa. En oikeastaan epäilisi pohjoismaiden halua puolustaa Suomen itärajaa. Minusta tällainen Pohjolan liittovaltio olisi myös Venäjälle mieluinen ratkaisu.\nMikko Nummelin 4.2.2015 09:46 Vastaus kommenttiin #106\nNorjan ja Venäjän maaraja on hyvin lyhyt ja Norja on myös NATO-maa. Pohjoismaiden intresseissä voi ehkä olla puolustaa Suomen alueen puolella vain siinä määrin, miten sillä voisi suojata omia alueita. Tässä mielessä sekä Norjaa että Ruotsia voi kiinnostaa osa Suomen Lapista ja Ruotsia myös Ahvenanmaa ja Merenkurkun saaret, muttei ainakaan Itä-Suomi.\nJouko Heyno 4.2.2015 14:39 Vastaus kommenttiin #107\nNäin. Mutta jos kyseessä on liittovaltio, kaikki on tuota omaa aluetta. Vähän niin kuin Lappi on Suomen omaa aluetta, vaikka se ei Helsinskijssä ketään kiinnostaisikaan.\nJouko Heyno 3.2.2015 14:18\n1) Tasavalta vai monarkia\n2) Virallinen kieli\nSiitä lähtien voi sitten lakaa suunnitella kattavaa persutuslakia, jossa vallankäyttö on aidosti jaettu neljöön osaan: Lainsäädäntövalta, toimeenpanovalta, tuomiovalta ja paikallinen itsehallinto, niin kuin Suomessa vielä itsenäisyyden aikaan oli.\nJari-Pekka Vuorela 3.2.2015 14:25\n"Persutuslaki" oli ehkä lyöntivirhe, mutta nauratti silti, kiitos.\nSuurin osa kingiputouskansastamme olisi varmaan jo valmis hyväksymään monarkian, kunhan Jenni olisi kuningatar. Minä en.\nJuha Kuikka 3.2.2015 14:31\nEiköhän Victoria kelpaisi tulevaksi monarkkihallitsijaksi koko Pohjoismaiden alueelle, mutta Suomella pitäisi olla oma herttua. Ehdotan Björn Wahlrosia, jolla on tiettävästi läheiset hirvenmetsästyssuhteet Ruotsin kuningashuoneeseen.\nTimo Uotila 3.2.2015 14:39\nJouko Heyno, #60.\nEi väliä sillä, olisiko tasavalta vai monarkia. Kyllä minulle kelpaisi vaikkapa joku vallaton kunkku, joka pysyisi poissa politiikasta.\nOsavaltioilla olisi tietenkin oikeus valita viralliset kielet harkintansa mukaan, Suomessa siis suomi ja ruotsi.\nYhteisissä asioissa voitaisiin käyttää kunkin osavaltion pääkieltä. Käytännön syistä kaikki voitaisiin kääntää vaikkapa englanniksi.\nPerustuslaki ja siihen liittyvä persulaki ovat jo mallillaan.\nJouko Heyno 3.2.2015 15:08\nPolitiikasta pois pysyviä ihmisiä ei olekaan, ei edes Ruotsissa eikä siellä edes kunkku. Kyse ei ole siitä, mikä on kunkin osavaltion virallinen kieli, vaan mitkä olisivat liittovaltion viralliset kielet, siis ne kielet, joilla hallinnossa ja oikeudenkäytössä pitää tulla toimeen koko liittovaltion alueella ja jolla lait säädetään lainvoimaisina. Nyt ne ovat Suomessa suomi ja ruotsi. Entäs Pohjolassa?\nTimo Uotila 3.2.2015 15:14 Vastaus kommenttiin #78\nJouko Heyno, #78.\nEnpä usko, että liittovaltio kaatuu tähän kielikysymykseen. Onhan maailmassa vaikka kuinka useita monikielisiä maita. Kompuroihan EU:kin eteenpäin, vaikka "virallisia" kieliä on yli 20.\nJouko Heyno 3.2.2015 19:38 Vastaus kommenttiin #80\nToivon, ettei kaadu. Ja kaitpa ne ruotsalaiset suomen oppivat, kun suomalaisetkin ruotsin. Suomi on sentään paljon helpompi ja selkeämpi kieli.\nJuha Kuikka 3.2.2015 20:32 Vastaus kommenttiin #89\nRuotsi jos mikä on selkokieltä, klarspråk. Siitä puuttuu kieliopista kaikki se monimutkaisuus ja vivahteikkuus, mikä tekeee suomen kielestä vaikean. Lisäksi suomen kielessä on huomattavasti enemmmän sanoja kuin ruotsin kielessä.\n(Vrt. "orpo hytisee pakkasessa"/"föräldralös barn fryser i minusgrader", "humalainen mäiskähteli katuun"/"berusad kille gick på gatan och föll ofta ner")\nJouko Heyno 3.2.2015 21:19 Vastaus kommenttiin #93\nSuomi on lukuisten ukomaisten L-2 -tutkimusten mukaan maailman selvästi heloin kieli.\nSuomen kielessä enemmän sanoja?\n"(Vrt. "orpo hytisee pakkasessa"/"föräldralös barn fryser i minusgrader", "humalainen mäiskähteli katuun"/"berusad kille gick på gatan och föll ofta ner")"\nesimerkkisi 1: suomi 3 sanaa, ruotsi 5 sanaa\nesimerkkisi 2: suomi sanaa, ruotsi 9 sanaa.\nMenikös tuo nyt väärin päin?\nJuha Kuikka 3.2.2015 21:48 Vastaus kommenttiin #94\nMitä tutkimuksilla todistetaan? Todistukseksi pitäisi käydä vain empiirinen todistus siitä kuinka nopeasti kieltä voi oppia. Ja ruotsia oppivat kaikki mamut parissa vuodessa miltei sujuvasti, inget problem!\nJa esimerkkini ei suinkaan mennyt väärinpäin. Suomen kielessä on niin paljon sanoja, että monimutkaisetkin asiat voidaan ilmaista muutamalla sanalla kun taas esimerkiksi ruotsin kielessä joutuu käyttämään peräkkäin useita niistä kielen harvoista sanoista saadakseen aikaiseksi saman ilmaisun.\nKielen vaikeusastetta analysoitaessa hyviä esimerkkejä ovat mm. suomen kielen sijamuodot, lauseenvastikkeet, possessiivisuffiksit, verbien tapamuodot, j.n.e.\nMietipä vaikka sanaa "vatten"/"vesi".\nJag dricker vatten - Juon veTTÄ\nJag är utan vatten . olen veDETTÄ\nHan kom med sitt vatten - hän tuli veSINEEN\nFrån vatten - veDESTÄ\nI vatten - veDESSÄ\nVid vatten - veDELLÄ\nTill vatten - veDELLE\nVattenS - veDEN\nIn i vatten - veTEEN\nGenom vatten väg - veSITSE\nAlapa tuota yksi sana kerrallaan ummikkona opetella.\n"Juoksenneltuaan" - "efter att han hade sprungit hit och dit."\nJouko Heyno 4.2.2015 15:04 Vastaus kommenttiin #95\nNämä mainitsemani tutkimukset (joita on leegio, ja tulos sama) ovat nimenomaan empiirisiä.\nMitä taas tulee sanojen määrään, suomen vahvuus on juuri se, että perussanoja on vähän. Suomen kielessä on jäljellä noin 350 alkuperäistä suomalais-ugrilaista sanaa, jotka muodostavat noin 80 % päivittäin käyttämistämme sanoista. Luku on yllättävän pieni ja johtuu suomen tehokkaasta produktiivisesta johdinjärjestelmästä sekä yksinkertaisesta ja selkeästä syntaksista.\nSuomen tekee tutkimusten mukaan erityisen helpoksi monitulkintaisuuden puute. Esimerkiksi kielessämme on vain yksi puhdas synonyymipari, ja molemmat sanat ovat lisäksi lainaa: saakka ja asti, jotka ovat täysin vaihtokelpoisia. Kaikki muut sananvaihdot, sanajärjestyksen vaihdot jne. muuttavat lauseen merkitystä.\nSijojakaan ei käytännössä kovin montaa ole, ja niiden käyttö on selkeää - lukuunottamatta uussvetisismejä, kuten vaikkapa "asunto parvekkeella" tai "hernekeitto sinapilla". Suomessa kun ei ole sijaa, joka vastaisi ruotsin "med" -prepositiota.\nHelppoa, siis. Kuin matematiikka, mutta vähemmän "synonyymejä".\nTimo Uotila 4.2.2015 01:20 Vastaus kommenttiin #94\nJouko Heyno, #94.\nOnko suomi todellakin yksi maailman helpoimmista kielistä?\nSijamuotojahan suomessa riittää. Mutta oikeinkirjoitus on helppoa ja loogista. Se on mahdollisesti auttanut suomalaisia lapsia hyviin Pisa-tuloksiin.\nTimo Uotila 4.2.2015 01:30 Vastaus kommenttiin #94\nOnko suomi tosiaan maailman helpoimpia kieliä?\nMeillähän riittää sijamuotoja ja muita sanapäätteitä.\nMutta oikeinkirjoitus on helppoa ja foneettista. Siksi kai suomalaiset lapset oppivat nopeasti lukemaan ja pärjäävät hyvin Pisa-tutkimuksissa.\nJouko Heyno 4.2.2015 14:36 Vastaus kommenttiin #105\nOn, ihan tutkitusti. Oikeinkirjoitus on jo kokonaan toinen asia.\nTimo Uotila 3.2.2015 22:26 Vastaus kommenttiin #93\nJuha Kuikka, #93.\nMutta englanti se vasta hankala kieli onkin. Siinä ei ole sanojen taivutusta mutta erikoisia sanontoja riittää. Sanoja on myös loputtomasti, koska kaikesta on olemassa germaaninen ja ranskalaisperäinen sana. Ja oikeinkirjoitus on sitä luokkaa, että koululaisten oppiminen viivästyy vähintään parilla vuodella, kun lukemaan ei tahdo oppia sitten millään.\nJuha Kuikka 3.2.2015 22:41 Vastaus kommenttiin #100\nYleisesti ottaen ne kielet, joihin on helppo päästä sisälle "kapakkakeskustelun" tasolle, ovat sellaisia kieliä, joita on äärimmäisen vaikea oppia käyttämään korkeatasoisesti. Tämä pätee englantiin. Hallitakseen englannin kieltä vivahteikkaasti tulee oppia tuhansia täsmällisiä idiomeja, jotka paikkaavat kielen kieliopillista köyhyyttä.\nRuotsin kielessä puolestaan ei ole mitään vaikeata ulottuvuutta. Siinä on selkeä ja yksinkertainen kielioppi, vähän sanastoa ja helposti opittava oikeinkirjoitus.\nJouko Heyno 4.2.2015 14:44 Vastaus kommenttiin #102\nSelkeä ja yksinkertainen kielioppi? Selitäpä nyt ensimmäiseksi, miten ruotsissa määräytyy nominien en- ja ett-suku.\nKapakkakeskustelutasolla ei yhteiskunnassa kukaan pärjää.\nTimo Uotila 5.2.2015 14:08 Vastaus kommenttiin #102\nJuha Kuikka, #102.\nRuotsin kieli on ilmeisesti varsin selkeä ja yksinkertainen. Vaikeutena on kuitenkin mm. substantiivien en- ja ett-suvut ja niiden mukaiset monikkomuodot. Oikeinkirjoitus ei myöskään ole täysin loogista niin kuin suomessa. Sen huomaa jo siitä, että ruotsia taitamattomat ääntävät aina väärin määrätyt nimet ja sanat.\nTimo Uotila 3.2.2015 21:57 Vastaus kommenttiin #89\nJouko Heyno, #89.\nAsiat voitaisiin järjestää niin, että kussakin osavaltiossa käytetään sen valtakieltä, siis Suomessa suomea ja Ruotsissa ruotsia.\nJouko Heyno 4.2.2015 14:54 Vastaus kommenttiin #96\nEi voitaisi, jos puhutaan kansanvaltaisesta oikeusvaltiosta. Ensinnäkin nykyiset(kin) valtiorajat ovat täysin keinotekoisia. Toiseksi, se johtaisi siihen, että suomenkielinen, joka asuu islannissa, joutuisi hoitamaan normaalit päivittäiset asiansa viranomaisessa osaamatta osalvaltion kieltä\nLopputulos: Katso Venäjää.\nTimo Uotila 5.2.2015 14:00 Vastaus kommenttiin #115\nJouko Heyno, #115.\nEi tämä homma nyt tuohon kielikysymykseen saisi kaatua. Onhan liittovaltioissa hoidettu vaikeampiakin kielikysymyksiä. Keinoja kyllä löytyy, jos yritetään.\nJari-Pekka Vuorela 3.2.2015 15:13\nOlen tietenkin samaa mieltä siitä perusoletuksesta, että ruotsalaiset, norjalaiset ja tanskalaiset äänestäjät ovat maailman rationaalisimpia. Kyllä he hyväksyisivät liittotasavallan, jos siitä olisi hyötyä. Minulle taas sopisi, että kaikille tähän mennessä syntyneille kuninkaallisille maksettaisiin valtioneläke lopuksi ikää, ei heitä tarvitsisi paikalliseen jekaterinburgiin viedä.\nPalatakseni tälle planeetalle, kannatan Euroopan liittovaltiota.\nTimo Uotila 3.2.2015 15:20 Vastaus kommenttiin #79\nJari-Pekka Vuorela, #79.\nMinusta EU on hyvä valtioliittona. Mutta liittovaltiona tarvitsemme Pohjolan federaation.\nJouko Heyno 3.2.2015 19:08 Vastaus kommenttiin #83\nTimo Uotila 3.2.2015 22:14 Vastaus kommenttiin #88\nJouko Heyno, #88.\nEuroopan Unioni ei ole liittovaltio vaan valtioliitto. Saksan liittotasavalta on liittovaltio. Saksan liittovaltio on jäsenenä EU:ssa, joka on valtioliitto. Samoin olisi tämän suunnitelman mukaan Pohjolan liittovaltio.\nJouko Heyno 4.2.2015 14:51 Vastaus kommenttiin #98\nEU on nimenomaan liittovaltio. Missä suhteessa se muka ei ole. Historiallisesti se on samassa vaiheessa kuin liittovaltio USA oli ennen nykyisen perustuslakinsa hyväksymistä.\nEU:lla on yhteinen oikeusjärjestelmä ja enemmän tai vähemmän yhtenäinen lainsäädäntö, ylin lainsäääntövalta, toimeenpanovalta ja tuomiovalta on EU:lla, EU:lla on yhteinen rajavalvonta muihin maihin.\nNo, ei mikään.\nTimo Uotila 5.2.2015 13:35 Vastaus kommenttiin #114\nJouko Heyno, #114.\nLiittovaltion osavaltioiden pitäisi olla edes jollakin tavalla samalla kulttuuritasolla. Kreikan ongelmana ei ole vain talous vaan ennen kaikkea hallinto ja siihen liittyvä korruptio. Tuollaista maata ei olisi pitänyt päästää edes EU:hun, rahaliitosta nyt puhumattakaan.\nJouko Heyno 3.2.2015 19:40 Vastaus kommenttiin #79\n" kannatan Euroopan liittovaltiota."\nTimo Uotila 3.2.2015 22:19 Vastaus kommenttiin #90\nJouko Heyno, #90.\nJari-Pekka Vuorela kertoo kannattavansa Euroopan liittovaltiota. Minä taas kannatan Pohjolan liittovaltiota, joka kuuluu valtioliittoon nimeltä EU.\nJouko Heyno 4.2.2015 14:47 Vastaus kommenttiin #99\nMinä taas kannattaisin Pohjolan liittovaltiota, joss yksi maan virallisista kielistä ja pakollinen kouluaine kaikille olisi suomi. Viron voisi vielä napata mukaan tasapainottamaan tilannetta.\nLiittovaltio EU, jonka osavaltio nyt olemme, voi puolestani painua niin pitkälle kuin pippuri kasvaa, "emokratiavajeineen".\nTimo Uotila 5.2.2015 13:53 Vastaus kommenttiin #113\nJouko Heyno, #113.\nOlen paljolta samalla kannalla. Tuota kielikysymystä voisimme kyllä hiukan hioa. Osavaltioilla voisi olla omat viralliset kielet.\nTomi Ketola 3.2.2015 14:34\nAina välillä näkee monenmoisia ajatusleikkejä vaihtoehdosta nykyiselle. Osa ihan kiinnostavia, osa taas silkkaa utopiaa.\nAvainsanat ovat kuitenkin Euroopassa Nato ja EU. Vaikea kuvitella miksi kukaan haluaisi ruveta luomaan noille rinnakkaisia tai päällekkäisiä vaihtoehtoja ja saavansa jotain sellaista mitä nykymalli ei oikeuksissa, sitoumuksissa ja velvollisuuksissa tarjoa. Rusinoita pullasta kun ei oikein voi eikä kehtaa edes yrittää noukkia.\nValtiosopimukset merkitsevät aina kansallisen päätäntävallan kaventumista ja se on asia joka pitää yksinkertaisesti hyväksyä.\nSe mikä pitää taatusti paikkaansa on integraation syventämisen välttämättömyys tai muuten Suomi omin voimin upottaa itsensä suohon.\nJuha Kuikka 3.2.2015 14:37\nPoliittisella kentällä näyttää kuitenkin olevan paljon münchausenilaisia tahoja, jotka uskovat Suomen pystyvän itse vetämään itsensä tukasta ylös siitä suosta.\nTimo Uotila 3.2.2015 15:08\nJuha Kuikka, #71.\nSuomen on todellakin vaikea vetää itse itsensä ylös suosta. Kannattaisi matkustaa opintomatkalle Washingtoniin ja kysyä, miten USA nosti itsensä taantumasta elvyttämällä. Ruotsissakin olisi paljon opiksi otettavaa, puhumattakaan Norjasta.\nTimo Uotila 3.2.2015 16:14\nTomi Ketola, #70.\nTämä Pohjolan liittovaltio ei olisi mikään EU:n tai Naton korvike. Se olisi itsenäinen valtio, joka voisi harkintansa mukaan liittyä EU:hun tai Natoon tai molempiin.\nTämä olisi Suomelle mahdollisimman terveellistä integraation syventämistä. Suomi ei menettäisi mitään omintakeisuudestaan, sillä se olisi "itsenäinen osavaltio".\nTomi Ketola 3.2.2015 15:31\nJostain tulin lukeneeksi ajatusleikin jossa unioni jaettaisiin neljään tai viiteen osavaltioon. Osavaltiot koostuisivat alueensa valtioista muodostaen liittovaltiot.\nAjatus voisi toimia mutta se edellyttäisi kullekin osavaltiolle täyttä taakanjakoa, yhtä hallintoa ja sisäpolitiikka ml sosiaali- ja terveyspalvelut sekä verotus.\nUnionille jäisi ulko- ja turvallisuuspolitiikka, yhteinen valuutta sekä sellaiset asiat joissa osavaltiolle ei voisi sallia liiallista kotiinpäinvetoa muiden kustannuksella.\nKäytännössä asia merkitsisi kansallisvaltioiden hallinnon lakkauttamista sekä pääkaupunkistatuksemme siirtämistä Tukholmaan tai Köpikseen (tai Berliiniin mikäli kuuluisimme samaan osavaltioon). Tehtävien jakoa niin unioni-, osavaltio- kuin maakuntatasojen kesken.\nHomma voisi hieman kevyesti ajatellen jopa toimia vaan en usko että sellaisia haluja isommin Euroopan kansakunnilta löytyy.\nVaikuttaa kuitenkin selvältä että eduskuntamme ei välttämättä ole paras mahdollinen instanssi hoitamaan kaikkien suomalaisten asioita. Alueelliset erot ja tulonsiirrot maassamme ovat liian suuret.\nSen tehtäviä tulisikin jakaa sekä ylös että alas, unionin ja maakuntien kesken. Ja miksei siihen väliin sitten vaikka liitto/osavaltiohallintoa jos sillä saadaan aikaan parempi lopputulos.\nEi EU tai mikään valtiokaan koskaan ole valmis vaan kehittyy ajassa. Mielenkiintoinen ajatusleikki kuitenkin.\nTimo Uotila 3.2.2015 15:42\nTomi Ketola, #84.\nOngelmana on se, että EU ei ole tyytynyt valtioliiton osaan vaan on varsinkin talousasioissa omaksunut liittovaltion otteita. EU on perustaltaan vapaakauppa-alueen seuraaja.\nEU on tehnyt sen virheen, että se on hyväksynyt jäsenikseen maita, joiden taloudet eivät lainkaan toimi. Näin toiset valtiot ovat joutuneet maksumiehiksi.\nKun EU on ajautunut tällaisiin vaikeuksiin, en yhtään ihmettele, että Norja ei tunne kiinnostusta jäsenyyteen ja Islantikin on vetänyt jäsenyyshakemuksensa takaisin.\nAntero Manninen 3.2.2015 19:51\n"Viides kolonna on sanonta, jolla tarkoitetaan salaista ryhmää, joka toimii valtiota tai ryhmittymää vastaan sen sisäpuolelta, yleensä jonkin ulkoisen vihollisen hyväksi." (lainaus Wikipediasta)\nTimo Uotila toimii ruotsalaisten suurvaltahaaveilijoitten kätyrinä ja ruotsalaisten taloudellisen ekspansion puolestapuhujana, saadakseen horjutettua Suomen valtiollista ja taloudellista itsenäisyyttä.\nUotila ei ole asialla yksin. Pari vuotta sitten samaa agendaa ajoivat Suomen ulkoasiainhallinnon entiset korkeat virkamiehet.\nTimo Uotilan kaltaiset "unionistit" ovat onneksi häviävän pieni ja surkea porukka, jonka toimiin ei kannata, ainakaan vielä, suhtautua kovin suurella vakavuudella.\nTimo Uotila 3.2.2015 22:10\nAntero Manninen, #91.\nEn todellakaan toimi Ruotsin suurvaltahaaveiden kätyrinä enkä avusta ruotsalaisten taloudellista ekspansiota. Oikeammin voi sanoa, että toimin Suomen kansainvälisen eristyksen murtamiseksi, jotta Suomi pääsisi mukaan maailman edistyksellisimpien valtioiden federaatioon ja vahvistaisi ratkaisevasti kansainvälistä asemaansa hankalalla paikalla epävarman Venäjän naapurina. Tällainen ratkaisu vahvistaisi Suomen ulkopoliittista, taloudellista ja kulttuurista asemaa.\nVeikko Ripatti 3.2.2015 19:58\nPaljon parempi kuin pohjoismainen liittovaltio olisi Eu-liittovaltio Eurropan yhdysvallat, jossa turvallisuuspolittikka Naton avulla olisi luonteva tärkeä osa\nTimo Uotila 3.2.2015 22:31\nVeikko Ripatti, #92.\nEuroopan liittovaltio EU olisi hyvä ratkaisu, jos EU:n jäsenmaat olisivat jotenkin yhteistyökelpoisia. Mutta kun niin ei ole, ongelmia tulee riittämään.\nSitä paitsi Nato sitoo EU:n Yhdysvaltain politiikkaan. Suomi on toivonut, että EU rakentaisi itselleen oman puolustuksen. Mutta eihän siitä tunnu tulevan mitään.\nMarkku Likitalo 4.2.2015 11:32\nNoh kuitenkin, turha kuvitella että Norja lähtee meidän velkaantuneiden keppikerjäläisten kelkkaan. Saahan sitä toki haaveilla öljytuloista ja vauraudesta.\nTimo Uotila 4.2.2015 12:10\nMarkku Likitalo, #108.\nEn minäkään ole niin sinisilmäinen, että kuvittelisin tällaisen Suomen toiveunen toteutuvan sormia napsauttamalla. Mutta se ei varmasti toteudu, jos kukaan ei edes esitä asiaa ja viritä aiheesta keskustelua.\nPohjolan liittovaltion tiellä on monenlaisia esteitä. Niitä ovat ensinnäkin jäsenmaiden erilaiset nykykytkennät. Suomi, Ruotsi ja Tanska ovat EU:ssa, Norja ja Islanti ulkopuolella. Norja, Tanska ja Islanti ovat Natossa, Suomi ja Ruotsi ulkopuolella.\nMyös taloudelliset asiat ovat hankalasti ratkaistavissa. Norja on ökyrikas suurten merien rikkauksien omistaja, Suomi taloudellisesti huonohkossa hapessa ja niin edelleen.\nEsteitä on siis monenlaisia. Ensi alkuun ei kannattaisikaan pyrkiä liittovaltioksi vaan valtioliitoksi, jolla on niin paljon yhteistyötä kuin mahdollista.


Komposiittilauta, josta saa harmaan, huoltovapaan terassilattian\nEtusivu / Place Ulkolattia / Place 3D Harmaa puu/uritettu (ontto)\nHem / Sortiment / Place 3D Harmaa puu/uritettu (ontto)\nPlace 3D Harmaa puu/uritettu (ontto) määrä\nPlace 3D Harmaa on Ruotsin Byggvarubedömningen-yhdistyksen suosittelema. Place 3D Harmaa on hyväksytty käytettäväksi joutsenmerkityissä rakennuksissa. Tyylikäs terassi, joka antaa kodillesi persoonallisen ilmeen edulliseen hintaan. Saat sen Place 3D Harmaalla.. Kuten kaikki Place 3D -sarjan tuotteemme, tämä terassilauta on käännettävä – toisella puolella luonnollinen puurakenne ja kääntöpuolella uritettu rakenne. Uritettu puoli tarjoaa sekä erottuvan ulkonäön että tehokkaan liukastumiseneston. Place 3D imee myös hyvin vähän vettä. Siksi se sopii täydellisesti paikkoihin, joissa terassi voi kastua. Kuten kaikki tuotteemme, myös Place 3D on hyvä valinta sekä perheellesi että ympäristölle. Se ei sisällä myrkkyjä ja on valmistettu kierrätetystä muovista. 3D-tuotteidemme ulkonäkö perustuu erityistekniikkaan, jossa käytetään kovaa painetta, mikä takaa korkean laadun.\nAsennustarvikkeet: -Place 3D -aloitusklipsi -Place 3D -klipsi -Ruostumaton ruuvi klipsiin 4,0×40 -Peittoruuvi Harmaa 5,0×55 -Terassiruuvi Harmaa 4,8×63\nMuut tarvikkeet: -Askelman etusärmä/aloituslauta Place 3D Musta Puurakenne -Askelman etusärmä/aloituslauta Place 3D Harmaa Sileä -Peitelista Place 3D Harmaa -Suojatulppa 3D Harmaa


Pyöräilyloma Mustasaaressa - Mustasaari - Korsholm\nKoe ja näe » Matkailu » Pyöräilyloma Mustasaaressa\nHyppää pyörän selkään ja lähde tutustumaan Mustasaareen! Seuraamalla tätä reittiehdotusta näet suurimman osan Mustasaaresta kolmessa päivässä. Koko reitti on jaettu osuuksiin, jotka ehtii kiertää yhdessä päivässä. Koska reittiehdotus on vain ehdotus, voit halutessasi lyhentää tai pidentää reittiä tai edetä reittiehdotusta nopeammin.\nReitti kulkee sekä asvaltti- että hiekkateitä.\nNäet Mustasaaren tärkeimmät nähtävyydet, kuten Stundarsin, Söderfjärdenin, Raippaluodon sillan ja Svedjehamnin. Reitti kulkee sekä saaristossa että mantereella. Päivämatkat ovat 50–70 kilometriä. Reitin kokonaispituus on 180–200 kilometriä.\nReittiehdotus perustuu siihen, että yövyt teltassa jokamiehenoikeutta noudattaen. Jos haluat asua mukavammin, joudut hiukan mukauttamaan reittiä. Reitin varrella on kahviloita ja ravintoloita sekä ruokakauppoja.\nReitillä pärjäät aivan tavallisella pyörällä. Tavarateline helpottaa varusteiden kuljettamista, sillä tarvitset teltan, makuupussin, lämmintä vaatetta illoiksi, vaihtovaatteet ja parin varakenkiä sateen varalta. Muista huolehtia, että pyörän renkaissa on tarpeeksi ilmaa ja ketjut on öljytty. Ota mukaan myös ylimääräiset sisäkumit, pumppu ja työkaluja rengasrikon varalta.\nReitti kolmessa päivässä\nSepänkylä – Söderfjärden – Karkkimala, 50–60 km\nSepänkylä – Vanha Vaasa ,7 km\nVanha Vaasa – Sulva, 14 km\nSulva – Söderfjärden, 7 km\nSöderfjärden – Sulva, 9 km\nSulva – Vikby, 7 km\nVikby – Helsingby, 4 km\nHelsingby – Karkkimala, 3 km\nKatso tarkempi reittikuvaus\nReitti lähtee Sepänkylästä ja suuntaa Vanhaan Vaasaan, missä on keskiaikaisen Pyhän Marian kirkon rauniot, Korsholman linnan vallit ja Mustasaaren kirkko. Vanhasta Vaasasta jatketaan lentokentän kautta Sulvaa kohti.\nPerillä Sulvalla kohteena on Söderfjärden. Mahdollisuuksia on kaksi: voit joko kiertää Söderfjärdenin tai mennä sen poikki. Jos haluat lyhentää päivämatkaa, voit jättää Söderfjärdenin väliin. Sulvalla on paljon muutakin nähtävää.\nSulvalla on mahdollisuus yöpyä, mutta suunnitelman mukaan matka jatkuu suoraan Etelä-Mustasaareen. Ruokaostokset kannattaa tehdä Sulvalla. Nyt kuljetaan pienempiä ja mutkaisempia teitä Tölbyn ja Vikbyn kautta. Tuovilassa ohitetaan kivisilta. Nyt ei ole enää pitkä taukopaikalle Karkkimalan vanhalle myllylle, joka on päivän reitin päätepiste.\nKarkkimala – Jokikylät – Koivulahti – Petsmo – Raippaluodon silta, 60 km\nKarkkimala – Veikkaala – Voitila, 10 km\nVoitila – Kuni, 10 km\nKuni – Koivulahti, 6 km\nKoivulahti – Västerhankmo, 7 km\nVästerhankmo – Petsmo, 4 km\nPetsmo – Koskö, 7 km\nKoskö – Jungsund, 7 km\nJungsund – Grönvik, 3 km\nGrönvik – Raippaluodon silta, 5 km\nToinen päivä aloitetaan pyöräilemällä avoimen maiseman halki, kunnes tullaan Veikkaalaan. Pyöräillään Kyrönjoen yli ja jatketaan pitkin jokivartta. Voitilassa tie puikkelehtii lähellä taloja. Täällä voit nähdä kosken läheltä tai pysähtyä Jokikirkolle.\nVallvikista seurataan mäkistä ja mutkaista hiekkatietä metsän läpi Kuniin. Voit halutessasi lyhentää reittiä ja pyöräillä suoraan Koivulahteen. Koivulahdessa voit taas tehdä ruokaostoksia tai pysähtyä kahville johonkin leipomoista.\nSitten matka jatkuu kohti Västerhankmoa. Täällä tie kiemurtelee punaisten tupien välistä. Petsmossa voit tutustua merenläheiseen asumiseen ja uimarantaan ennen kuin jatkat pikkuteitä eteenpäin Kosköhön. Kosköstä otetaan vielä vauhtia päivän viimeiseen kohteeseen. Matka vie hiekkatietä Jungsundiin ja lähelle merta.\nGrönvikissä voit käydä uimassa tai jatkaa kohti Raippaluodon siltaa, jonne päivän reitti päättyy. Täällä voit ihailla siltaa illan hämyssä ja ehdit vielä saada jotain syötävääkin.\nVinkki: Voit pidentää pyöräilymatkaa poikkeamalla Österhankmoon. Österhankmosta pitää palata takaisin samaa tietä. Västerhankmon ja Österhankmon väli on 8 kilometriä. Jos haluat, voit pidentää pyörälenkkiä myös poikkeamalla Köklotissa. Se on varmasti poikkeamisen arvoista, mutta silloinkin joudut polkemaan samaa tietä takaisin. Alskatin ja Norrskatin väli on 19 kilometriä. Köklotiin on matkaa 14 kilometriä.\nReittikuvaus Västerhankmo – Österhankmo\nReittikuvaus Alskat – Köklot – Norrskat\nRaippaluodon silta – Svedjehamn – Raippaluoto – Sepänkylä, 60–70 km\nRaippaluodon silta – Raippaluoto, 5 km\nRaippaluoto – Björkö, 16 km\nBjörkö – Svedjehamn, 2 km\nSvedjehamn –Raippaluoto, 18 km\nRaippaluoto – Karperö, 19 km\nKarperö – Sepänkylä, 6 km\nNyt alkaa jo reitin päätepiste häämöttää. Ennen kuin tie vie maailmanperintöalueelle, voit pistäytyä vielä Maailmanperintöportissa. Raippaluodossa voit ajaa kirkon kautta ja ehkä satamaan. Raippaluodosta saat polkea vähän pidemmästi ennen kuin saavut pengertietä pitkin Björköhön.\nBjörkössä voit pyöräillä kylän läpi ennen kuin jatkat Svedjehamniin. Björkössä ja Svedjehamnissa on paljon näkemistä ja tekemistä, joten täällä kuluu helposti pari tuntia, ellei halua kiirehtiä.\nSvedjehamnissa voi hyvin telttailla, mutta suunnitelman mukaan reitin viimeinen osuus pyöräillään vielä illalla. Kun Raippaluodon silta on ylitetty, matkaa ei ole enää pitkästi jäljellä. Jos haluat, voit pulahtaa iltauinnille Karperön uimarannalla ennen kuin pyöräilet viimeiset kilometrit takaisin Sepänkylään.\nVinkki: Jos haluat viettää päivän saaristossa, voit pyöräillä myös Vallgrundin ja Klobbskatin suuntaan. Välimatka Raippaluodosta Sommarösundiin on 13 kilometriä ja Raippaluodosta Klobbskatiin 26 kilometriä. Voit myös jakaa kolmannen päivän reitin kahdelle päivälle ja yöpyä Björkössä\nReittikuvaus Raippaluoto – Sommarösund\nReittikuvaus Raippaluoto – Klobbskat\nLyhennetty neljän päivän reitti\nSepänkylä – Sulva – Karkkimala, 35 km\nKarkkimala – Jokikylät – Koivulahti – Petsmo, 35 km\nVoitila – Koivulahti, 9 km\nVästerhankmo – Petsmo, 7 km\nVinkki: Halutessasi voit lyhentää matkaa jatkamalla Koivulahdesta suoraan Sepänkylän lähtöpaikalle. Silloin tämän päivän reitti on noin 30 km.\nPetsmo – Jungsund – Raippaluoson silta, 25 km\nVinkki: Halutessasi voit lyhentää matkaa jatkamalla Kosköstä Karperön kautta Sepänkylän lähtöpaikalle. Silloin tämän päivän reitti on 15–20 km.\nRaippaluodon silta – Raippaluoto – Sepänkylä, 35 km\nRaippaluodon silta – Raippaluoto, 7 km\nVinkki: Halutessasi voit pidentää matkaa päivällä tai kahdella. Pyöräile esimerkiksi Svedjehamniin tai Sommarösundiin. Etäisyys Raippaluodon ja Svedjehamnin välillä on noin 20 km ja Raippaluodon ja Sommarösundin välillä 10–15 km\nReittikuvaus Raippaluoto – Svedjehamn


Meidän ravintolat – Deli Piste\nMeille on tärkeintä kuljetuspalvelu, mutta yhtä tärkeätä on myös yhteistyössä toimivat ravintolamme. Arvostamme suuresti joka ikistä ravintolaa, joka on lähtenyt meidän kanssa tekemään yhteistyötä ja kokeilemaan uusia toimintamalleja. Haluammekin osoittaa suurta kiitosta meidän yhteistyökumppaneille pääkaupunkiseudun alueella.\nHima&Sali on Kaapelitehtaalla sijaitseva pääasiallisesti Wokki-ruokia tarjoileva ravintola. Wokit valmistetaan suoraan nenän edessä huippukokkien toimesta. Valikoimat kasvisten ja lihan suhteen ovat erittäin laajat, ja raaka-aineet tietysti parasta laatua.\nVoipojat toimii Lauttasaaressa lähellä veneliikkeitä rauhaisalla kerrostaloalueella. Paikka on erittäin kotoisa ja palvelu ystävällistä. Ruoka on tuoretta ja ensiluokkaista. Voipoikien lounaslista vaihtuu päivittäin, joten on varaa mistä valita.\nBulevardi 15, Levant. Middle Eastern Street Foodia tarjoileva pieni muutaman asiakaspaikan omaava ravintola on sympaattinen. Paikan omistajat ovat kotoisin lähi-idästä. Ruoka on simppeliä, mutta sitäkin näyttävämpää ja maistuvaa. Levantin Falafelit ja Mezet ovat saavuttaneet Helsingissä suurta suosiota, eikä syyttä.\nTaste of Thai Ruoholahdessa Itämerenkadun toisessa päässä tarjoilee perinteisiä thaimaalaisia makuja. Ruoka ei ole liian tulista suomalaisen makuun. Ravintolassa on päivittäin vaihtuva lounasbuffet, joka on erittäin kattava. Buffetista saa varmasti vatsansa täyteen monenlaisia herkkuja.\nToivomme, että pääsette maistamaan meidän ravintoloiden herkullisia lounaita!\nMinh Nguyen\t2015-09-11T09:47:36+00:00\n(Suomi) Kuinka automatisoida työpaikkaruokailu\nVerkkosivujen ulkoasu uudistuu\n(Suomi) Miltä ruokavalion tulisi näyttää päivän aikana?\n(Suomi) Ruoan tilauspalvelu verkossa\n4 vinkkiä hyvän catering palvelun löytämiseen\nHelsinki Restaurants, why some earns and some don’t?\nNew way to have lunch\nCatering ja neljä muuta uutista\nToivotamme kaikille hyvää kesälomaa\nKenelle Deli Piste oikein on?\nAsiakastapaamisia ja markkinointia


Niin Kauan Kuin | Yle Areena Vanhat Kotimaiset Elokuvat\nToimenpide on voimassa niin kauan kuin huoli ruuhkautumisesta kestää. Se liittyy EU:n sisämarkkinoista ja palveluista.\nKoronavirus konkretisoitui monessa perheessä tyhjentyneissä kalentereissa. Kun kaikkien harrastukset loppuivat kuin seinään,\nTämä on kaikille varmaan vähän raskasta aikaa, niin ei pidä ajatella niin yksipuolisesti, vaan yrittää mieluummin luoda.\nMakaronitehtaalla Hyvinkäällä painetaan töitä nyt kolmessa.\n– – Tehtaalla tehdään hommia nyt ympäri vuorokauden. Näin jatketaan niin kauan kuin sille on tilausta, hän kertoo. Hyvinkäällä.\nSuomen, niin kuin muidenkin maiden, massiivisten tukipakettien on tarkoitus auttaa pahimman yli. Niillä tuetaan yrityksiä,\nKoululaiset eivät syö koulussa, eikä ravintoloihin mennä niin kauan kuin tilanne on päällä. Kaikki tämä vaikuttaa.\nNiin kauan kuin olet testauksen piirissä, sinulla tulee olla voimassa oleva erivapaus. Jos sinulla on COVID-19-pandemian aikana vaikeuksia päästä lääkärille erivapaushakemusta tukevien asiakirjojen.\n– Hallitus voi sitten käytännössä tehdä mitä haluaa, niin kauan kuin haluaa, sanoo kansalaisjärjestö Unkarin.\nTaalaliigalta on ruvettu odottelemaan ikäviä uutisia. Euroopassa kaikki isot jääkiekkosarjat ovat lyöneet hanskat tiskiin.\n– Niin kauan kuin sen juurisyytä eli epidemiaa ei saada kuriin, heijastusvaikutukset koko talousjärjestelmään ovat vakavia,\nNyt myös Facebook on ilmoittanut laskevansa sisältöjen toistotarkkuutta Euroopassa niin omalla alustallaan kuin omistamansa.\n– Niin kauan kuin Tokio-ikkuna on auki, meidän tehtävämme on hakea ratkaisuja, Paavolainen sanoi. Mitä tunnetta artikkeli.\nRauman pandemiapoliklinikalla otettiin perjantaina.\n– Rauman terveysaseman pandemiapoliklinikalla aloitettiin koronavirustestien otto perjantaina. Rauman terveyspalveluiden.\nPoliisiylijohtajan mukaan valvonta jatkuu niin kauan kuin rajoitus on voimassa. Päävastuu oikein toimimisesta on kuitenkin.\nUnkarissa aiotaan tänään hyväksyä uusi koronavirusta koskeva laki, jonka myötä hallitus voisi hallita maata asetuksin ja.


Tiistai 1.12.2020 – koronaturvallinenlappi.fi\n(ajantasaiset tiedot klo 13.56)\nTilanne sairaanhoitopiirin alueella rauhallinen\nEdellisen katsauksen jälkeen ei ole todettu yhtään uusia tapauksia.\nViime viikolla (viikko 48) otettiin 3025 koronavirustestiä, joista positiivisten osuus oli 0,86 prosenttia. Otetuista testeistä pika-antigeenitestejä oli 1387, eli n. 46 %.\nVaikka tapausmäärät ovat lähiaikoina nousseet, ovat ne liittyneet muutamaan jo olemassa olleeseen ketjuun, joissa alkuperä on tunnistettu.\nKahden edellisen viikon (viikot 47 ja 48) perusteella ilmaantuvuusluku on 33,7/100 000 asukasta.\nEdellisen viikon (viikko 48) perusteella ilmaantuvuusluku on 23,7/100 000 asukasta.\nViikko 49 (kuluva viikko): 0 tapausta (1.12. klo 13.56 mennessä)\nKaiken kaikkiaan Lapin sairaanhoitopiirissä on todettu 331 tapausta, joista 31 on todettu ulkopaikkakuntalaisilla.\n(ajantasaiset tiedot klo 9.14)\nJyri J. Taskila: ”Epidemian hallinta ei ole viranomaisten ansiota, vaan sen ratkaisee yhteistyö alueen ihmisten kanssa”\nEdellisen katsauksen jälkeen ei ole todettu uusia tapauksia. Kuluvalla viikolla ei ole todettu yhtään tapausta.\nLänsi-Pohjan sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Jyri J. Taskila haluaa kiittää Länsi-Pohjan asukkaita suositusten noudattamisesta sekä tartunnanjäljittäjiä Länsi-Pohjan kunnissa. Erityiskiitoksen hän antaa Tornion tartunnanjäljittäjille.\nKahden viikon ilmaantuvuusluku on 60,2/100 000 asukasta. Edeltävän 14 vuorokauden vastaava luku on 111,97/100 000 asukasta. (Lähde: THL)\nJouluostoksilla on muistettava pitää turvavälit ja käyttää kasvomaskia. Ruuhkaa ja ihmisjoukkoja on syytä välttää. Johtajaylilääkäri Jyri J. Taskila vetoaa myös kauppakeskuksiin, joiden on syytä miettiä miten Länsi-Pohjassa voidaan välttää joulun ostosruuhkat.\nViikko 49 (kuluva viikko): 0 tapausta (1.12. klo 9.14 mennessä)


IL: Madonna saapuu jälleen konsertoimaan Suomeen - Uutiset - Radio Nova\nIL: Madonna saapuu jälleen konsertoimaan Suomeen\n28.02.2015 10:50 -\nPopin kuningatar Madonna tulee Suomeen konsertoimaan seuraavalla kiertueellaan, kerto Iltalehti. Lehden mukaan Madonna World Tour 2015 -Wikipedia-sivustolla on lueteltu maat, joissa tähti vierailee, ja Helsinki komeilee mukana.\nRebel Heart Tour -niminen kierue alkaa syyskuussa The Quebecor Arenalta Kanadasta ja päättyy helmikuussa 2016. Konserttien tarkemmat päivämäärät julkistetaan lähipäivinä. Laajamittainen kiertue kattaa Yhdysvaltojen, Kanadan, Australian ja Euroopan lisäksi Aasian.\nMadonna vieraili Suomessa viimeksi vuonna 2012 MDNA-kiertueellaan. Tuolloin tähti esiintyi Olympiastadionilla.\nsuomi madonna helsinki MDNA Rebel Heart Tour