hyvitysmaksuista | ..:: Hannu Oskala ::..\nBy hannuoskala 69 Kommentit\nCategories: politiikkaa, tekijänoikeudet ja vehkeet\nTags: hyvitysmaksu, tekijänoikeudet, tyhjäkasettimaksu\nDisclaimer: Olen saanut hyvitysmaksutuotoista jaettuja apurahoja useampia kertoja.\nEduskunta päätti eilen laajentaa hyvitysmaksuja koskemaan myös ulkoisia kovalevyjä. Matkapuhelimet jätettiin jälleen maksun ulkopuolelle.\nKeskustelu asiasta on hankalaa, koska asiassa risteää ainakin kolme teemaa, joita pitäisi pystyä käsittelemään erillisinä, mutta jotka helposti klimppiytyvät:\n1. Hyvitysmaksuilla tuettu kulttuuri\n2. Hyvitysmaksujen periaattellinen oikeutus\n3. Hyvitysmaksujen käytännöllinen toteutus\nKuva: Taniapaz, Flickr cc-lisenssi\nEnsimmäinen kohta on kulttuurin tekijöille tärkein: hyvitysmaksuilla kerätyillä rahoilla tuetaan Suomessa paljon sellaista kulttuuria, joka ei saa tukea mistään muualta.\nTuoreen Gramexpressiin mukaan ESEK:ltä tukea ovat saaneet äänitetuotantoon mm. ”Anal Thunder” -yhtye (800€) ja Keski-Pohjanmaan kamariorkesteri (3000€). Millä muulla listalla nuo nimet voisivat olla yhtä aikaa?\nItse olen saanut tukea niin harjoittelemiseen, julkaisemiseen, esittämiseen kuin klubien järjestämiseenkin. ESEK on juuri sellaista äärimmäisen tehokasta ja moniarvoista tukitoimintaa, jota toivoisi maassamme olevan enemmänkin. Olen ymmärtänyt, että sama koskee myös AVEK:ia ja muita hyvitysmaksun tuottoja jakavia tahoja.\nIlman hyvitysmaksutuottoja suuri osa uutta luovasta suomalaisesta kulttuurista on vaakalaudalla. Tilanne on todella ikävä.\nTällä ei kuitenkaan ole periaatteessa mitään tekemistä hyvitysmaksujen kanssa. Voidaan varsin hyvin perustella, että hyvitysmaksuja jakavien järjestöjen kaltainen vertaisarviointiin perustuva apurahajärjestelmä olisi hyvä olla olemassa joka tapauksessa. Ja verorahoitus olisi vuosittain vaihtelevan hyvitysmaksusumman sijaan monella tapaa kestävämpi ratkaisu.\nSe että hyvitysmaksuilla rahoitetaan hyviä asioita ei yksin riitä legitimoimaan niitä.\nKuva: Giovanni Scanavino, Flickr, cc-lisenssi\nToinen onkin sitten monimutkaisempi. Hyvitysmaksu juontaa juurensa 1980-luvulle ja yksityisen kopioinnin syntyyn.\nEnnen c-kasettinauhureiden yleistymistä vain aniharvat jaksoivat kopioida iskusäveliä kelanauhalta toiselle. Äänitys oli vaivalloista, kopio huonotasoinen ja laite vaikeasti liikuteltava. Kasetti muutti tilanteen täysin ja yksityinen kopiointi kasvoi suorastaan räjähdysmäisesti. Käsi sydämelle, kenellä meistä 70- tai 80-luvuilla syntyneillä ei ollut kaverilta kopioituja kasetteja?\nLaillisen yksityisen kopioinnin aiheuttama haittaa kompensoimaan kehitettiin ns. kasettimaksu – tyhjän nauhan hinnasta pieni osa kilahti tekijöille, joiden tuottamaa musiikkia nauhoille pääasiassa kopioitiin.\nPeriaate oli varsin yksinkertainen, hyväksyttävä ja ymmärrettävä.\nSamaa periaatetta noudattaa myös nykyinen laki; pieni hyvitysmaksu tallennusmedian hinnassa mahdollistaa laillisen yksityisen kopioinnin. Vaikka hyvitysmaksutuotto on romahtanut viime vuosina, niin yksityisen kopioinnin määrä ei ole laskenut, pikemminkin päin vastoin.\nOngelma onkin lähinnä siinä, miten hyvitysmaksu voitaisiin toteuttaa ja kohdentaa oikein.\nKuva: Matthew Miller, Flickr, cc-lisenssi\nKasettimaksun evoluutio hyvitysmaksuksi oli luonteva.\nAina aika-ajoin hyvitysmaksun piiriin vain lisättiin uusia tallennusformaatteja. Erilaisten nauhojen kohdalla tilanne oli yksinkertainen: mitä pidempi kasetti, sitä enemmän sille mahtui sisältöä ja sitä korkeampi vastaavasti oli maksukin. En ainakaan muista suurta julkista mutinaa vhs-nauhojen yhteydessä. Kasetin hinta oli joka tapauksessa kohtuullinen ja nauhoja käytettiin lähinnä siihen, mitä hyvitysmaksun oli tarkoituskin korvata – tekijänoikeuden suojaamien teosten yksityistä kopiointia.\nKehitys kehittyi ja homma pelasi aina viime vuosiin saakka. Nyt koko järjestelmä on monestakin syystä syvien ongelmien edessä.\nYksi suuri virtahepo olohuoneessa on kännyköistä yhä puuttuva hyvitysmaksu. Keilaniemen jättiläinen sanelee ehdot suomalaisessa politiikassa. Ironisinta koko hommassa on se, että kännykkä olisi ehkä luontevin lisä vanhan järjestelmän piiriin! Niin paljon musiikkia suomalaisten puhelimiin on eri tavoilla kopioitu. Anssi Kela kirjoittaa:\nTaloustutkimuksen 3/2010 mukaan yli miljoona suomalaista on tallentanut puhelimeensa musiikkia, keskimäärin 97 kappaleen verran – yhteensä valtakunnan luureissa soi siis yli 90 miljoonaa kappaletta.\nMutta ongelmia on muitakin.\nYhä suurempi osa eri medioille tallennettavasta materiaalista on käyttäjien itsensä tuottamaa. Toisin kuin c-kasettia, ei kukaan tarvitse teran kovalevyä vain kopioidakseen musaa tai leffoja. Kuluttajien itsensä tuottamat valokuvat, digivideo ja varmuuskopiointi vievät yhä suuremman osan tallennustilasta.\nOngelman ydin on siis maksun kohdentuminen. Yhä pienempi osa sisällöistä on sitä, millä korvaus perustellaan.\nOsa hyvitysmaksun piirissä olevista formaateista on myös outoja. En voi ymmärtää esim. kameroiden muistikorttien hyvitysmaksuja – enhän minä järkkärini kortille kenenkään muun kuvia saati sitten mp3-tiedostoja lataa.\nMyös tallennusmedioiden kapasiteetin kasvu on alkanut tehdä koon mukaan määräytyvän maksun irrelevantiksi. Yhdelle terabitin kovalevylle kun mahtuu arviolta noin 200 000 musiikkikappaletta, joka lienee enemmän kuin suurin osa kuluttajista koskaan tulee kuuntelemaan, saati kopioimaan.\nHyvitysmaksun piiriin pitäisi toki saada nyt myös e-kirjat. Tiedoston koko muuttuu viimeistään tämän vuoksi täysin järjettömäksi tavaksi määrittää maksun suuruus. Onhan kirja paljon arvokkaampi kuin yksittäinen musiikkikappale, mutta silti teran levylle mahtuu 200 000 kirjaa eli kirjastollinen. Iso kirjastollinen.\nMyös fyysinen media on tulossa tiensä päähän. Itse käytän Dropbox-nimistä verkkokovalevy-palvelua, josta hyvitysmaksua ei tietenkään tarvitse maksaa. Se kun ei ole fyysinen eikä sitä myydä Suomessa vaan internetissä. (Voin muuten suositella. Ihan loistava systeemi.)\nPilvipalvelut ovat jo arkipäivää, eikä tietokoneen, matkapuhelimen tai digiboksin massamuistin koko millään tavalla määritä laitteella käytettävän yksityisesti kopioidun sisällön määrää.\nKuva: Stallio, Flickr, cc-lisenssi\nNo minkälaisia johtopäätöksiä tästä sitten pitäisi vetää?\n”Taiteilija-blokki” karvahattulähetystöineen vetää johtopäätöksen että koska kohta 1 on elintärkeä ja 2 oikein, niin 3 täytyy vaan vetää eteenpäin välittämättä toimintaympäristön muutoksista.\n”Piraattihenkisemmät” tuntuvat perustelevan ajattelunsa siten, että koska 3 on väärin, on myös 2 perusteeton ja 1 turhaa luddiittien kitinää.\nMinun ajatteluni on jostain noiden väliltä. Mielestäni median kokoon ja uusiin fyysisiin tallennusmedioihin perustuva hyvitysmaksu tulee muutaman vuoden sisään tiensä päähän. Ehkä hyvitysmaksu olisikin järkevämpi sitoa päätelaitteen ominaisuuksiin kuin muistiin. (Mp3-soittimesta maksu, kamerasta ei, monikäyttöisestä muistikortista ei.)\nOlisi myös varmaankin syytä tutkimustiedon perusteella arvioida kuinka suuri osa esim. teran kovalevyn kapasiteetista on hyvitysmaksun piirissä. Kokonaan se ei sitä varmaankaan enää ole.\nSiirtymäkaudella maksun ulottaminen esim. kännyköihin ja ulkoisiin kovalevyihin on kuitenkin perusteltua. Tässäkin asiassa kannattaa ”seurata rahavanaa” eli kuka voittaisi ja kuka häviäisi. Hyvitysmaksun laajentamista vastustavat maailman suurimmat laitevalmistajat. Tietenkin. Ne ovat saamapuolella. Häviäjiä ovat sisällöntuottajat. Ei järin reilua sekään.\nUlkoisten kovalevyjen käyttäjistä 54% kuitenkin käyttää niitä hyvitysmaksujen tarkoituksen mukaisesti:\nJos laillisen yksityisen kopioinnin mahdollistava korvaus maksettaisiin yhteisistä verovaroista, joutuisi “Pihtiputaan mummokin” osallistumaan toisten kopioinnin korvaamiseen. Kumpi on reilumpaa?\nSuurin hyvitysmaksuista luistava taho tällä hetkellä on kuitenkin laajakaista-palveluiden tarjoajat. Ei kukaan hanki 100MB:n liittymää vain sähköpostia ja naamakirjaa varten. Kyllä nopeaa laajakaistaa tarvitaan nimenomaan sisältöjä varten. Arttu Tolonen lausuu laatuisasti kolumnissaan.\nAjatus ilmaisesta musiikista on loistavaa bisnestä tälle kohtalaisen tehokkaasti yli kansallisten rajojen järjestäytyneelle liiketoimintasektorille, jonka puitteissa varmasti tosi moni ikävyydessä ja mälsyydessä karrikatyyrien levy-yhtiöpatruunalle vertoja vetävä nilkki ansaitsee elantonsa. Sen liikevaihto on kasvanut vielä hurjempaa vauhtia kuin musiikkiteollisuuden on romahtanut. Vuosien 2004 ja 2009 välillä kiinteitä ja mobiili-internet-yhteyksiä tarjoavien yritysten liikevaihto nelinkertaistui $226 miljardiin, kun taas musiikkiteollisuuden liikevaihto kutistui $25 miljardista $16 miljardiin.\nHyvitysmaksu on hyvä olla olemassa myös tulevaisuudessa.\nTärkein minulle näistä kolmesta on kuitenkin kohta 1. Hyvitysmaksuilla tuetaan kulttuuria, joka ei saa tukea mistään muualta. Tuki on vertaisarviointiin pohjautuvaa, pienimuotoista, harkinnanvaraista, moniarvoista ja ennakkoluulotonta. Tätä tarvittaisiin ehdottomasti lisää.\nToisin kuin moni perinteinen tukimuoto, kuten orkesterilaitos, hyvitysmaksuilla tuetaan usein hankkeita, jotka voivat synnyttyään pärjätä omillaan ilman subventiota. Tarvitaan vain siemenraha. ”Kulttuurin starttirahaa”, if you will. On todella sääli, jos tämä loistava tukikanava kuihtuu pois.\nSiksi toivoisinkin, että valtio näkisi tilanteessa päivän politiikan yli – rajustikin vaihteleva hyvitysmaksukertymä voi olla osa tämän tuen rahoitusta, mutta ainoaksi rahoituslähteeksi se on tulevaisuudessa liian epäluotettava. Fiksu ratkaisu voisi olla yhdistää nykyinen hyvitysmaksukertymä budjettirahoitukseen tappiontakaus -hengessä.\nTänä vuonna hyvitysmaksukertymä oli noin kuusi miljoonaa euroa, vähän yli euron per suomalainen siis. Aika pieni korvaus yksityisen kopioinnin mahdollistamisesta, eikö vain? Onko tämä maksu todellakin polttavin vääryys maassamme?\nP.S. Molemmat päähallituspuolueet saavat muuten ensi vuonna puoluetukea yli yhdeksän miljoonaa euroa.\n69 Responses to “hyvitysmaksuista”\n1 Markus J\njoulukuu 17, 2010 6:54 am\nHyvitysmaksua maksetaan siis, jotta yksityinen kopiointi olisi sallittua.\nOkei, laitetaan hyvitysmaksu verkkoyhteydelle, (sisäisillekin) kovalevyille ja matkapuhelimille.\nOstan verkkomusiikkikaupasta kappaleen tietokoneellani ja siirrän sen puhelimeeni. OSTAN siis kappaleen. Maksan hyvitysmaksua\n– Kovalevytilasta – vaikka kappale ei ehkä tällä levyllä pysyisikään kuin sen pienen hetken ennen sen synkronointia puhelimeen\n– Puhelimen tallennuskapasiteetista\nTässä olisi siis kolminkertainen hyvitysmaksu kappaleesta, jonka maksoin. Vähän sama kuin joutuisin maksamaan litrakohtaista vesimaksua polttoaineesta, jota bussi käytti, kauppakassista, jos ostoksia kuljetin ja vesilasista, josta ostamaani maitoa join.\nJos tuo on yksityistä kopiointia, niin entä jos yksityinen kopiointi kiellettäisiin laissa? Verkkomusiikkikaupat laittomiksi? Puhelimiin ei käytännössä voisi saada musiikkia mitenkään (pl. radiot ja valmiiksi ladatut muistikortit), mp3-soittimet olisivat käytännössä kanssa historiaa.\nEn väitä, että tilanne on helppo. Hyvitysmaksun suuruus ei ole ollut erityisen merkittävä osuus juurikin kasettiaikana, mutta nykyään täytän tyhjät DVD-levyt jollain ihan muulla kuin (muiden) mediatiedostoilla; käytännössä varmuuskopiot ja käyttöjärjestelmät (linux, bsd, sekä muut vastaavat kuten muistitestaukset, vianselvitysohjelmat, kovalevyn tyhjennysohjelmat – kaikki vapaan levityksen alaisina).\nVideota tai musiikkia DVD-levylle? Hyi mikä ajatuskin, noin kankea formaatti median nautiskeluun on kauhistuttava ajatuksenakin nykyään.\nKuitenkin DVD-levyjen hinta Suomessa hyvitysmaksujen jälkeen on niin järjetön (vrt. esim Saksa), että jollei ole paniikkitilanne, en taatusti tyhjää optista mediaa kotimaasta hanki. Koska ulkoista kovalevyä en käytä myöskään (muiden tekemän) median tallentamiseen, en taatusti tule niistäkään hyvitysmaksuja maksamaan.\nOlen mielelläni maksanut laitteesta sen 10-15e lisähintaa ostaessani suomalaisesta kaupasta vs. saksalaisen hinta posteineen, mutta tälläinen tuplahinta on vaan silkkaa vittuilua. Seuraus: en osta kotimaisista lainkaan, menee niin hyvitysmaksut saamatta, kuin myös verot ja katteet – Suomalainen häviää aina.\nVarsinkin kun jatkuvasti levyjä suojataan kopiosuojauksilla, ensimmäinen askel (teoksen saaminen levyltä levitettävään muotoon) tapahtuu lakeja kiertäen, tehden koko ketjusta ilmeisesti lakeja rikkovan. Perustelut hyvitysmaksulle kuitenkin pysyvät, sillä on mahdollista ”nauhoittaa” televisio-ohjelmia ja radiossa soitettuja kappaleita. Käytännössä maksetaan rikollisuusmaksua, tai maksua tyhjästä.\nSuomessa kuitenkin kontrolloidaan aivan kaikkea viimeiseen hengenvetoon asti, ja liika on vain liikaa. Kansa alkaa kapinoimaan. Vaaditaan rationaalisia perusteluita, ja jos perustelut eivät ole uskottavia, niitä ei, no, uskota. Mainitsemiesi ”erikoisten” taitelijoiden tukeminen hyvitysmaksuilla, joita maksetaan kuitenkin pääasiassa ulkomaalaisten tähtiartistien ja hollywoodin elokuvatuotosten kopioinnin sallimisesta on yksi näistä uskottavuusongelmista.\nHyvitysmaksu on siis mediankäyttövero, millä ei ole oikeasti mitään tekemistä yksityisen kopioinnin sallimisen kanssa. Maksammeko hengitysmaksua, koska saamme kerätä jokamiehenoikeuksien salliessa marjoja metsästä?\nEIEIEI, en sanonut äskeistä, unohtakaa. En halua taas yhtä uutta lisäveroa.\nKyseessä ei ole polttavin kysymys maassamme. Jos keskittyisimme vain suurimpaan ongelmaan, emme olisi koskaan päässeet pois vaiheesta, jossa nypimme kirppuja laumamme vanhimman niskakarvoista.\nEikä maksukaan ole suuri, se on vain pisara meressä, siinä pienillä ja yhä lisääntyvillä maksuilla täytetyssä meressä. Eihän Suomessa mikään ole maailman kalleinta; perustelu jota käytetään hintojen, verojen ja maksujen nostamiseen. Kokonaismäärä onkin sitten sitä ihanaa luettavaa, kun ostovoimallamme kappailemme mm. Bulgarian kanssa. Onko siis ihme, että tälläiset lisämaksut, joilla ostovoimaa entisestään lasketaan, ja kun sitä mediaakin muuten heikommin sitten ostetaan, kirvoittavat (pun jne) kapinaa, aiheen kuitenkin ollessa verkkokeskusteluissa, nykypäivän torikokouksissa, se helposti koskettava aihe?\n”Toimiva yhteiskunta ei synny kontrolloimalla, vaan yhdessä tekemällä”, sanoo tehtavasuomelle.fi\nHaluammeko tästä yhteiskunnasta toimivampaa, missä oikeasti tehtäisiin yhdessä – tukien sitä kulttuuriakin, vai lisää pakkopullaa, millä ihmisistä saadaan lamaantuneita ja apaattisia, ja kulttuurinkin merkitys on vähän niin ja näin?\nTaisi lähteä vähän sana lapasesta :)\n2 Mikko Särelä\njoulukuu 17, 2010 9:04 am\nHannu, hyvä kirjoitus – erityisen hyvää on tuo ongelman jaottelu kolmeen osaan. Itse en ehkä osu tuohon ketjuun, jonka itse sanot piraattien näkökulmista. Pidän kolmosta haitallisena, mutta ykköstä ihan oikeasti hyvänä asiana. Siksi näkisin mieluummin ratkaisun, jossa hyvitysmaksu lakkautetaan, mutta valtio ottaa budjettiinsa noin 10 miljoonan euron kokoisen erän kulttuuriapurahojen jakamiseen.\nYksi asia, jota et käsittele kirjoituksessasi lainkaan on se, montako euroa valtio menettää siksi, että hyvitysmaksu on käytössä. Esimerkiksi nyt ulkoisissa kovalevyissä hyvitysmaksu on käytännössä tuon 21 euroa. Halvimmat levyt maksavat alle 50€ (ilman sitä maksua) joten hyvitysmaksun osuus myyntihinnasta tulee olemaan yli 30%. Tämä tarkoittaa sitä, että merkittävä osa ihmisistä ostaa tuotteensa netin kautta ulkomailta ja valtio menettää verotuloja (esimerkiksi ALV:n muodossa).\nItse en myöskään pidä maksun pääveroluonteesta. Periaatteessa saman maksun joutuu maksamaan köyhä opiskelija ja hyvätuloinen toimihenkilö. Opiskelijalle 21 euroa tarkoittaa noin viikon ruokabudjettia – alkaako hahmottua se, miksi jotkut ihmiset ovat raivoisasti tällaista maksua vastaan?\nMutta palatakseni asiaan: mitä olet mieltä siitä, että maksu lakkautettaisiin ja kulttuuribudjettiin lisättäisiin suurinpiirtein vastaavan kokoinen summa apurahoja varten?\n3 Arttu Tolonen\njoulukuu 17, 2010 10:53 am\nMun mielestä samoilla periaatteilla jaettava, stabiili apurahabudjetti olisi huomattavasti parempi. Kukaan ei ole tarjonnut. Onkohan kukaan kysynyt?\n4 Kaj Sotala\njoulukuu 17, 2010 11:06 am\nHyvä, kiihkoton molempien osapuolten kantoja tarkasteleva teksti. Näitä lisää. Itse lisäisin noihin periaatteellisiin ongelmiin vielä sen, että ”hyvitysmaksu on korvaus laillisesta kopioinnista”-perustelu käy sitä horjuvammaksi, mitä vähemmän ihmisten harrastamasta kopioinnista on varsinaisesti laillista.\nNoista hyvitysmaksuilla rahoitetuista apurahajärjestelmistä on varmaan joku hyvä yhteenveto jossakin, osaisitko linkata?\n5 Tarmo Toikkanen\njoulukuu 17, 2010 11:10 am\nTeloustutkimuksen piirakkakaaviota on pakko kommentoida. Mielestäni pitäisi erottaa varmuuskopiointi muusta käytöstä ulkoisen kiintolevyn kohdalla. Eli jos minulla on tietokoneella musiikkia ja käytän ulkoista levyä kaiken varmuuskopiointiin, tuntuu vähän hölmöltä siitä maksaa hyvitysmaksua. Jos sen sijaan käytän levyä musiikin (muiden tekemän, yksityiskopiointioikeuden perusteella tekemieni kopioiden) säilömiseen, jota en säilö muualla, lienee hyvitys tästä käytöstä paikallaan.\n6 Kalle Björklid\njoulukuu 17, 2010 11:34 am\nKiitos kiinnostavasta kirjoituksesta\nottamatta kantaa mihinkään muuhun, jäin ihmettelemään, että miksi mielestäsi se, että ulkoisella kovalevyllä on musiikkia tai videoita tarkoittaa suoraan sitä, että sitä käytettäisiin ”hyvitysmaksujen tarkoituksen mukaisesti”?\nKorjaa jos olen väärässä, mutta seuraavat tavat tallentaa musiikkia tai videoita kännykkään tai ulkoiselle kovalevylle eivät ole näin maallikon näkökulmasta perusteita hyvitysmaksuille:\n– itse kuvatut videto tai itse tekemä musiikki\n– ilmaiseksi laillisesti saatavilla oleva musiikki tai video (jossa on luovuttu oikeuksista saada palkkiota, vrt. CC lisenssi)\n– maksetut musiikkilataukset verkosta\n– ostetuilta omilta CDiltä musiikin kopiointi kännykkään (tämä tietysti voidaan ajatella kiistanalaiseksi koska CD:tä voi kuunnella saman aikaisesti joku toinen perheenjäsen jos perhettä on…)\nOttaen muuhun kantaa: henk. koht. kulttuuri on sen verran tärkeää että toivon että sen tukemista ei vähennettäisi, ja mielellään makselen hyvitysmaksuja (vaikka en uskaokseni juurikaan tee mitään sellaista millä hyvitysmaksua perustellaan) kunnes joku kuluttajan kannalta reilumpi systeemi kehitetään.\nItse muuten ostan noin 4 teratavua ulkoisia kovalevyjä vuodessa valokuvapuuhastelun takia. 2 teraa kuvia (RAW-muoto ja työtiedostot, TIFF tai vastaava formaatti, vievät todella paljon tilaa varsinkin kuin nykykameroiden pikselimäärät ovat sitä mitä ovat) ja varmuuskopiot niistä\nJa tässä vaiheessa kävin surffaamassa sen verran, että ilmeisesti tuo 4 teraa (1 teran kovalevyinä) maksaa 84 euroa vuodessa. Onhan tuo kyllä jo melkoisesti sekä käytännön että periaatteen tasolla.\njoulukuu 17, 2010 11:41 am\nKommentoin, jotta voin kehua nimimerkin ”Markus J” kirjoitusta, jossa nostettiin esiin mainio pino oleellisia pointteja. Yksi suosikkivääryyksistäni on juurikin tuo ”Tässä olisi siis kolminkertainen hyvitysmaksu kappaleesta, jonka maksoin” -kohta.\nKännyt olisivat muka luonteva lisä tähän karuselliin? Miten niin? Olen ripannut kaupasta ostamani levyt koneelleni kätevyyden nimessä, miksi minun pitäisi maksaa jonkun kappaleen siirtämisestä puhelimeeni soittoääneksi vielä lisää? Jo kertaalleen maksetun musiikin siirtämisestä ”levyhyllyn lokerosta toiseen”? Minä haluaisin kyllä tietää, mikä tässä on taas olevinaan järkenä.\nAi niin, teinien pelleilystä on tietysti hyvä rangaista koko muuta valtakuntaa. Reilu peli.\nSuomi on mielettömän kallis maa elää, vallankin kun kaikesta mahdollisesta vedetään ”pieni” vero tai korvaus, jolloin nettotuloksena kaikesta menee mieli. Juu, ihan kaikki ei *vielä* ole kalleinta maailmassa mutta kova hinku siihen tuntuu olevan päästä… Minusta kasettimaksu on nykypäivänä tyystin moraalitonta ylimääräistä taskullakäymistä asioista, joista on jo maksettu kerran, pari. Hyvitysmaksun mukana taskullakäyntejä tulee helposti muutama lisää. Kiitos vain, tilaan kaiken ennemmin ulkomailta, siinähän ihmettelette, miksi kasettisuojelumaksutulot putoavat entisestään. Omaan jalkaan on aina mukava ampua.\nAlkuperäisen kirjoittajan kanssa olen kyllä sitä mieltä, että kasettimaksujärjestelmä olisi syytä korvata jollain muulla. Korvaavan järjestelmän soisin toki olevan vähemmän epäreilu ja ehkei enää tyystin väärältä tuntuva. Toisin kuin legendaarinen kasettimaksu.\n8 Mikko O\nhelmikuu 18, 2011 3:16 pm\nHyvä kirjoitus Imperialis. Alempana toisessa vastauksessa olen esittänyt oikeudenmukaisen ratkaisun. Sitä vaan ei tule koskaan tapahtumaan, eihän tällaista automaattista rahasampoa voi alkaa horjuttamaan.\n9 Michael Perukangas\njoulukuu 17, 2010 11:49 am\nOlen vastikään törmännyt tähän käsitteeseen ”hyvitysmaksu”. Osaisitko vääntää rautalangasta lyhyesti, mikä on sen periaate ja miten se käytännössä toteutetaan?\nMichael, kulttuurin kuluttaja\n10 Toivo Lammikko\njoulukuu 17, 2010 12:15 pm\nKiitoksia hyvästä kirjoituksesta!\n”Ensimmäinen kohta on kulttuurin tekijöille tärkein: hyvitysmaksuilla kerätyillä rahoilla tuetaan Suomessa paljon sellaista kulttuuria, joka ei saa tukea mistään muualta.\nJos laillisen yksityisen kopioinnin mahdollistava korvaus maksettaisiin yhteisistä verovaroista, joutuisi “Pihtiputaan mummokin” osallistumaan toisten kopioinnin korvaamiseen. Kumpi on reilumpaa?”\nMiksei kulttuuria (joka ei saa tukea mistään muualta) tuettaisi verovaroin ”hyvitysmaksun” sijaan? Kyllähän se olisi huomattavasti reilumpaa ainakin kuluttajien kannalta, myös sen kuuluisan Pihtiputaan mummon.\nTärkeintä, että artisti saa kohtuullisen korvauksen tekemästään taiteesta ja mahdollisuuden tehdä lisää taidetta. Mutta tärkeää on myös se, että kuluttajan ei tarvitse maksaa epäreiluja korvauksia tyhjästä.\n11 Mikko O\nhelmikuu 18, 2011 3:14 pm\nYhtälailla kaikki kuluttajat maksavat jos se verovaroista tehdään. Hyvitysmaksulle ei löydy yhtään kestävää perustetta, ennen kuin se toteutetaan niin, että maksu maksetaan todistetusti tapahtuvasta kopioinnista. Kustannukset ja kehittely jääköön asianosaisille, niin se muillakin menee. Kulttuurista pidän, mutta en halua sitä tukea sentilläkään tahtomattani. Ostan musikkia ja elokuvia, käyn jopa keikoilla (n. kerran vuodessa) mutta se on siinä. En halua, eikä ole oikein, että mikään muu taho päättää kulttuurin tukemisestani. Juoskoon ruinaamassa yrityksiltä tukensa.\n12 Lassi Jyrkkiö\njoulukuu 17, 2010 12:21 pm\n”…kiihkoton molempien osapuolten kantoja tarkasteleva teksti. Näitä lisää.”\nYhdyn em. mielipiteeseen, kiitos kirjoittajalle.\n13 Tommi Lindell\njoulukuu 17, 2010 12:44 pm\nPari pikku detaljia, jotka saattavat jäädä kirjoituksesi perusteella hieman pimentoon:\nHyvitysmaksuista suurin osa menee järjestöjen kautta suoraan tekijöille. Nuo mainitsemasi apurahasysteemit ovat tärkeitä (ja toteutuessaan usein yksittäisille tekijöille merkityksekkäämpiä, kuin ne roposet, jotka suoraan ”ison jaon” jälkeen tilille ropisevat), mutta nehän eivät ole se varsinainen hyvitysmaksun ydin, vaan ennemminkin kulttuuripoliittinen päätös.\nToinen asia, joka monilta (ei tosin sinulta) näissä nettikeskusteluissa usein unohtuu on, että vaikka esim. kaikki tarjonta onkin ”siirtymässä pilveen”, niin se ei ole siellä vielä, ei pitkään aikaan. Ja sama oikeastaan koskee koko ”tietoyhteiskunta”-käsitettä. Tässä maailmassa on edelleenkin aika paljon väkeä, joka ei (ainakaan kovin aktiivisesti) bloggaa, googleta, facebookkaa, wareta, käytä Spotifyta jne. Tarkoitan siis sitä, että nämäkin pohdinnat ja kommentit ovat aika harvojen hupia. Hyvitysmaksussa ja tekijänoikeusasioissa ylipäätään tuntuvat suurintä möykkää pitävät tahot, joille nämä ovat oikeasti aika vieraita ja merkityksettömiä asioita. Näin varsinkin netissää.\n14 Jussi Kari\njoulukuu 17, 2010 12:45 pm\nHyvä kirjoitus, varsinkin tuo (jo useaan kertaan) mainittu kolmen kohdan erottelu.\nKulttuuria pitää tukea, mutta miten, siinä on se kysymys. Michael osuu oikeaan kysyessään ”mikä on hyvitysmaksu ja mikä sen perustelu on”. Kyse on siitä, että LAILLISESTI sisältöä ostanut henkilö joutuu maksamaan rahaa TO-järjestöille siitä, että hän LAILLISESTI tekee siitä itselleen kopion – perinteinen esimerkki on CD:n ostaminen ja siitä oman kopion tekeminen autostereoita varten.\nHyvitysmaksujärjestelmä on looginen kun se on olemassa. Ongelma on vain se, että sen perustelut ontuvat. Nythän hyvitysmaksuajattelu perustuu siihen, että kansalaisilta on ”oikeus” velottaa rahaa siitä, että nämä käyttävät teoksia itselleen järkevästi – ikäänkuin artistilla olisi jokin ”oikeus” odottaa, että kuluttaja ostaisi omat CD:t kotistereoita ja autoa varten. Sanomattakin on selvää, että tämä ajattelu on aivan uskomatonta. Maksat ensin ostosta ja sen jälkeen käytöstä? Ostat maitopurkin, maksat sen, maksat jokaisesta juomastasi lasillisesta maitomaksun, samoin myös jos käytät maitoa vaikkapa leipomiseen. Tai kuten edeltävät keskustelijat totesivat, ”hengitysmaksu jokamiehenoikeuksien käytöstä”. Jaetaan sitten maanomistajille näiden maaomistuksien suhteessa. Hyvitysmaksujärjestelmä perustuu teoskappaleajatteluun, mikä ei yksinkertaisesti ole järkevä.\nItseäni tosin ehkä enemmän ärsyttää, että hyvitysmaksu maksetaan – mitä ilmeisimmin – myytyjen teoskappaleiden mukaan niille artisteille, jotka ovat listojen kärjessä ja jotka menestyvät muutenkin. En nyt pahana porvarina tarkoita tällä mitään vasemmistolaista ”yhyy, rikkaat rikastuvat, köyhät köyhtyvät”-ulinaa, vaan yksinkertaisesti sitä, että kuva hyvitysmaksuista ”pienen artistin leiväntuojana” taitaa olla aika kaukana todellisuudesta. Jonkinlainen ”tappiontakaustuki” olisi siinä paljon hyödyllisempi.\nSen ymmärtäisin vielä, että hyvitysmaksulla korvattaisiin laittomien latausten aiheuttamia imaginääritappioita. Mutta miksi Jari Sillanpää saa rahaa siitä, jos minä lataan japanilaisten bändien tekemää musiikkia kiintolevylleni? Tuskinpa ne hyvitysmaksurahat heille menevät.\n15 Kalle Björklid\njoulukuu 17, 2010 12:59 pm\n”Ongelma on vain se, että sen perustelut ontuvat. Nythän hyvitysmaksuajattelu perustuu siihen, että kansalaisilta on “oikeus” velottaa rahaa siitä, että nämä käyttävät teoksia itselleen järkevästi – ikäänkuin artistilla olisi jokin “oikeus” odottaa, että kuluttaja ostaisi omat CD:t kotistereoita ja autoa varten.”\nYmmärtääkseni hyvitysmaksun perusteen ydin on se, että on laillista kopioida kaverilta musiikkia hänen ostamiltaan äänitteiltä, ja tätä laillista ”levityskanavaa” korvataan sitten artisteille. En itse ajattelisi omaa datan kopiointia esimerkiksi autossa tai kännykässä soitettavaksi hyvitysmaksun piiriin (koska se on, kuten sanoit, järjen vastaista). Tietysti sillä ei ole väliä mitä minä ajattelen tai kuvittelen, mutta ymmärtääkseni järjestelmän ydinperuste on tuo mainitsemani laillinen kopiointi ihmiseltä toiselle.\njoulukuu 17, 2010 1:47 pm\nOhoh. 477 lukijaa tänään ja 13 kommenttia ennen kuin itse ehdin aamukahveja keittää… (Vuorokausirytmini on ”hiukan” sekaisin.)\nMuutamia vastauksia nopeasti:\n@Mikko Särelä & Kalle Björklid: Teillä on väärät luvut ulkoisten kovojen hyvitysmaksuista. Syynä huolimaton uutisointi. Kari Haakana kertoo:\n“Ulkoisissa kiintolevyissä hyvitysmaksu on viisi euroa 250 gigatavusta teratavuun levyjen osalta, ja 10 euroa 1–3 teratavun levyjen osalta.”\nEli jos ostat neljä 1 TB:n levyä, maksat vuodessa hyvitysmaksua 20€, ei 84€. Toi 20€ on jo melko kohtuullinen, no?\nHenk.koht. olen sitä mieltä, että hyvitysmaksun kannattaisi olla kiinteän summan sijaan esim. prosenttiosuus, jolloin kovojen kansainvälinen hintakehitys vuoden aikana ei haittaisi loppuvuodesta kauppaa niin paljon.\nLisäksi on hyvä kysymys kannattaisiko hyvitysmaksulla olla jokin katto. En usko, että kukaan tarvitsee neljän teran levyä kopioiontia varten. Tai ainakin se osuus, jota kopiointiin käytetään jäänee tuon yhden teran paikkeille.\n@Kaj: tietoa apurahajärjestelmistä löytyy:\n@Toivo: niin sehän tää vaikeus on. On kuitenkin mahdotonta tietää mihin kukin kovalevyään käyttää. Jos maksu on kohtuullinen, kuten mielestäni 5€/tera on, niin silloin osa (taloustutkimuksen mukaan 46%) joutuu maksamaan ”vain mahdollisuudesta kopioida”. Oikeus vai vääryys?\nMulle kävi tän kirjoituksen kanssa siten, että lähdin kirjoittamaan tätä kovalevyjen hyvitysmaksua vastustavana blogauksena. Sitten törmäsin taloustutkimuksen tekemään tutkimustietoon asiasta ja kävikin ilmi, että enemmistö (54%) ihmisistä käyttää yhä kovalevyjä hyvitysmaksun piiiriin kuuluviin hommiin. Vaihdoin lennosta mielipidettä. Näin se joskus käy. :)\n@Arttu, Toivo, Mikko jne.:\nMielestäni budjettirahoitus hyvitysmaksun kohdalla voisi olla hyvä vaihtoehto. Ainakin asiaa sietäisi tutkia. Ehdotin kirjoituksen lopussa ”hybridi-mallia”, joka yhdistäisi budjettirahoituksen ja kohdennetuista maksuista kerättävän tulon. Sama malli olisi muuten mielestäni paras myös Ylen rahoituksen kohdalla. Mutta ei mennä siihen nyt. Hups.\nJuu. Data löytyy\ntuolta. Tekijöille jaettiin 5,4 miljuunaa ja apurahoina noin 4 miljoonaa vuonna 2009. Itselleni kun en ns. ”listamusaa” tee on tuo apurahapuoli tutumpi.\n17 Kalle Björklid\njoulukuu 17, 2010 3:24 pm\n”Eli jos ostat neljä 1 TB:n levyä, maksat vuodessa hyvitysmaksua 20€, ei 84€. Toi 20€ on jo melko kohtuullinen, no?”\nSeuraavan linkin mukaan 10 eur per levy, eli 40 euroa olisi 4x1tb: http://www.hyvitysmaksu.fi/fin/Hinnat_2011.html\n18 Sampo Smolander\njoulukuu 19, 2010 3:24 am\nKannattaa ostaa kerralla 4 teran levy, koska 3 teraa suuremmista levyistä ei mene ollenkaan hyvitysmaksua:\n19 Mikko O\nhelmikuu 18, 2011 3:21 pm\nhannuoskale: ”Eli jos ostat neljä 1 TB:n levyä, maksat vuodessa hyvitysmaksua 20€, ei 84€. Toi 20€ on jo melko kohtuullinen, no?”\nEi ole, siinä on 20€ perusteetonta lisämaksua kuluttajalle.\n20 Juha Rautiainen\njoulukuu 17, 2010 1:53 pm\nYksi seikka, joka itseäni on mietityttänyt hyvitysmaksun laajentamisessa erityisesti tietokoneisiin ja miksi ei myös kiintolevyihin, on tuottojen kohdentuminen. Näihin välineisiinhän tallennetaan myös tietokantoja ja tietokoneohjelmia, jotka ovat myös tekijänoikeuden alaisia teoksia. Kyselenkin blogissani ”Kuuluisiko ohjelmoijille osuus hyvitysmaksun tuotoista?”\njoulukuu 20, 2010 11:28 am\nTietokoneohjelmia ei saa kopioida yksityiseen käyttöön, joten niiden perusteella ei myöskään voi maksaa hyvitysmaksua.\njoulukuu 17, 2010 4:21 pm\nTuo Taloustutkimuksen kaavio kyllä herättää minussa suuria epäilyjä. Jos oikein ymmärrän, niin siinä on siis kuluttajilta kysytty, onko heillä (yleensä) musiikkia ja videoita ulkoisella kovalevyllään. Kuitenkaan kaikki musiikki ei ole (tai loogisesti sen ei ainakaan tulisi olla) hyvitysmaksun kohteena.\nPerstuntuman perusteella, suurin osa musasta jota ihmiset tänään soittelevat, on rehellisesti ostettua, esimerkiksi Nokian Comes With Music palvelusta tai muista kanavista. Tämän musiikin tallentaminen omaan käyttöön ei mielestäni voi olla hyvitysmaksun tarkoittamaa kopiointia, koska kyseessä siis on ostamani originaali. Sama koskee mielestäni ostamieni CD-levyjen rippaamista omalle kovalevylleni, ainakin niin kauan kuin CD-levyt iän myötä lopettavat toimimisen. Maksettu mikä maksettu, kertamaksu riittäköön!\nToisessa ääripäässä on sitten ”laittomasti” kopioitu musiikki. Jos hyvitysmaksua perustellaan tällä kopioinnilla, niin en ymmärrä viime aikojen kovia tekijänoikeustuomioita? Jos kerran olen tuosta(kin) musiikista maksanut hyvitysmaksun, niin miten sellaisen musiikin jakelu voi olla laitonta, josta olen vastaanottajana maksanut?\nNäiden kahden ääripään (oman musan ja ”laittoman” musan”) väliin jää hyvin kapea kaistale hyvitysmaksun (omasta mielestäni) tarkoittamaa ”laillista” kopiointia. Jos tuossa kyselyssä olisi pystytty selvittämään tuon musiikin (ja videoiden) osuutta talletetusta datasta, niin epäilenpä pahasi, että luvut olisivat hyvin, hyvin paljon pienempi kuin nyt esitetyt.\njoulukuu 17, 2010 4:35 pm\nSelaa Håkan se koko Tiastokeskuksen juttu läpi. Ei ole pitkä ja siellä vastataan juuri esittämääsi kysymykseen. Huomattavan pieni osuus musasta jo jopa yllättävän pieni osa videoista on itse tuotettuja.\njoulukuu 17, 2010 4:46 pm\nJoo, huomasin että siellä oli tietoa tosta kun olin jo postannut. Tosin mun tulkinnan mukaan 29% musasta ja videoista ehkä 51 (TV:stä ja kavereilta) menee mun järkeen tuon hyvitysmaksun piirissä olevina.\nRaportin sivulta 10 päätelen että noin 20% käyttäjistä on tallettanut musaa tai videoita (yleensä) jolloin musaa siis 29% tuon hyvityksen mukaista (ainakin niin kuin minä sen haluaisin sen tulkita) ja vastaavasti siis 50% videoiden kohdalla.\nTästä seuraisi että kaiken kaikkiaan noin 6% (musan tallettajat) ja 10% (videoinden tallettajat) ovat mielestäni mitenkään tuon hyvitysmaksua perustelevia, Tehdään vielä raju yksinkertaistus ja lasketaan nuo vann yhteen (eli oleteaan että musan ja videoiden tallettajat ovat täysin eri tyyppejä) ja jäämme hyvin alle sen 20% jolla perusteltiin se, että matkapuhelimet eivät ole korvauksen piirissä.\n25 Arttu Kataja\njoulukuu 17, 2010 4:50 pm\nHannu, kysymys ulkoisten kovalevyjen hyvitysmaksun alaisesta käytöstä on Taloustutkimuksen raportin perusteella monimutkaisempi. Voi sanoa että 54% on musiikki- ja videotiedostoja (syystä tai toisesta) kovalevyllänsä.\nOlen samaa mieltä että 1 ja 2 ja tapa jolla lähestyt kysymystä useammasta näkökulmasta on hyvä lähtökohta fiksulle politiikalle. Hyvää argumenttia ei kannata pilata virheellisellä detaljilla, menee helposti pohja pois koko argumentilta!\njoulukuu 18, 2010 5:55 am\n6 miljoonan euron hyvitysmaksu kertymä on täysin väärä koska oikea tarkka summa on 9.7 miljoonaa euroa. Kannattaa tarkastaa faktat\njoulukuu 20, 2010 11:31 am\nNuo oli vuoden 2009 lukuja. Teosto puhuu vuoden 2010 rahoista. Niitä ei ymmärrettävistä syistä ole vielä julkaistu.\njoulukuu 18, 2010 6:24 am\njoulukuu 18, 2010 6:39 am\nTäällä meidän Petteri on kirjoittanut tosi asiaa missä mennään:\njoulukuu 18, 2010 1:11 pm\nKuusi miljoonaa on arvio tämän vuoden kertymästä:\nValitettavasti tämä on fakta.\njoulukuu 18, 2010 4:57 pm\nRahoille on olemassa perusteltuja käyttötarkoituksia, mutta rahat kerätään nyt epäoikeudenmukaisesti ja artistille kuuluvaa rahaa hukataan turhaan byrokratiaan. Onko artistelle tärkeää että X euroa tulee tilille nimenomaan hyvitysmaksusta eikä jostain muunnimisestä lähteestä?\nPerusteluina esitettyihin asioihin rahat pitäisi oikeasti saada mm. suoraan valtion budjetista, lahjoituksina, raastuvasta ja kehittämällä musiikkibisnestä. Näin muutkin joutuvat tekemään.\n32 Mikko O\nhelmikuu 18, 2011 3:28 pm\nVaihtoehdoista pitää poistaa valtion budjetista. Lahjoituksina ja kehittämälla omaa alaansa ja kuluttajille kelpaavia markkinoita.\njoulukuu 18, 2010 6:17 pm\nPpusa: en usko rahaa juurikaan menevän ”turhaan byrokratiaan” – Teoston on todettu toimivan todella paljon tehokkaammin kuin ulkomaalaiset vastineensa. Toki sitä menisi vielä vähemmän jos raha kerättäisiin valtion verotuksen yhteydessä.\njoulukuu 18, 2010 7:06 pm\nHannu, aikaa menee hukkaan muuallakin kuin Teostossa. Yritykset joutuvat aivan turhaan anomaan vapautusta hyvitysmaksusta. Kaupoissakaan asia tuskin aivan yksinkertainen on.\nTeostossakaan tuskin kauheasti iloittaisiin jos valtaosa yrityksistä, 500 000 kaupparekisterissä, oikeasti jättäisi anomuksensa. Rahaa kerätään nyt niiltäkin jotka eivät tiedä/jaksa maksusta vapautua.\njoulukuu 19, 2010 1:25 am\nKaj Sotala : Miksi olette osapuoli? Eikö Piraattipuoluetta kiinnosta ajaa kulttuurin tekijöiden oikeuksia elantoonsa?\n36 Kaj Sotala\njoulukuu 19, 2010 12:16 pm\nJH: Ei hyvitysmaksujen pitäminen ongelmallisena ja toimimattomana ratkaisuna tarkoita, että vastustaisi jonkun oikeutta elantoon. Esim. (Vihreiden) Osmo Soininvaara painotti tuoreessa kirjoituksessaan, että sisällöntuottajien tulee saada korvaus työstään, mutta hyvitysmaksut eivät ole siihen oikea tapa: http://www.soininvaara.fi/2010/12/18/kasettimaksu-menkoon-c-kasetin-mukana/ .\nOmituinen vastaus, kuuluuko Osmo Soininvaara Piraattipuolueeseen?\nHaluatko kommentoida Piraattinuorten vara pj. kannanottoa:\n”Piraattipuoluehan juuri ajaa sitä, että taide tapahtuisi enemmän markkinoiden ehdoilla, eikä tilannetta vääristeltäisi esimerkiksi teennäisellä niukkuuden luomisella.”\nEtte siis halua kulttuuritekijöiden saavan apurahoja ( ”…tilannetta vääristeltäisi esimerkiksi teennäisellä niukkuuden luomisella.” ) vaan haluatte kulttuurin tapahtuvan markkinoidan ehdoilla?\nKoska hyvitysmaksupotilla on jaettu apurahoja juuri marginaalisten ja ei-kaupallisten sähköisten taidemuotojen, sekä pilottiprojektien (esim. digidemo) tekijöille. Haluaisitte siis että tällainen toiminta jätetään tulevaisuudessa markkinoiden armoille?\n38 Kaj Sotala\njoulukuu 19, 2010 2:37 pm\nJH: Kysyit, miksi ”olemme osapuoli” ja annoit ymmärtää, että hyvitysmaksujen vastustamiseen liittyy halu heikentää tekijöiden elantoa. Viittasin Soininvaaraan osoituksena siitä, että kyllä hyvitysmaksuja vastustavat sellaisetkin tahot, joilla ei mitään moisia tarkoituksia ole.\n”Teennäinen niukkuuden luominen” viittaa ylitiukkoihin tekijänoikeuslakeihin, ei hyvitysmaksuihin. Kun jokin osapuoli voi sanella ehdot sille, missä ja miten eri teoksia saa käyttää, vaikeuttaa se huomattavasti kunnollisen kilpailun syntyä. Esimerkiksi toimivia musiikin digikauppoja ei syntynyt pitkään aikaan, koska markkinoita hallitsevilla levy-yhtiöillä ei ollut suurta intressiä kehittää toimivia sellaisia. Ilman luvattoman tiedostonjakamisen aiheuttamaa painetta olisi varmasti mennyt vielä huomattavasti pidempään, ennen kuin yhtiöt olisivat joutuneet tarjoamaan hyvää palvelua ja kohtuullisia hintoja.\nMitä tulee hyvitysmaksuihin, monet piraatit pitäisivät tuon hyvitysmaksuista rahoitettavan apurahajärjestelmän kustantamista valtion budjetista suoraan. Olisi paljon parempi, jos apurahat kustannettaisiin progressiiviseksi rakennetusta verotuksesta kuin kiinteänä lisähintana, joka satuttaa köyhimpiä kaikkein eniten. Lisäksi on periaatteellisesti hyvin kyseenalaista, että yksityiselle taholle on annettu verotusoikeus miltei kaikkeen informaatioliikenteeseen (aiheesta enemmän tässä blogauksessani).\n39 Kaj Sotala\njoulukuu 19, 2010 2:39 pm\n”Mitä tulee hyvitysmaksuihin, monet piraatit pitäisivät tuon hyvitysmaksuista rahoitettavan apurahajärjestelmän kustantamista valtion budjetista suoraan.”\nPitäisivät tätä hyväksyttävänä, siis.\njoulukuu 19, 2010 6:35 am\nHannu kirjoitit näin:\n”Ei kukaan hanki 100MB:n liittymää vain sähköpostia ja naamakirjaa varten. Kyllä nopeaa laajakaistaa tarvitaan nimenomaan sisältöjä varten.”\nSiis oletat että ihmiset ottavat 100 megan nettiliittymän jotta voisivat imuroida suomalaisten (tai minkä maalaisten tahansa) artistien tuotteita ilmaiseksi? Kyllä sulla on nyt todellisuuden taju karannut kauaksi ajatuskuvioista.\nMinulla on vain 24 meganen nettiliittymä, sitä kautta tulee mm kolmisenkymmentä televisiokanavaa (joista tietenkin maksan maksut niin kanavien toimittajalle kuin valtiolle lupamaksuna) jotka kaappaavat kaistasta niin suuren osan että samanaikaisesti edes facebookin käyttö on tahmaista. Lisäksi perheessä asuu 3 netin käyttäjää. Teräväpiirtolähetysten tullessa (alkavat muuten näillä näppäimillä) kaistan tarve moninkertaistuu. Jopa se 100 megan kaista on hyvin nopeasti tukossa. Mutta sinä tietenkin edelleen pienessä ajatusmaailmassasi näet vain piraatteja tonkimassa sinun tekemääsi kulttuuria, ziisus sentään.\nMinulla muuten on pihassa auto jonka huippunopeus on 240 kilometriä tunnissa. Et varmaankaan usko sitäkään etten ole koskaan ajanut sillä 140 km/h nopeampaa. Pitäisikö mielestäsi minun auton käyttömaksuissa maksaa myös potentiaaliset ylinopeussakot sen mukaan mitä autolla pystyy ajamaan? On varmaankin parasta viedä kortti samantien poliisille kuivumaan.\nYlivoimaisesti kaikkein eniten tekijänoikeuksia rikotaan musiikkisoittimilla. Valtion täytyisikin lätkäistä rapea 400% lisävero jokaiseen kitaraan, syntikkaan ja rumpuihin, sillä aivan takuulla niillä soitetaan muiden muusikoiden musiikkia maksamatta mitään korvauksia alkuperäiselle säveltäjälle ja mitä todennäköisemmin vieläpä huonolla laadulla pilaten teoksen hengen!\njoulukuu 19, 2010 4:57 pm\njoulukuu 19, 2010 5:02 pm\njoulukuu 19, 2010 5:15 pm\njoulukuu 19, 2010 5:23 pm\njoulukuu 19, 2010 6:36 pm\nViittasin Soininvaaraan osoituksena siitä, että kyllä hyvitysmaksuja vastustavat sellaisetkin tahot, joilla ei mitään moisia tarkoituksia ole.\nMinä ymmärsin Oden kirjoituksen siten, että hän vastustaa lähinnä sitä tapaa, jolla hyvitysmaksut kerätään, mutta ei hyvitysmaksuja yleisesti.\nOn tää jotenkin jännä keskustelu kun siihen osallistuu vain ihmisiä, jotka eivät ole koskaan kopioineet yhtään ainutta teosta mistään.\nToki netin kohdalla hyvitettävät kohteet ovat erilaisia ja tavallaan kopiointilähteen määritelmä vain ”lailliseksi lähteeksi” on nykyisenään melko keinotekoinen ja turha – suurin osa yksityisestä kopioinnistahan tapahtuu laittomasta lähteestä.\nTäytyy tsekkailla. Jos virheellisiä lukuja käytetään, niin se on tietysti väärin.\njoulukuu 19, 2010 6:45 pm\nNierle on Luxembourgilainen kermankuorija-firma, jonka halvemmat hinnat perustuvat myös alhaisempaan yritys- ja arvonlisäveroon:\nJälleen hyvä esimerkki siitä, miksi Euroopassa pitäisi pyrkiä verojen harmonisointiin. Onhan toi aika kipeää että levyjä lähetellään Suomeen sitten erillispaketteina.\nHyvitysmaksua siinä on 0,6€ per levy eli 60€, joka on kyllä aikast paljon.\njoulukuu 19, 2010 6:55 pm\nLuxemburgissa tekijänoikeuslaissa on kirjattu poikkeus yksityisestä kopioinnista, mutta hyvitysmaksujärjestelmää ei ole.\nRanskassa hyvitysmaksut ovat Suomeakin kovemmat.\nJos ymmärsin tosta oikein, niin ulkoiset kovalevyt 2 senttiä per giga eli Teranen olis sitte 20€. En ole nyt ihan varman kun ranskalaisten taulukosta ei ylläri ota ihan helposti selvää.\nJa Ranskassa maksun piirissä ovat myös matkapuhelimet.\njoulukuu 19, 2010 7:36 pm\nToki netin kohdalla hyvitettävät kohteet ovat erilaisia ja tavallaan kopiointilähteen määritelmä vain “lailliseksi lähteeksi” on nykyisenään melko keinotekoinen ja turha – suurin osa yksityisestä kopioinnistahan tapahtuu laittomasta lähteestä.\nEhkä se johtuu siitä, että kopiointi (yleensä) on paljon harvinaisempaa kuin jotkut haluavat ajatella? Ja uskoakseni laskee edelleen?\nJa siis edelleen kieltäydyn mieltämästä kopioinniksi (missään mielessä) ostamani digitaaliteoksen varmuuskopioinnin, esimerkkinä vaikka CDn rippaaminen turvaan levyn hajoamiselta. Jotain oikeuksia maksavalla asiakkallakin pitää olla, sanoo minun oikeustajuni.\nJa siis edelleenkin hyvitysmaksuhan ei hyvitä laitonta kopiointia (eikös vaan?) jolloin se ei oikeastaan millään lailla kuulu tänne?\nLisäksihän tuo Taloustutkimuksen selvitys indikoi että laillinen kopiointi ja teosten laillinen ostaminen olivat molemmat hyvin paljon yleisempiä kuin laiton kopiointi, eli mihinkäköhän nyt perustuikaan väite siitä, että laiton kopiointi on yleisempää?\nTosin uskon että aika moni saattaisi hyväksyä ajatuksen siitä, että laillisen ja laittoman kopioinnin ero on ”keinotekoinen” jos näin ratkaistaisiin koko laittoman kopioinnin ongelma: Kehitetään hyvä malli hyvitysmaksuille ja laitetaan kaikki kopiointi (eli siis myös jakelu) lailliseksi, niin varmaan asenteet muutuvat?\njoulukuu 19, 2010 9:40 pm\nJuha Rautiainen kirjoitti:\nYksi seikka, joka itseäni on mietityttänyt hyvitysmaksun laajentamisessa erityisesti tietokoneisiin ja miksi ei myös kiintolevyihin, on tuottojen kohdentuminen. Näihin välineisiinhän tallennetaan myös tietokantoja ja tietokoneohjelmia, jotka ovat myös tekijänoikeuden alaisia teoksia. Kyselenkin blogissani “Kuuluisiko ohjelmoijille osuus hyvitysmaksun tuotoista?”\nEi. Miksei? No siksi, että ei ole luvallista ottaa kaverilta vaikka käyttöjärjestelmä-dvd:tä lainaan ja kopioida se itselleen. Tietokoneohjelmissa ei ole luvallista kopiointia kuten musiikin kohdalla. Sitä tällä hyvitysmaksulla kompensoidaan.\nJos luotaisiin jokin valtiollinen maksu, joka kompensoisi myös ”nettipiratismia”, niin silloin ohjelmistot pitäisi tietysti ottaa mukaan. Mutta sehän olisi mahdotonta, koska silloin todellakin puhuttaisiin kollektiivisesta rangaistuksesta.\n50 Juha Rautiainen\njoulukuu 19, 2010 10:25 pm\nJuuri näin. Olisi toki pitänyt muistaa, että hyvitysmaksulla on ajateltu kompensoitavan laillisen kopioinnin aiheuttamaa tulon menetystä.\nMinua sotki asiassa se, että hyvitysmaksun laajentamista uusiin välineisiin on perusteltu usein laittoman kopioinnin aiheuttamilla menetyksillä. (Kuten esimerkiksi keskustan kansanedustajat näyttävät tekevän.) Ja kuten kommentissasi totesit: jos laiton kopiointi on hyvitysmaksun peruste, ovat myös tietokoneohjelmat samassa asemassa muiden teosten kanssa.\njoulukuu 19, 2010 10:36 pm\nJoo, en ole lainkaan yllättynyt siitä että Kepun kansanedustajat ovat tän asian kohdalla ns. laitumella…\njoulukuu 20, 2010 12:20 pm\nKyllä hyvitysmaksusta tai silloisesta kasettimaksusta puhuttiin 1980-luvullakin. Silloin tosin ei ollut nettiä. Eduskunnassa kiivaimpia vastustajia oli Martti Tiuri. Vaikka kirjoituksessa puhuttiin lähinnä musiikista, pitää muistaa, että suurin osa maksuista vuotta 1984 lukuun ottamatta tuli videosta. Videokasetin maksu oli ja on hyvin suuri. 1990-luvulla videon osuus oli jopa yli 80 % maksuista. Videoille kuvattiin osin omaa materiaalia. Toisten materiaalin tallennus oli vanhoja elokuvia yms. TV:stä. Varsinaista kopiointia oli vähän, koska se olisi edellyttänyt kahta nauhuria, joita harvalla oli. Sille materiaalille, jota videonauhoille tallennettiin ei juuri ollut myyntimarkkinoita kuluttajille. Musiikkia sen sijaan nimenomaan kopioitiin esimerkiksi levyltä kasetille, jolloin taloudellinen menetys oli selkeämpi. En koskaan ymmärtänyt miksi tällainen TV-ohjelmien kotitallentaminen olisi edellyttänyt hyvitysmaksua ainakaan niin suurena kuin se oli. Äänilevy ja videokasetti/DVD ovat suunnilleen samanhintaisia, kuitenkin videoaihion/kasetin hyvitysmaksu on moninkertainen.\nKun Teosto puhuu kopioinnista, se harvoin puhuu lähteestä. Nykyään kai kukaan ei nauhoita radioista, joten musiikkia kopioidaan laillisesti kolmesta lähteestä: ostetulta CD:ltä, lainatulta CD:ltä ja netistä ostetuista tiedostoista. Näistä viimeisessä ostotapahtumassa ostaja maksaa kopiointioikeudesta, joten tämä ei edes periaatteessa ole oikeutus hyvitysmaksulle. Laki ei tee ero itse ostetulta levyltä ja lainatulta kopioimisen välillä, mutta jos asiaa katsoo ekonomiselta ja moraaliselta, on näissä ero. Jos kopioi lainatulta levyltä, tästä voidaan katsoa tulevan tappiota tekijöille. Sen sijaan en näe miten omalta levyltä kopiointi sitä aiheuttaisi. Toki voisi argumentoida, että koska ostaja voi kopioida levyltä, ei hän osta musiikkia erikseen MP3-soittimeen. Ei kuitenkaan moraalisesti voi edellyttää, että hänen tulisi ostaa sama musiikki uudestaan. Lisäksi nykyään hän saattaa ostaa levyn vain kopioidakseen sen MP3-muotoon. Jos ei voisi kopioida niin hän ei ostaisi. Tässä tapauksessa kopiointimahdollisuus tuo itseasiassa tuottoa eikä tappiota tekijöille.\nSaksassahan on yleisesti käytössä laitemaksu. Siellä on medioillekin maksu, mutta se on pienempi kuin Suomessa (esim. DVD:lle 17 c vs. 60 c). Laitemaksu saattaa tuntua houkuttelevalta, mutta mille laitteille se tulisi asettaa. MP3 soittimet ja kännykät on jo mainittu. MP3-soittimilla maksu jo on. Näissä on kuitenkin se ongelma, etteiväthän ne ole musiikin kopiointilaitteita vaan kuuntelulaitteita. Se, että usein itse ostettu musiikki kopioidaan niihin on vain tekninen seikka. Ei MP3-soittimen muisti ole sen kummempi kuin CD-soittimen levynvaihtaja. Jos musiikkia ei voisi laittaa ko. soittimeen ei sitä ostettaisi ollenkaan. Miksi sisällön tuottajat näkevät laitevalmistajat ja uudet laitteet aina uhkana. Ilman laitevalmistajia ei olisi sisällön tuottajiakaan. Ennen Edisonia musiikki myytiin nuotteina. Klassinen esimerkki tästä uhkana näkemisestä on Disney vs. Sony. Disney yritti USA:ssa kieltää videonauhurit oikeusteitse. Myöhemmin Disney teki miljoonia videokasettien myynnillä. Eikö Disneyn olisi pitänyt maksaa hyvitysmaksua Sonylle.\njoulukuu 20, 2010 6:58 pm\n> Yhdelle terabitin kovalevylle kun mahtuu arviolta noin 200 000 musiikkikappaletta\nEihän tuollaisesta 125 gigatavun kovalevystä edes joudu maksamaan hyvitysveroa. Aika huonolaatuisia kappaleiden tosin pitäisi olla, että tuolle niitä mahtuisi 200 000 kappaletta.\njoulukuu 20, 2010 7:05 pm\n@Narskuhammas: ? 1 Tera = noin 1000 Gigaa = noin 1 000 000 Megaa. Jos keskimääräisen musiikkitiedoston koko on noin 5 MB, niin silloin niitä mahtuu teraiselle levylle noin 200 000 kappaletta.\nKyl mä tiesin, että näistä asioista joutuu vääntämään, mutta emmä sentään ihan jakolaskua olettanut joutuvani opettamaan…\njoulukuu 20, 2010 7:30 pm\nTavu on 8 bittiä, eli 1 terabitti on 125 gigatavua. Ehkä tarkoitit jutussasi, että levy olisi yhden teratavun. Tämäkin on jakolaskua.\njoulukuu 20, 2010 7:41 pm\nKaada ittelles vaan…\njoulukuu 21, 2010 3:29 am\nNierle.de nierle.com on kylläkin Saksalainen firma joka myy tallentavia medioita Saksasta ja hinnat sisältävät Saksassa perittävän hyvitysmaksun joka on pieni, vaikka tuotteita toimitetaan mihin päin maailmaa tahansa. Lisäksi kyseisestä firmasta ei tarvitse tilata yksitellen ja erikseen koska Saksa kuuluu EU:hun. Mitään 45 euron rajoja ei siis ole kuten Ahvenanmaan kohdalla.\nVoisi Hannukin vähän tarkistaa faktoja eikä keksiä omasta päästä. :(\njoulukuu 21, 2010 3:36 am\nTekijänoikeus keskusteluissa yleensä keskustelijoilla on oma etu ajettavanaan. Piraatit haluavat varastaa kaiken ilmaiseksi, kun tekijät haluavat saada lisää rahaa. Siksi pitäisi löytyä neutraali osapuoli, joka ei ole kummankaan puolella. Jos Hannu pystyisi käsittelemään asioita täysin neutraalisti niin keskustelu ja ratkaisut olisivat kaikkien kannalta parhaita.\njoulukuu 21, 2010 9:36 am\nMuusikko, muistutuksena että keskustelussa on mukana piraattien ja tekijöiden lisäksi myös ihmisiä, jotka joutuvat maksamaan hyvitysmaksun esim. valokuvaus- tai video-harrastuksensa takia. Maksua voi myös vastustaa perustellusti oikeudenmukaisuusnäkökulmasta vaikkei itse kärsisikään.\nTekijöillä on turhan usein georgebushilainen asenne ”Either you are with us, or you are with the terrorists”\njoulukuu 21, 2010 12:40 pm\n@PPusa: Nimimerkin ”Muusikko” keskusteluasenteessa on korjaamisen varaa kyllä.\nToivon kuitenkin että oma alkuperäinen blogikirjoitukseni ei ollut georgebushilainen. Yritän ratkaisuja. Kolmas hyvitysmaksukirjoitus on tulossa.\njoulukuu 21, 2010 7:08 pm\nHannu, alkp. blogikirjoituksesi yrittää ymmärtää myös muita näkemyksiä, mikä on aina rakentavaa. Oma kanta toki näkyy vahvasti, mutta blogeissa sekin on jopa suotavaa.\nKirjoittaessani georgebushilaisista en ajatellut sinua, mutta nyt kun vilkaisin uudestaan tekstiä niin lainausmerkeissä ollut ”piraattihenkisemmät” ei ollut onnistunut sanavalinta. Etenkin kun siitä on linkki Petteri Järvisen kirjoitukseen, jossa sanotaan mm. ”Tuki on epäilemättä tarpeellista, mutta kerättäköön se edes rehellisin ja oikeudenmukaisin perusteluin.” Järvisen tekstissä ei nopealla vilkaisulla ole mitään piraattihenkistä eikä se vastaa heti linkin jälkeen olevaa kuvaustasi ”piraattihenkisten” ajatuksenkulusta ”Koska 3 on väärin, on myös 2 perusteeton ja 1 turhaa luddiittien kitinä”\njoulukuu 21, 2010 3:46 am\nNIERLE Media AG\nL- 9990 Weiswampach\nKaupparekisteri: B 103113\nUST-ID Nummer: LU 20321326\nEmmä tiedä kumpi meistä on oikeassa, mutta tuon mukaan minä sen Luxembourgin katsoin. Sekä kaupparekisteritunnus että pääkonttori viittaavat kovasti kääpiömaahan. Tahallani en mitään tieoa vääristele enkä keksi.\njoulukuu 21, 2010 12:28 pm\nJoissakin blogi-keskusteluissa on ihmetelty, miksi Teoston nettisivujen ja Kulttuuriuutiset.netin hyvitysmaksutilastoissa on eroja. Vastaus ilmenee kyseisten tilastojen otsikoista. Teoston tilasto kertoo, paljonko minäkin vuonna jaettiin hyvitysmaksu-rahaa ja Kulttuuriuutisten tilasto taas kertoo, paljonko sitä minäkin vuonna kerättiin.\njoulukuu 21, 2010 12:43 pm\nOk kiitos Hannulle vaivasta ja tarkasta tiedosta. Netistä kun googletin nierlestä tietoja löytyi sekä suomeksi, että englanniksi ja Kotipaikka: Saksa. Nierle Media group Germany based company. Ilmeisesti ovat sitten virheellistä tietoa ja Luxembourg on se oikea tieto. Kiitokset Hannulle selvennyksestä hyvitysmaksusta. Aina ei ole kaikilla oikeaa tietoa ja netistäkin saatava tieto ei ole aina oikeaa, kuten nierlen tiedot, että olisi muka saksalainen. Uskon, että se on Luxembourg. Hyvä, että selvisi tuo hyvitysmaksu hommakin.\nHannulla oikeastaan ensimmäinen neutraalin suuntaan menevä blogi kirjoitus ja siksi hyvä. Asioita pitäisi katsoa ja miettiä monelta kannalta, eikä vain yhdeltä tai kahdelta. Tästä on hyvä jatkaa.\njoulukuu 2, 2011 3:48 pm\nTuossa oli taas hyvitysmaksun ajatus esitettynä sopivasti yksinkertaistettuna.\nTämä tärkeä tarkoituksenmukainen yksinkertaistus?\nSe, että maksu olisi kaikesta yksityisestä kopioinnista on tämä sopivan valheellinen ajatus. Hyvitystähän tulee vain ostoa korvaavasta kopioinnista.\nKuuluisiko ohjelmoijille osuus hyvitysmaksun tuotoista « Juhan IT-blogi Päivitysilmoitus: Jou 17th, 2010 1:43 pm\nVain tämä, ei muuta | skrubu.net blog Päivitysilmoitus: Jou 19th, 2010 11:22 am\nKulttuurin rooli elämässäsi? | Arkinen.com Päivitysilmoitus: Maa 22nd, 2011 11:12 am\nKulttuuriala tarvitsee rahaa – muttei kasettimaksuilla « Beyond the Iron Sky Päivitysilmoitus: Jou 2nd, 2011 2:54 pm\n« web-video on vaikea laji\nhyvitysmaksuista osa 2 »


Väripilkkuna vaaleanpunainen paita - Big mamas home\nHei. Miten viikonloppu on sujunut? Minä olen ollut pitkästä aikaa koko viikonlopun vapaalla ja se on ollut ihanaa. Lautaina touhuttiin tyttöjen kanssa ja sunnuntaina olen nähnyt ystävääni Erikaa. Meidän kuvaussessio toimitaas terapiaistuntona ja maailma on jälleen meille miljoona kertaa parempi paikka.\nTällä kertaa haluan esitellä teille yhden kesän lempiasuistani. Etsin pitkään täydellistä vaaleanpunaista t-paitaa, kunnes löysin sellaisen H&M:ltä. Vaaleanpunainen paita toimii minusta hyvin esimerkiksi mustien housujen kanssa. Tässä se on asun ainoa väripilkku yhdistettynä myös mustiin kenkiin ja laukkuun. Tämän värikkäämmäksi tyylini tuskin koskaan muuttuu, mutta vaaleanpunainen on ihan kiva lisä vaatekaappini neutraaliin värimaailmaan.\nKerroin jo aiemmin, että olen tänä kesänä nauttinut erityisesti helposta pukeutumisesta. T-paita ja housut ovat paras yhdistelmä lasten kanssa menemiseen. Lyhyt tukka, jota ei tarvitse pitää kiinni on myös helpottanut elämää melkoisesti. Asusteina on tietysti muun muassa rannekoruja.


Sastamalan kaupungissa kiinteistörekisteritunnus osoitteessa Laukulantie 3, STORMI. Kohdenumero: - PDF\nDownload "Sastamalan kaupungissa kiinteistörekisteritunnus osoitteessa Laukulantie 3, STORMI. Kohdenumero:"\n1 HAKIJA Öljyalan Palvelukeskus Oy, SOILI-ohjelma c/o Asiamies Johanna Routio, Pöyry Building Services Oy Postiosoite: Pöyry Finland Oy, Johanna Routio PL VANTAA KIINTEISTÖ Sastamalan kaupungissa kiinteistörekisteritunnus osoitteessa Laukulantie 3, STORMI. Kohdenumero: VIREILLETULOPERUSTE Ympäristönsuojelulaki 78 VIREILLETULOAIKA KIINTEISTÖN AIEMPI JA TULEVA KÄYTTÖ Kiinteistöllä on toiminut polttonesteiden jakeluasema (Stormin Esso) ja kahvio. Jakeluasematoiminta paikalla aloitettiin 1968 ja lopetettiin vuonna Kiinteistöllä on vuonna 1968 rakennettu rakennus, jossa on nykyisin kahviotilat ja korjaamo sekä kylmähalli. Autokorjaamo ei ole tällä hetkellä käytössä. Kiinteistön lämmitysöljysäiliö (3 m 3 ) sijaitsee maan alla rakennuksen eteläpuolella. Kiinteistöllä on kaksi jäteöljysäiliötä, joista toinen ulkorakennuksessa maan alla. Se on tyhjennetty ja pois käytöstä. Toinen jäteöljysäiliö on litran suuruinen ja se sijaitsee korjaamon yhteydessä. Polttoainemittarit ja erilliset mittarikorokkeet on poistettu kiinteistöltä, kuten myös maanalaiset polttoainesäiliöt. MAKSU 864\n2 Maassa saattaa olla jäljellä polttoaineputkia ja muuta jakelutoimintaan liittyneitä rakenteita. Kiinteistö ei sijaitse luokitellulla pohjavesialueella. Kiinteistö on liitetty kunnan vesijohtoverkkoon. Tontilla ei ole käytössä olevaa talousvesikaivoa. Tontin nykyiseen käyttöön ei tiettävästi ole suunnitteilla muutosta TUTKIMUKSET JA JÄTTEIDEN KÄSITTELYSUUNNITELMA Öljyalan palvelukeskus on tutkituttanut kiinteistön maaperän mahdollisen pilaantumisen FCG Planeko Oy:llä 3. ja Kiinteistön tutkimuksia suoritettiin viidestätoista kairauspisteestä. Paikalta otettiin yhteensä 61 maanäytettä. Yhdeksälletoista maanäytteelle tehtiin PetroFlag-kenttäanalyysi ja seitsemän näytettä tutkittiin lisäksi laboratoriossa. Suoritetuissa tutkimuksissa todettiin koholla olevia öljyhiilivetypitoisuuksia. Korkeimmillaan öljyhiilivetypitoisuudet olivat mg/kg (C 10 -C 21 ) pisteessä N3 0,5-1,0 metrin syvyydellä. Kiinteistön öljynerottimen ja maanalaisen jäteöljysäiliön alueelle tehdyissä näytepisteissä ei todettu viitteitä öljyhiilivedyistä. Perusmaa kiinteistön alueella on silttiä ja savea. Tutkimuksissa todettiin perusmaan päällä täyttömaakerros. Alueella ja sen lähellä ei havaittu avokallioita. Kalliopintaa ei havaittu tutkimuksissa. Tutkimusten perusteella entisellä erillisen diesel- ja polttoöljyn jakelualueella esiintyy voimakkaasti helposti haihtuvilla öljyhiilivedyillä sekä keskitisleillä pilaantuneita maa-aineksia näytepisteessä NP3. Pilaantuneisuutta esiintyy noin 0,5-1,0 metrin syvyydellä maanpinnan tasosta. Pilaantuneen alueen pinta-alaksi arvioidaan 20 m 2, jossa pilaantuneeksi luokiteltavia maa-aineksia arvioidaan olevan 25 m 3 itd. Laskennallisesti maassa arvellaan olevan öljyä noin 230 kg. KUNNOSTUSTARPEEN ARVIOINTI Konsultin esittämässä riskitarkastelussa todetaan, että kiinteistön maaperä on tuntuvasti pilaantunut öljyhiilivedyillä ja edellyttää kunnostustoimenpiteitä. Kohde on määritelty SOILI kunnostusohjeen mukaisesti riskiluokkaan 2. Riskiluokkaan vaikuttaa helposti haituvien hiilivetyjen esiintyminen ja maassa todettu korkea keskitisleiden pitoisuus. Kohde esitetään kunnostettavaksi Vna 214/2007 mukaisiin ylempiin ohjearvotasoihin. Perusteluina esitetään mm; että alueella ei ole asutusta, päiväkotia eikä kohteella tai lähiympäristössä ole erityistä suojeluarvoa. Alueella ei tiettävästi ole myöskään kiinteistökohtaisia talousvesikaivoja. Öljyyntymä on\n3 pienialainen ja sijaitsee lähellä maan pintaa. Leviämisestä ja altistuksesta konsultti esittää, että ne ovat mahdollisia, mutta hyvin epätodennäköisiä. KÄSITTELYTARVE Terveydellisistä ja ympäristönsuojelullisista syistä kiinteistön alueella olevat pilaantuneet maa-ainekset tulee poistaa. LAUSUNNON ANTAJAT Pirkanmaan ELY-keskus on neuvotellut käsittelystä Sastamalan kaupungin ympäristönsuojeluviranomaisen kanssa, jonka kannanotot on otettu huomioon tässä päätöksessä. PIRKANMAAN ELINKEINO- LIIKENNE- JA YMPÄRISTÖKESKUKSEN RATKAISU Pirkanmaan ELY-keskus on tarkastanut Sastamalan kaupungissa kiinteistörekisteritunnus osoitteessa Laukulantie 3, STORMI sijaitsevan kiinteistön pilaantunutta maaperää koskevan ilmoituksen ja hyväksyy siinä esitetyn kunnostamisen seuraavin ehdoin: 1. Kiinteistön maaperässä olevat jätteet on poistettava kiinteistöltä ja eri jätejakeet on hyödynnettävä mahdollisuuksien mukaan. Jätteet on toimitettava luvanvaraiseen hyödyntämis- tai käsittelypaikkaan. 2. Kiinteistöllä olevat pilaantuneet maa-ainekset on poistettava kiinteistön alueelta öljyhiilivetyjen ja muiden mahdollisten haitta-aineiden osalta ylemmän ohjearvon ylittäviltä osin. Valtioneuvoston asetuksen 214/2007 mukaiset alemmat ohjearvot ovat seuraavat: Kynnysarvo Alempi Ylempi ohjearvo ohjearvo Öljyhiilivedyt (C 4 -C 10 ) 100 mg/kg 500 mg/kg Öljyhiilivedyt (C 11 -C 22 ) 300 mg/kg 1000 mg/kg Öljyhiilivedyt (C 23 -C 40 ) 600 mg/kg 2000 mg/kg Bentseeni 0,02 mg/kg 0,2 mg/kg 1 mg/kg Tolueeni 5 mg/kg 25 mg/kg\n4 Etyylibentseeni 10 mg/kg 50 mg/kg Ksyleenit 10 mg/kg 50 mg/kg MTBE+TAME 0,1 mg/kg 5 mg/kg 50 mg/kg TEX-yhdisteet 1 mg/kg Maa-ainekset, joiden pitoisuus ylittää kiinteistön alueella haitta-aineiden osalta Vna:n 214/2007 mukaisen ylemmän ohjearvon on toimitettava paikkaan, jonka ympäristöluvassa on hyväksytty vastaavan jätteen käsittely. Pilaantuneet maa-ainekset, joiden pitoisuus alittaa eri haitta-aineiden osalta ylemmän ohjearvotason voidaan käyttää kiinteistöjen alueilla täyttöihin tai toimittaa paikkaan, jonka ympäristöluvassa on hyväksytty vastaavan jätteen käsittely. 3. Pilaantunut maa-aines on peitettävä kuljetuksen ajaksi. 4. Kaivantoihin mahdollisesti kertyvä vesi tulee käsitellä ilmoituksessa esitetyllä tavalla. 5. Kiinteistön alueelta ei saa toimittaa mitään massoja pohjavesialueille eikä rakennuspaikoille, joilla ei ole lupaa vastaanottaa ko. massoja. 6. Työn valvojana on oltava asiantunteva henkilö, jolla tulee olla käytettävissään työn ohjaamiseen ko. haitta-aineille soveltuva kenttäanalytiikka ja sen asiantuntemus. Kunnostustyön valvonnasta vastaavan henkilön nimi- ja yhteystiedot on ilmoitettava ennen työn aloittamista ELY-keskukselle ja Sastamalan kaupungin ympäristönsuojeluviranomaiselle. 7. Puhdistustoimien riittävyys on varmistettava saneeraustoimien loputtua alueelta otettavin maaperänäyttein. Näytteenotossa ja analysoinnissa on käytettävä yleisesti hyväksyttyjä menetelmiä, jotka on kuvattava raporteissa. 8. Ongelmajätteiden kuljetuksista on oltava siirtoasiakirja, josta tulee ilmetä valtioneuvoston päätöksen (659/1996) edellyttämät tiedot. Siirtoasiakirjoja on säilytettävä kolme vuotta. 9. Mikäli kaivutöitä tehdään kunnostamisen alueella, jolla jonkin haittaaineen osalta kynnysarvopitoisuus ylittyy, mutta alempi ohjearvo alittuu, voidaan tällaiset kaivetut maa-ainekset käyttää kiinteistöjen alueilla täyttöihin. Mikäli alempi ohjearvokin ylittyy, tulee tällaiset maa-ainekset toimittaa luvanvaraiseen paikkaan. Kaivutöistä tulee ilmoittaa ennen niiden aloittamista Pir-\n5 kanmaan ELY-keskuksen ja Sastamalan kaupungin ympäristönsuojeluviranomaiselle. 10. Kiinteistöltä poistettavista jätteistä ja pilaantuneista maa-aineksista on pidettävä kirjaa. Pilaantuneen maaperän käsittelystä on tehtävä loppuraportti, joka käsittää tutkimusmenetelmät ja -tulokset maamassojen puhtaudesta, kiinteistöltä pois kuljetettujen jätteiden ja maa-aineksen loppusijoituspaikoista ja määristä sekä käsitellystä pohjavedestä. Raportti on toimitettava Pirkanmaan ELY-keskukselle ja tiedoksi Sastamalan kaupungin ympäristönsuojeluviranomaiselle puhdistustoimien valmistuttua. PÄÄTÖKSEN PERUSTELUT Päätöksessä mainitut ehdot on annettu terveys- ja ympäristöhaittojen ehkäisemiseksi ja valvonnallisista syistä. Mikäli ehtoja noudatetaan maaainesten puhdistamistoimenpiteillä ja kuljettamisella asianmukaiseen käsittelyyn ei aiheuteta terveys- eikä ympäristöhaittoja. MAKSUPERUSTE Valtioneuvosto on antanut asetuksen n:o 1097/2009 elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten sekä työ- ja elinkeinotoimistojen maksullisista suoritteista. Asetuksen maksutaulukon mukaan pilaantuneen maaperän tehtävän ilmoituksen käsittely maksaa 48 euroa/h. Tämän ilmoituksen käsittelyyn on kulunut 18 tuntia, joten maksu on 864 euroa. Lasku lähetetään erikseen myöhemmin Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskuksesta Hämeenlinnasta. SOVELLETUT OIKEUSOHJEET PÄÄTÖKSEN VOIMASSAOLOAIKA Ympäristönsuojelulaki (86/00) Ympäristönsuojeluasetus (169/00) VnP ongelmajätteistä annettavista tiedoista sekä ongelmajätteiden pakkaamisesta ja merkitsemisestä (659/96) Valtioneuvoston asetus maaperän pilaantuneisuuden ja puhdistustarpeen arvioinnista (214/2007) Tämä päätös on voimassa saakka.\n6 MUUTOKSENHAKU Tähän päätökseen saa hakea muutosta valittamalla Vaasan hallinto-oikeuteen. Valitusosoitus on liitteenä. Yksikön päällikön sijaisena ylitarkastaja Tuija Sievi-Korte Ympäristöinsinööri Kari Pyötsiä Lisätietoja asiasta antaa tarvittaessa ympäristöinsinööri Kari Pyötsiä puh PÄÄTÖS Luvan hakijalle suoritemaksua vastaan JÄLJENNÖS Sastamalan kaupungin ympäristönsuojeluviranomainen Suomen ympäristökeskus KP/kp


Valtiokonttorin digijohtaja Nina Nissilä Kelan ICT-palvelukeskuksen johtajaksi | D9-digitiimi\nValtiokonttorin digijohtaja Nina Nissilä Kelan ICT-palvelukeskuksen johtajaksi\nJulkaistu 30.8.2018 klo 13.53\nKelan hallitus on tänään 30.8. kokouksessaan päättänyt nimittää YTM Nina Nissilän Kelan ICT-palvelukeskuksen johtajaksi.\nNissilä siirtyy Kelaan Valtiokonttorin D9-digitiimin johtajan paikalta. D9-digitiimin tehtävänä on ollut tukea valtionhallinnon digitalisaatiota asiakasnäkökulmasta. Nissilällä on pitkä kokemus vaativista ICT-alan johtotehtävistä. Hänen aiempia työnantajiaan ovat olleet muun muassa Tieto, CGI ja Ilmarinen. Hänellä on kokemusta muutosjohtamisesta sekä vahvat verkostot julkishallinnon ICT-toimijoihin.\nNissilä aloittaa Kelassa 15.10.2018. Ensimmäisessä vaiheessa Nissilä aloittaa ICT- ja kehittämispalveluiden tulosyksikön johtajana ja vastaa ICT-palvelukeskuksen perustamisesta 1.4.2019 alkaen. ICT-palvelukeskus on osa Kelan organisaatiota.\n– Kela on vahva digitalo, jonka toimintaa olen päässyt seuraamaan myös D9:n vetäjän paikalta. Kelassa on huikeaa osaamista ja sitoutuneita ammattilaisia. On erittäin kiinnostavaa päästä mukaan ICT-palvelukeskuksen rakentamiseen ja toiminnan käynnistämiseen, Nissilä kertoo.\n– D9:n tehtävänä on ollut tukea digitalisaatiohankkeiden läpivientiä ja digiloikan tekijöitä käytännön työssä. Ytimessä on ollut julkishallinnon palveluprosessien kehittäminen asiakaskeskeiseksi ja palveluiden poikkihallinnollinen suunnittelu ja toteutus. Asiakas tulee olemaan työni keskiössä myös Kelassa, Nissilä jatkaa.\nValtiokonttorin pääjohtaja Timo Laitinen vastaa D9:n toiminnasta loppuvuoden.\nLähde: KELAn tiedote >


Mitä voi talvella harrastaa …. | Hills by GoGolf\nmarras 13, 2021 | EVP | 0 Kommenttia\nGolfarille talvi on haastava. Kesällä liikuntaa tulee golfkierroksista varsin näppärästi. 40 kierrosta tarkoittaa käytännössä noin 400 kilometrin kävelylenkkiä. Hill Sidestä Jyväskylään ja vielä hyvän matkaa takaisinpäinkin.\nTalven lähestyessä ja kenttien sulkeutuessa tilanne muuttuu. Reippaimmat golfarit löytävät aika nopeasti hiihtoladut – vaikka taivaalta ei lunta vielä olekaan tullut, niin viime vuoden varastoista sitä saattaa jossain olla hiihtopaikaksi asti. Laduistahan ei enää välttämättä ole kyse, kun aika monet hiihtävät vetelevät sujuvasti vapaalla tyylillä eli luistellen.\nToki näin hiihtokauden alussa saattaa vastassa olla tilanne, että hiihtopaikalle on kertynyt aika lauma oman elämänsä thomaswasbereitä, joka tietenkin johtaa jos ei nyt aivan käsirysyyn niin ainakin kaaokseen. Tästäkin toki selvitään. Innokkaat hiihtävät ovat varsin verrannollisia innokkaisiin golfareihin. Heti kun baanaan on tarjolla, niin sinne.\nEntä me muut. Joka viikkoon pitäisi saada sopiva annos liikuntaa. Jos ei muuta keksi, niin vähintään puolen tunnin kävelylenkki on paikallaan. Nohevimmat löytävät itsensä liikuntasaleilta tai vaikka keilaamasta. Vaihtoehtojahan talviajan sisälajeille on aika runsaasti. Myös golfiin liittyviä sisäharjoittelupaikkoja on useampi. Tarjolla on niin rangen kaltaista pressuun lyömistä kuin simulaattorissa pelin omaista karkelointia.\nNiin tai näin – liikkuminen on aina hyvästä. Ryhtykäämme asiaan.\nennusteen mukaan on enää 145 yötä nukuttavana siihen, että kenttä aukeaa talven jälkeen


Pietarinen, Tomi (2012)\nOpinnäytetyön pääaiheena oli Newico Oy:n Fixu-varastoautomaattien sähkönkulutuksen mittaaminen. Työssä mitoitettiin myös UPS-laitteen teho Iso-Fixu-varastoautomaatille ja selvitettiin mahdollisten muutosten tarve varastoautomaattien käyttöönottomittauspöytäkirjaan. Varastoautomaattien sähkönkulutusmittaukset olivat ajankohtaisia, sillä asiakkaita ja yritystä kiinnosti varastoautomaattien sähkönkulutus eikä sitä ollut ennen mitattu. Osa asiakkaista oli myös kiinnostunut hankkimaan UPS-laitteen varastoautomaatilleen sähkökatkojen varalta.\nSähkönkulutusmittaukset tehtiin viikon mittaisina, jolloin mittaustuloksista voitiin arvioida varastoautomaattien koko vuoden sähkönkulutus. Sähkönkulutustiedon lisäksi mittaustuloksista tarkasteltiin myös varastoautomaatin vaikutuksia sähkönlaatuun. UPS-laitteen mitoitus tehtiin mittaamalla varastoautomaatin maksimivirrat täyden kuormituksen aikana ja laskemalla virtojen perusteella teho UPS-laitteelle. Käyttöönottomittauspöytäkirjan päivitystä varten selvitettiin, onko standardeihin ja säädöksiin tullut lisäyksiä ja onko olemassa erityisesti varastoautomaatteja ja teollisuusrobotteja koskevia testauksia tai mittauksia.\nOpinnäytetyön tuloksena saatiin selvitettyä Fixu-varastoautomaattien sähkönkulutustiedot ja UPS-laitteen tehovaatimus. Lisäksi työssä selvisi varastoautomaattien käyttöönottomittauspöytäkirjan ajantasaisuus.


Edunvalvonta | Keski-Suomen kansallinen senioripiiri ry\nSenioripiiri alueellisena edunvalvojana\nVuoden 2022 piirin uusi edunvalvontatehtävä on tehdä tunnetuksi Kansallisen senioriliiton aluevaalitavoitteita, jotka löytyvät\nwww.senioriliitto.fi/edunvalvonta/kannanotot ja muu\nKansallisen senioriliiton tavoitteena aluevaaleissa on, että ikääntyneen väestön tarpeet otetaan huomioon kaikessa suunnittelussa ja päätöksenteossa uusilla hyvinvointialueilla. Jokaisen tulee saada elää turvallista ja ihmisarvoista elämää kaikissa elämänvaiheissa.”\nLisäksi senioripiiri tulee hyödyntämään maakunnallisessa edunvalvontatehtävässään liittohallituksen kannanottoja mielipidekirjoituksissaan maakunnan lehdissä ja muissa tiedotusvälineissä.\nKeski-Suomen kansallinen senioripiiri on jäsenenä Keski-Suomen eläkeläisjärjestöjen neuvottelukunnassa (KEN), jonka puheenjohtajana se jatkaa 28.2.2022 saakka. Puheenjohtajuus vaihtuu 1.3.2022 Kristillinen eläkeliitto ry:n Keski-Suomen piirijärjestölle.\nKuntien vanhusneuvostot ovat tärkeitä ikääntyvän väestön edunvalvojia. Senioriyhdistyksillä on edustaja oman kunnan vanhusneuvostossa, joka saa toimintaansa eväitä omalta senioriyhdistykseltään.\n”Kansallinen senioriliitto ry harjoittaa edunvalvontatyötä valtakunnallisella tasolla esimerkiksi eläkeasioissa, ikäihmisten hyvinvoinnissa ja ikäihmisten asemasta yhteiskunnassa. Työssä hyödynnetään laajoja yhteiskunnallisia verkostoja ja liiton viestintäkanavia. Näitä ovat Patina -lehti, sosiaalinen media, liiton kotisivut ja suorat kontaktit lainsäätäjiin, muihin päättäjiin ja median edustajiin.”\nSenioriliitto on neljänneksi suurin kuudesta eläkeläisjärjestöstä, jotka ovat perustaneet yhteistoimintaelimekseen edunvalvonnassa Eläkeläisliittojen etujärjestö EETU ry:n (www.eetury.fi). Eetu ry tuottaa joka kolmas vuosi kyselytutkimuksen ”Huomisen kynnyksellä”, jossa on selvitetty suomalaisten 55–84-vuotiaiden käsityksiä ikääntyvien ja iäkkäiden ihmisten ongelmista maassamme, suhtautumista eläkeläisjärjestöihin, luottamusta eläkejärjestelmään ja siihen vaikuttaviin tahoihin. Viimeisin on vuodelta 2019.\nEetu ry:ssä Kansallisen senioriliiton edustajina ovat puheenjohtaja Anneli Taina, anneli.taina@kolumbus.fi, 0400 852 626 ja toiminnanjohtaja Maarit Kuikka, maarit.kuikka@senioriliitto.fi.\nEläkeläisliittojen etujärjestö EETU ry


Elämää ja aspartaamia: Lomalukemista\nLähettänyt Artsi klo 21.41\nJenni 26. heinäkuuta 2010 klo 14.55\nOletko lukenut jo Piin elämän? Itselläni on ollut se vuosia englanninkielisenä, mutta en ole saanut edes aloitettua...\nHui, suunnitelmai jo alkutalvellekin. Melko pitkäjänteistä lukemista!\nartotee 27. heinäkuuta 2010 klo 11.02\nMoi Jenni ja kiitokset käynnistä. Piin elämä on luettu ja olen arvion kirjoittamisen jo aloittanut.\nTuo lukusuunnitelmani on varmaankin muuttumassa. Aina kun pysähtyy kirjahyllyn eteen ja miettii uuden kirjan lukemista, hyllystä pistää silmään aina täysin joku muu kuin suunniteltu kirja. ;)\nJenni 27. heinäkuuta 2010 klo 11.32\nAhaa, Pii-arviota odotellessa siis...\nJa eikös osa lukemisen nautintoa ole se, että voi suunnitella lukemisia ja iloita kirjoista jo etukäteen - vaikkei sitten niitä kaikkia lukisikaan tai ainakaan suunnittelussa järjestyksessä.


Matkustajanäkökulma - Yleinen ilmailukeskustelu - FlightForum.fi\nAloittanut Guest jalleflyer, Tammikuu 17, 2006\n:)Tuli taas hankittua matkustajatiimaa Euroopan lennoilla täältä maakunnasta.\nKun siinä paremman tekemisen puutteessa kuuntelin matkustamonaaraan/koiraan kertomusta niin tuli mieleen inhottavia kysymyksiä joihin k.o. henkilöt eivät oiken osanneet sanoa mitään.\nMillä kaasulla pelastusliivi täyttyy ja miten se kaasu saadaan aikaan?\nEi narusta vetämällä mitään kaasua synny.\nLähinnä ATR 72 ja pienemmissä lentolaitteissa käytetään matkustajia "hiekkasäkkeinä" eli siirrellään edestä taakse ja päinvastoin. Itsekin luonnontieteitä opiskelleena muistan että momentin kaava oli "voima x varsi", mutta matkustamon puolella ilmailussa se tuntuu olevan vain "voima". Tarkoitan sitä että, kun ATR 72:ssa tasapainolaskelman raja tuntuu olevan rivi 10/11, niin kun matkustajia aletaan siirtämään on saman arvoista siirretäänkö matkustaja riviltä 10 riville 11 vai matkustaja riviltä 2 riville15, varmaan momentti on ihan eri?\nPelastusliivi paukahtaa hiilidioksidipatruunalla. Kaasu on nestemäisessä muodossa pakattuna pieneen painepulloon. Kun tempaset narusta niin pullo aukeaa ja paineen nopea aleneminen kaasuunnuttaa hiilidioksidin nopeasti ja täyttää liivit siinä ohessa.\nPaino/momenttilaskelmat toimii ihan samalla periaatteella kuin lukiossakin, mutta olisi hyvin epäkäytännöllistä ja tarpeetonta laskea jokaisen 68 matkustajan vaikutusta koneen painopisteeseen. Niinpä koneen matkustajapaikat on jaettu alueisiin (veikkaisin että ATR72 kolmeen, joku korjatkoon jos on muuta tietoa). Näillä alueilla istuvat matkustajat lasketaan kaikki vaikuttamaan samaan pisteeseen. Niinpä jos konetta pitää saada takapainoisemmaksi niin sanotaan vaan edessä istuville että voisitteko mennä koneen takaosaan, ei tarvitse tarkkaa paikkaa määrätä.\nATR:n matkustamo on jaettu kahteen alueeseen (A ja B), ja koneen balanssia lasketaan sen mukaisesti. Tietysti rahtikin vaikuttaa (etu- ja takaruuma). Joskus matkustajia tosiaan täytyy siirtää, ja yleisesti se on tyyliin "ihan takaa 3 ihmistä ihan eteen", jotta saadaan suurin mahdollinen muutos mahd. pienellä matkustajien siirrolla. Tietysti saman asian noin paperilla ajaisi se, että siirretään ne kolme ihmistä riviltä 12 (B alue) riville 9 (A-aluella), mutta todellisuudessa vaikutus olisi tietysti pienempi, kuin ko. matkustajien siirto riville 1 asti.\nPelastusliiveissä on pienehköt kaasupanokset (CO2), jotka aktivoituvat kun niitä punaisia kahvoja vedetään (..koneen ulkopuolella), ja nämä sitten täyttävät liivit. Jos ne eivät toimi, niin liivit voi täyttää myös puhaltamalla. Lisäksi liivit on yleensä jaettu kahteen eri osioon, eli jos osa liivistä repeää, on toisella puolella vielä ilmaa.\n(saikohan tästä selvää..?)\n...olli perhana. ehti ensin.\nVielä lisäystä tuohon tasapainolaskentaan. Sellaisilla lennoilla, joille annetaan paikkanumerot matkustajille , lasketaan tietokoneella jokaisen paikan mukaisesti. Tässäkin on vielä epätarkkuutta, koska kunkin matkustajan paino ei ole tiedossa mutta se otetaan huomioon varmuuskertoimissa. Samoin tuolla aluejaolla joudutaan käyttämään hyvin suuria varmuuskertoimia ja se aiheuttaa usein tarvetta siirtelyyn. ATR:ssähän on mahdollista hyvin pienellä matkustajamäärällä laskea aluejaolla niin, että kaikki matkustajat on kolmella viimeisellä penkkirivillä. Näin säästytään hiekkasäkkien käytöltä kun tyhjä kone on etupainoinen. Muuten noissa varmuuskertoimissa pitää ottaa huomioon sekin, että tietty määrä matkustajia on jonottamassa vessaan ja sekin mahtuu vielä painopisterajoihin Siksi siirtolennolla voidaan käytää laajempaa painopistealuetta. Minulla on jossain tallessa SAAB 340 VIP- version (18 pax) painopistekaavio, jossa näkyy hyvin mitä variaatioita pitää ottaa huomioon, voin skannata sen tänne, jos löydän ja kiinnostaa.\nRiittäisikö ihmisten paino kippaamaan koneen jos he kaikki siirtyisivät koneen perään? Noita rahtihommiahan on sattunut että koneen perä kyntää maata, mutta mitenkä on ihmiskuorma..?\nVoisi olla hauska jäynä boikotoitavalle lentoyhtiölle\nJoku ainakin sanoi mulle että 70 kiloa rahtia painaa yleensä yhtä paljon kun 70 kiloa matkustajia..? Eli kyllä ... tietysti ihan konetyypistä riippuen. Siksi joissain koneissa (ATR, S340) on se peräkeppi, joka estää kippaamisen jos on liikaa painoa takana..\nLueskelin Onnettomuustutkintakeskuksen raporttia OH-FAE:n sähköhäiriöstä Poria lähestyttäessä.\nOttamatta kantaa siihen oliko ohjaamotyöskentely hyvää vai huonoa, raportin mukaan huonoa, niin heräsi kysymys, onko liikennelentämisessä sellainen kulttuuri, että matkustajien mukavuudesta ja turvallisuudesta viis, viedään kone sinne missä se on helppo(?) korjata.\nTässäkin tapauksessa seikkailtiin ensin HEL paluun kanssa koska siellä oli tekniikka ja sitten kuitenkin jatkettiin POR kun tuli "pupu pöksyyn".\nTietääkös joku onko ne raportissa mainitut vapaaehtoiset muutokset SF 340 A/B koneisiin tehty vai pelataan ko edelleen "venäläistä rulettia"\nTätä kulttuuria esiintyy myös "suurella ja kauniilla", että OUL finaalista viedäänkin porukka takaisin HEL.\nTuo on sitä mitä kutsutaan ammattiataidoksi tällä alalla, eli miten osaa priorisoida mitäkin asioita oikein ja missä tilanteessa. Joskus voi olla hyvä ratkaisu viedä kone sinne missä sen voi korjata, joskus on taas älyttävä että tilanne on sellainen että koneen saaminen maahan mahdollisimman nopeasti on paras ja turvallinen ratkaisu. Se minkälaiset edellytykset on onnistumiselle, on taas usean asian yhdistelmä. Siihen vaikuttaa mm yhtiökulttuuri, koulutus, ohjaajien asenne ja tarjolla olevat vaihtoehdot. Tärkeysjärjestyksen ollessa kutakuinkin juuri tuo. Lopputulos sitten kertoo miten ko asiat olivat kohdallaan...\nTehdään noita matkustajien pakkosiirtoja isommissa koneissakin. Lensimme Porista Kabuliin A320:lla, ja joka kerta saimme siirtyä takaa eteenpäin nousun ajaksi. Tuossa vaiheessa meitä matkustajia oli vain n. 10 henkeä. Ilmeisesti rahti oli koneen takaosassa, ja tarvittiin hieman vastapainoa eteen (no, minun osuushan tuosta painosta on tietysti minimaalinen... ).\nKoneen laskeutumiskenttään vaikuttaa varmasti myös kentän pelastusvalmius. On eri asia rysäyttää ilman laskutelineitä vaikkapa Lappeenrannan kentälle (ihan vaan esimerkkinä, ei mitään henkilökohtaista), kuin EFHK:lle.


Suuri seksigallup - Sivu 19 - Seksifoorumi.net\nLiittynyt: 08 Touko 2016, 22:59\nViesti Kirjoittaja darkfoxie » 08 Touko 2016, 23:15\n5. Seksuaalinen suuntautumisesi? Bi-eroottinen hetero\n1. Minkäikäisenä menetit neitsyytesi? 15\n2. Annatko/otatko mielellään suuseksiä? Annan mieluummin, mutta ottaakin voin\n5. Lempiasentosi? Takaapäin ja perus lähetyssaarnaaja\n6. Ehkäisy (pillerit, kondomi, kierukka, yms.)? Kumilla jos pakko, mieluiten ei mitään\n7. Erikoisin paikka jossa olet harrastanut seksiä? Ihan perus sängyllä ja sohvalla vaan\n8. Oletko harrastanut yhden illan seksisuhteita? Juuu\n9. Paras aika päivästä harrastaa seksiä? Yö ja ilta mieluiten, mutta mikä vaan käy\n10. Pidätkö seksileluista? Jos pidät, mistä? Juu, dildo, kaikki sitomisvälineet ja kaikki, millä voi tuottaa kipua (minulle, itse en tykkää satuttaa)\n1. Kuinka usein masturboit? 2-3 kertaa viikossa\n2. Mikä on erikoisin paikka jossa olet masturboinut? Julkinen vessa\n3. Kuinka usein katsot pornoa? Pari kertaa kuukaudessa\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? En mitään tai suihkua\n5. Onko sinut koskaan yllätetty 'itse teossa'? Ei\n1. Miten löysit foorumille? Sattumalta\n2. Mitä odotat foorumilta tulevaisuudessa? Kehitystä\n3. Luetko foorumin seksinovelleja? Jos luet, niin mikä on lempinovellisi? Dominointi- ja alistusjutut\nViesti Kirjoittaja Mkone » 09 Touko 2016, 09:20\n4. Ammatti? Työtön\n5. Seksuaalinen suuntautumisesi? Bisse\n1. Minkäikäisenä menetit neitsyytesi? 16\n2. Annatko/otatko mielellään suuseksiä? Sekäettä\n5. Lempiasentosi? Takaapäin\n6. Ehkäisy (pillerit, kondomi, kierukka, yms.)? Kumilla\n7. Erikoisin paikka jossa olet harrastanut seksiä? Koulun musiikkiluokassa\n8. Oletko harrastanut yhden illan seksisuhteita? en\n9. Paras aika päivästä harrastaa seksiä? illalla\n10. Pidätkö seksileluista? Jos pidät, mistä? en pidä\n1. Kuinka usein masturboit? 3 kertaa viikossa\n2. Mikä on erikoisin paikka jossa olet masturboinut? Metsässä tai junan vessassa\n3. Kuinka usein katsot pornoa? Aina kun runkkaan\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? En mitään\n1. Miten löysit foorumille? Googlella\n2. Mitä odotat foorumilta tulevaisuudessa? Enemmän viestejä muilta käyttäjiltä. Pari päivää ollu todella hidasta\n3. Luetko foorumin seksinovelleja? Jos luet, niin mikä on lempinovellisi? insesti on jotenki tuhmaa ni ne\nLiittynyt: 09 Touko 2016, 17:04\nViesti Kirjoittaja Zabotageh » 09 Touko 2016, 17:13\n3. Siviilisäätysi? Kihloissa\n4. Ammatti? Myyjä\n5. Seksuaalinen suuntautumisesi? Bi\n2. Annatko/otatko mielellään suuseksiä? Otan, en anna\n3. Nautitko anaaliseksistä? En\n4. Oletko koskaan feikannut orgasmia? Olen\n6. Ehkäisy (pillerit, kondomi, kierukka, yms.)? Ei mitään\n7. Erikoisin paikka jossa olet harrastanut seksiä? Autonosturilla\n8. Oletko harrastanut yhden illan seksisuhteita? Olen\n9. Paras aika päivästä harrastaa seksiä? Ilta\n10. Pidätkö seksileluista? Jos pidät, mistä? Kyllä, esim: dildo, käsiraudat, piiska, nänninipistimet jne.\n1. Kuinka usein masturboit? Päivittäin\n3. Kuinka usein katsot pornoa? 3-10 kertaa / viikko\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? Dildoa\n1. Miten löysit foorumille? Kihlattu vinkkasi\n2. Mitä odotat foorumilta tulevaisuudessa? Mielenkiintoisia keskusteluja, eroottisia kuvia\nViesti Kirjoittaja Dan85 » 10 Touko 2016, 15:49\n3. Siviilisäätysi? Naimisissa\n4. Ammatti? Ruuan kanssa tekemisissä\n5. Seksuaalinen suuntautumisesi? Bi-curious hetero (m-m jutuissa kokematon...)\n2. Annatko/otatko mielellään suuseksiä? Kyllä molempiin, rakastan antaa\n4. Oletko koskaan feikannut orgasmia? juu\n5. Lempiasentosi? Seksi ei ole lempiasentoa, riippuu tilanteesta,partnerista, mielentilasta jnejnejne\n6. Ehkäisy (pillerit, kondomi, kierukka, yms.)? Kondoomeja tuli käytettyy\n7. Erikoisin paikka jossa olet harrastanut seksiä? Vedessä,yleisellä uimarannalla keskellä päivää\n8. Oletko harrastanut yhden illan seksisuhteita? kyllä\n9. Paras aika päivästä harrastaa seksiä? aina? ammu ehkä?\n10. Pidätkö seksileluista? Jos pidät, mistä? ei oikein ole tullu kokeiltuu, mieli tekis\n1. Kuinka usein masturboit? vaihtelee, mutta sanotaanko että siinä 4-10 kertaa viikossa.. toiset päivät kolme-neljäkin kertaa ja toisinaan voi mennä viikkokin\n2. Mikä on erikoisin paikka jossa olet masturboinut? hmm..? lentokoneen vessa?\n3. Kuinka usein katsot pornoa? 4-6 kertaa viikossa?\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? en...\n1. Miten löysit foorumille? googlen kautta jotenkin?\n2. Mitä odotat foorumilta tulevaisuudessa? lisää porukkaa\n3. Luetko foorumin seksinovelleja? Jos luet, niin mikä on lempinovellisi? en lue\nRohkeimmat vastatkoon, kaikkiin kysymyksiin ei tarvitse vastata jos et halua, valitse mieluisimmat.\nViesti Kirjoittaja KallePetri » 15 Touko 2016, 23:50\n1. Ikäsi? 53\n2. Sukupuolesi? M\n4. Ammatti? Insinööri\n2. Annatko/otatko mielellään suuseksiä? yes\n3. Nautitko anaaliseksistä? yes\n4. Oletko koskaan feikannut orgasmia? yes\n5. Lempiasentosi? Missionary\n6. Ehkäisy (pillerit, kondomi, kierukka, yms.)? Kortsu\n7. Erikoisin paikka jossa olet harrastanut seksiä? Finlandia-talon edessä puistossa kalliolla\n8. Oletko harrastanut yhden illan seksisuhteita? yes\n10. Pidätkö seksileluista? Jos pidät, mistä? Dildo joskus\n1. Kuinka usein masturboit? 3-5/vk\n2. Mikä on erikoisin paikka jossa olet masturboinut? Nudistiranta\n3. Kuinka usein katsot pornoa? Ajoittain\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? Dildoa joskus\n1. Miten löysit foorumille? Google toi\n2. Mitä odotat foorumilta tulevaisuudessa? Iloa elämään\n3. Luetko foorumin seksinovelleja? Jos luet, niin mikä on lempinovellisi? En lua\nLiittynyt: 19 Touko 2015, 14:48\nViesti Kirjoittaja Ohikulkija » 16 Touko 2016, 13:18\n4. Ammatti? Työtön tällä hetkellä mut tulee tehtyä vaikka&mitä\n1. Minkäikäisenä menetit neitsyytesi? Tais olla 17 vuotiaana\n2. Annatko/otatko mielellään suuseksiä? Kyllä kumpaankin\n3. Nautitko anaaliseksistä? Pari kertaa kokeillu ja ihan kivaahan se on.\n5. Lempiasentosi? Takaapäin varmaan se ykköne\n6. Ehkäisy (pillerit, kondomi, kierukka, yms.)? Puoliso käyttää pillereitä.\n7. Erikoisin paikka jossa olet harrastanut seksiä? Jaa-a, eipä noita oo montaa eri paikkaa, auto.\n9. Paras aika päivästä harrastaa seksiä? Iltapainotteisesti..\n10. Pidätkö seksileluista? Jos pidät, mistä? Eipä oo ollu ajankohtasia..\n1. Kuinka usein masturboit? Kerran kaks viikossa\n2. Mikä on erikoisin paikka jossa olet masturboinut? Kotona tullu tehtyä vaan\n3. Kuinka usein katsot pornoa? Pari kertaa viikossa\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? Oma käsi tai sitten laitan puolison töihin..\n5. Onko sinut koskaan yllätetty 'itse teossa'? Ei muistaakseni\n1. Miten löysit foorumille? Jossain näin joskus linkin tänne, tuli pitkään selailtua ilman käyttäjää mut sit rekisteröidyin.\n2. Mitä odotat foorumilta tulevaisuudessa? Eipä kai mitään muutakuin tasaista aktiivisuutta.\n3. Luetko foorumin seksinovelleja? Jos luet, niin mikä on lempinovellisi? Joskus, mut eipä niitä silleen ole mitään erikoista suosikkia.\nViesti Kirjoittaja sagitttarius » 27 Touko 2016, 13:54\n1. Ikäsi? 40\n3. Siviilisäätysi? vapaa\n5. Seksuaalinen suuntautumisesi? hetero pienellä uteliaisuudella\n1. Minkäikäisenä menetit neitsyytesi? 18\n3. Nautitko anaaliseksistä? antavana osapuolena ainakin\n7. Erikoisin paikka jossa olet harrastanut seksiä? -70 luvun kuplan takapenkki\n9. Paras aika päivästä harrastaa seksiä? mikä tahansa paitsi aamu\n10. Pidätkö seksileluista? Joo\n1. Kuinka usein masturboit? en pidä kirjaa\n3. Kuinka usein katsot pornoa? joskus\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? oma käsi tai fleshlight\n1. Miten löysit foorumille? ei mitään käryö\n2. Mitä odotat foorumilta tulevaisuudessa? kivoja kuvia, keskustelua ja mahdollisesti ehkä seuraakin\n3. Luetko foorumin seksinovelleja? en ole vielä\nViesti Kirjoittaja hilanvitkuttaja » 29 Touko 2016, 21:09\n1. Ikäsi? -27\n2. Sukupuolesi? -Mies\n3. Siviilisäätysi? -Sinkku\n4. Ammatti? -Konttorirotta\n5. Seksuaalinen suuntautumisesi? -Hetero\n1. Minkäikäisenä menetit neitsyytesi? -21\n2. Annatko/otatko mielellään suuseksiä? -Oi kyllä molempiin\n3. Nautitko anaaliseksistä? -Oi kyllä tähänkin\n4. Oletko koskaan feikannut orgasmia? -Uskokaa tai älkää mutta olen, useammankin kerran. Miehellä ehkä vähän vaikeampaa, mutta kumin kanssa onnistuu, tarkoituksena toki välttää pahan mielen aiheuttamista kumppanille\n5. Lempiasentosi? -Takaapäin\n6. Ehkäisy (pillerit, kondomi, kierukka, yms.)? -Uusien tuttavuuksien kanssa ehdottomasti kondomi, riittävän pitkän tuntemisen jälkeen pilleri/kierukka/tms. riittää\n7. Erikoisin paikka jossa olet harrastanut seksiä? -Pikkiriikkisen henkilöauton takapenkki. Lempiasennon toteuttaminen oli hitusen hankalaa\n8. Oletko harrastanut yhden illan seksisuhteita? -Aiemmin jokusen kerran, vanhemmiten olen todennut että niistä jää lähinnä paha mieli ja morkkis\n9. Paras aika päivästä harrastaa seksiä? -Silloin kun tekee mieli\n10. Pidätkö seksileluista? Jos pidät, mistä? -Ei ole juuri tullut kokeiltua\n1. Kuinka usein masturboit? -Yleensä joka päivä tai joka toinen päivä, harvoin pystyy pitempiä taukoja pitämään ilman pakottavaa syytä\n2. Mikä on erikoisin paikka jossa olet masturboinut? -Yleinen vessa\n3. Kuinka usein katsot pornoa? -Pyrkiny vähentään Totesin että oman mielikuvituksen käytössä on useampiakin hyviä puolia\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? -Vasenta kättä joskus\n5. Onko sinut koskaan yllätetty 'itse teossa'? -Ei tietääkseni :O\nLiittynyt: 05 Marras 2016, 05:05\nViesti Kirjoittaja Scorpio90 » 07 Marras 2016, 02:31\n1. Ikäsi? 26\n5. Seksuaalinen suuntautumisesi? Hetero, mutta tunnen viehätystä myös transnaisiin\n1. Minkäikäisenä menetit neitsyytesi? Neitsyt\n5. Lempiasentosi? -\n6. Ehkäisy (pillerit, kondomi, kierukka, yms.)? Kondomi\n8. Oletko harrastanut yhden illan seksisuhteita? -\n9. Paras aika päivästä harrastaa seksiä? Kaikki käy\n10. Pidätkö seksileluista? Jos pidät, mistä? Kyllä pidän. Dildot, tapit (myös pumpattava), kuulat, penisrenkaat, STU-fleshlight ja penispumppu.\n1. Kuinka usein masturboit? Melkein joka päivä\n2. Mikä on erikoisin paikka jossa olet masturboinut? Intissä panssarivaunussa\n3. Kuinka usein katsot pornoa? Melkein joka päivä\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? Katso kohta 10.\n5. Onko sinut koskaan yllätetty 'itse teossa'? Noin vuosi takaperin kämppikseni miespuolinen kaveri erehtyi ovesta, kun olin nauttimassa pokesta itseäni tyydyttäen sängyn päällä ja läppärin ruutu ovelle päin. En tiedä, enkä ole sen koomin kysellyt kämppikseltä näkikö tai havaitsiko ko. kaveri mitään.\n1. Miten löysit foorumille? Aikoinaan tuli luettua itsetyydytys.orgia, joten ei ollut vaikea eksyä tänne\n2. Mitä odotat foorumilta tulevaisuudessa? Vaikea kysymys, mutta toivottavasti enemmän ja enemmän avoimia tarinoita ihmisten seksuaalisesta käyttäytymisestä. Ja kyllä hyvät vinkit pornon, seksin ja itsetyydytyksen suhteen kiinnostavat aina.\n3. Luetko foorumin seksinovelleja? Jos luet, niin mikä on lempinovellisi? Itsetyydytys.orgin aikana niitä tuli luettua, mutta vaikea muistaa yksittäistä novellia.\nViesti Kirjoittaja julma » 07 Marras 2016, 11:23\n1. Ikäsi? +50\n4. Ammatti? Merimies\n5. Seksuaalinen suuntautumisesi?Eikös kaikissa asu pieni BI\n1. Minkäikäisenä menetit neitsyytesi? ~14v\n2. Annatko/otatko mielellään suuseksiä? anta ja ottaa,nam\n3. Nautitko anaaliseksistä? Sormetus ok ja antaminen silloin tällöin\n7. Erikoisin paikka jossa olet harrastanut seksiä? Baarin tupakakopissa\n9. Paras aika päivästä harrastaa seksiä? aamu\n10. Pidätkö seksileluista? Jos pidät, mistä? Penis rengas missä vibra\n1. Kuinka usein masturboit? 2-3/viikko\n2. Mikä on erikoisin paikka jossa olet masturboinut? Ikkunan edessä,naapuri näki\n3. Kuinka usein katsot pornoa? joka toinen viikko\n4. Mitä apuvälineitä käytät masturboidessasi? Käsi ja naiseni suu\n1. Miten löysit foorumille? It jälkeen\n2. Mitä odotat foorumilta tulevaisuudessa? Mukavia keskusteluja ja vinkkejä.\n3. Luetko foorumin seksinovelleja? Jos luet, niin mikä on lempinovellisi? syrjähypyt,nuori/vanha


Järviseudun Rasti ry | Suunnistusseura Järviseudun alueen suunnistuksen harrastajille | Sivu 3\nAlun talvirastit 27.-28.2.2021\nIltarastikausi alkaa Peurakalliolla\nKauden 2000 iltarastikausi avataan torstaina 4.6. Paalijärvellä. Maastona on suunnistuksellisesti vaihteleva Peurakallion kartta ja lähtöpaikkana Paalijärven lava. Tarjolla on monipuolista maastoa ja reitinvalintoja. Ratamestari tarjoaa 4 ratavaihtoehtoa: A-rata (6,9 km, 1:10 000), B-rata (4,9 km,1:10 000) , B-helppo (3,7 km, 1:10 000) ja polkuja käyttävä C-rata (2,2 km,1:7 500). Karttamaksu on 5 euroa, alle 20-vuotiaat ilmaiseksi; EPSU-kausikortti 70 euroa.\nOhjatusti maastoon voi lähteä kello 17 – 19. Linkkii lähtöpaikalle.\nKORONA-ohjeistukset on huomioitava!\nRadat voi kiertää myös omatoimirasteina seuraavaan keskiviikkoon asti: Karttalaatikko ratakarttoineen löytyy iltarastien maalialueelta. Mahdollinen karttamaksu seuran tilille Järviseudun Rasti ry FI76 5188 0720 1320 03.\nJulkaistu 3.6.2020 kategoriassa Ajankohtaista, Iltarastit, kirjoittanut Heikki Kujanpää.\nILTARASTIKALENTERI 2020 ON JULKAISTU\nIltarastikalenteri 2020 löytyy TÄSTÄ LINKISTÄ. Muista varotoimenpiteet KORONASTA suojautumiseen!\nJulkaistu 2.6.2020 kategoriassa Ajankohtaista, Iltarastit, kirjoittanut admin.\nOmatoimirasteja tarjolla korona-ajalle\nKoronaviruspandemian vuoksi iltarastit on muutettu omatoimirasteiksi toistaiseksi. Katso lisätietoja valikosta ”Kuntosuunnistus–>Omatoimirastit 2020” tai suoraan tästä linkistä.\nJulkaistu 9.4.2020 kategoriassa Ajankohtaista, kirjoittanut admin.\nAlun talvirastien osallistumismaksujen palautus\nTilanne 24.4.2020: Edellisestä päivityksestä lähtien maksuja on palautettu erissä viikoittain ja tällä hetkellä kaikille niille jotka ovat tilitietonsa ilmoittaneet. Tilitietoja puuttuu vielä jonkin verran, niitä voi edelleen lähettää sähköpostiosoitteeseen jari@jarviseudunrasti.fi\nTilanne 19.3.2020: Huomenna perjantaina yritämme aloitella maksujen palautuksia. Tilitietoja puuttuu vielä niin henkilökohtaisia kuin seuroiltakin. Laittakaapa sanaa kiertämään, että saadaan nuo tiedot kerättyä.\nTilanne 16.3.2020: Myös seuroille lähetetty sähköpostia. Vastaanottaja ei aina ole seuran toimihenkilö joten myös seuraa edustavat kilpailijat tarkistakaa sähköpostinne. Tilinumeroita, sekä henkilökohtaisia että seuroilta, on tullut vähitellen, kiitokset näistä!\nYllätykseksemme muutamat kilpailijat ovat ilmoittaneet luovuttavansa osallistumismaksunsa käyttöömme. Tämäkin on toki mahdollista 🙂 Olemme tällaisesta kovin otettuja ja kiitämme kovasti tuestanne!\nTilanne 15.3.2020: kaikille osallistumismaksun itse maksaneille (tai joissakin tapauksissa yhteyshenkilölle) on lähetetty sähköpostia (IRMA:ssa oleviin osoitteisiin) pankkiyhteystietojen ilmoittamiseksi. Osa onkin jo tietoja ilmoitellut, kiitokset niistä! Tietoja (saajan nimi, tilinumero IBAN muodossa) otetaan vastaan sähköpostiosoitteeseen jari@jarviseudunrasti.fi\nMaksaminen pyritään toteuttamaan ensi viikon aikana.\nMyös seurojen (seuramaksut) yhteyshenkilöihin tullaan ottamaan yhteyttä sähköpostitse lähiaikoina.\nJulkaistu 15.3.2020 kategoriassa Alurastit2020, kirjoittanut admin.\nAlun talvirastit 2020 perutaan lumen puutteen vuoksi\nValitettavasti joudumme perumaan Alun talvirastit 2020 kriittisen lumitilanteen takia valvojan suosituksesta. Viikolle ennustetut lumisateet eivät toteutuneet riittävässä määrin. Lisäksi loppuviikolle ennustettu suojasää vie nämä vähäisetkin lumet maastosta. Kilpailijoiden loukkaantumisriski sekä kaluston rikkoumisvaara oli niin ilmeinen, että olimme pakotettuja tähän päätökseen.\nToivon mukaan pystymme vuoden kuluttua yrittämään uudelleen.\nSelvitämme osallistumismaksujen palautuskuvion, jonka jälkeen otamme yhteyttä maksaneisiin.\nAlun talvirastien järjestelytoimikunta esittää vilpittömät pahoittelut tapahtuneesta. Luonnonvoimien edessä olemme voimattomia.\nJulkaistu 5.3.2020 kategoriassa Alurastit2020, kirjoittanut admin.\nAlun talvirastien ratatiedot on päivitetty\nAlun talvirastien päivitetyt ratatiedot löytyvät kisasivuilta.\nJulkaistu 4.3.2020 kategoriassa Alurastit2020, kirjoittanut Heikki Kujanpää.\nKilpailumaastoon jälleen lisää lunta\nEilisiltainen lumisade toi kilpailumaastoon Vimpelin Vatpakalle noin 5 cm lisää lunta. Kaikenkaikkiaan lunta on keskimäärin noin 20 cm. Toki lumi on kevyttä, mutta torstaiksi luvattu suojasää kiinteyttää. Samalla on luvattu lisää lunta.; sen määrästä eri ilmatieteilijät antavat hyvinkin eriäviä ennusteita. Kilpailut toki pidetään. Lähipäivinä tehdään vielä muutoksia urakarttaan ja ratoihin sekä joidenkin rastien paikkoja muutetaan. Samalla alustavat ratatiedot tulevat muuttumaan, todennäköisesti radat vähän lyhenevät aikaisemmin ilmoitetuista. Tässä pari valokuvaa tältä tiistailta ensin pikku-uralta ja oikealla luistelubaanalta.\nJulkaistu 3.3.2020 kategoriassa Alurastit2020, kirjoittanut Heikki Kujanpää.\nIlmoittautuminen IRMA:ssa on jälleen mahdollista\nAlun talvirastien 7.-8.3.2020 tilanne näyttää paremmalta.\nLunta näyttää olevan tulossa lähipäivinä. Kisat näiltä osin tultaneen pitämään. Ilmoittautuminen IRMA:ssa on taas mahdollista päättyen tiistaina kello 24.00. Tämän jälkeen voi vielä pari päivää ilmoittautua korotetuin hinnoin.\nJulkaistu 27.2.2020 kategoriassa Alurastit2020, kirjoittanut Heikki Kujanpää.\nLumet hupenivat silmissä\nViikonlopun lämmin sade vei puolet lumesta kilpailumaastosta. Lunta on tultava lisää, jotta kilpailut Alun talvirastit 7.-8.3.2020 voidaan pitää. Jäämme odottelemaan lumisateita ja seuraamme tarkkaan tilannetta. Lopullinen päätös kilpailujen pitämisestä tehdään vasta perjantaina 28.2.2020. Silloin jää vielä hyvästi aikaa ilmoittautumiseen.\nJulkaistu 11.2.2020 kategoriassa Alurastit2020, kirjoittanut Heikki Kujanpää.\nAiemmat artikkelit Valitse kuukausi lokakuu 2020 (2) syyskuu 2020 (4) elokuu 2020 (6) heinäkuu 2020 (4) kesäkuu 2020 (6) huhtikuu 2020 (2) maaliskuu 2020 (4) helmikuu 2020 (5) tammikuu 2020 (7) joulukuu 2019 (2) marraskuu 2019 (1) lokakuu 2019 (1)