Kehtosirkus: Moi miten menee?\nTytsy oppii uusia äänteitä ja jokeltelee niitä innoissaan. Nauruakin on jo pariin otteeseen tullut ja voih! Voiko olla mitään hellyyttävämpää kuin oman lapsen ensi-naurut? Epäilen. Kädet alkavat kiinnostaa yhä enemmän ja pikkuhiljaa oppii niitä käyttämään. Yöunet on ihan luksusta! Yleesä selvitään yhdellä yösyötöllä ja parhaat unipätkät ovat 7h luokkaa. Aamulla vaipan vaihto, seurustelua ja aamupalaa ja onkin jo päikkäriaika. Päivänvalonhan tässä skippaa kokonaan aamupalahetkeä lukuunottamatta, mutta kyllä pimeyttäkin jaksaa, kun on hyvin levännyt. Niska/hartiaseudulle tämä ei kylläkään ole luksusta. Nukkumisasentoni ovat ihan karmeita, sillä Lotta nukkuu kunnolla vain jos ollaan ihan lähekkäin. Viime yönä Henryn ollessa töissä ja Lotan käytyä nukkumaan ajattelin pääseväni hyödyntämään 160cm sängyn tilavuutta ja käpertyä hyvään asentoon nukkumaan. Mutta ei mennyt kauaa, kun alkoi vieressä ähinä ja tohina. Takaisin huonoon asentoon, tyttö kainaloon ja simahti välittömästi. No eikai sitä kaikkea voi saada, ja täytyy nyt nauttia kun saa nukkua noin ihanan palleron kanssa.\nPerjantaina kävin vihdoin jälkitarkastuksessa ja tilanne vaikutti hyvältä (vaikka tuntuu yhä pahalta), paitsi lantiopohjan lihaksisto jota olen kyllä ahkeraan treenaillut. Urheilu lupakin vihdoin myönnetty ääää! Tätä olen niin odottanut. Thainyrkkeilyn pariin siis jälleen loppukuusta jesjes! Vähän kyllä jännittää miten rikki olen alkuun treenien päätteeksi nykyisellä rapakunnollani, toissapäiväinen kotikuntopiiri oli viedä jalat alta vieläkin kolottaa. Mutta juuri näitä fiiliksiä olenkin kaivannut. Vielä kun jotenkin oppisin nauttimaan lenkkeilystä, se kun olisi niin helppo tapa tuulettua, kuntoilla ja saada raitista ilmaa näin vauva-arjen keskellä. Taloutemme toinen osakashan treenailee parhaillaan kesäkuiseen polkumaratoniin, hullu sanon minä.\nOlen miettinyt tekeväni jonkinnäköisen postauksen raskauden ja synnytyksen jälkeisestä palautumisesta. Saa nähdä kuinka kauan tämän toteutukseen taas menee. Sanottakoon kuitenkin, että ulkoinen palautuminen on ollut yllättävän nopeaa. En jotenkin käsitä miten voin olla enää kahden kilon päässä lähtöpainostani. Raskauskiloja kuitenkin tuli se lähemmäs 20 ja herranjumala tätä suklaan määrää mitä nykyään vetelen! En tiedä miten vierottaisin itseni kyseisestä herkusta, joka päivä vaan pakko saada! Pikkuhiljaa kohti terveellisempiä elämäntapoja...\nLähettänyt Tuuli klo 23.35\nMukava lukea,että teillä mennee kivasti.Ja nuo pitkät yöunet on kyllä ihan parhautta.Meidän tyttönen aloittaa ihan kohta hoidon ja mä menen töihin :S hyvin sekavat fiilikset.\nNauttikaa elämästä nyt ja ihanaa alkanutta uutta vuotta!\nTuuli 10. tammikuuta 2015 klo 13.44\nHuh on kyllä varmasti jännät fiilikset tuon päiväkodin kanssa! Ja kiitos :)


Home » Review » HGH-X2 » CrazyBulk HGH-X2 arvostelut – For More lihaksia ja vähemmän rasvaa\nIhmiset kamppailevat näyttää kehonrakennus epäjumalia kokeilla erilaisia lisiä, ruokavalion ja harjoituksia, mutta vähän tai ei lainkaan tuloksia. Kovasta työstä hikoilu painoa pois kuntosalilla hukataan sekä rahansa kehonrakennus täydentää, että tuskin toimii. Kuitenkin kaikki kehonrakennus täydentää vääriä lupauksia.\nHGH-X2 Somatropinne on erittäin suositeltavaa useimmat kehonrakentajat. Yksinkertaisesti sanottuna, tämä lisäosa lähettää signaalin kehon aivolisäkkeen vapauttaa ylijäämä määriä HGH verenkiertoon. Tulokset ovat hämmästyttäviä, kun käyttäjä on tarkoitus hankkia ilmiömäinen tuloksia, kuten laihaa massa voittoja , nopeampi laihtuminen , ja päälle, että jopa nopeampaa elpymistä kertaa . Hullu Bulk, tunnettu nimi kehonrakennus teollisuutta, valmistaa ja jakelee sitä.\nKaikki mitä sinun tarvitsee tietää HGH-X2 Somatropinne\nKehonrakennus täydentää erottuu muusta, sillä se tarjoaa lihasmassaa, polttaa rasvaa, ja antaa lisää lihasmassaa ja rasvan suhteen.\nTehokkaille tulokset, kokeilla myös muiden Hullu massatuotteita kuten Clenbutrol, Winsol ja Trenorol (Trenbolonin).\nMiten se toimii kehon sisällä?\nJotta tämä kehonrakennus täydentää ihmeitä kehon, se kaksinkertaistaa tehtävä aivolisäkkeen, sen suunnitteluun tuottaa enemmän HGH, joka on lyhenne sanoista ihmisen kasvuhormoni, anabolinen hormoni. Ylittävästä tuotannosta HGH, se lisää lihasten ja luuston kehitystä, tehostaa tuotantoa proteiinia ja rasvan kulutusta. Mitä tapahtuu, kun alkaa ikääntymisen ollessasi tässä täydentää?\nMikä erottaa sen muusta?\nValmistajat luotu HGH-X2 Somatropinne auttamaan ihmisiä heidän kehonrakennus matkoilla. Koska saada optimaalinen kehon vie aikaa, tämä lisäosa on luotu vähentää aikaa kului henkilö menettää varastoida rasvaa ja rakentaa lihasmassaa. Tämä täydentää yhdessä teidän intensiivistä liikuntaa toimii mukaisesti toistensa antaa tuloksia, että olet aina unelmoinut saavuttaa. Ainoana erona on, tulokset verrattuna ihmiset eivät ottamisen lisäosa tulee nopeammin, kuin aivolisäkkeen tulee työskentelemään ylikierroksilla.\nPalautumisaika välillä liikuntaa on leikattu puoli\nNeuloja tai Reseptiä-Not tällä lisäosa\nJoissa huijarit käynnissä rengas huijauksia verkossa, et halua uhria temppuja. He myy sinulle edullinen tuote hulluksi hintoihin, ja tuote ei ole edes aito. Tästä syystä, sinun pitäisi vain luottaa luotettava lähde teidän laitoksen rakentaminen täydentää kuten Hullu Bulk. Jos aiot valloittaa rasvaa ja rakentaa lihas, vain ostaa HGH-X2 Somatropinne sen valmistajan verkkosivuilta .\nJoka päivä, ota yksi tabletti kaksi kertaa ateriat, vaikka et treenata. Kun aiot workout, varmista ottaa täydennys kolmekymmentä ja neljäkymmentä minuuttia etukäteen. Näet tuloksia ottamisen jälkeen täydentää kaksi kuukautta. Älä kuitenkaan ylitä annostusta, koska se voi aiheuttaa sivuvaikutuksia.\nVerrattuna muihin lisäravinteet, tämä on turvallisempi valinta\nTarjoaa nopeaa laihtumista, vähärasvaisen massa voittoja, ja nopeampi toipumisaika\nToimii luonnollisena irrottaja HGH elimistössä\nSaat käsitellä kuten ostaa kaksi ja saada kolmas erä vapaa virallisella sivulla\nIlmainen postitus yhdysvaltalaiset ja eurooppalaiset ostajat\nHGH-X2 Somatropinne on avain kaikkiin laitoksen rakentaminen ongelmia, joten varmista, että olet kokeilla sitä!


Kalle Niemi suomentaa euroviisut - hersyvät käännökset\n15.05.2019 klo 14:48\nKalle Niemi on kääntänyt euroviisujen sanoituksia suomeksi jo 1990-luvulta lähtien.\nSuomi ei päässyt Euroviisujen finaaliin.\nTänäkin keväänä euroviisufanit saavat nauttia Kalle Niemen oivaltavista käännöslyriikoista, jotka selventävät euroviisukappaleiden sanomia suomalaisille. Niemelle on karttunut jo vuosikymmenien kokemus viisujen suomentamisesta - ja jälki on timanttista. Sosiaalisessa mediassa viisufanit ovatkin ylistäneet miehen luovia käännösratkaisuja, jotka parhaassa tapauksessa nostavat viisukappaleet aivan uudelle tasolle kieltä rikastuttaen.\nDarude ja Sebastian Rejman putosivat kisasta 1. semifinaalissa. eurovision.tv\nTänäkin vuonna Niemi on kääntänyt kaikki viisumittelön kappaleet suomeksi. Työ alkoi alkukeväällä, kun kunkin maan viisukappaleet julkaistiin.\n– Aina ne ihan ensimmäiset kappaleiden englanninkieliset käännökset eivät välttämättä pidä ihan paikkaansa. Täytyy aina vähän tsekkailla, tuleeko muutoksia ja tekeekö joku vähän paremman englanninkielisen version esimerkiksi itä-eurooppalaisista kappaleista, Niemi taustoittaa työrupeamaansa.\nTämän vuoden kappaleet eivät Niemen mukaan juurikaan eroa viime vuoden tasosta.\n– Esimerkiksi eilen se Belgian biisi... en vieläkään tiedä mikä sen kappaleen idea oikein on? Sehän on ihan puuta heinää. Yleensä esimerkiksi jotkut itä-eurooppalaiset maat ovat tehneet englanninkielisen kappaleen vain sen vuoksi, että ne ajattelevat, että sellaisella voisi menestyä. Ja välttämättä sellaisissa kappaleissa ei ole mitään järkeä. Tämän vuoden kappaleet ovat aika peruskauraa. Idästä tulee aina niitä surullisen miehen tarinoita ja naisten voimaballadit ovat aika samanlaisia, Niemi ruotii.\nTorstain 2. semifinaalissa kuullaan paljon englanninkielisiä kappaleita - myös mailta, jotka eivät tyypillisesti ole tulkinneet viisuja englanniksi.\n– Olen aina ollut sitä mieltä, että jokaisen maan pitäisi laulaa omalla kielellään. Englanniksi hoilottaminen on ihan turhanpäiväistä, kun on maita, joilla on jo hyvä oma kieli. Tänä vuonna Ranska vetää kappaleessaan puolet englantia ja puolet ranskaa. Minusta se on ihan pöyristyttävää kamaa, tai siis todella huono idea, Niemi lataa.\nNiemi tekstittää paitsi kappaleet, myös kaikki euroviisujen livelähetykset. Hänellä onkin käynnissä hyvin työntäyteinen ja uneton viikko. Niemi on pitkien, yön pikkutunneille asti jatkuvien livelähetysten aikaan Pasilassa Ylen Lähetyskeskuksessa. Hän tarkkailee lähetyksen kulkua ja painaa tekstitystä julki sitä mukaa, kun viisulavalla tapahtumat etenevät. Käsikirjoituksen mukaan hän kääntää myös viisujuontajien puheet ja kaiken mahdollisen, mitä lähetyksessä näytetään esitysten lisäksi.\nTyö on sekunnintarkkaa puurtamista, mutta mies nauttii siitä. Tekstittämistä varten Niemi on opetellut kaikki viisukappaleet tarkasti, jotta hän tietää, milloin mikäkin lyriikkakohta täytyy läväyttää ruutuun.\n– Teen euroviisukäännöksiä vuodesta toiseen, koska tykkään riimitellä niitä. Se on suurin viehätys tässä hommassa. Teen riimejä mahdollisimman paljon, koska nautin niistä ja ne tekevät lähetyksen tekstittämisestä mulle helpompaa. Näen missä mennään. Välillä pääsee revittelemään teksteissä, mutta tänä vuonna vähemmän. Ei ollut oikein sellaista biisiä, jossa olisi päässyt tykittämään. En tarkoita, että pystyisin tekemään jotain parempaa kuin se alkuperäinen, mutta olisi ollut kiva päästä leikkimään sanoilla enemmän.\nYle julkaisi tiistaina Tel Avivissa käydyn euroviisujen 1. semifinaalin kaikkien kappaleiden suomennokset verkkosivustollaan. Tekstimuodossa vilkuiltuna useat kappaleet ovat silkkaa runoutta. Tässä muutaman kappaleen suomeksi käännetyt lyriikat kokonaisuudessaan:\nKyproksen Tamtan Replay-kappale kääntyi Niemen käsittelyssä suomeksi näin:\n_kyllähän se sapettaa kun mei_kä\nsun päässä aamukahdelta pauhaa\nollaan siis tänä iltana rehellisii\nsun sängyssä pyörimisen lopettaa\nsun lakanat nyt kaipaa\nja just silloin sä soitat\nja yksinäisyttäsi valitat\naikaisin aamulla kun aika matelee\npidetään salassa, sä makua kaipaat\nja rytmikoneen lailla sydämesi iskee\ntarttet mun rakkautta yhä uudestaan\noot muhun koukussa\nkuin rakkauslauluun toistuvaan\non sulla nyt ongelma\nminut siitä tilille laitetaan,\nolen tänä yönä täynnä virtaa\nja yksinäisyyttäsi valitat\ntarttet mun rakkautta yhä uudelleen\nViron Victor Cronen Storm-kappaleessa on myrskyä kerrakseen - kuin Janne Hurmeen Kirjeessä konsanaan. Näin Viron viisu kääntyi Niemen käsittelyssä:\nelämäni olen ihmetellyt, miksi olen\nvastarannan kiiskenä pyristellyt\nolen siihen miljoonia syitä löytänyt,\nmutta saatan kyllä olla väärässä\nolen ollut ylä- ja alamäissä\nmutta jossain tien käänteissä\non tuntunut että kaiken voi menettää\nmutta olen saattanut olla väärässä\nvoi tällaisen miehen nitistää\nmutta kun tilanne rauhoittuu,\nkaikilla yhä elämä sujuu\nkoko elämäni olen koettanut\nselvittää sitä mitä taakse jää\nsanotaan, että se on itse elämä\nmutta se voi olla ihan väärin\nkaikilla taas elämä sujuu\nvaikka taivas putoaa,\nvoi tilanteen vielä pelastaa\nsynkimmät pilvet taakse jää\nja voidaan taas jatkaa elämää\nmihin ikinä menemmekään,\nmitä tiellä sitten tapahtuukaan\nvaikka olisimme kaukana kotoa,\nemme ikinä luovuta\nvoi tällaisen miehen nististää\nihan pian myrsky lakkaa\nja kaikki on taas kunnossa\neikä taistelun haavoja enää lasketa,\nmutta saatan olla ihan väärässä\nSuomen Daruden ja Sebastian Rejmanin Look Away -kappaleen sanomakin aukeaa paremmin käännettynä. Näin Niemi käänsi sen suomeksi:\nhei, on jotain mikä pitäisi tietää\nen voi rakkauslauluja enää vetää\nenkä voi sille voi enää\nmiten voimme mennä yöllä\nkun tiedämme mitä maailmassa\nonko se vain minun päässäni?\nolenko minä ainut?\nonko se minun päässäni?\nmissä sota on juuri syttynyt\nme katsotaan muualle\njoka tuntuu niin erilaiselta\nenkä minä ymmärrä\nen osannut odottaa tällaista\nmissä sota on juuri syttynyt.\nNäin UMK-tuottaja kommentoi Daruden tappiota Tel Avivissa: ”Arvaamaton kisa”Finaalista pudonneet Darude ja Sebastian Rejman eivät saapuneet median eteen: ”Me palloillaan, toiset juhlii, se satuttaa”Näkökulma: Finaalista pudonneet Darude ja Sebastian Rejman kadottivat suoraselkäisyyden - luikkivat piiloon lehdistöltäBBC naljaili Daruden viisukappaleen kertovan saunakulttuurista – suomalaiset riensivät välittömästi korjaamaan harhaluulon: ”Vain hölmöt ja britit...”


Entinen tehotykki tekee paluun SaiPa-paitaan: "Tuntuu kuin palaisin kotiin"\n25.04.2016 klo 18:48\nSaiPa tiedotti, että se on tehnyt ensi kauden kattavan sopimuksen hyökkääjä Patrick Davisin kanssa.\nPatrick Davis edusti SaiPaa viimeksi vuonna 2014. JANNE NOUSIAINEN\nDavis, 29, edusti viime kaudella KalPaa, jossa hän tehtaili 59 pelissä tehot 11+10=21. Edellinen kausi kului Kärpissä, jossa 50 ottelun pistesaldo oli vaatimaton 9+6=15.\nKausi 2013-14 SaiPa-paidassa sen sijaan sujui hurjemmissa merkeissä. Davis vei ylivoimaisesti nimiinsä joukkueen sisäisen maalipörssin, kun hän pommitti kauden aikana 22 osumaa. Yhdeksän NHL-otteluakin pelannut jenkki siirtyi Suomen kaukaloihin KHL:n TsSKA Moskovasta.\n- Odotan, että pystymme ottamaan ensi talvena suoran pudotuspelipaikan ja sitä kautta lähtemään kannujahtiin hyvissä asemissa. Olen todella innoissani tulossa takaisin. Vaikka pari vuotta on kulunut, niin tuntuu kuin palaisin kotiin, Davis kehuu tiedotteessa.\nDavisin edellinen SaiPa-kausi päättyi nelossijaa, kun joukkue hävisi pronssiottelussa Lukolle. Davisin paluu tulee SaiPalle hyvään saumaan, sillä joukkue menetti kauden päätteeksi ykköstykkinsä David McIntyren. Kanadalaisen uusi osoite on Sveitsin liigan Zug.\nOssi Louhivaara palaa JYP-paitaan


LASTENSUOJELUN SEKÄ LASTEN JA NUORTEN HYVINVOINNIN SUUNNITELMA VUOSILLE - PDF\nLASTENSUOJELUN SEKÄ LASTEN JA NUORTEN HYVINVOINNIN SUUNNITELMA VUOSILLE\nDownload "LASTENSUOJELUN SEKÄ LASTEN JA NUORTEN HYVINVOINNIN SUUNNITELMA VUOSILLE 2011-2015"\n1 LASTENSUOJELUN SEKÄ LASTEN JA NUORTEN HYVINVOINNIN SUUNNITELMA VUOSILLE Perusturvalautakunta Siiliset yhteistoiminta-alue Siilinjärven kunta Maaningan kunta Nilsiän kaupunki\n2 1 SISÄLTÖ 1 TIIVISTELMÄ LASTEN JA NUORTEN HYVINVOINNIN EDISTÄMISEKSI SOVITUT KEHITTÄMISHAASTEET JA TOIMENPITEET JOHDANTO LASTENSUOJELULAKI LASTEN JA NUORTEN HYVINVOINTI JA SIIHEN VAIKUTAVAT TEKIJÄT... 7 SIILINJÄRVEN, MAANINGAN JA NILSIÄN ALUEELLA ENNALTA EHKÄISEVÄ LASTENSUOJELU Äitiys- ja lastenneuvolat sekä koulu- ja opiskelijaterveydenhuolto Koulu- ja opiskelijaterveydenhuolto osana oppilas- ja opiskelijahuoltoa Varhaiskasvatus Varhaiskasvatus Siilinjärvellä Varhaiskasvatus Maaningalla Varhaiskasvatus Nilsiässä Perhepäivähoito Erityispäivähoito Varhaiskasvatuksen palveluohjaaja Lasten kotihoidontuen kuntalisä Yksityisen hoidon tuki ja sen kuntalisä Lapsiperheiden kotipalvelu Puheterapeutin palvelut Aluepsykologipalvelut Perheneuvolatyö Perusopetus Perusopetus Siilinjärvellä Esi- ja perusopetus Maaningalla Perusopetus Nilsiässä Nuori peruskoulun jälkeen Lukiokoulutus Siilinjärvellä ja Nilsiässä Terveyspalvelut Mielenterveyden tukeminen Vammaispalvelut Siiliset -peruspalvelukeskuksen muut palvelut Lapsen ja nuoren kohtaaminen aikuisten palveluissa Aikuissosiaalityö Päihdepalvelut Perhe- ja lähisuhdeväkivallan ehkäisy osana lastensuojelua Maahanmuuttajat Siiliset -kunnissa Lapsen ja nuoren elinympäristö Maankäyttö ja ympäristö Asuminen Ateriapalvelu Lapsen ja nuoren vapaa-aika Kulttuuripalvelut Kirjastopalvelut Vapaa sivistystyö Nuorisopalvelut Liikuntapalvelut... 40\n3 Lasten ja nuorten vaikutusmahdollisuudet Lastensuojelun palvelujärjestelmä Lastensuojelun kiire- ja selvitystyö Lastensuojelun avohuolto Lastensuojelun perhetyö Sijais- ja jälkihuolto Lastensuojelun asiakasmäärät Lastensuojeluun varattavat voimavarat Lastensuojelun virka-ajan ulkopuoliset palvelut Ostopalveluna hankittava laitos- ja perhekotihoito Jälkihuoltopalvelut Pohjois-Savon lastensuojelun kehittämisyksikkö YHTEISTYÖ EHKÄISEVÄSSÄ LASTENSUOJELUSSA SUUNNITELMAN SEURANTA JA ARVIOINTI LIITTEET Liite 1. Lasten ja nuorten kasvuolot ja hyvinvoinnin tila Siilinjärvellä, Maaningalla ja Nilsiässä Liite 2. Yhteenveto kuntalaisten kuulemistilaisuuksista syksyllä 2011\n4 3 1 TIIVISTELMÄ Vuoden 2008 alussa voimaan astunut lastensuojelulaki (417 / 2007) velvoittaa kuntia laatimaan lastensuojelusuunnitelman. Laki painottaa ennalta ehkäisyä, varhaista puuttumista ja kunnan kaikkien toimijoiden roolia lasten suojelussa ja hyvinvoinnin edistämisessä. Lasten ja nuorten hyvinvointi on heikentynyt koko maassa ja ongelmat kasaantuvat. Sosiaalisen syrjäytymisen riski on suuri. Masennus ja muut mielenterveyden häiriöt ovat lisääntyneet. Huostaanotot, varsinkin kiireelliset sijoitukset, ovat kahden viimeisen vuosikymmenen aikana kolminkertaistuneet koko maassa. Siiliset kunnissa on lastensuojelun asiakasmäärät kasvaneet viimeiset vuodet, mutta huostaanottojen määrä ei ole noussut, vaan asiakkuudet ovat lisääntyneet avohuollossa. Tilastokeskuksen 2009 mukaan oli kodin ulkopuolelle sijoitettuja 0-17 vuotiaita Siilinjärvellä 1,5 % vastaavanikäisestä väestöstä, mikä on hivenen vähemmän kuin Pohjois-Savossa (1,7 %) mutta enemmän kuin koko maassa (1,2 % ). Vastaava luku oli Maaningalla 1,4 % ja Nilsiässä vain 0,6 %. Avohuollon asiakkaina olleiden määrät olivat vuonna 2010 Siilinjärvellä (10 %) ja Maaningalla (11,7 %) suuremmat kuin Pohjois-Savossa (8,4 %) ja koko maassa (6,5 %). Nilsiässä ainoastaan 5,7 %. Pohjois-Savossa on lähes 60 % huostaan otetuista lapsista ja nuorista perhehoidossa laitoshoidon sijaan. (Liite 1.) Alueen työttömyysaste on parempi kuin Pohjois-Savossa yleensä. Nuorisotyöttömyys on Siilinjärvellä samalla tasolla kuin Pohjois-Savossa, 18,2 %, mutta suurempaa kuin koko maassa, jossa se on 13,8 %. Maaningalla nuorisotyöttömiä on huomattavasti enemmän, 20,9 %. Koulutuksen ulkopuolelle jää nuoria Siilinjärvellä ja Maaningalla vähemmän kuin Pohjois-Savossa ja koko maassa. Nilsiässä osuus on sen sijaan keskimääräistä suurempi. Viime vuosien alueen elinkeinoelämärakenteen muutokset aiheuttavat asukkaille uudenlaisia sopeutumisen haasteita. Yksinhuoltajaperheitä on alueella ollut vähemmän kuin Pohjois-Savossa ja koko maassa. Avioeroja on Siilisetalueella ollut aiemmin vähemmän kuin Pohjois-Savossa ja maassa keskimäärin, mutta vuonna 2010 ylittyivät Maaningalla erojen määrät reilusti. Ongelmien tunnistaminen ja niihin puuttuminen mahdollisimman aikaisin sekä avohuollon palvelujen lisääminen ja kehittäminen ovat sekä inhimillisesti että taloudellisesti paras vaihtoehto. Siiliset kunnissa on perhelähtöiset toimintatavat todettu toimiviksi. Eri toimijoiden jalkautuminen koteihin on antanut paremmat valmiudet yhteistyöhön kotien kanssa ja puuttua mahdollisiin ongelmiin. Lastensuojelun perhelähtöisten avopalvelujen kehittäminen on parantanut valmiuksia puuttua ongelmiin entistä varhemmin. Avohoitopainotteisuutta on kuitenkin edelleen lisättävä. Siilinjärven, Maaningan ja Nilsiän strategiset tavoitteet ja kehittämishaasteet tuleville vuosille sisältävät paljon lasten- ja nuorten hyvinvointiin liittyviä asioita, ja ne on kirjattu kehittämishaasteina ja - toimenpiteinä tähän suunnitelmaan. Tähän suunnitelmaan on lisäksi nostettu kolme lasten ja nuorten hyvinvoinnin kannalta keskeistä kehittämishaastetta ja toimenpidettä, jotka ovat yhdenmukaisia sekä strategisten tavoitteiden että kuntalaisten esittämien toiveiden kanssa.\n5 4 2 LASTEN JA NUORTEN HYVINVOINNIN EDISTÄMISEKSI SOVITUT KEHITTÄMISHAASTEET JA TOIMENPITEET 1. Kuntalaisten osallisuuden ja yhteisöllisyyden lisääminen Tasapainoisen kasvun kannalta on tärkeää, että kasvuympäristö on yhteisöllinen ja lapsi ja nuori kokee olevansa aktiivinen osallinen yhteisössään. Kokemuksella yhteisöllisyydestä on todettu olevan ehkäisevä vaikutus tyttöjen mielenterveysongelmiin ja poikien rikostaipumuksiin. Käynnistetään vuoden 2011 alussa aloitetun Aloitekanava-palvelun (Savon nuorisotiedotus hanke) käytön hyödyntämismahdollisuudet lasten ja nuorten kuulemiseksi sekä matalan kynnyksen kuntalaisaloitteiden tekoon. Tarvittaessa kehitetään Webropol- järjestelmä lasten ja nuorten sekä heidän perheittensä kuulemiseksi kattavasti ja systemaattisesti. Eri toimipisteissä laaditaan hankesuunnitelmat toimenpiteistä, miten osallisuutta ja yhteisöllisyyttä saadaan lisättyä. 2. Vanhemmuuden tukeminen Lasten ja nuorten hyvinvoinnin tärkeimmät turvaajat ja elämää varten kasvattajat ovat vanhemmat. Vanhemman on osattava olla aikuinen. Tukea vanhemmuuteen tarvitaan odotusaikana. Vanhemmuuden pohja luodaan kun lapsi on pieni. Vanhemmuuden vahvistamisen tarvetta on myös lapsen myöhemmällä iällä. Aloitetaan keväällä 2012 kampanjointi sen puolesta, että kasvatusvastuu on ensisijaisesti huoltajilla. Laaditaan hankesuunnitelma toimenpiteistä yhdessä eri hallinnon aloilla, myös erikseen ja eri toimipisteissä. Median merkitys asennekasvattajana on suuri, joten se huomioidaan suunnitelmissa. 3. Yhteistyön lisääminen Siilinjärven, Maaningan ja Nilsiän lähes jokainen hallintokunta kokee tarvetta yhteistyön lisäämiselle sekä järjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa että eri hallintokuntien kesken. Siiliset kuntien välisiä yhteistyömuotoja ei lähdetä tässä vaiheessa kehittämään mahdollisten tulevien uusien kuntaliitosten vuoksi. Yhteistyömenetelmiä kehitetään paikkakunnittain. Kaikki hallinnonalojen on oltava kehittämisessä mukana. Niidenkin, jotka eivät perinteisesti koe tekevänsä työtä lasten- ja nuorten hyvinvoinnin edistämiseksi. Tehdään hankesuunnitelmat, mitä, millaista ja miten yhteistyötä lisätään. Nilsiän koulutoimi jatkokehittää yhteistoimintamalleja ja syksyllä 2012 pilotoi jo hyviksi havaittuja toimintamenetelmiä. Tavoitteena on käynnistää vahvempaa eri hallinnonalojen ja yhdistysten / kolmannen sektorin ja muiden sidosryhmien välistä yhteistyötä. Hyvät käytännöt levitetään muihin kuntiin.\n6 5 3 JOHDANTO Vuoden 2008 alussa voimaan astunut lastensuojelulaki (417 / 2007) velvoittaa kuntia laatimaan lastensuojelusuunnitelman. Kunnan tai useamman kunnan yhdessä on laadittava lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämiseksi ja lastensuojelun järjestämiseksi ja kehittämiseksi kunnan tai kuntien toimintaa koskeva suunnitelma, joka hyväksytään kunkin kunnan kunnanvaltuustossa ja tarkistetaan vähintään kerran neljässä vuodessa. Suunnitelman tavoitteena on, että suunnitelma ohjaa päätöksentekoa ja toiminnan kehittämistä kunnissa entistä pitkäjänteisemmäksi ja tavoitteellisemmaksi. Kunnan on huolehdittava siitä, että ehkäisevä lastensuojelu sekä lapsi- ja perhekohtainen lastensuojelu järjestetään sisällöltään ja laajuudeltaan sellaiseksi kuin kunnassa esiintyvä tarve edellyttää. Suunnitelma on otettava huomioon kuntalain (365/1995) 65 :n mukaista talousarviota ja suunnitelmaa laadittaessa. Lastensuojelulaki painottaa voimakkaasti ennalta ehkäisyä, varhaista puuttumista ja kunnan kaikkien toimijoiden roolia lasten suojelussa ja hyvinvoinnin edistämisessä. Ongelmien tunnistaminen ja niihin puuttuminen mahdollisimman aikaisin on sekä inhimillisesti että taloudellisesti edullisin vaihtoehto. Lastensuojelusuunnitelman tulee sisältää tiedot: lasten ja nuorten kasvuoloista sekä hyvinvoinnin tilasta lasten ja nuorten hyvinvointia edistävistä sekä ongelmia ehkäisevistä toimista ja palveluista lastensuojelun tarpeesta, lastensuojeluun varattavista voimavaroista ja lastensuojelulain mukaisten tehtävien hoitamiseksi käytettävissä olevasta lastensuojelun palvelujärjestelmästä yhteistyön järjestämisestä eri viranomaisten sekä lapsille ja nuorille palveluja tuottavien yhteisöjen ja laitosten välillä suunnitelman toteuttamisesta ja seurannasta Siilinjärven ja Maaningan kuntien sekä Nilsiän kaupungin sosiaali- ja terveydenhuolto on järjestetty yhteistyössä isäntäkunta Siilinjärveen kuuluvassa kunnallisessa liikelaitoksessa (Siiliset) alkaen. Siilisetin neljä pääpalvelualuetta ovat Hoitopalvelut, Perhe- ja aikuispalvelut, Vanhuspalvelut ja Varhaiskasvatuspalvelut sekä lisäksi Hallinto-, talous- ja tukipalvelut. Siiliset palkkasi osaaikaisen suunnittelijan ajalle kokoamaan lastensuojelun ja hyvinvoinnin suunnitelman vuosille Kuntalaisia kuultiin syksyn aikana järjestetyissä neljässä kuntalaistilaisuudessa. Nilsiän kaupungin sekä Maaningan ja Siilinjärven kuntien ensimmäinen yhteinen palvelustrategia vuosille linjaa yhteisen sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittämisen suunnan. Palvelustrategian tavoitteiden toteutumiseen tarvitaan kaikkien sektoreiden panosta ja laajamittaista yhteistyötä julkisen ja yksityisen palvelutuotannon sekä järjestöjen välillä. Kuntalaisen hyvinvointi koostuu niin asumisympäristöstä, terveydestä, harrastuksista kuin mahdollisuuksista kehittää omia tietojaan ja taitojaan. Sosiaali- ja terveydenhuollon palveluilla on selkeästi kuntalaisen hyvinvointia täydentävä rooli. Arvoperusta on kirjattu Nilsiän kaupungin sekä Maaningan ja Siilinjärven kuntien arvoihin ja kuntien väliseen yhteistoimintasopimukseen. Arvot, visio, missio ja toiminta-ajatus ohjaavat jokaisen organisaatiossa työskentelevän henkilön toimintaa.\n7 6 4 LASTENSUOJELULAKI Lastensuojelu perustuu lapsen kansainvälisesti tunnustettuihin oikeuksiin, joita ovat oikeus suojeluun ja huolenpitoon, oikeus osuuteen yhteiskunnan voimavaroista sekä oikeus osallistua itseään koskevaan päätöksentekoon kehitystasonsa mukaisesti. Lastensuojelulain tarkoituksena on turvata lapsen oikeus turvalliseen kasvuympäristöön, tasapainoiseen ja monipuoliseen kehitykseen sekä erityiseen suojeluun (1 ). Vaikka lainkin mukaan lapsen vanhemmilla ja muilla huoltajilla on ensisijainen vastuu lapsen hyvinvoinnista, on lasten ja perheiden kanssa toimivien viranomaisten tuettava vanhempia ja huoltajia heidän kasvatustehtävässään ja pyrittävä tarjoamaan perheelle tarpeellista apua riittävän varhain sekä ohjattava lapsi ja perhe tarvittaessa lastensuojelun piiriin (2 ). Lapsella on oikeus erityiseen suojeluun, ja jos vanhemmat tai huoltajat eivät kykene huolehtimaan kasvatustehtävästään, on julkisen vallan velvollisuus puuttua tilanteeseen. Lastensuojelulla on lastensuojelulain mukaan kolme perustehtävää: 1) lasten yleisiin kasvuoloihin vaikuttaminen 2) vanhempien tukeminen kasvatustehtävässä 3) varsinainen lasten suojelutehtävä. Lastensuojelu määritellään kahteen osa-alueeseen: ehkäisevä lastensuojelu ja lastensuojelu (3 ). Ehkäisevää lastensuojelua ovat kaikki ne lasten ja nuorten hyvinvointia edistävät toimet, palvelut ja erityinen tuki silloin, kun lapsi tai perhe ei ole lastensuojelun asiakkaana. Ehkäisevän lastensuojelun tehtävänä on edistää ja turvata lasten kasvua, kehitystä ja hyvinvointia sekä tukea vanhemmuutta, havaita lapsen tai perheen erityisen tuen tarve riittävän varhaisessa vaiheessa ja ohjata lapsi tai perhe käyttämään erityispalveluja tai lastensuojelun palveluja. Tärkeä tehtävä ehkäisevän työn toteuttamisessa on palveluilla, jotka vaikuttavat paljon lapsen ja nuoren kehitykseen vanhempien ohella, esim. äitiys- ja lastenneuvola sekä muu terveydenhuolto, päivähoito- ja varhaiskasvatuspalvelut, opetustoimi, harrastustoiminta, nuorisotyö, kulttuuripalvelut sekä lähiympäristön ja yhteisöjen turvallisuus. Lastensuojelua on lapsi- ja perhekohtainen lastensuojelu, jota toteutetaan silloin, kun lapsi ja perhe ovat lastensuojelun asiakkaina. Lapsi- ja perhekohtaista lastensuojelua ovat lastensuojelutarpeen selvitys, avohuollon tukitoimet, lapsen kiireellinen sijoitus ja huostaanotto sekä niihin liittyvä sijaishuolto ja jälkihuolto. Lain mukaan kunnan sosiaalihuollosta vastaavan toimielimen ja kunnan muiden viranomaisten on yhteistyössä seurattava ja edistettävä lasten ja nuorten hyvinvointia sekä poistettava kasvuolojen epäkohtia ja ehkäistävä niiden syntymistä (7 ). Laissa todetaan myös (11 ), että kunnan on huolehdittava siitä, että ehkäisevä lastensuojelu sekä lapsi- ja perhekohtainen lastensuojelu järjestetään sisällöltään ja laajuudeltaan sellaiseksi kuin kunnassa esiintyvä tarve edellyttää. Laki sisältää myös säännökset siitä, miten lasten ja perheiden tarvitsema kasvatuksellinen tuki sekä koulunkäyntiin liittyvä tuki tulee järjestää. Laissa myös edellytetään, että lapsen tuen ja suojelun tarve otetaan huomioon aikuisille suunnatuissa palveluissa. Velvoite tehdä lastensuojeluilmoitus on säädetty entistä laajemmalle joukolle lasten ja heidän perheidensä kanssa työskenteleviä (25 ). Myös ilmoituskynnys on entistä matalampi (Sosiaali- ja terveysministeriön kuntatiedote 10/2007).\n8 7 5 LASTEN JA NUORTEN HYVINVOINTI JA SIIHEN VAIKUTAVAT TEKIJÄT SIILINJÄRVEN, MAANINGAN JA NILSIÄN ALUEELLA Vuoden 2011 alussa oli Siiliset kuntien alueella yhteensä yli asukasta. Siilinjärvellä asukkaita on n Vuoteen 2025 mennessä Siilinjärven kunnan oman ennusteen mukaan jatkuu väestönkasvu voimakkaana, n.11 %. Maaningalla asukkaita on 3870 ja Nilsiässä n Tilastokeskuksen ennusteen mukaan väestönkasvu Maaningalla on n. 5 % ja Nilsiässä asukasluku vähenee vajaa 3 %. Ennuste ei tee oikeutta Nilsiälle, jossa väestömäärä on lisääntynyt viime vuosina elinkeinoelämän kehittämisen myötä. Syntyvyys ei yhteistoiminta-alueen kunnissa suoraan ennusta alle kouluikäisten lasten määrää eikä päivähoidon tarvetta. Arvion mukaan päivähoitoikäisten määrä kasvaa tuntuvasti Siilinjärvellä, mutta Maaningalla ja Nilsiässä muutokset ovat vähäiset. Esim. esiopetuksen aloitti syksyllä 2011 Siilinjärvellä 291, Nilsiässä 75 ja Maaningalla 37 lasta, mutta väestöennusteen mukaan vastaavat esikoululaisten määrät olivat Siilinjärvellä 279, Nilsiässä 66 ja Maaningalla 44 lasta. Väestöennusteen mukaan vuonna 2013 Siilinjärvellä on päivähoitoa käyttäviä lapsia 30 lasta enemmän kuin vuonna 2011 ja vuonna 2014 vastaava luku on 55 lasta enemmän. Maaningalla ja Nilsiässä vastaavat luvut ovat 3-5 lasta enemmän verrattuna vuoteen Työikäisen väestön määrä vähenee Siilinjärvellä ja Maaningalla hieman ja Nilsiässä tuntuvasti. Väestörakenne alueella painottuu eläkeikäisiin. (Liite 1.) Alueen työttömyysaste on parempi kuin Pohjois-Savossa yleensä. Nuorisotyöttömyys on Siilinjärvellä samalla tasolla kuin Pohjois-Savossa, 18,2 %, mutta suurempaa kuin koko maassa, jossa se on 13,8 %. Maaningalla nuorisotyöttömiä on huomattavasti enemmän, 20,9 %. Nilsiässä nuorisotyöttömyys on vähäisempää kuin koko maassa ja Pohjois-Savossa. Nuorille on vaikea kehittää työtä Pohjois-Savossa, mikä puolestaan ruokkii nuorten poismuuttoa Etelä-Suomeen. Koulutuksen ulkopuolelle jää nuoria Siilinjärvellä ja Maaningalla vähemmän kuin Pohjois-Savossa ja koko maassa. Nilsiässä osuus on sen sijaan keskimääräistä suurempi. Elinkeinoelämän suhteen kunnat eroavat, sillä Maaninka ja Nilsiä ovat maatalousvaltaisia, Siilinjärvellä on teollisuutta ja Nilsiässä matkailua. Elinkeinoelämällä on vaikutusta palveluiden kysyntään. Teollisuus ja korkeampi koulutustaso vähentävät kansanterveyspalveluiden käyttöä, koska työntekijät käyttävät työterveyshuollon palveluita. Lisäksi korkeampi koulutus korreloi terveempiin elintapoihin. Toisaalta viime vuosien suhteellisen nopeat muutokset alueen elinkeinoelämärakenteessa aiheuttavat asukkaille uudenlaisia sopeutumisen haasteita. (Liite 1.) Yksinhuoltajaperheitä on alueella ollut vähemmän kuin Pohjois-Savossa ja koko maassa. Avioeroja on Siiliset-alueella ollut aiemmin vähemmän kuin Pohjois-Savossa ja maassa keskimäärin, mutta vuonna 2010 ylittyivät Maaningalla erojen määrät reilusti. Ahtaasti asuvia lapsiasuntokuntia on Maaningalla ja Nilsiässä enemmän kuin muualla maassa ja Pohjois-Savossa. (Liite 1.) Lasten ja nuorten hyvinvointi on heikentynyt koko maassa ja ongelmat kasaantuvat. Sosiaalisen syrjäytymisen riski on suuri. Masennus ja muut mielenterveyden häiriöt ovat lisääntyneet. Huostaanotot, varsinkin kiireelliset sijoitukset, ovat kahden viimeisen vuosikymmenen aikana kolminkertaistuneet koko maassa. Parin viime vuoden aikana on kuitenkin nähtävissä lievä aleneva trendi huostaanottojen kokonaismäärissä. (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos 2010.) Tilastokeskuksen 2009 mukaan oli kodin ulkopuolelle sijoitettuja 0-17 vuotiaita Siilinjärvellä 1,5 % vastaavanikäisestä väestöstä, mikä on hivenen vähemmän kuin Pohjois-Savossa (1,7 %) mutta enemmän kuin koko maassa (1,2 % ). Vastaava luku oli Maaningalla 1,4 % ja Nilsiässä vain 0,6 %. Avohuollon asiakkaina olleiden määrät olivat vuonna 2010 Siilinjärvellä (10 %) ja Maaningalla (11,7 %) suuremmat kuin Pohjois-Savossa (8,4 %) ja koko maassa (6,5 %). Nilsiässä ainoastaan 5,7 %. Pohjois-Savossa on lähes 60 % huostaan otetuista lapsista ja nuorista perhehoidossa laitoshoidon sijaan. (Liite 1.)\n9 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos toteutti vuonna 2010 koulukyselyn Etelä-Suomen, Itä-Suomen ja Lapin oppilaitoksissa yläasteen luokan oppilaille sekä lukioiden ja ammatillisten oppilaitosten 1. ja 2. vuoden opiskelijoille. Siiliset -alueelta siihen osallistui Siilinjärven kunta ja Nilsiän kaupunki. Kyselyn avulla kerättiin tietoa kouluittain ja kunnittain oppilaiden elin- ja kouluoloista, koetusta terveydestä, terveystottumuksista, oppilas- ja opiskelijahuollosta, kiusaamisen muodoista, seksuaalisesta häirinnästä ja netin parissa vietetystä ajasta. Siilinjärvellä useat kouluoloihin liittyvät tekijät koettiin huonompina kuin Pohjois-Savossa ja koko aineistossa. Terveystottumukset ovat sen sijaan yleisesti ottaen muuta aineistoa ja Pohjois-Savoa parempia. Siilinjärvellä koulukuraattorin ja koulupsykologin sekä Nilsiässä koulukuraattorin vastaanotolle pääsy koettiin vaikeammaksi. Nilsiässä kouluolot koetaan paremmiksi kuin Pohjois-Savossa ja koko aineistossa, mutta viikoittaisesta niska- ja hartiakivuista kärsitään enemmän. Ylipainoa esiintyy 8. ja 9.luokkalaisilla pojilla huomattavasti enemmän verrattuna Pohjois-Savoon ja koko aineistoon. Siilinjärvellä tehtiin vuonna 2011 nuorten harrastuskysely, ja sen tulokset olivat positiiviset. Syksyn 2011 pidettiin lastensuojelusuunnitelmaa koskien kuntalaisten kuulemistilaisuuksia neljä kertaa. Kuulemistilaisuuksien yhteenveto on liitteessä 2. 8\n10 9 6 ENNALTA EHKÄISEVÄ LASTENSUOJELU Lastensuojelulain mukaan ehkäisevällä lastensuojelulla edistetään ja turvataan lasten kasvua, kehitystä ja hyvinvointia sekä tuetaan vanhemmuutta. Lapsia ja nuoria kohdataan lukuisissa kunnan palveluissa, kuten päivähoidossa, kouluissa, vapaa-ajan toiminnoissa, terveydenhuollossa. Lapset ja nuoret tulevat myös suoraan tai välillisesti palvelujen piiriin vanhempiensa kautta; uudessa lastensuojelulaissa korostetaankin lapsen huomioon ottamista aikuisille suunnatuissa palveluissa. Lapset ovat aikuisia konkreettisemmin sidoksissa fyysiseen ympäristöönsä. Kasvuympäristön ulkoisilla ja toiminnallisilla puitteilla on suora vaikutus lasten ja nuorten hyvinvointiin. Myös monilla yhteiskunnallisilla päätöksillä, kuten alkoholiveron muutoksilla, on vaikutuksia lapsiin ja nuoriin, vaikka niitä tehtäessä ei ensisijaisesti olisi heitä ajateltukaan (Taskinen Sirpa: lastensuojelulaki (417/2007). Soveltamisopas. Stakes, oppaita 65). Laadukkaat peruspalvelut ovat parasta ennalta ehkäisevää lasten suojelua. Tavoitteena on, että lapsi ja nuori saa tarvitsemansa tuen ja avun normaalipalveluissa mahdollisimman varhain. Toisinaan lapsen tai perheen tarvitsema tuki apu voidaan toteuttaa normaalipalveluissa tehostetuin järjestelyin, toisinaan tarvitaan erityisiä tukitoimia. Lastensuojelun avohuoltoa toteutetaan ensisijaisesti tehostettujen peruspalvelujen avulla, toisaalta myös sijoitetun lapsen arki rakentuu useimmiten peruspalvelujen varaan. Hyvin toimivat lasten ja nuorten palvelut edistävät myös lapsi- ja perhekohtaisen lastensuojelun onnistumista tehtävässään. Lasten ja nuorten hyvinvointiin vaikuttaa kaikkien toimialojen työ, toisaalta heidän pahoinvointinsa heijastuu kaikkien kuntatoimijoiden arkeen. Hyvinvointia tukevien ratkaisujen, varhaisen tuen ja puuttumisen mahdollisuus ja velvollisuus on kaikilla lapsia, nuoria ja heidän perheitään kohtaavilla toimijoilla. On tärkeää, että eri toimijat tunnistavat oman vastuunsa ja roolinsa ehkäisevän lasten suojelun kentässä. Heillä tulee olla taitoja ja rohkeutta tarttua havaitsemiinsa hyvinvoinnin vajeisiin viiveettä ja ohjata lapsi tai nuori oikea-aikaisesti tarkoituksenmukaisen palvelun piiriin. Käytettävissä olevista voimavaroista tulee muodostaa paras mahdollinen hyvinvointia tukeva kokonaisuus. Tämä edellyttää joustavaa työskentelyä myös rajapinnoissa. Kunnan kaikkien toimijoiden yhteisvastuullisuudella, varhaisella tuella ja puuttumiselle havaittuihin ongelmakohtiin pystytään vähentämään lapsi- ja perhekohtaisen lastensuojelun tarvetta. Samalla tuetaan ja turvataan lasten ja - nuorten hyvää ja onnellista lapsuutta. Siiliset palvelurakenneuudistuksen myötä perustettiin Hyvinvointineuvola. Henkilöstöä on koulutettu varhaisen vuorovaikutuksen tukemisen ja lapsilähtöisen kasvatuskumppanuuden menetelmiin. Kasvatuskumppanuus on varhaiskasvatuksen työntekijöiden ja vanhempien välistä keskinäistä ja vastavuoroista vuorovaikutusta. Kasvatuskumppanuutta ohjaavat kuulemisen, kunnioituksen, luottamuksen ja dialogisuuden periaatteet. Koulutuksen tavoitteena on lapsen kasvun kannattelu, vanhemmuuden vahvistaminen, perheiden osallistuminen ja toimiva kasvatusyhteistyö. Siiliset - kunnissa kasvatuskumppanuus toteutuu yhteisinä työkäytäntöinä päivähoidossa, neuvolassa ja lastensuojelussa. Myös ennaltaehkäisevää, moniammatillista ja tiimissä työskentelyä on kehitetty jo vuosien ajan. Hyvinvointi- ja terveydenedistämispalveluiden yksikkö antaa palveluita lapsille, nuorille ja lapsiperheille. Yksikkö työskentelee lasten ja nuorten fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen kehityksen ja kasvun tukemisen periaatteella pyrkien poistamaan terveen kehityksen esteitä pitkäjänteisesti ja ennaltaehkäisevästi niin yksilön, perheen kuin yhteisön tasolla. Yksikkö sisältää seuraavat palvelut: äitiysneuvola ja perhesuunnittelu, lastenneuvola, koulu- ja opiskelijaterveydenhoito, lapsiperheiden kotipalvelu, perheneuvonta, psykologipalvelut, lapsiperheiden sosiaalityö, puheterapia ja lapsioikeudelliset palvelut. Kehittämishaasteet ja -toimenpiteet: Tulosalueen toimintojen yhteensovittamista ja työkäytäntöjen yhtenäistämistä on tehty ja työskentely jatkuu edelleen. Tulosalueen sisällä sekä yli tulosaluerajojen on kehitetty moniammatillista työskentelyä, jossa pyritään yhdessä löytämään parhaiten asiakkaan tarpeisiin vastaavat palvelut ja sovitaan vastuista yksiköiden välillä. Palveluiden\n11 10 sujuvoittamista ja etenkin palveluiden välisissä rajapinnoissa tapahtuvien palveluiden selkiyttämistä ja työnjaoista sopimista kehitetään edelleen. Ydinprosessien kuvaaminen ja päivittäminen yksiköissä on käynnistynyt ja jatkuu edelleen. Hyvinvointineuvolan toiminnan kehittämishaasteita ovat vanhemmuuden tukeminen ja nuorten mielenterveyspalveluiden hoitopolun kehittäminen. Kastehankkeen kautta kehitetään nuorten mielenterveyspalveluiden hoitoketjua yhdessä muiden toimijoiden ja erikoissairaanhoidon kanssa. 6.1 Äitiys- ja lastenneuvolat sekä koulu- ja opiskelijaterveydenhuolto Uusi terveydenhuoltolaki (1326/2010) velvoittaa kuntia edistämään kuntalaisten terveyttä ja hyvinvointia. Valtioneuvoston asetus 338/2011 täsmentää terveydenhuoltolakia lasten ja nuorten ehkäisevien terveyspalvelujen, eli neuvolatoiminnan, koulu- ja opiskeluterveydenhuollon sekä lasten ja nuorten ehkäisevän suun terveydenhuollon osalta. Asetuksen tavoitteena on edistää lasten, nuorten ja perheiden terveyttä ja hyvinvointia, ehkäistä syrjäytymistä ja kaventaa terveyseroja. Asetus neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta (380/2009) tuli voimaan vuonna Määräaikaisten terveystarkastusten järjestäminen tuli kuntia velvoittavaksi vuonna 2011 (338/2011). Asetuksen mukaan kuntien tulee laatia yhtenäinen toimintaohjelma lasten ja nuorten ehkäiseville terveyspalveluille. Toimintaohjelma tulee valmistella yhteistyössä sosiaalitoimen ja opetus / sivistystoimen kanssa. Tämä edesauttaa moniammatillisen toiminnan ja sujuvien palveluketjujen kehittämistä. Kuntien on järjestettävä määräaikaiset terveystarkastukset kaikille määrättyyn ikäryhmään tai vuosiluokkaan kuuluville. Osa terveystarkastuksista on järjestettävä laajoina, jolloin tarkastukseen kutsutaan aina molemmat vanhemmat ja tarkastelun kohteena on koko perheen hyvinvointi. Sen lisäksi on huolehdittava erityistä tukea tarvitsevien lasten, nuorten ja perheiden erityisen tuen tarpeen varhaisesta tunnistamisesta ja tarvittavan tuen järjestämisestä viivytyksettä. Asetus velvoittaa kuntia selvittämään myös määräaikaisista terveystarkastuksista poisjäävien lasten ja nuorten poisjäännin syyn ja mahdollisen tuen tarpeen. Asetuksen säännösten ja tavoitteiden toteutuminen ei käytännössä ole mahdollista ilman, että neuvolatoiminnan sekä koulu- ja opiskeluterveydenhuollon henkilöstömitoitukset ovat valtakunnallisten suositusten mukaisia. Pelkkä määräaikaisten terveystarkastusten määrällinen toteuttaminen ei riitä, vaan huomiota on kiinnitettävä erityisesti tarkastusten sisältöön ja siihen, että niille on varattu aikaa riittävästi lasten, nuorten ja perheiden tilanteeseen ja mahdolliseen tuen tarpeeseen perehtymiseksi. Huomiota on myös kiinnitettävä henkilöstön koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen asetuksen toimeenpanon varmistamiseksi asianmukaisesti. Kunnan tulee järjestää myös Lastensuojelulain (417/2007) mukainen koulunkäynnin tukeminen. Kunnan tulee järjestää koulupsykologi- ja - kuraattoripalvelut, jotka antavat kunnan esi- ja perusopetuksen oppilaille riittävän tuen ja ohjauksen koulunkäyntiin ja oppilaiden kehitykseen liittyvien sosiaalisten ja psyykkisten vaikeuksien ehkäisemiseksi ja poistamiseksi. Palveluilla tulee edistää myös koulun ja kotien välisen yhteistyön kehittämistä. Neuvolan tavoitteena on edistää ja ylläpitää lasta odottavien sekä alle kouluikäisten lasten perheiden terveyttä ja hyvinvointia puuttumalla kasvun ja kehityksen pulmiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jolloin sekä inhimilliset että yhteiskunnalliset kustannukset voidaan minimoida. Äitiysneuvolan tehtävänä on turvata ja edistää odottavan perheen terveyttä ja hyvinvointia. Pyrkimyksenä on raskaudenaikaisten häiriöiden ehkäisy, häiriöiden varhainen toteaminen ja tarvittaessa odottavan äidin hoitoon ohjaaminen sekä perheen tukeminen. Lastenneuvolan tavoitteena on alle kouluikäisten lasten terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen tunnistamalla ja puuttumalla mahdollisiin kasvun ja kehityksen häiriöihin tai perheen pulmatilanteisiin mahdollisimman varhain.\n12 11 Asetuksen mukaiset määräaikaiset yksilölliset terveystarkastukset ovat työn pohjana, ja niiden pohjalta suunnitellaan terveysneuvonta, joka muodostaa odottavien äitien, lasten, nuorten ja perheiden kannalta yhtenäisen ja saumattomasti jatkuvan kokonaisuuden. Terveystarkastuksia toteutetaan terveydenhoitajan ja lääkärin suorittamina tarkastuksina tai laajoina terveystarkastuksina. Laajassa terveystarkastuksessa terveydenhoitaja ja lääkäri arvioivat, tarvittaessa yhteistyössä muiden ammattihenkilöiden kanssa, lapsen tai nuoren terveyden lisäksi myös koko perheen hyvinvointia. Lasta odottavan perheen laajalla terveystarkastuksella tarkoitetaan äidin ja sikiön terveydentilan tutkimisen lisäksi perheen hyvinvoinnin selvittämistä haastatteluilla ja tarvittaessa muilla menetelmillä. Vahvuutta vanhemmuuteen -hankkeessa kehitetään psykososiaalista tukea ensimmäisen lapsensa saaneille perheille. Ensimmäinen ryhmä on käynnistynyt ja jatkossa toimintamallia laajennetaan kouluttamalla lisää ohjaajia. Koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon päämääränä on tukea ja edistää oppilaan tervettä kasvua ja kehitystä yhteistyössä kotien ja koulun henkilökunnan kanssa sekä toimia oppilashuollollisessa yhteistyössä erityistä tukea tarvitsevien oppilaiden tukemiseksi. Koulu- ja opiskeluterveydenhuoltoa toteuttavat ensisijaisesti terveydenhoitaja ja lääkäri. Oppilaat kutsutaan ohjelman mukaisiin määräaikaistarkastuksiin. Terveydenhoitajat toimivat kouluilla tiettyinä viikonpäivinä, jolloin oppilaat voivat myös itse hakeutua terveydenhoitajan vastaanotolle. Koulukohtaiset vastaanottoajat ovat koulujen tiedotteissa. Opiskelijoiden terveydenhuoltoon sisältyvät oppilaitoksen sijaintikunnan järjestämät lain mukaiset terveyden- ja sairaanhoitopalvelut. Lisäksi oppilaan ja opiskelijan terveyden edistämiseksi tutkitaan kouluyhteisön ja opiskeluympäristön työolot joka kolmas vuosi yhteistyössä koulun tai oppilaitoksen ja sen oppilaiden tai opiskelijoiden, koulu- tai opiskeluterveydenhuollon, terveystarkastajan, henkilöstön työterveyshuollon, työsuojeluhenkilöstön ja tarvittavien muiden asiantuntijoiden kanssa. Vanhemmat voivat ottaa yhteyttä terveydenhoitajaan ja tulla keskustelemaan tai mukaan lapsensa terveystarkastuksiin. Vanhemmat kutsutaan 2. ja 6. luokkien oppilaiden lääkärintarkastuksiin. Erityisseurantaa tarvitsevilla oppilailla on terveydenhoitajan ja lääkärin tarkastukset joka vuosi. Alueella on runsaasti lapsia ja lapsiperheitä sekä runsasta muuttoliikettä. Perheiden luontainen sosiaalinen verkosto voi olla heikko tai puuttua kokonaan. Osa vanhemmista on monella tapaa kuormittuneita, perheessä voi olla sekä aineellista että henkistä pahoinvointia, muuttuvia ihmissuhteita, psyykkistä ja fyysistä sairautta tai muita tekijöitä jotka estävät vanhempia näkemään lapsen tarpeita. Kehittämishaasteet ja -toimenpiteet: Neuvolatyössä sekä koulu- ja opiskelijaterveydenhoidossa terveyttä edistävien perustehtävien rinnalle on noussut tarve edistää perheen psykososiaalista hyvinvointia ja vanhemmuuden tukemisesta on tullut yksi terveydenedistämisen keskeisimmistä tehtävistä Koulu- ja opiskelijaterveydenhuolto osana oppilas- ja opiskelijahuoltoa Hyvinvointineuvolassa toteutettava oppilashuolto jakautuu kahteen osa-alueeseen: Ennaltaehkäisevän ja varhaisen tuen palvelukokonaisuus, joka koostuu oppilashuollon varhaisen tuen toiminnoista, kuten oppilashuoltoryhmät, koulun henkilökunnan konsultointi ja osallistuminen koulun muuhun oppilashuollolliseen toimintaan. Palvelun tuote on varhaisen tuen palvelukokonaisuus, johon käytettävien resurssien perusteena ovat koulukohtaiset oppilashuollon suunnitelmat, joissa määritellään oppilashuoltoryhmien kokoontumiset ja hyvinvointineuvolan työntekijöiden osallistuminen niihin, sekä keskimääräinen arvio muuhun varhaisen tuen muotoihin käytettävästä ajasta. Hyvinvointineuvolan aluepsykologi ja perheneuvolan sosiaalityöntekijä osallistuvat vain Maaningan ja Nilsiän peruskoulun oppilashuollon työryhmiin ja oppilashuoltotyöhön perusopetustason kouluissa. Aluepsykologit toimivat Siilinjärven ja Maaningan kouluissa. Nilsiässä aluepsykologin työ sisältyy perheneuvolan psykologin työhön. Maaningan kouluihin hyvinvointineuvolan sosiaalityöntekijä\n13 12 on antanut työpanoksensa koulukuraattoripalveluna osallistumalla satunnaisesti ainoastaan oppilashuoltotyöryhmään ja antamaan konsultatiivista palvelua. Kaikille kouluille edes tähän ei ole resurssia riittänyt. Maaninkajärven ala- ja yläkouluissa oppilashuoltotyöryhmät kokoontuvat kuukausittain. Muissa Maaningan kouluissa niitä on muutaman kerran lukuvuodessa. Siilinjärven koulutoimen palveluksessa on kolme oppilashuollon ohjaajaa, jotka antavat koulukuraattoripalvelun kaikkiin perusopetusta tarjoaviin kouluihin Siilinjärvellä. Asiakaskohtainen työ, jota ovat koulu- ja opiskeluterveydenhuollon määräaikaiset terveystarkastukset ja asiakasvastaanotto sekä psykologin ja sosiaalityöntekijän toteuttamat yksilö- ja perhekohtaiset palvelut (psykologin tutkimukset, terapia, kasvatus- ja perheneuvonta). Siilinjärven, Maaningan ja Nilsiän alueella on neljä neuvolan toimipistettä, joissa työskentelee yhteensä 11 terveydenhoitajaa sekä 20 eri kouluyhteisöä, joissa työskentelee 8 terveydenhoitajaa. Tällä hetkellä on asetuksen mukaisesta henkilöstöresurssista kahden terveydenhoitajan henkilötyövuoden vajaus (yhden vajaus lastenneuvolasta, 0,5 vajaus äitiysneuvolasta ja 0,5 vajaus opiskeluterveydenhuollosta). Työtilojen riittämättömyys aiheuttaa lisäksi omat paineensa. Kehittämishaasteet ja toimenpiteet: Oppilashuollon palvelut tasapuolisesti kaikille alueille. 6.2 Varhaiskasvatus Siiliset -yhteistoiminta-alueen varhaiskasvatuspalveluihin kuuluvat kunnalliset päiväkodit ja perhepäivähoito, esiopetus, avoin päiväkoti, leikkitoiminta, lasten kotihoidon ja yksityisen hoidon tuki mahdollisine kuntalisineen sekä yksityisen päivähoidon valvonta. Varhaiskasvatuspalvelujen tehtävänä on tarjota perheille laadukkaat, lapsen tarpeista lähtevät riittävät palvelut, joissa kasvu- ja oppimisympäristö tukee lapsen kokonaisvaltaista hyvinvointia. Perheiden kanssa työskennellään kasvatuskumppaneina säilyttämällä ensisijainen kasvatusvastuu vanhemmilla. Lapsilähtöisyys, yhteisvastuullisuus, välittäminen ja muuntautumiskykyisyys ovat jokapäiväisen toiminnan tärkeimpiä arvoja. Ehkäisevää lasten suojelua toteutetaan varhaiskasvatuksen piirissä tuen tarpeen eri vaiheissa. Henkilöstöä on koulutettu kasvatuskumppanuuteen ja päivähoitoon on otettu käyttöön uusia työkäytäntöjä, kuten portaittain tapahtuva päivähoidon aloitus, varhainen puuttuminen ja auttamisprosessi. Päivähoidon henkilöstö käy aina tapaamassa uuden palvelun piiriin tulevan perheen näiden kotona. Siiliset -kuntien henkilökunnan ja lasten huoltajien käytössä on vuorovaikutteinen atk-sovellus MuksuNet, jonka tarkoituksena on vahvistaa vanhempien ja päiväkodin henkilökunnan välistä kasvatuskumppanuutta. Sen tavoitteena on vahvistaa perheiden ja päivähoidon välistä kasvatuskumppanuutta, parantaa perheiden valmistautumista yhteisiin keskusteluihin, lisätä perheiden vaikutusmahdollisuuksia lapsen kehityksen ja kasvatuksen suunnittelussa, tehdä päivähoidon kasvatustyö näkyväksi, auttaa lapsiryhmän toiminnan suunnittelussa ja turvata lapsen hoito- ja kasvatusjatkumo lapsen vaihtaessa hoitopaikkaa Varhaiskasvatus Siilinjärvellä Päiväkodit, joita on tällä hetkellä 12, tarjoavat koko- ja osapäivähoitoa alle kouluikäisille lapsille. Kunnan järjestämään maksuttomaan esiopetukseen lapsella on oikeus vuotta ennen oppivelvollisuuden alkamista. Siilinjärvellä on myös yksi vuorohoitoa ja kaksi pidennettyä aukioloaikaa tarjoavaa päiväkotia. Lisäksi tarjotaan erityistä hoitoa ja kasvatusta tarvitseville lapsille päivähoitoa erityisryhmissä. Yhdessä päiväkodissa on lisäksi Montessori-painotteista opetusta. Siilinjärvi ostaa vuonna 2012 ryhmäperhepäivähoito Pikku-Pirpanat Oy:ltä Vuorelasta 11 hoitopaikkaa sekä kah-\n14 13 delle huostaan otetulla lapselle hoitopaikat Kuopiosta ja yhdelle huostaan otetulle lapselle hoitopaikan Keiteleeltä. Maaningan kunnan sivistystoimelta ostetaan esiopetuspalvelut Pulkonkosken ja Tuovilanlahden esiopetuslapsille. Yksityinen päiväkoti Touhula aloitti Siilinjärven keskustaajamassa. Perheet hakeutuvat päiväkotiin palvelusetelillä. Perheiden maksama hoitomaksu on samansuuruinen kuin kunnallisessa päivähoidossa. Avoin päiväkoti Anselmi avattiin , ja se on tarkoitettu alle kouluikäisille lapsille vanhempineen ja perheineen sekä kunnan perhepäivähoitajille lapsineen. Avoin päiväkoti on aikuisten ja lasten yhteinen kohtaamispaikka, joka antaa uusia mahdollisuuksia luoda sosiaalisia suhteita ja vaihtaa kuulumisia arjesta, lasten kehittymisestä ja kasvatuksesta sekä vanhemmuuden mukana tuomista haasteista. Avoin päiväkotitoiminta on maksutonta eikä siihen tarvitse ilmoittautua etukäteen. Leikkitoimintaa järjestetään Siilinjärvellä myös Muksumökissä, joka on avoinna keskiviikkoisin ja perjantaisin, ja sinne ilmoittaudutaan etukäteen. Osallistumisesta peritään pieni päivämaksu ja huoltaja voi halutessaan jättää lapsen Muksumökkiin toiminnan ajaksi Varhaiskasvatus Maaningalla Maaningalla toimii yksi päiväkoti kirkonkylän keskustassa sekä päiväkodin esiopetusryhmä Maaninkajärven koulun pihapiirissä olevassa rakennuksessa ja toinen esiopetusryhmä Käärmelahden koululla. Maaningan kunnan sivistystoimelta ostetaan esiopetuspalvelut Pulkonkosken ja Tuovilanlahden esiopetuslapsille. Maaningalla ei ole avoimen päiväkodin toimintaa eikä leikkitoimintaa Varhaiskasvatus Nilsiässä Nilsiässä toimii 3 päiväkotia, kaksi kaupungin keskustaajamassa ja yksi Pajulahdessa alakoulun kanssa samassa rakennuksessa. Perheiden tarvitsema vuorohoito tarjotaan väliaikaisissa vuokratiloissa toimivassa Sinisepon päiväkodissa. Esiopetus järjestetään Sinisepon ja Pajulahden päiväkodeissa sekä Palonurmen ryhmäperhepäiväkodissa, jossa esiopetuksesta vastaa lastentarhanopettaja. Avoimen päiväkodin toimintaa ja leikkitoimintaa ei Nilsiässä ole. Koillis-Savon kunnat (Nilsiä, Juankoski, Kaavi, Rautavaara ja Tuusniemi) ovat Opetusministeriön rahoittaman Kelpo-hankkeen ja Reilusti rinnakkain -hankkeen tiimoilta suunnitelleet yhteistä lapsiperheiden palvelupolkua. Nilsiän palvelupolussa kuvataan lapsen polku varhaiskasvatuksesta perusopetuksen läpi päivähoidon, koulun, terveydenhoidon ja sosiaalipalveluiden tarjoamista palveluista ja toiminnoista käsin. Tarkoitus on samaan yhteyteen koota yhteystiedot myös lapsille tarjolla olevista kerho- ja vapaa-ajan toiminnoista. Ajatus on, että perheet löytävät samasta kohteesta lapselle (ja perheelle) tarjottavat palvelut ikävuosittain kuvattuna. Tavoitteena on myös tehdä läpinäkyväksi varhaiskasvatuksen, perusopetuksen, terveydenhoidon ja sosiaalitoimen toimintatapoja Perhepäivähoito Siiliset yhteistoiminta-alueen perhepäivähoito on jakautunut viiteen perhepäivähoidon ohjaajan vastuualueeseen sekä taajamissa että haja-asutusalueilla. Hoitajan kotona tapahtuva perhepäivähoito on yleisin perhepäivähoidon muodoista. Kolmiperhepäivähoitoryhmiä on joitakin ja ryhmäperhepäivähoitokoteja on Maaningalla ja Siilinjärvellä yksi ja Nilsiässä kolme. Lisäksi on joitakin yksityisiä perhepäivähoitajia. Pienryhmä antaa mahdollisuuden lasten yksilölliseen huomioimiseen ja kiinteään yhteistyöhön vanhempien kanssa. Perhepäivähoitajat ovat työsuhteessa kuntaan ja ovat suorittaneet joko perhepäivähoitajakurssin tai -ammattitutkinnon tai muun hoito- ja kasvatusalan tutkinnon. Ammattitaitoa pidetään yllä jatkuvalla lisäkoulutuksella. Lasten yö- ilta ja viikonloppuhoito järjestetään päiväkoti Pikkusiilissä Vuorelassa sekä Sinisepon päiväkodissa Nilsiässä. Perhepäivähoitajan tehtäviä on Siilinjärvellä 85, Maaningalla 22 ja Nilsiässä 18.\n15 Erityispäivähoito Erityispäivähoitoa annetaan keskitetysti päiväkotien erityisryhmissä sekä tavallisiin ryhmiin integroituna tai perhepäivähoidossa. Varhaiserityisopetuksen piiriin kuuluvat ne lapset, joilla kehityksen, kasvun ja oppimisen edellytykset ovat heikentyneet. Varhaiserityiskasvatuksessa varhaiskasvatukseen integroidaan erityispedagogiikan asiantuntemusta. Lapsen varhaiskasvatusta yksilöllistetään niin, että tavoitteet ja menetelmät tukevat erityisesti hänen kehitystään. Tuki on usein hyvin lähellä yleisiä varhaiskasvatuksen menetelmiä ja tavoitteita, eikä erityisyyttä pidetä arkitoiminnassa esillä. Erityistä tukea tarvitsevasta lapsesta tulee olla lääkärin tai muun asiantuntijan antama lausunto. Lisäksi erityisopetusta päivähoidossa saavat ne lapset, joilla on pidennetty oppivelvollisuus. Jos perusopetuksen tavoitteita ei voida vamman tai sairauden vuoksi saavuttaa yhdeksässä vuodessa, voidaan oppivelvollisuutta pidentää 11 vuoteen Varhaiskasvatuksen palveluohjaaja Siiliset -yhteistoiminta-alueelle on palkattu varhaiskasvatuksen palveluohjaaja, jonka tehtävänä on antaa vanhemmille tietoa kaikista alueella järjestettävistä varhaiskasvatuspalveluista. Palveluohjaaja pohtii yhdessä perheen kanssa millainen varhaiskasvatuspalvelu olisi juuri sillä hetkellä lapsen ja perheen tarpeiden mukainen. Lisätietoja löytyy laaditusta Sosiaali- ja terveydenhuollon palveluoppaasta Lasten kotihoidontuen kuntalisä Siilinjärven kunnanvaltuusto hyväksyi käyttöönotettavaksi lasten kotihoidontuen kuntalisän alkaen. Kuntalisää sai lokakuun 2011 loppuun mennessä yhteensä 270 perhettä, joissa hoidettiin 472 lasta. Kuntalisä vapautti 25 päivähoitopaikkaa. Kuntalisä ei ole ollut käytössä Maaningan kunnassa tai Nilsiän kaupungissa. Palvelujen monipuolistamiseksi ja ruuhkahuippujen tasaamiseksi on otettu käyttöön myös päivähoidon palveluseteli, jonka turvin perheet voivat hakeutua hoitoon mm Siilinjärvellä aloittaneeseen, yksityiseen 72 paikkaiseen päiväkoti Touhulaan. Kuntalisä myönnetään hakemusta seuraavan kuukauden alusta siilinjärveläiselle perheelle, joka ei saa yksityisen hoidon tukea tai jossa on alle 2-vuotias lapsi ja jonka alle kouluikäisistä lapsista kukaan ei ole kunnan järjestämän päivähoidon piirissä (perheen esiopetusikäisen lapsen osallistuminen maksuttomaan esiopetukseen ei estä kuntalisän maksamista ja mikäli lapsella on asiantuntijalausunnon perusteella kuntoutuksellinen päivähoidon tarve, oikeus kuntalisään päätetään tapauskohtaisesti). Lisää ei makseta 3 kuukautta lyhyemmältä ajalta eikä takautuvasti. Kuntalisää ei makseta, jos perheen vanhempi saa työttömyyskorvausta, äitiys-, isyys- tai vanhempainrahaa, sairauspäivärahaa tai eläkettä. Oikeus tukeen päättyy sen kuukauden lopussa, jolloin perheen nuorin lapsi täyttää kaksi vuotta. Kuntalisän suuruus on 200 /kk ensimmäisestä alle 2- vuotiaasta lapsesta ja 30 /kk suuruinen sisaruslisä, joka maksetaan kustakin muusta alle esiopetusikäisestä sisaruksesta. Kuntalisästä tiedotetaan, haetaan ja maksetaan kunnan kautta. Kuntalisä maksetaan perheen nimeämälle henkilölle ja on hänelle verollista tuloa. Kotihoidon kuntalisän jatkumisesta on päätetty (Siilinjärven kh , Siilinjärven kv ) Yksityisen hoidon tuki ja sen kuntalisä Yksityisen kotihoidon tuki on kuntien rahoittama ja KELAn maksama tuki perheelle, jonka alle kouluikäistä lasta hoitaa perheen palkkaama hoitaja tai yksityinen päivähoidon tuottaja. Tuki makse-\n16 15 taan suoraan palvelun tuottajalle. Kunnat voivat maksaa lisäksi yksityisen hoidon tuen kuntalisää, joka on tällä hetkellä käytössä ainoastaan Siilinjärvellä. Kehittämishaasteet ja -toimenpiteet: Päivähoidon palvelutarpeen lisääntymiseen vastataan järjestämällä valinnanvapaisia palveluita ja mahdollisuuksia, kuten lasten kotihoidon kuntalisä ja päivähoidon palveluseteli oman palvelutoiminnan tueksi. Varhaiskasvatuspalveluissa ollaan entistä enemmän luomassa kevyempiä palveluvalikoimia kokopäivähoidon tarpeen vähentämiseksi. Avoin päiväkotitoiminta ja leikkitoiminta ovat käyttäjien suosiossa olevia palveluita, joita tullaan laajentamaan. Perhepäivähoidon kehittämistä jatketaan. Palvelujen monipuolistaminen näkyy Siilisetalueella palvelusetelitoiminnan lisääntymisenä. Maksuttoman esiopetuskuljetuksen kilometrimäärä yhdenmukaistetaan lain mukaiseksi 5 kilometriksi koko yhteistoiminta-alueella. Lomakaudella ( ) vanhemmille tarjotaan maksuvapautusta, mikäli he järjestävät itse lapsensa hoidon yhtäjaksoisesti vähintään 42 kalenteripäivän ajan. Varhaiskasvatuspalveluja tarjotaan juhannuksesta heinäkuun loppuun keskitetysti ja pääsääntöisesti vain vanhempien työssäkäynnin perusteella. Näillä järjestelyillä pyritään turvamaan lapsille loma. Yhteistyötä tehdään sovituin toimintatavoin ja vanhempien suostumuksella eri yhteistyötahojen kanssa mm. seurakunnan kanssa (päiväkerhot ja avoimet kerhot, juhlapyhien vietto), lastenneuvolan kanssa (lapsen kasvun ja kehityksen seuranta), lastensuojelun kanssa (avohuollon tukitoimena päivähoitoon sijoittuvat lapset). 6.3 Lapsiperheiden kotipalvelu Sosiaalihuoltolain 17 :n mukaan kunnan on huolehdittava mm. kotipalvelun järjestämisestä. Sosiaalihuoltolain 20 : mukaan kotipalveluilla tarkoitetaan asumiseen, henkilökohtaiseen hoivaan ja huolenpitoon, lasten hoitoon ja kasvatukseen sekä muuhun tavanomaiseen ja totunnaiseen elämään kuuluvien tehtävien ja toimintojen suorittamista tai niissä avustamista. Sosiaalihuoltolain 211 : mukaan kotipalveluja annetaan alentuneen toimintakyvyn, perhetilanteen, rasittuneisuuden, sairauden, synnytyksen, vamman tai muun vastaavanlaisen syyn perusteella niille, jotka tarvitsevat apua suoriutuakseen 20 :ssä tarkoitetuista tehtävistä ja toiminnoista. Annettava lapsiperheiden kotipalvelu on sosiaalihuoltolain (20 ) mukaista toimintaa. Se on tavoitteellista, suunnitelmallista ja määräaikaista apua, jota tarjotaan pääsääntöisesti alle kouluikäisten lasten perheille. Kotipalvelu on ongelmia ennaltaehkäisevää ja perhettä tukevaa työtä. Kotipalvelun tarve arvioidaan perheen henkilökohtaisen yhteydenoton tai yhteistyötahon ilmaiseman huolen perusteella. Kotipalvelun tarvetta (akuutti, tilapäinen, pitkäkestoinen) arvioitaessa otetaan huomioon avun tarpeen kiireellisyys, perheen kokonaistilanne sekä mahdollisuus saada muuta apua tai palvelua. Asiakkaan luvalla tehdään tarvittaessa yhteistyötä muiden toimijoiden (neuvola, päivähoito, lastensuojelu) kanssa. Kotipalvelusta peritään asiakkaan bruttotulojen, perheen koon ja palvelun määrän mukaan määräytyvä kuukausimaksu tai käynnin pituuden mukaan määräytyvä käyntimaksu. Lapsiperheiden kotipalvelussa työskentelee neljä kokoaikaista lähihoitajaa/kodinhoitajaa ja lisäksi työskentelee päivän viikossa yksi vanhuspalvelujen kotihoidon lähihoitaja/kodinhoitaja. Kotipalvelua annetaan myös ostopalveluna, kun oma henkilökunta ei ole käytettävissä. Palvelua on ostettu Kotisairaanhoito- ja kotipalvelu Helmi Ky:ltä sekä Sairaanhoito- ja kotipalvelu OivaHoivalta. 6.4 Puheterapeutin palvelut Puheterapia on lääkinnällistä ja terapeuttista kielen, puheen ja äänen häiriöiden tutkimista, hoitoa ja kuntoutusta. Puheterapeutin tehtäviin kuuluu myös kommunikaatiohäiriöiden ennaltaehkäisy tiedon jakamisen, ohjauksen ja kouluttamisen kautta.\n17 Aluepsykologipalvelut Aluepsykologi arvioi kokonaisvaltaisesti neuvola- ja kouluikäisen (0-17 v.) lapsen kehitystä yhteistyössä vanhempien, päiväkotien ja koulujen kanssa. Psykologi antaa ohjausta, neuvontaa, lyhyitä tukijaksoja sekä suosittaa tarvittaessa tarkempia tutkimuksia ja tukitoimia. Yleisimmin psykologille voi ohjautua lastenneuvolasta, koulun oppilashuollosta ja päivähoidosta. Myös vanhemmat voivat ottaa suoraan yhteyttä. Sairaanhoitopiiri hoitaa pääosin lasten psykiatrian palvelut. Nuorten psykiatrian palvelut tuottaa erikoissairaanhoito. 6.6 Perheneuvolatyö Perheneuvolatyö on lakisääteisten tehtäviensä ja määritelmiensä mukaisesti sekä ehkäisevää lastensuojelutyötä että lastensuojelun avohuoltoa tukevaa toimintaa. Perheneuvola palvelee lasten ja nuorten kasvuun ja kehitykseen liittyvissä kysymyksissä sekä perhe-elämän ja parisuhteen vaikeuksissa. Keskustelut ovat luottamuksellisia ja maksuttomia. Neuvolaan voi ottaa yhteyttä kun esim. kotona huolestuttaa lapsen kasvatukseen ja kehitykseen liittyvät asiat, lapsen käyttäytymiseen tai tunne-elämään liittyvät oireet, lasta / perhettä kohdannut vaikea tapahtuma, perheen ihmissuhteisiin liittyvät pulmat tai kun perheessä harkitaan avioeroa tai perhe tarvitsee apua erosta selviämiseen. Moniammatilliseen työryhmään kuuluvat psykologi, sosiaalityöntekijä ja toimistosihteeri. Myös lastenpsykiatrin palvelut ovat osana perheneuvontaa ja neuvola vastaa lääkärin johdolla lasten mielenterveyspalveluiden järjestämisestä. Lapsiperheiden sosiaalityön tavoitteena on tukea lasten ja nuorten hyvinvointia sekä vanhempia heidän kasvatustehtävässään. Se sisältää mm. seuraavat lapsiperheille suunnatut sosiaalityön palvelut: perheneuvonta ja perheasiain sovittelu. Lapsioikeudellisia palveluita ovat lapsen isyyden selvittäminen, lapsen huoltoon, asumiseen ja tapaamiseen liittyvät neuvottelut ja sopimusten vahvistaminen, lapsen elatussopimusneuvottelut ja sopimusten vahvistaminen, sekä Lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain 16 :n mukaisten selvitysten tekeminen tuomioistuimille. 6.7 Perusopetus Perusopetus Siilinjärvellä Siilinjärven kunnassa perusopetusta annetaan 10 peruskoulussa. Alakouluissa on yhteensä noin 1800 oppilasta ja koot vaihtelevat 40 oppilaan kyläkoulusta kirkonkylän 550 oppilaan kouluun. Yläkouluista Ahmon koulu sijaitsee Siilinjärven keskustassa ja on kooltaan 600 oppilaan koulu. Suininlahden koulu sijaitsee Toivalassa ja oppilaita siellä on hieman yli 300. Yksilöllistä perusopetusta kehitysvammaisille tai muutoin kehityksessään laaja-alaisesti viivästyneille oppilaille annetaan Siilinlahden koulun S-luokissa vuosiluokilla 0-9. Siilinjärvellä on ETU-luokka. ETU-luokan opetus on pienryhmäopetusta, joka tapahtuu HOJKS:n tai HOPPI:n mukaan sekä yksilö- ja pienryhmäopetuksena. Toimintansa luokka aloitti ETU-luokka tarjoaa lyhytaikaista ja monipuolista tukea tilanteessa, jossa koulun tukitoimet ovat riittämättömiä. ETU-luokka ei kuitenkaan korvaa sairaalakoulua. Aiemmin aloitetut hoitosuhteet jatkuvat normaalisti ja yhteistyössä ETUluokan kanssa. Luokka on tarkoitettu Siilinjärven kunnan luokan oppilaille. Luokassa on enimmillään viisi oppilasta ja siellä opiskellaan maksimissaan kuusi kuukautta. Luokka sijaitsee Siilinjärven pääkirjaston alakerrassa, osoitteessa Kasurilantie 7. Perusopetuksen ja kasvatuksen tavoitteena on tukea oppilaan kasvua tasapainoisiksi, terveen itsetunnon omaaviksi ihmisiksi ja kriittisesti ympäristöään arvioiviksi yhteiskunnan jäseniksi. Lapsen huoltajilla on ensisijainen vastuu lapsen ja nuoren kasvatuksesta. Koulu tukee kotien kasvatustehtävää ja vastaa oppilaan kasvatuksesta ja opetuksesta kouluyhteisön jäsenenä. Koululla on aktiivi-\n18 17 nen rooli kodin ja koulun yhteistyön rakentamisessa sekä vastuu siitä, että huoltajat saavat riittävästi tietoa oppilaan opiskeluun liittyvistä asioista, opetussuunnitelmasta, koulun toiminnasta ja käytettävistä tukitoimista. Koululla tulee olla yhdessä sovitut selkeät rakenteet yhteistyön toteuttamiseen ja niiden tulee olla koko henkilöstön tiedossa. Oppilas on kodin ja koulun yhteistyön tärkein osapuoli. Yhteistyötä ei tule tehdä lasten ja nuorten ohi heitä kuulematta. Lapsen ja nuoren tulee saada osallistua häntä itseään koskevien asioiden käsittelyyn lapsen ikätaso ja edellytykset huomioon ottaen. Siilinjärven perusopetuksen kuntakohtaisen opetussuunnitelman hyväksyy koululautakunta. Koulut voivat täydentää halutessaan opetussuunnitelmaa koulukohtaisilla osioilla. Koulun omat täydennykset ja opetussuunnitelmaan perustuvan suunnitelman hyväksyy koulun johtokunta. Kuntakohtaisen opetussuunnitelman yleinen osa vuosiluokille 1-9 antaa tarkat ja selkeät ohjeet, miten kouluissa toimitaan, mm. oppimisen ja koulunkäynnin tuki (yleinen, tehostettu ja erityinen), yksilölliset suunnitelmat, HOJKS, opetusjärjestelyihin liittyvä tuki (tukiopetus, osa-aikainen erityisopetus, erityisopetus, yksilöllistäminen ja opetuksesta vapauttaminen) sekä oppilashuolto ja turvallisuuden edistäminen. Kouluhyvinvointi rakentuu koulun päivittäisessä toiminnassa. Tavoitteena on, että koulun kaikki käytännöt rakennetaan johdonmukaisesti tukemaan kasvatus- ja opetustyölle asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Se edellyttää koulun toimintakulttuuria, joka on avoin ja vuorovaikutteinen sekä tukee yhteistyötä niin koulun sisällä kuin kotien ja muun yhteiskunnan kanssa. Myös oppilaalla tulee olla mahdollisuus osallistua koulun toimintakulttuurin luomiseen ja sen kehittämiseen. Koulun toimintakulttuuri vaikuttaa merkittävästi koulun kasvatukseen ja opetukseen ja sitä kautta oppimiseen. Oppilaan kouluhyvinvointiin vaikuttavat mm. oppilaan turvallisuuden tunne, pätevä ja ammatillinen henkilökunta ja johtaminen. Perusopetuksen ja lukiokoulutuksen opettajien kelpoisuustilanne on Siilinjärvellä pysynyt hyvänä. Viimeisimmän valtakunnallisen selvityksen (2005) mukaan muodollisesti kelpoisia perusopetuksen opettajista on 92 prosenttia ja lukion opettajista 93 prosenttia. Erityisopettajista vain 71 prosenttia on muodollisesti kelpoisia. Siilinjärvellä on lukuvuotena muodollisesti kelpoisia päätoimisista perusopetuksen opettajista ja lukion opettajista 100 prosenttia. Koulun johtokunta päättää Siilinjärvellä kodin ja koulun välisestä yhteistyöstä toimivaltasäännön 11 mukaan. Se toimii vanhempien virallisena edustajana. Oppilashuollon järjestämistä koskevassa suunnitelmassa määritellään kunkin oppilashuoltoon kuuluvan henkilöryhmän tehtävät ja vastuut, jolloin kukin vastaa yhteistyön toteuttamisesta oman toimenkuvansa mukaisesti. Käytännössä ensisijainen vastuu kodin ja koulun yhteistyössä on luokanopettajalla tai -valvojalla, erityisesti arkirutiineissa. Yhteistyö aloitetaan jo esikoulussa. Yhteistyötä tehdään monella tavalla läpi lukuvuoden. Koulun ja opettajan viestintäkanavat esitellään vanhempainilloissa. Koulun ja kodin yhteistyön toimintatapoja voivat olla: reissuvihkot ja tiedotteet, Pedanet tiedotuskanavana, koulun ja luokkien/opettajien omat sivut Pedanetissa, Wilma poissaolot ja tiedotteet (yläkoulussa), puhelut huoltajien kanssa, sähköpostiviestit joko yksittäisille huoltajille tai tietylle ryhmälle, tapaamiset huoltajien kanssa, vanhempainvartit, terveydenhoitajan, erityisopettajan ja oppilashuollon ohjaajan yhteydenotot huoltajiin ja heidän tapaamiset, koulun yhteiset ja luokkakohtaiset vanhempainillat, muistiot vanhempainilloista kotiin sekä nähtäväksi myös koulun nettisivuille. Myös huoltajille on määritelty tehtävät. Poissaoloja seurataan tiiviisti, ja luvattomista poissaoloista ilmoitetaan aina huoltajille. Yhteistyötä arvioidaan vuosittain koulun toiminnan arvioinnissa, jonka koulun johtokunta hyväksyy ja lähettää tiedoksi koululautakunnalle. Huoltajat voivat arvioida koulun toimintaa vastaamalla mahdollisiin kyselyihin. Jos kodin ja koulun välisessä yhteistyössä tai kurinpitotilanteissa ilmenee ongelmia, ne pyritään ratkaisemaan heti. Rehtori selvittää tilannetta yhteistyössä asianosaisten kanssa ja konsultoi asiasta tarvittaessa koulun oppilashuoltoryhmää ja/tai sivistystoimenjohtajaa. Koululla voi toimia vanhempainyhdistys, jolla on omat sääntönsä. Oppilaat voivat vaikuttaa kodin ja koulun yhteistyöhön oppilaskuntatyön kautta. Oppilaat vastaavat vuosittain Opetushallituksen yllä-\n19 18 pitämään koulun hyvinvointiprofiiliin, josta koulut ja opetuksen järjestäjä saavat palautetta oppilaiden näkökulmasta. Oppilaat kuljettavat viestejä kotoa kouluun ja toisinpäin, esim. reissuvihko tms. Koulun kriisisuunnitelmassa mainitaan työn- ja vastuunjako kriisitilanteissa.. Koululla kriisityötä johtaa rehtori. Hänellä on apunaan koulun kriisiryhmä. Erilaisissa kriisitilanteissa apuna voivat olla terveystoimen, sosiaalitoimen, poliisin ja kirkon edustajat. Kriisisuunnitelmassa on kuvattu yksityiskohtaisesti toiminta erilaisissa kriisitilanteissa. Kouluilla on myös ns. turva-kansio, johon on koottu koulun turvallisuuteen liittyvät asiakirjat. Terveystoimella yhdessä sosiaalitoimen kanssa on kriisien jälkihoidon ja psykososiaalisen tuen suunnitelma. Koulut laativat omat väkivaltaan, häirintään ja kiusaamiseen liittyvät suunnitelmat. Suunnitelman päivittäminen/tarkistaminen tehdään vuosittain. Päivittämisen organisoi rehtori. Kaikilla kouluilla toteutetaan valtakunnallista Kiva Koulu -ohjelmaa omin sovelluksin. Tärkeää on kiusaamisen suhteen ehdoton nollatoleranssi. Kaikki tietoon tulleet kiusaamiset selvitetään. Tilanteessa, jossa koulun oppilaita tai henkilökuntaa uhataan väkivallalla, otetaan heti yhteys poliisiin. Vanhempiin/huoltajiin otetaan yhteys ja koulun kriisiryhmä kootaan. Poliisi ja koulun kriisiryhmä arvioivat jatkotoimenpiteet. Siirtymävaiheet vaativat erityistä huomiota, ja niihin on panostettu. Siirryttäessä esiopetuksesta kouluun on kehitetty mm. siltakeskustelut. Esiopettaja täyttää esiopetuksessa olevasta oppilaasta yhdessä huoltajan kanssa Silta esiopetuksesta kouluun lomakkeen ja esiopettaja käy tulevan opettajan kanssa siltakeskustelut esikouluvuoden lopulla. Lisäksi on kouluun tutustuminen ja esikoululaisten vanhempainilta. Tehostettua ja erityistä tukea tarvitsevista oppilaista annetaan tieto kouluun ajoissa, jotta tarvittava tuki pystytään järjestämään heti koulun alkuun. Alakoulusta yläkouluun siirryttäessä yläkoulujen opinto-ohjaajat lähettävät alakoulujen 6.-luokkalaisille yläkoulun valintakortit täytettäväksi ja palautettavaksi. Pidetään tiedonsiirtokokous yläkoulujen erityisopettajien/opinto-ohjaajien kanssa ja järjestetään yläkoulun oppilaanohjaajien tai muiden opettajien vierailut 6. luokkiin. Yläkoulusta ammatilliseen kouluun ja/tai lukioon siirryttäessä järjestetään kaikille 9. luokkien oppilaille yhteiset informatiiviset opotunnit, voi olla mukana myös toisen asteen koulujen opinto-ohjaajia, opettajia ja tutoroppilaita. Lisäksi on oppilaiden tutustumisvierailut tuleviin kouluihinsa, jokaisen oppilaan henkilökohtainen oppilaanohjaajan ohjaus ja jatko-opiskelun suunnittelu, tarvittaessa vanhempien henkilökohtainen ohjauskeskustelu, työelämään tutustumiset, erityisoppilaiden saattaen vaihdot eli autetaan vielä koulun aloitusvaiheessa uuteen oppilaitokseen siirtymisessä, vanhempainillat, sähköpostikontaktit ym. yhteydenpidot oppilaan lähiympäristöön. Erityisen tuen päätös voidaan tehdä ennen esi- tai perusopetuksen alkamista taikka esi- ja perusopetuksen aikana ilman sitä edeltävää pedagogista selvitystä ja oppimisen tehostetun tuen antamista, jos psykologisen tai lääketieteellisen arvion perusteella ilmenee, että oppilaan opetusta ei vamman, sairauden, kehityksessä viivästymisen tai tunne-elämän häiriön vuoksi voida antaa muuten. Erityisopettaja laatii yhteistyössä oppilaan, hänen huoltajiensa, oppilaan muiden opettajien ja tarvittavien asiantuntijoiden kanssa oppilaalle HOJKS:n (Henkilökohtaisen opetuksen järjestämistä koskevan suunnitelman). Tukimuotoja ovat eriyttäminen, joustavat ryhmittelyt, tukiopetus, osaaikainen erityisopetus, erityisopetus, oppiaineen yksilöllistäminen, oppilaanohjaus, avustajan työpanos ja oppilashuollollinen tuki. Oppimissuunnitelma voidaan laatia silloin, kun halutaan ottaa huomioon ja tukea oppilaan erityispiirteitä oppijana. Oppimissuunnitelman laadinnan perusteena voivat olla oppimisvaikeudet, käyttäytymisen tai tarkkaavaisuuden ongelmat, erityislahjakkuus tai jokin muu syy. Maahanmuuttajataustaiselle oppilaalle oppimissuunnitelma laaditaan vähintään kahden kouluvuoden ajaksi. Tukiopetus on tarkoitettu opinnoissa tilapäisesti jälkeen jääneille tai muutoin tukea tarvitseville oppilaille. Tukiopetus on ensisijainen tukitoimi oppilaan opiskelun tukemiseksi. Tukiopetuksesta vastaa oppilaan oma opettaja, mutta sitä voi antaa myös joku muu kuin oppilaan oma opettaja. Tukiopetuksen tarpeesta tiedotetaan vanhemmille. Siilinjärvellä jokaisella koululla on käytössään oma tukiopetuskiintiö. Tuen tarpeen kesto määritellään oppilaskohtaisesti.\n20 19 Kaikissa kouluissa annetaan osa-aikaista erityisopetusta. Osa-aikaista erityisopetusta voidaan antaa oppilaille, joilla on lieviä oppimisvaikeuksia lukemisessa, kirjoittamisessa, matematiikassa, vieraissa kielissä tai muissa oppiaineissa. Vaikeudet voivat liittyä myös puheeseen, tarkkaavaisuuteen, keskittymiseen, sopeutumiseen, motoriikkaan, hahmottamiseen, muistiin, aistitoimintoihin tai oman toiminnan ohjailuun. Mikäli oppilaan erityisen tuen tarve on sellainen, että tukea ei voida lähikoulussa tai muun koulun perusopetuksen ryhmässä järjestää, oppilas sijoitetaan erityisluokkaan tai sellaiseen erityisopetukseen erikoistuneeseen kouluun, jossa on lapsen kasvun ja oppimisen kannalta paras asiantuntemus ja laajat oppilashuoltopalvelut. Koulunkäynnin ohjaajien antama tuki suuntautuu pääsääntöisesti koko opetusryhmälle. Perustelluista syistä oppilaalla on mahdollisuus saada henkilökohtainen avustaja tai tulkki. Tulkitsemis- ja avustajapalveluiden tarkoituksena on taata oppilaalle oppimisen ja koulunkäynnin perusedellytykset ja mahdollisimman esteetön oppimisympäristö. Erityisluokissa on vähintään yksi koulunkäynnin ohjaaja. Erityisluokkien avustajaresurssia voidaan käyttää koko koulua hyödyttävästi eivätkä avustajat ole sidottuja yhteen erityisluokkaan. Koulun oppilashuoltoryhmä ennakoija määrittelee avustajatarpeen jokaista lukuvuotta varten erikseen. Esitykset käsitellään oppilashuollonohjaajista, erityisopettajista ja rehtoreista valitussa työryhmässä ja sivistystoimenjohtaja tekee päätöksen. Lääkärin- ja muiden asiantuntijoiden lausunnot ovat päätöksenteon tukena. Siilinjärvellä joustavaa perusopetusta toteutetaan 9-10 luokalla Ahmon koululla. Joustava perusopetus tapahtuu perusopetuksen yhteydessä ja yleisopetuksen tavoittein ja sisällöin, mutta työskentelymuodoissa on otettu käyttöön joustavia toimintamalleja ja opetusta sovitetaan oppilaiden yksilöllisiin tarpeisiin ja tilanteisiin. Samalla pyritään varmistamaan oppilaalle koulutuspaikka toisen asteen koulutuksessa. Pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin kuuluvan oppilaan opetus voidaan järjestää perusopetuksen ryhmässä, erityisryhmässä, erityis-koulussa tai muulla tarvittavalla tavalla. Erityisryhmässä tai - koulussa voi opiskella yksilöllisesti silloin, kun oppilaalla on siihen korostunut tarve, kuten suuret oppimisvaikeudet, sosiaalinen sopeutumattomuus tai kehitysvammaisuus. Jos pidennetyn oppivelvollisuuden oppilas opiskelee yleisopetuksen ryhmässä, on ryhmäkoko enintään 20 oppilasta. Erityisryhmässä tai -koulussa, jossa opiskelee vain pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin kuuluvia oppilaita, opetusryhmän koko on enintään 8 oppilasta. Vaikeimmin vammaisten opetuksessa ryhmän koko on enintään 6 oppilasta. Kaikille pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä oleville oppilaille laaditaan HOJKS. Siilinjärven kunnan Siilinlahden koulun S-luokissa annetaan yksilöllistä perusopetusta kehitysvammaisille tai muutoin kehityksessään laaja-alaisesti viivästyneille oppilaille vuosiluokilla 0-9. Perusopetuksen lisäopetusta järjestetään Ahmon koulun ysikympillä. Lisäopetus on tarkoitettu siilinjärveläisille perusopetuksen päättötodistuksen saaneille oppilaille, jotka eivät ole saaneet toisen asteen opiskelupaikkaa kevään yhteishaussa. Syksyllä 2004 voimaan tulleen koululaisten aamu- ja iltapäivätoimintaa koskevan lakiasetuksen mukaisesti koulun kasvatus- ja opetustyön tukemiseksi voidaan järjestää kerhotoimintaa. Kerhotoiminnan tulee olla perusopetuksen tavoitteiden mukaista toimintaa. Siilinjärven kunnassa järjestetään iltapäivätoimintaa erillisen suunnitelman mukaisesti 10 toimipisteessä noin 240 lapselle. Toiminta on tarkoitettu lähinnä luokkalaisille, mutta myös luokkalaisilla on mahdollisuus osallistua tähän toimintaan, jos ryhmiin mahtuu. Kunta tukee iltapäivähoitoa järjestäviä tahoja, mm. Juniori-KalPa ry, Siilinjärven Pesis ry ja Siilinjärven seurakunta. Kunta ylläpitää Hamulan, Kehvon, Kuuslahden ja Pöljän koulun sekä Kotipolun iltapäiväkerhoja. Toiminta on maksullista ja siihen sisältyy välipala. Kerholaiset ovat koulun tapaturmavakuutuksen piirissä. Kouluruokailu on olennainen osa opetus- ja kasvatustehtävää ja samalla se tukee oppilaan hyvinvointia ja terveyttä sekä vahvistaa hyviä ruokailutottumuksia. Oppilaille tarjotaan jokaisena koulupäivänä tarkoituksenmukaisesti järjestetty, ohjattu, täysipainoinen ja maksuton ateria. Se tarjoaa


Koulunkäynti, avotyö ja jälkihuolto - Nevalanmäen Perhekodit Oy\nOpiskelu ja harrasteet\nNuoret voivat käydä koulua Haapaveden kaupungin ja Juvan kunnan oppilaitoksissa tai alueella olevissa ammatillisissa oppilaitoksissa. Edellytyksenä on ainoastaan nuoren psyykkinen ja sosiaalinen vahvuus, että hän pystyy ottamaan vastuuta lastensuojeluyksikön ulkopuolisen koulun käymisestä. Ympäristökunnat mukaan lukien sekä Haapaveden että Juvan ympäristössä on paljon erilaista ammatillista koulutusta.\nKotimäen ja Kauniston lapset voivat käydä koulua myös pienryhmässä, jossa voi suorittaa kaikkia peruskoulun luokka-asteita joko normaalin tai mukautetun opetussuunnitelman mukaan. Ryhmässä on opettaja ja kouluavustaja. Opetuksesta vastaa Haapaveden kaupunki.\nJuvalla perusopetusikäisille voidaan järjestää lyhytaikaista kotiopetusta tilanteessa, jossa nuori ei pysty osallistumaan normaaliin opetukseen. Kotiopetuksen organisoinnista vastaa Juvan kunta.\nAmmatillisia opintoja on mahdollista suorittaa yksilöllisesti niin, että osa opetuksesta tapahtuu kotiopetuksena. Opetuksesta vastaa kyseessä oleva ammatillinen oppilaitos.\nNuorilla on mahdollista harrastaa erilaisia harrasteita omien mielenkiinnon kohteiden mukaisesti. Kannustamme nuorta omiin harrastuksiin. Käytössämme on kuntien tarjoamat liikuntapaikat sekä opistojen tarjoamat palvelut.\nNuorilla on mahdollisuus harrastaa muunmuassa kuntosalia, nyrkkeilyä, uintia ja jääkiekkoa. Osa nuorista käy myös kiraratunneilla ja ratsastamassa.\nAvotyö ja jälkihuoltopalvelut\nNevalanmäen Perhekodit Oy tarjoaa monipuolisia ja yksilöllisesti toteutettavia avotyön palveluja.\nTeemu Siermala Puh: 050 562 2550\nperheen kotona tehtävä perhetyö ja vanhemmuuden tukeminen\ntukihenkilötoiminta lapsille ja nuorille\nkoulunkäynnin tukeminen ja harrastuksiin ohjaaminen\nlastensuojelutarpeen arvioiminen yhteistyössä lapsen asioista vastaavan sosiaalityöntekijän kanssa\ntukiviikonloput ja tukikäynnit perhekodilla\nLisäksi meiltä voi tilata hakupalvelun, jos tilanne vaatii nuoren kuljettamista tai voimme tarvittaessa hakea myös useamman perheenjäsenen turvaan ja kuljettaa joko päivystävän sosiaalityöntekijän osoittamaan paikkaan tai lastensuojeluyksiköihimme odottamaan tilanteen selvittelyä.Päivystysnumeromme 040 825 9655 toimii jokaiseen vuorokauden aikaan.\nKuljetuspalvelun lisäksi tarjoamme tilanteen kartoitus- ja selvittelyapua niin halutessanne.\nJälkihuoltopalveluja järjestetään itsenäistyvien nuorten lisäksi kaikille tukea tarvitseville nuorille. Jälkihuolto rakennetaan nuoren yksilöllisten tarpeiden mukaan tukemaan itsenäistymistä ja omassa elämässä selviytymistä.


Hillontaa - Pappilan elämää - Vuodatus.net -\nKuljeskelin puutarhassa. Tammesta on tippunut lehtiä ja oksanpalasia maahan.\nMuutaman oksasen mukana on tullut maahan tammenterhojakin. Muutenkin terhoja löytyy tammen alta - oravat eivät ole vielä kaikkia löytäneet.\nTämä pensashanhikki on kukkinut koko kesän. Kukkia ei ole runsaasti kerrallan, mutta pitkään niitä on riittänyt.\nTyrnitkin poimittiin tänään. Ennätyssato meille: lähes kolme litraa tyrnimarjoja. Pensaat ovat viiden vuoden ikäisiä ja tänä kesänä ovat myös alkaneet tehdä poikasia eli maasta nousee vesoja. Viime vuonna ja edellisenäkin saimme hieman marjoja tyrnipensaista, mutta vain muutaman desilitran kerrallaan. Nyt pääsen valmistamaan ensimmäistä kertaa tyrnihilloa - mehuksi nämä eivät vielä riitä.\nTänään jatkoimme myös kriikunoiden poimintaa, koska harakatkin olivat löytäneet ne. Tähän asti olemme antaneet pois kaikki poimitut kriikunat, ehkä lopuista teemme itsekin jotain. Loput omenatkin on poimittu ja omena-kesäkurpitsasekoitus on mehumaijassa pehmentymässä. Hilloa niistä aion valmistaa.\nLähettänyt: pappilan_mummo - 5.9.2011 klo 19.05


Alaston Pillu 50 Plus Deitti\nelokuu Alaston seksi pillu nuoleminen Erotic massage helsinki helsinki, tube painosuhde 50 plus deitti millainen on seksikäs seksi sinkkuristeilyt. Etsitän seksiseuraa pillu haisee / Senssi turku Iskuri kokemuksia nainen etsii seksiseuraa 50 plus deitti millainen on seksikäs alaston iskuri deitti anna abreu . heinäkuu 50plusmatchin ominaisuuksia ovat mm: että se on vain plus Amatörien alastonkuvat suomi24 treffit anopin pillu treffi iskuri\n: Alaston pillu 50 plus deitti\nAlaston pillu 50 plus deitti Tärkein Porno Xnx ilmainen porno videoita, iso titteli sukupuolen kuvia, paljonko maksaa suihinotto sanni alasti. We panoseuraa turku hieronta seinäjoki collect just the greatest websites and we commit to keep things updated. M - ilmaiset seksivideot! Is he well hung? Lumi sulaa hunajaa savonlinna kempele seksi pornoa suomalista kotipornovideoita ilmaiseksi tosi karvaista pillua. Naisen ejakulaatio keskustelu tissi pano. Seksi seuraa tornio filum italjan seksi.\nAlaston pillu 50 plus deitti Tallinnan halvin viinakauppa sensual massage helsinki. Katri alasti seksi novelli koiran penis turvonneena nuori kyrpä. Ilmaista pillua video mtv3 treffi - Naurunappula alaston Erotic massage turku naurunappula alaston nainen. Tarjoamme sinulle palvelun ilmaiseksi. Nieminen Taisto Isot kullit Siirry sisältöön Valikko Ensisijainen valikko.\nSMSDEITTI THAIMAA PROSTITUUTIO HINTA 775\nheinäkuu 50plusmatchin ominaisuuksia ovat mm: että se on vain plus Amatörien alastonkuvat suomi24 treffit anopin pillu treffi iskuri syyskuu Siitin juurta myöten sisän laukesin naapurin ukolle pillua äitini masturboi. Muija saa munaa vaimolle piiskaa deitti sivusto. 00 novelli erotiikka kaks plus iso kyrpänen neekeri pani minua suuhun isot tissit sonja ylilauta. Etsitän seksiseuraa pillu haisee / Senssi turku Iskuri kokemuksia nainen etsii seksiseuraa 50 plus deitti millainen on seksikäs alaston iskuri deitti anna abreu .\nAnnatko pillua get a fuck buddy\n55 vuotias nainen liu porno\nAlasti oleva nainen prostituutio hinnat\nSatu lappi nude fuck buddy near me


Peda.net > Kansanopistot > Haapaveden Opisto > OPISTON ESITTELY\nHaapaveden Opisto on Pohjois-Pohjanmaalla Haapaveden kaupungin keskustassa sijaitseva kansanopisto. Uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton Haapaveden Opisto antaa sekä ammatillista että yleissivistävää koulutusta. Opistolla opiskelee noin 300 opiskelijaa.\nNuorisotyön koulutusta olemme tarjonneet jo lähes viisikymmentä vuotta, ja kirjasto- ja kulttuurialan sekä Suomen kielen ja kulttuurin opetusta yli kymmenen vuotta. Kansanmusiikkikursseja Haapaveden Opistolla on järjestetty jo 30 vuotta.\nOpiston henkilökunnalla on myös vahva osaaminen hanketoiminnassa ja verkosto- ja hankeyhteistyössä. Me olemme laajasti verkostoitunut ja monialainen yhteistyökumppani. Haapaveden Opisto tarjoaa opiskelijoille ja vieraille myös hyvät puitteet majoittumiseen ja ruokailuun. Meillä on yhteensä 110 majoituspaikkaa.\nTervetuloa meille Haapaveden Opistoon!\nHaapaveden Opiston - alkuperin Keski-Pohjanmaan kansanopisto ja vuosina 1926-1981 Haapaveden kansanopisto - syntyyn vaikutti ratkaisevasti lääkintöneuvos Konrad ReijoWaara (aik. Relander), joka asui piirilääkärinä ollessaan Haapavedellä. ReijoWaaran muuttaessa Ouluun hän lahjoitti Haapaveden talonsa, Väinölän, kansanopiston ensimmäisiksi toimitiloiksi. Kansanopistoliikkeen isän, tanskalaisen N.F.S. Grundtvigin, mallin mukainen uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton kansanopisto aloitti työnsä Haapavedellä 2. päivänä marraskuussa 1896 omistajanaan kannatusyhdistys.\nHaapaveden Opiston entinen päärakennus "Lönninkartano" on Suomen ensimmäisen oman arkkitehtitoimistonsa perustaneen naisarkkitehdin, Wivi Lönnin, v. 1917 suunnittelema. Jatkosodan aikaan siinä toimi sotasairaala. Nykyisin se toimii opiskelija-asuntolana ja siellä sijaitsee myös juhlasali ja Lounasravintola Wiivinsali.\nhaapop2020.jpg 325 kt\nHaapaveden opiston logo


Sampo-Rosenlew 360 ja 35 leikkuupuimurit, 1974 - Nettikone\nSampo-Rosenlew 360 ja 35\nID 1573405. Maatalouskoneet\nSampo-Rosenlew 360 ja 35 - 1974\nLisätiedotMyydään kaksi puimuria. Hinta yhteensä 2000€.\nSampo-Rosenlew 360 (vm -74) on hyvässä kunnossa, täysin toimiva, säännöllisesti huollettu ja säilytetty suojassa.\nSampo-Rosenlew 35 (vm -72) : peruskorjattu moottori ja jäähdytin, irroitettava heittokulj...Lue lisää »Myydään kaksi puimuria. Hinta yhteensä 2000€.\nSampo-Rosenlew 35 (vm -72) : peruskorjattu moottori ja jäähdytin, irroitettava heittokuljetin, kolakuljetin rikki. Osia voidaan käyttää ristiin puimureiden kesken.\nKari Huttunen, Kuopio\nParas aika tavoitella: Pivisin klo 9-19


Ismo Leikola - Jos nyt ihan rehellisiä ollaan - Korvenkylä 25.07.21 17:00 - Wickström & Thibblin Comedy Ab - Buy tickets - NetTicket.fi\nIsmo Leikola - Jos nyt ihan rehellisiä ollaan - Korvenkylä\nSun 25.7.2021 17pm\nKorvenkylän Kesäteatteri Wickström & Thibblin Comedy AbKorventie 70346960 MUHNIEMI\nHistorialliset 70 miljoonaa katselukertaa CONAN-esiintymisellään kerännyt koomikkomme maailmalla vaihtaa jälleen kielen\nkotimaiseen ja lähtee odotetulle kesäkiertueelle. Viime ja edellisvuonna loppuunmyyty kiertue jatkuu kesällä 2021.\nTule ja kuule, mitä Ismo on Amerikkaa kiertäessään ihmisistä ja elämästä oivaltanut? Onko mies muuttunut vai pysynyt samana? Liput kannattaa varata heti, koska ne menevät rehellisesti sanottuna loppuun nopeasti!\nHuom. Tilaisuus toteutetaan viranomaissuosituksia ja turvallisuusohjeita noudattaen.\nKesän ohjeistuksista riippuen, saatamme edellyttää kasvomaskin käyttöä tilaisuudessa, terveydentilan sen salliessa\nIkäraja 16 v.\nPeruslippu: 36 €\nLippu 30 €; opiskelija, eläkeläinen, työtön, varusmies\nKesto n 2 h, 1 väliaika\nKorvenkylän Kesäteatteri - KeskilohkotSold Out\nNormal Ticket36 €


Life with Satu: Summer place party.\nSara S. 18. syyskuuta 2013 klo 7.03\nIhana asukokonaisuus ! Musta yläosa farkkujen kanssa on vaan jotenkin niin klassisen tyylikäs. Huivi on myös kaunis.\nDahlia 18. syyskuuta 2013 klo 7.18\nKiitos Sara. Huivi on kyllä kaunis, juuri oikean sininen ja sopiva beigekin :)\nalma/anette 18. syyskuuta 2013 klo 7.07\nHuivi antaa asuun juuri kivan lisän. Niin kauhea tauti tuo, pikaista paranemista.\nKiitos Alma. Tauti on kyllä kurja, mutta voiton puolella mennään jo. Kiitoksia :)\nMerja 18. syyskuuta 2013 klo 8.11\nKaunis yhdistelmä, vähän erilainen kuin sinulla normaalisti, mutta ehdottomasti tyylikäs! Pikaista paranemista ;-D.\nDahlia 18. syyskuuta 2013 klo 10.49\nKiitos Merja. Pitää kokeilla vähän erilaisiakin välillä ;)\nKiitos, kovasti koetetaan toipua nestevajauksesta.\nElena 18. syyskuuta 2013 klo 8.48\nErittäin nätti asu, jotenkin hillityn tyylikäs. :)\nKiitos Elena. Joskus sitä onnistuu selvästi :)\nMaria - When Life Gives You Lemons 18. syyskuuta 2013 klo 9.07\nTyylikäs asu, tuo huivi on ihana ja sopii hyvin tuohon asuun! :)\nDahlia 18. syyskuuta 2013 klo 10.52\nKiitos Maria. Huivi oli rakkautta ensi silmäyksellä, ja hyvin on palvellut.\nKiitos, täällä hiljalleen toivotutaan tolpilleen!\nSatuMaria 18. syyskuuta 2013 klo 9.47\nVoi ei, ruokamyrkytys, mistä sellaisen saitte? Pikaista paranemista ja asusi on kaunis, ihana tumma! :)\nDahlia 18. syyskuuta 2013 klo 10.53\nHuonosta sushista. Onneksi tosin vain minä, Kotinörtti on kalalle allerginen, niin söi muuta. Kiitoksia kovasti, kyllä täällä voidaan hiljalleen paremmin :)\nHaveaniceday1 18. syyskuuta 2013 klo 9.57\nKaunis huivi ja ihanan iso, voi kietoa kaulaan monella tapaa.\nKiitoksia! Totesin ihan samaa, tämän huivin kanssa voi opetalla ties mitä huivin sitomistapoja!\nMarre 18. syyskuuta 2013 klo 10.05\nTyylikäs mökkiasu! :)\nOnkohan nuo lamput sinun kaverisi mökillä aurinkokennolamppuja? Minä kun ajattelin sellaiset myös laittaa mökille, ja syttymään ajastuksella pimeän tullen.\nDahlia 18. syyskuuta 2013 klo 10.55\nYhtään en osaa sanoa mimmoisia lappuja ovat, olivat minusta kyllä päällä jo kun menimme siinä viiden aikaan, ehkä hämärän mukaan ajoitettuja?\nKiitos, täällä pungetaan eteenpäin kyllä tasaisen varmasti.\nLady of The Mess 18. syyskuuta 2013 klo 11.24\nKiva kokonaisuus - ja kaunis huivi!\nToivottavasti alkaa jo ruokamyrkytys helpottamaan ja nesteet pysymään sisällä. Inhottava tauti ja kestänyt jo ihan liian kauan. Voimia sinne - sekä sinulle että sille armaallesi!\nDahlia 19. syyskuuta 2013 klo 8.32\nTäällä voidaan jo paremmin. Toipuminen tässä onkin ottanut aikanasa kun oli keho ihan kuiva, oireet helpottivat nopeasti :) Kiitos.\nElle-Marie 18. syyskuuta 2013 klo 12.22\nPaljon paranemisia!<3 Ruokamyrkytys on aivan kamala!\nKiitos Elle-Marie <3 Täällä voidaan jo paremmin ja töihinkin saakka selvisin tänään :)\nMiss Top Ten Image 18. syyskuuta 2013 klo 13.57\nDahlia 19. syyskuuta 2013 klo 8.33\nThank you Petricia!\nannu 18. syyskuuta 2013 klo 17.45\nVoi sua, kun tulit kipeäksi :(\nMutta aivan ihanalta näytät kuvissa, ja yhdistelmä on oikein kaunis. <3\nDahlia 19. syyskuuta 2013 klo 8.39\nKiitos Annu, pidin itsekin tuosta valtavasti :) <3\nNonna 18. syyskuuta 2013 klo 21.23\nUpean näköinen maisema ja tosi tosi ihana asu!! Ja pikaista paranemista, ruokamyrkytyksen kourissa oleminen on karmeaa.\nDahlia 19. syyskuuta 2013 klo 8.46\nKiitos Nonna. Maisemat olivat kyllä kertakaikkiaan hulppeat!\nJa kiitos, paranemassa ollaan jo :)\nTarja M 18. syyskuuta 2013 klo 22.07\nKaunis ja tyylikäs asu! Ja pikaista paranemista täältäkin toivotellaan!\nDahlia 19. syyskuuta 2013 klo 8.47\nKiitos Tarja! Paraneminen on ollut nopeaa kun oireet katosivat vaikka se uskomattomalta tuntuukin :)\nMapsi 18. syyskuuta 2013 klo 22.31\nTosi nätti huivi! Katse kiinnittyi siihen heti ensimmäisenä!\nÄh, inhottava tuollainen ruokamyrkytys! Toivottavasti tulet pian kuntoon!\nDahlia 19. syyskuuta 2013 klo 8.48\nKiitos Mapsi! Bongasin itsekin kaupassa samantien!\nKyllä tässä ollaan parantumassa jo kovaa tahtia, tolpillaan ollaan jo :)\nClare 19. syyskuuta 2013 klo 1.25\nI love this look. So simple and elegant. Thank you for the inspiration for my upcoming weekend dinner with friends!\nDahlia 19. syyskuuta 2013 klo 8.49\nThank you, I'm so glad I could be inspiration!\nmaiju 19. syyskuuta 2013 klo 17.27\nIhania kuvia ja tunnelmia. Niin on pieniä syksyn yksityiskohtia aistittavissa.\nDahlia 19. syyskuuta 2013 klo 18.20\nKiitos Maiju. On se hiljalleen sieltä vaan tulossa :)


Suomalaisyrityksiä halutaan mukaan su - Suomen Akatemia\nSuomalaisyrityksiä halutaan mukaan suurteleskoopin rakentamiseen\nSuomalaisilla yrityksillä avautuu mahdollisuus päästä rakentamaan Euroopan eteläisen observatorion ESOn uutta jättiteleskooppia. Yli miljardin euron hankkeessa rakennetaan maailman suurin optinen teleskooppi eli E-ELT (European Extremely Large Telescope).\nRakentajat ja toimittajat valitaan pian käynnistyvässä tarjouskilpailussa. Ensimmäisessä vaiheessa yli 300 miljoonan euron tarjouskilpailussa valitaan kupolin ja teleskoopin rakenteiden toteuttajat. Sopimukset tehdään suurten toimittajien kanssa, jotka kokoavat omat alihankintaverkostonsa.\n“Tekesin ja Suomen Akatemian yhteisten ponnistusten tuloksena ESOn hankintasääntöjä muutettiin pienten jäsenmaiden eduksi. Teleskoopin rakentamisen tarjouskilpailujen voittajat ovat nyt sitoutuneet hankkimaan osan toimituksistaan ESO:n hankinnoissa aliedustetuista mailta, kuten Suomesta”, kertoo Suomen ESO:n teollisuusyhteistyöedustaja Pietari Kauttu.\nUuden hankintasäännön perusteella myös pienet ja keskisuuret suomalaisyritykset voivat osallistua E-ELT:n rakentamiseen. Ensimmäinen yhteistyötunnustelu yrityksille järjestettiin lokakuussa Münchenissä. Työpajaan osallistui viisi yritystä Suomesta.\n“Tieteen suurhankkeiden avulla suomalaiset yritykset pääsevät konkreettisesti mukaan uusiin kansainvälisiin hankintaketjuihin, joihin suomalaiset eivät muuten juuri tunnu pääsevän. Tekesin Tieteen suurhankkeiden aktivointitiimi auttaa E-ELT:stä ja muista tiedehankkeista kiinnostuneita yrityksiä hankkeiden käynnistämisessä”, muistuttaa Kauttu.\nTieteen suurhankkeet tarjoavat näköalapaikan tieteen ja insinöörityön huipulle.\n“Suomalaisille high-tech –yrityksille on tärkeää päästä verkottumaan kansainvälisesti. Tieteen suurhankkeet ja yritykset tarvitsevat toisiaan. Prosessissa molemmat voivat oppia toisiltaan”, sanoo johtava tiedeasiantuntija Pentti Pulkkinen Suomen Akatemiasta. Pulkkinen on myös Suomen edustaja ESO:n johtokunnassa.\nPietari Kauttu, Tieteen Suurhankkeiden teollisuusaktivointi, ESO-teollisuusyhteistyö, pietari.kauttu@cern.ch\nHannu Juuso, Tieteen Suurhankkeet -ohjelman päällikkö, Tekes, hannu.juuso@tekes.fi\nPentti Pulkkinen, johtava tiedeasiantuntija, Suomen Akatemia, pentti.pulkkinen@aka.fi\nEuroopan eteläinen observatorio ESO (European Southern Observatory). www.eso.org\nE-ELT, European Extremely Large Telescope, http://www.eso.org/public/teles-instr/e-elt.html