Helsingin pitäjän paloviinanvalmistajat\nVantaa Helsingin pitäjän vuosikirjat\nHelsingin pitäjä 1982\nKirkkoherrasta torppariin – paloviinan valmistajat Helsingin pitäjässä v. 1772\n1700-luvulla voimakkaasti lisääntynyt ja yleistynyt paloviinan valmistus oli eräitä poikkeuksellisia vuosia lukuun ottamatta ollut vapaata. Huonojen satojen ja siitä johtuneen viljanpuutteen vuoksi väliaikaisia kieltolakeja oli tosin annettu muun muassa vuosina 1740 ja 1756-60. Vuonna 1731 viinanvalmistukselle oli säädetty vero. (Evers, Artur: Den svenska brännvinslagstiftningens historia, Lund 1921, s. 54, 62f., 120ff.) Valtiovallan toistuvia pyrkimyksiä rajoittaa viinanvalmistusta sävyttivät ennen kaikkea ulkomaankauppa- ja huoltopoliittiset tekijät: viljantuonti valtakuntaan katsottiin suureksi rasitukseksi kauppataseelle, ja tätä haluttiin parantaa muun muassa viinan valmistuskiellolla. (Bäck, Kalle: Bränvinspolitik och bondeoppositionen 1756-60, Stockholm 1982, käsikirjoitus, s. 7-8 ja 13-14)\nVarsinaiset raittiusnäkökannat eivät olleet ratkaisevalla tavalla kuvassa mukana, vaikka viinankäytön mukanaan tuomiin epäkohtiin jossain määrin kiinnitettiinkin huomiota. Yleisesti ottaen viinan valmistus ja sen kohtuullinen ja asianmukainen käyttö koettiin hyödyllisenä: ei edes papisto esiintynyt vielä 1700-luvulla viinan vastustajana, vaikka juopottelua vastustettiinkin. ”Viina oli hengellisten miestenkin mielestä jumalanlahja” ja niinpä osa papistoa selittikin ”paloviinan edistävän rahvaan toimeliaisuutta, vireyttä ja varallisuutta, ei ainoastaan vaikuttaen virkistävästi työntekijään, vaan lisäten myöskin viljanvalmistuksen halua ja tarvetta”. (Suolahti, Gunnar: Suomen pappilat 1700-luvulla, Porvoo 1912, s. 29-33) Ei siis ihme, että lähes joka pappilalla oli oma polttimonsa sekä mahtava pannu piippuineen. (Suolahti, s. 29-33)\nHuonojen satojen aiheuttama viljanpuute ja voimakkaasti nousseet hinnat antoivat välittömän aiheen vuonna 1772 säädettyyn uuteen lakiin, joka kielsi sekä viinan valmistuksen että myynnin. Kieltolain toteuttamisen valvonnan helpottamiseksi viinapannut sinetöitiin ja viranomaiset laativat pannujen omistajista luettelot. Näiden osittain säilyneiden luetteloiden avulla on mahdollista tutkia viinanpolton levinneisyyttä myös Helsingin pitäjässä.\n(Luettelo Helsingin pitäjän viinapannuista 1772, Uudenmaan ja Hämeen lääninhallituksen kanslian arkisto: saapuneet kirjeasiakirjat Ea103:707-719, Valtionarkisto VA, Sipoon käräjäkuntaan kuuluneiden Helsingin pitäjän 6 kylän tiedot on poimittu Sipoon luettelosta – kylät ovat Sotunki, Hakunila, Vestersundom, Mellunkylä, Vuosaari ja Puotinkylä. - Dosentti Ilkka Mäntylä on ystävällisesti johdatellut kirjoittajan pannuluetteloiden pariin.)\nKoko pitäjä poltti viinaa\nMaanmittari C. P. Hagström mainitsee kuvauksessaan Helsingin pitäjästä vuodelta 1775, että ennen kieltolakia käytettiin pitäjässä vähintään 1108 tynnyriä viljaa vuosittain viinanvalmistukseen. Tämä viljamäärä meni pelkästään pitäjän 554 ruokakunnan tarpeisiin; kukin käytti näet rahvaan oman kertoman mukaan ainakin kaksi tynnyriä vuodessa viinaan. Tämän päälle tuli vielä kuuden krouvin, kolmen kestikievarin ja sotilaiden samaan tarkoitukseen menevä viljankulutus. (Hagström, C. P.: Utrag utaf Hellsing Sokns Beskriftning uti Nyland och Borgo Härad. Uprättad år 1775. Liitteenä teoksessa Korpinen Lauri: Helsingin maalaiskunnan kunnanvaltuusto 1907-1956, Helsinki 1957, s. 87)\nVuoden 1772 luetteloiden mukaan jokaisella ruokakunnalla ja jokaisella talolla ei kuitenkaan ollut omia viinanvalmistuslaitteita: kaikkiaan viinapannuja oli luetteloihin merkitty 196, joista 12 oli ns. muurattuja (tavalliset viinapannut oli yleensä noin 65 litran vetoisia, muuratut pannut olivat isompia). Mikäli Hagströmin antamat tiedot siis pitävät paikkansa, käytti osa väestöstä hyväkseen naapureidensa viinapannuja tai – mikä oli myös mahdollista – salasivat viinanvalmistuslaitteensa viranomaisilta. Jälkimmäistä vaihtoehtoa tukee myös Hagströmin maininta kieltolakia kohtaan tehtyjen rikkomusten yleisyydestä. (Hagström, mainitussa teoksessa\nSuhteutettuna väkilukuun (Hultin, Herman: Helsinge församlings historia, Helsingfors 1930, s. 65. Tässä yhteydessä on käytetty väkilukutietoja vaihtoehtoisesti vuosilta 1769 ja 1775.) löytyi Helsingin pitäjästä vuonna 1772 yksi viinapannu noin 18-20 henkeä kohti. Kun laitteiden valmistuskapasiteetti oli varsin suuri, voitiin jo tällä pannumäärällä pitäjäläiset pitää hyvin viinoissa. Vaikka Helsingin pitäjäläisten – niin miesten kuin naisten – sanottiin olevan varsin alttiita väkijuomien houkutuksille, ei paloviinan poltolla silti pyritty vain oman, juopumukseen tähtäävän kulutuksen tyydyttämiseen: valmistuksen yhteydessä saatu rankki oli tarpeellista karjanrehua, viinaa pidettiin tarpeellisena lääkeaineena kylmää ja kulkutauteja vastaan ja ennen kaikkea tällä tavoin viljaa voitiin ”jalostaa” helposti kuljetettavaksi ja miltei aina kauppansa tekeväksi myyntituotteeksi. Muuten vähäisten rahatulojen lisääjänä viinanpoltto oli siis varteenotettava vaihtoehto. Tärkeiden kulkureittien lävistämä, Helsingin kaupungin ja suuren Suomenlinnan linnoituksen kyljessä sijainnut Helsingin pitäjä saattoi erityisellä painolla nauttia tästä edusta: viina oli ennen vuoden 1772 kieltolakia kuulunut talonpoikien myyntiartikkeleista tärkeimpiin. (Hagström, mainitussa teoksessa s. 87)\nSäätyläisillä suurimmat pannut\nVaikka vajaasta 200 Helsingin pitäjän viinapannusta lukumääräisesti suurin osa kuului tavalliselle talonpoikaisväestölle, oli yhteiskunnan ylinten kerrosten – säätyläisten – osuus suhteellisesti laskettuna ylivoimainen. Säätyläiset, niin aateliset kuin aatelittomat, omistivat yli 40 viinapannua, siis noin 20 prosenttia koko pannumäärästä, vaikka tämän väestöryhmän osuus koko väestöstä tuskin ylti 4 – 5 prosenttia suuremmaksi. Kun ajatellaan viinanvalmistuksen tuotantokapasiteettia, kohosi säätyläisten osuus edelleen: kaikki pitäjän ns. muuratut viinapannut kuuluivat säätyläisille.\nKetkä säätyläiset sitten omistivat viinapannuja pitäjässä? Papisto oli edustettuna koko rintaman vahvuudelta: taloudellisista kysymyksistä kiinnostuneella kirkkoherra Zach. Cajanderilla, hänen viinaan meneväisellä apulaisellaan Thomas Salleniuksella ja Malmin Stenbyssä asuvalla edesmenneen kirkkoherran Forteliuksen leskellä oli kullakin yksi pannu. Seurakunnan vanha kappalainen Johan Winter, Tapaninkylän Rodendahlin omistaja, oli hankkinut sen sijaan yhden muuratun ja yhden tavallisen viinapannun tarpeitaan tyydyttämään. Winterin lisäksi erityistä mielenkiintoa viinanvalmistusta kohtaan soitti 11 muuta säätyhenkilöä: yhteensä kahdellatoista säätyläisellä oli näet muurattu viinapannu. Tässä joukossa kärkimiehenä esiintyi monista taloudellisista harrastuksistaan tuttu poliitikko, aatelismies ja Uudenmaan-Hämeen läänin maaherra Hans Henric Boije: kahdella muuratulla ja yhdellä tavallisella pannullaan maaherra oli pitäjän johtava paloviinantuottaja. Kun maaherran virkatalon, Viikin latokartanon, kolmella torpparilla oli lisäksi viinapannu kullakin, ei Viikin krouvista tarjoiltava päässyt loppumaan.\nHelsingin kaupungissa päämajaansa pitävä lääninhallitus oli muutenkin edustettuna pitäjän viinanvalmistajien riveissä: Tapaninkylässä tilan omistanut lääninkamreeri Johan Alopaeus oli yhden viinapannun haltija. Helsingin kaupungin kauppaporvaristoa edustivat puolestaan mahtavat suurkauppiaat Johan Sederholm ja Johan Bock: edellisellä oli Hakunilan kartanossaan muurattu pannu, jälkimmäisellä Tomptbackassa sekä muurattu että tavallinen. Myös Munkkiniemen kartanon herra, laivuri Mattheizen (1 muurattu, 1 tavallinen) kuului kaupungin porvariston edustajiin pitäjän viinanvalmistajien suuressa joukossa. Pitäjässä vaikuttaneista, usein aatelissäätyyn kuuluneista upseereista varsin moni omisti viinapannun. Heistä mainittakoon everstiluutnantti O. Taube (Laajasalo, 1 pannu), everstiluutnantti Carl Magnus Jägerhorn (Puotinkylä, 1 muurattu pannu) sekä Viaporin rakentajat eversti Diedr. Blomcreutz (Pukinmäki, 1 muurattu, 1 tavallinen pannu), everstiluutnantti J. Gerders (Kulosaari, 1 tavallinen) ja majuri B. G. von Spången (Herttoniemi, 1 muurattu, 2 tavallista pannua).\nTikkurilassa ja Kumpulassa vaikuttanut maanmittari Westermarckin perhe oli eräs paloviinan ”suurtuottajia”: itse maanmittari Nils Westermarckilla oli Tikkurilan Dynnaksen tilalla yksi tavallinen pannu ja varamaanmittari Johan Westermarckilla Kumpulassa sekä muurattu että tavallinen. Alempaan säätyläistöön kuuluvista viinanvalmistajista mainittakoon sahakirjurit Johan Eklund (Vanhakaupunki) ja Jer. Wickberg (Sillböle), inspehtori Elias Lucander (Tolkinkylä) ja kauppakirjanpitäjä, Koskelan postitilan hoitaja C. Tammelander. Säätyläistöön lukeutuville leskirouville näytti viinanpoltto olevan tärkeällä sijalla: jo mainitun tuomiorovasti Forteliuksen lesken lisäksi viinapannu kuului myös kornetinleski Eva Torviggen (Vestersundom), ”rutiköyhäksi” mainitun (VA:8371:f.3413) maanmittari Fonseenin leskirouvan (Kirkonkylä) ja Riipilän kahden upseerinlesken, luutnantti von Knorringin ja kapteeni Gestrinin lesken omaisuuteen, samoin kuin kenttävääpeli Segerstenin (Oulunkylä) ja rykmentinkirjuri Sillmanin leskirouvan (Veromiehenkylä).\nViinapannujen omistajat Helsingin pitäjässä vuonna 1772\nSäätyläiset 43 12\nTalonpojat 108 -\nTorpparit 21 -\nLampuodit 7 -\nTilaton väestö 5 -\nYhteensä 184 12\nVarallisuus sääteli rahvaan polttoa\nJos lähes jokaisella säätyläistaloudella oli omat viinanvalmistuslaitteensa, ei samaa voida sanoa alemmista yhteiskuntakerroksista. Tämä ei sinänsä olekaan ihme, sillä kupariset viinapannut hattuineen ja piippuineen olivat kalliita: tavallisella talonpoikaistilalla ne kuuluivat useimmiten arvokkaimpiin esineisiin muodostaen noin 10-15 prosenttia irtaimiston kokonaisarvosta. (Sirén, Olle: Pernå sockens historia II, Borgå 1981, s. 112-113)\nEniten viinapannuja oli kuitenkin nimenomaan tavallisilla talonpojilla: kaikkiaan 196 pannusta reilu puolikas (108) oli talonpoikien. Lukuun sisältyy myös yhdeksän rusthollaria. Jos verrataan tätä määrää henkikirjoista (vuonna 1772) saatuun talonpoikaistalouksien määrään (noin 200), huomataan yli puolella talonpojista olleen omat laitteet; jos taas tarkastellaan pelkästään henkikirjoihin merkittyjä talonpoikaistiloja, ei viinapannuja vaille jää montaakaan kymmentä tilaa. Kirkonkylässä, jossa pannuluku oli suurin (16), ei ilman pannua jäänyt kuin leskiemäntä Lisan johtama Backaksen talo. Ylisummaan talonpojilla oli vain yksi viinapannu: Suutarilan Johan Gustafinpoika ja Viinikkalan rusthollari Anders Stubbe (molemmilla kaksi pannua) ovat ainoat poikkeukset. Varsinkin Stubben tapauksen ymmärtää, kun tietää Viinikkalassa sijainneen yhden pitäjän kuudesta krouvista.\nTorppareista (vuoden 1772 henkikirjoissa 113) lähes viidenneksellä (21) oli omat viinanvalmistuslaitteensa. Merkillepantavaa oli, että torppareiden viinapannut keskittyivät voimakkaasti tiettyihin kartanoihin: niinpä eversti Tauben (Laajasalo) viidellä, majuri von Spången (Herttoniemi) neljällä ja maaherra Boijen (Viikin latokartano) sekä everstiluutnantti Jägerhornin (Puotinkylä) kolmella torpparilla oli pannu. On mahdollista, että kartanonherrat lisäsivät tällä tavoin viinanvalmistuskapasiteettiaan torppareidensa avulla. Toisaalta on kuitenkin muistettava myös torppareiden – Viikin talokartanossa heitä esimerkiksi oli peräti 15 – tarvinneen pannujaan samaan kuin muukin maanviljelysväestö. Myös seitsemällä lampuodilla oli viinapannu, yksi lampuodeista oli lisäämässä Laajasalon ja toinen Herttoniemen muutenkin kunnioitettavaa pannulukua.\nVarsinaiselle tilattomalle väestölle viinanpoltto ja näin ollen myös pannujen omistaminen oli ollut luvatonta jo ennen vuoden 1772 kieltolakia – torpparit olivat tosin vuonna 1752 saaneet oikeuden tämän tärkeän sivuelinkeinon harjoittamiseen. (Sirén, s. 108-111.)\nLuvattomuudesta huolimatta löytyi tästäkin varsin laajasta ja värikkäästä väestökerroksesta eräitä viinapannujen omistajia. Ruotusotamiesten ja rakuunoiden suhteellisen suurta joukkoa edustivat rakuunat Olof Hammarin (Viinikkala) ja Jonas Bohtberg (Puotinkylä, peräti 2 pannua!). Suurin piirtein 30 käsityöläisestä luettelossa on mukana vain räätäli Jakob Åberg (Tapaninkylä) ja pitäjän kolmesta henkikirjoihin merkitystä mylläristä Tolkinkylän John. Sillman omisti yhden pannun. Kaiken kaikkiaan tilaton väestö oli kuitenkin voimakkaasti aliedustettu: suurella joukolla renkejä ja piikoja sekä muutama kymmenpäisellä muonatorppareiden ja sahatyöläisten joukolla ei viinapannuja ollut luettelossa lainkaan. Syytkin ovat helposti ymmärrettävissä. Viinapannu oli kallis hankinta lähellä toimeentulominimiä eläneelle tilattomalle työ- ja sotaväelle. Pannujen omistaminen oli sitä paitsi luvatonta ja näin ollen – jos joku tilaton oli sellaisen onnistunut hankkimaan – oli suuri kiusaus pitää laiton pannu salassa viranomaisilta myös vuoden 1772 sinetöintiluetteloiden laadinnan yhteydessä.\nPaloviinan tie markkinoille\nTodennäköisesti huomattava osa pitäjän lähes 200 pannussa poltetusta viinasta meni kotitarpeeseen. Isäntäväen henkilökohtaisen kulutuksen lisäksi on muistettava erityisesti säätyläisillä monilukuisen palvelusväen ja muun työvoiman viinantarve. Sahakirjurien viinapannut tuottivat kaiketi myös sahatyöläisten ja sahoille tukkeja kuljettavien talonpoikien virkistykseksi. Mutta kuten jo aiemmin todettiin, oli paloviina myös tärkeä kauppatuote, jonka menekkiä Helsingin pitäjässä lisäsivät kaupungin ja Suomenlinnan läheisyys ja yleisten maanteiden kulkeminen halki pitäjän.\nVäkijuomien laillisina tarjoilupisteinä toimivat krouvit ja kestikievarit. Helsingin pitäjässä krouveja oli kuusi: Hakkilan, Viinikkalan, Kumpulan Sörnäisten, Munkkiniemen, Tikkurilan Kylmäojan ja Viikin latokartanon krouvit. (VA:8371:f.3418.) Kestikievareita ainakin Hakkilassa ja Kirkonkylässä. (VA:8371:f.3220) Vaikka krouvien omistajilla ja kestikievarinpitäjillä oli useimmiten omat pannunsa, saattoi osa muidenkin paloviinan valmistajien tuotteista mennä myyntiin tätä kautta. Lähes varma markkina-alue puolestaan oli Suomenlinna, jonne oli parhaimmillaan keskitetty tuhansia janoisia sotilaita. Ei siis ihme, että maanmittari Hagström hieman paheksuen totesi pitäjän talonpoikien ennen 1772 kieltolakia jatkuvasti puuhailleen viinanvalmistuksen kimpussa laiminlyöden näin peltojen ja niittyjen kunnollisen hoidon. (Hagström, mainitussa teoksessa s. 86)


Vihreä Kampa arvostelut ja kokemukset | Puskaradio\n"Vihreä Kampa on toiminut vuodesta 2003 Helsingin Ilmarinkadulla, ja on Helsingin ensimmäisiä Eko-kampaamoja. Henkilökohtainen palvelu ja asiantuntemuksemme takaavat sinulle oikeat neuvot hiustenhoitoon, värjäykseen ja hiustyyliin liittyvissä asioissa. Päämäärämme on tarjota erinomaista palvelua ja puhtaita lounnontuotteita. Sinun tarpeesi ja elämäntapasi ovat meille tärkeitä."\nArvostelija: Johanna, Helsinki\nIkävä todeta, mutta sain ko kampaamossa todella ylimielistä ja jopa arvostelevaa palvelua. Koska en ollut aiemmin kokeillut tämäntyyppisia eko kampaamoita, eikä asiantuntemukseni ollut korkea, sain osakseni silmienpyörittelyä ja tuhahtelua. Kampaaja oli poissaoleva ja teki työn "sinne päin". En voi suositella, enkä ajatellut mennä uudelleen.\nArvostelija: Milla, Helsinki\nOlipa mukava käydä ekokampaamossa asiakkaana kun ei tarvinnut erilaisissa katkuissa tuntiaan viettää. Olin erittäin yllättynyt ammattitaidosta, jolla hiukseni leikattiin. Hiuksiani leikattiin sekä märkänä että kuivana, kampaaja halusi nähdä kuinka tukkani käyttäytyy. Hyvä palvelu, ystävällistä, kuumaa juotavaa, uusimmat lehdet. Hiukseni pestiin jollakin aivan ihanan hentoisen tuoksuisella shampoolla. Täydet pinnat! Ja menen uudelleen! Aikoja on vain vähän hankala saada, lienee suosittu paikka.\n3 / 3 pitävät tätä arvostelua hyödyllisenä.\nArvostele Vihreä Kampa


lakkiaissää – Sään takaa\nLakkiaisjuhlat sisällä vai puutarhassa?\nKirjoittaja Miina Manninen Julkaistu 26.5.2015\nLakkiaisviikonloppu lähestyy, mutta sääennuste on vielä epävarma. Mitä viikonlopun säästä jo tiedetään? Pitääkö juhlaväen varautua sateisiin vai paistaako päivä? Kysymys on nyt kaikkien huulilla. Minä vastaan.\nVarmaa on, että viikonloppuna on luvassa vaihtelevaa kevätsäätä, ei hellettä. Atlantilla on laaja matalapaineen alue. Lounaisvirtaus kuljettaa sadealueita Suomen yli koilliseen ja sateiden välissä paistaa aurinko. Mutta missä sataa ja missä paistaa?\nLauantaina Suomessa liikkuu sateita. Kaikkialla ei sada, ei ainakaan koko päivää. Sadealueen liike ja ajoitus ratkaisee pelin. Tämän hetkisen ennusteen mukaan Länsi-Suomeen saapuu lauantaina sadealue, joka liikkuu hiljalleen Suomen yli kohti koillista. Länsi-Suomeen sateet leviävät lauantaipäivän aikana, pohjoiseen lauantai-iltana ja idässä lauantai on poutainen. Sadealueen ajoitus on tietenkin vielä epävarma, tilanteen kehitystä kannattaa seurata sääennusteista.\nSateisilla alueilla lämpötila jää hieman 15 asteen alapuolelle. Sään ollessa poutainen lämpötila vaihtelee 15 ja 20 asteen välillä. Lämpimintä on idässä. Jos sateet eivät ennätä Itä-Suomeen vielä iltapäivällä niin Savon ja Karjalan maakunnissa ollaan laajalti parinkymmenen asteen tuntumassa.\nEnnuste on vielä epävarma, mutta tältä se nyt näyttää.\nPuutarhajuhlat vai ei?\nJos minä suunnittelisin juhlia Länsi- tai Pohjois-Suomessa, niin varaisin sisätilan, jos ei sateiden, niin ainakin lämpötilan vuoksi. Lännessä ja pohjoisessa sateiden todennäköisyys on suurin ja lämpötila jää varmasti 20 asteen alapuolelle. Itä-Suomessa, ainakin Pohjois- ja Etelä-Karjalassa, suunnittelisin pihajuhlat, mutta varautuisin siirtymään sisälle. Ehkä varautuisin kaikkeen, paitsi helteeseen, ja seuraisin ennustetta.\nKategoriat: Elämä ja sää, Huomioita säästä, Yleistä säästä | Avainsanat: Foreca, kevät, koulunpäätös, lakkiaissää, sää, sääennste, viikonloppu


Valitse vihreämpi vaihtoehto - Ajatteleva koti\nValitse vihreämpi vaihtoehto\t6 kuukautta sitten | Tags: älykkäästi, hyviä neuvoja, kestävyys, kuljetustottumuksiamme, Sähköautojen\nTiesitkö, että pelkästään autoilun osuus kaikista EU:n hiilidioksidipäästöistä on noin 12 %? Se on aika paljon. Siitä on siis paljon hyötyä, että jättää auton silloin tällöin kotiin ja käyttää kestävää liikennettä.\nLue lisää helppoja vinkkejä ottaa kestävä liikenne osaksi arkeasi.\nTiesitkö, että työpaikallasi voi olla paljon vaikutusta siihen, kuinka helppoa ja mukavaa työmatkapyöräily on arjessa? Työpaikka voi tarjota hyvät suihkutilat ja pyörien säilytyspaikat tai jopa lainata pyörän työntekijälle, jotta aina ei tarvitse ottaa taksia seuraavaan tapaamiseen.\nJos työpaikallasi ei ole vielä ajateltu näitä asioita, voit ehkä itse ottaa työmatkapyöräilyn puheeksi seuraavassa kokouksessa? Voit esimerkiksi kertoa, että aktiivisilla työntekijöillä on vuodessa keskimäärin 5 sairauspäivää vähemmän kuin ei-aktiivisilla työntekijöillä.\nLapsi- ja ympäristöystävällinen liikenne\nLasten saaminen tunnetusti mullistaa kaiken, mutta heidän ei tarvitse kuitenkaan muuttaa liikkumistottumuksiasi. Tavarapyörällä voit helposti kuljettaa itseäsi ja 1–2 lasta. Jos ajat pidemmälle kuin päiväkotiin ja takaisin, on olemassa myös sähköavusteisia tavarapyöriä, joilla pääset liikkumaan helposti ja saat itse liikuntaa. Samalla lapset tottuvat hyviin pyöräilytapoihin alusta asti. Bonus: tavarapyörä sopii myös vaikka vähän isompienkin ostosten kuljettamiseen.\nAutonvalmistaja Volvo uskoo maapallomme vihreään tulevaisuuteen niin paljon, että se ilmoitti tänä kesänä vähentävänsä polttomoottoreita vuodesta 2019 lähtien. Sen sijaan se panostaa enemmän sähkö- ja hybridimoottoreiden valmistukseen. Sähkö- ja hybridiautojen myynti Pohjoismaissa näyttää todella hyvältä – joissakin maissa se sujuu nopeammin kuin toisissa.\nJohdossa on Norja, jossa on myyty kaiken kaikkiaan 45 384 akkukäyttöistä autoa vuoden 2016 kuluessa. Se on 73 % koko Pohjoismaiden myynnistä! Ruotsi on toisella sijalla 21 prosentilla koko myynnistä. Seuraavina tulevat Tanska (3 %) ja Suomi (2 %).\nOn tietenkin myös tilanteita, jolloin matka on niin pitkä tai tavaraa niin paljon, että auto on välttämätön. Siinä tapauksessa voit mahdollisesti jakaa autosi muiden kanssa. Internet on pullollaan sovelluksia, jotka mahdollistavat kimppakyydit, mutta aina voi myös kysellä työpaikalla, onko jollain sama matka kuin sinulla.


Myrsky- ja rajuilmasanasto\nLast Updated: Sunday, 10 November 2013 18:13\nHuom! Osa termeistä on suomennettu tiettävästi ensimmäistä kertaa tätä\nsanastoa varten. Sanasto on siis luonteeltaan hyvin epävirallinen.\nPalautetta suomennoksista ja puuttuvista termeistä otetaan mieluusti vastaan.\nAakkoslinkit suoraan Suomi-Suomi -sanastoon\nSanaston termit englanniksi ja linkit Suomi-Suomi -sanastoon\nA advection air-mass thunderstorm altocumulus altostratus anticyclonic anvil cloud arcus\nB back-building thunderstorm baroclinic zone Beaufort scale bounded weak echo region - bwer bow echo\nC CAPE capping inversion cell cirrocumulus cirrostratus cirrus clear slot cloud scale cloud-to-cloud lightning cloud-to-ground lightning coastal convergence cold pool collar cloud convection convergence cumulonimbus cumulus cutoff low cyclogenesis cyclonic\nD dBZ derecho dew point divergence downburst downdraft dryline dry slot dust devil\nE EHI - energy helicity index entrance region exit region\nF flanking line flash flood forward flank downdraft front frontal thunderstorm frontogenesis frontolysis Fujita scale funnel cloud\nG gust front gustnado\nH hook echo humidity\nI inflow instability inversion isobar isohyet isotach isotherm\nJ jet stream\nL lake effect lapse rate castellanus lifted-index line echo wave pattern - lewp loaded gun low cloud low-level jet\nM mammatus medium range forecast - mrf meridional flow mesocyclone mesohigh mesolow mesoscale mesoscale convective complex - mcc mesoscale convective system - mcs METAR microburst middle cloud multi-cell thunderstorm\nO orographic lift outflow overshooting top\nP popcorn convection\nR rain foot rain-free base rear flank downdraft - rfd relative humidity Richardson number ridge roll cloud\nS shelf cloud Showalter index sounding splitting storm sprite squall line stability index steering level straight-line wind stratocumulus stratus subsidence suction vortex supercell SWEAT-index synoptic scale\nT TAF tornado total totals index towering cumulus Torro scale tropopause troposphere trough turbulence\nU updraft upper cloud\nV virga vorticity\nW wall cloud water spout wind shear\n(engl. advection) Jonkin ilmakehän ominaisuuden kulkeutuminen paikasta toiseen tuulen mukana. Katso esimerkkikuva.\n(engl. low cloud) Pilvi, joka esiintyy alatroposfäärissä ja koostuu yleisimmin nestemäisistä pilvipisaroista (kylmässä ilmamassassa myös jääkiteistä). Alapilvet voivat olla hyvin vaihtelevan näköisiä ja niihin kuuluvatkin stratus, cumulus ja stratocumulus.\n(engl. anvil cloud) Kuuro- ja ukkospilven vaakatasossa leviävä tasainen ylätroposfääriin ylettyvä pilven huippu. Koko pilvi on muistuttaa usein alasinta. Alasinpilvi leviää pisimmälle vallitsevien ylätuulten suuntaan. Katso esimerkkikuva.\n(engl. low-level jet, LLJ) Alatroposfäärin suhteellisen voimakkaan (yleensä 15-30 m/s) tuulen alue, katso myös suihkuvirtaus. LLJ esiintyy usein selkeinä kesäöinä ja saattaa toimia yöllisen konvektion ylläpitäjänä tuomalla kosteaa ja lämmintä ilmaa ukkos- tai kuuropilvien nousuvirtauksiin.\nAltocumulus eli hahtuvapilvi Hahtuvamainen keskipilvi, joka esiintyy usein ohuena kerroksena (stratiformis) ja on ulkonäöltään kennomainen, aaltomainen, vallinharjamainen (castellanus) tai joskus myös mantelinmuotoinen (lenticularis). Pilvihahtuvat peittyvät suoraksi ojennetun käden kolmen keskimmäisen sormen taakse, mutta eivät mahdu pikkusormen taakse. Katso esimerkkikuva.\nAltostratus eli verhopilvi Keskipilvi, joka on ulkonäöltään lähes piirteetön ja usein melko tumma. Aurinko näkyy pilven läpi sumeana kiekkona, mutta valo ei enää riitä luomaan varjoja. Verhopilvestä voi myös sataa heikosti. Katso esimerkkikuva.\n(engl. anticyclonic) liike Pohjoisella/eteläisellä pallonpuoliskolla myötä/vastapäivään kiertävä liike. Korkeapaineen tuulet ovat siis luonteeltaan antisyklonaalisia. Syklonaalisen liikkeen vastakohta.\n(engl. baroclinic zone) Vyöhyke, jossa tietyllä painepinnalla lämpötila muuttuu jyrkästi lyhyellä matkalla. Suuri lämpötilamuutos tarkoittaa samalla rintamavyöhykettä sekä monesti suurta pystysuunnan tuulen shearia.\n(engl. beaufort scale) Amiraali Beaufortin kehittämä 13-tasoinen tuulenvoimakkuusasteikko. Boforilukeman arviointi perustuu tuulen synnyttämiin vaikutuksiin esimerkiksi aallokossa. Heikkotuulisin tilanne vastaa 0 boforia ja hirmumyrsky 12 boforia. Lue lisätietoja täältä.\nBWER - rajattu heikon kaiun alue\n(Bounded weak echo region) Tutkalla havaittu vähäisen kaiun alue, jota ympäröi usein hyvin voimakkaat kaiut. Lähes kaiuton alue ulottuu läheltä maanpintaa korkealle ylös pilveen ja johtuu erittäin voimakkaasta nousuvirtauksesta, jossa nouseva ilma ei ehdi tiivistyä tutkalla nähtäviksi pisaroiksi. Esiintyy melko usein supersolujen yhteydessä.\n(convective available potential energy) Konvektion käytettävissä oleva potentiaalienergia. Ilmaisee energiamäärän (massayksikköä kohden), joka on konvektion nousuvirtausten käytettävissä. Toimii samalla troposfäärin vakauden mittana - suuret CAPEn arvot merkitsevät siis epävakaata tilannetta. CAPEn avulla voidaan arvioida myös suurin mahdollinen nousuvirtausnopeus. Suomessa suurimmat arvot liikkuvat 1000 ja 2000 J/kg:n välillä, mutta USA:ssa CAPE voi olla jopa yli 5000 J/kg. Yleisesti ottaen Suomessa jo 100 J/kg:n ylittävät lukemat tietävät usein ukkosia.\nCirrocumulus eli palleropilvi Yläpilvi, jonka osaset ovat pieniä palleroita ja muodostavat taivaalle rastaan rintaa muistuttavia kuvioita. Osaset peittyvät suoraksi ojennutun käden pikkusormen taakse. Katso esimerkkikuva (©Bernhard Mühr).\nCirrostratus eli harsopilvi Yläpilvi, joka muodostaa taivaalle maitomaisen joskus lähes näkymättömän ohuen ja piirteettömän harson. Katso esimerkkikuva.\nCirrus eli untuvapilvi Yläpilvi, joka koostuu jääkiteistä ja on ulkonäöltään usein kuitumainen (fibratus), jalasmainen (uncinus) tai kalanruotomainen (vertebratus). Aurinko paistaa vaivatta untuvapilven läpi. Katso esimerkkikuva.\nCumulonimbus eli kuuro/ukkospilvi (Cb) Suurimmillaan lähes koko troposfäärin korkuinen usein tornimainen pilvi, jolla on kehityksen alkuvaiheessa kukkakaalimainen huippu. Ikääntyessään kuuropilven huippu muuttuu monesti kuituiseksi ja leviää tasaisena alasinpilvenä ylätuulten suuntaan. Katso esimerkkikuva.\nCumulus eli kumpupilvi Konvektiotilanteissa syntyvä usein tornimainen pilvi, jonka pystyulottuvuus on tyypillisesti vaakaulottuvuutta suurempi. Pilvessä on monesti kukkakaalimaista muotoa ja epävakaassa tilanteessa sen voi nähdä vauhdilla kasvavan korkeutta. Suurimmista cumuluksista voi myös sataa harvakseltaan kookkaita vesitippoja. Viimeistään rankan sateen alkaessa ja pilven huipun muuttuessa kuituiseksi pilveä ei voi enää luokitella cumulukseksi vaan se on kasvanut cumulonimbukseksen mittoihin. Kumpupilvi kuuluu alapilvien ryhmään. Katso esimerkkikuva.\ndBZ Tutkaheijastuvuuden dimensioton luonteeltaan logaritminen yksikkö. Sen suuruus riippuu tutkaheijastuvuustekijästä (Z), joka on puolestaan sitä suurempi, mitä voimakkaammin tutkasäteet heijastuvat sadepisaroista takaisin. Suuret dBZ-arvot merkitsevät siis voimakasta sadetta (muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta). Kun dBZ ylittää arvon 40, luokitellaan sade usein konvektiiviseksi ja arvon 55 ylittävissä tapauksissa maahan sataa monesti rakeita.\nDerecho Mesomittakaavan konvektiivinen järjestelmä, joka liikkuu nopeasti ja aiheuttaa poikkeuksellisen kovia ja tuhoisia tuulia laajoilla alueilla. Derechossa havaitaan yleensä runsaasti kaarevia tutkakaikuja. Viimeisin Suomessa esiintynyt derecho-tyyppinen rajuilma riehui Untonpäivänä 5.7.2002.\n(engl. divergence) Vektorikentän "venyminen", konvergenssin vastakohta. Tuulen divergoidessa tarkasteltavalta alueelta virtaa enemmän ilmaa pois kuin mitä sinne tulee. Ilma ei kuitenkaan voi juurikaan "harventua", vaan esimerkiksi maanpinnan lähellä tuulen divergenssi pakottaa yläpuolisen ilman laskeutumaan divergenssialueelle sieltä poistuneen ilman tilalle. Koska tuulten divergenssi pinnalla tarkoittaa siis laskevaa liikettä yläpuolisessa ilmapilarissa, on divergenssialueella monesti pilvetöntä.\n(energy helicity index) Stabiilisuusindeksi, joka ottaa huomioon alatroposfäärin shearin ja CAPEn. Indeksi on suunniteltu erityisesti Yhdysvaltain tornadokujalle supersolujen ennustamiseen eikä luultavasti anna kovinkaan hyviä tuloksia Suomessa. Kun EHI > 1, tornadojen mahdollisuus on kohonnut.\n(engl. instability) Troposfäärin tila, jossa konvektion syntymiselle vallitsee otolliset olosuhteet. Hydrostaattisesti epävakaassa ilmapaketissa painovoiman ja pystysuunnan paine-erovoiman välillä vallitsee epätasapaino. Tällöin ilmapaketti on ympäristöään lämpimämpi ja joutuu kiihtyvään nousuliikkeeseen. Potentiaalisesti eli konvektiivisesti epävakaassa tilanteessa pakotettuun nousevaan liikkeeseen joutunut alunperin vakaa ilmakerros muuttuu noston seurauksena epävakaaksi.\n(engl. forward flank downdraft, FFD) Supersolun päälaskuvirtaus, joka sijaitsee solun etuosassa liikesuuntaan nähden. Myös suurin osa supersolun sateesta saadaan etuosan laskuvirtauksen alueella. Katso tarkempi sijainti supersolun kaaviokuvasta.\n(engl. frontogenesis) Rintamavyöhykkeen syntyminen tai voimistuminen. Tilanne, jossa esimerkiksi sopiva tuulikenttä lisää jollain alueella merkittävästi vaakasuuntaisia lämpötilaeroja (eli aikaansaa rintamavyöhykkeen). Frontolyysin vastakohta.\n(engl. frontolysis) Rintamavyöhykkeen hajoaminen tai heikkeneminen. Tilanne, jossa esimerkiksi sopiva tuulikenttä heikentää jollain alueella merkittävästi vaakasuuntaisia lämpötilaeroja. Frontogeneesin vastakohta.\n(engl. Fujita scale) Asteikko, jossa tornadon yhteydessä vallinnut tuulen nopeus arvioidaan syntyneiden tuhojen perusteella. Tyypillisesti tornadot luokitellaan juuri Fujitan asteikolla. Heikoimpien tornadojen luokka on tuolloin F0 (18-32 m/s) ja tuhoisimpien F5 (noin 120-150 m/s). Asteikon huono puoli on tuhoa aiheuttamattomat voimakkaat tornadot (esim. veden yllä), jotka saavat automaattisesti luokakseen F0 (vaikka sama pyörre maa-alueella olisi voinut aiheuttaa F3:n tuhot). Lue lisätietoja täältä. Katso myös Torron asteikko.\nGustnado Lyhytikäinen ja pienikokoinen puuskarintamassa syntyvä tornadon tapainen pyörre. Lisätietoja ja kuva.\n(engl. shelf cloud) Vyörypilven kiilamainen erikoismuoto, joka on kosketuksissa ylläolevaan ukkospilveen. Pilven etureunassa on usein silmin nähtävää nousuliikettä. Katso myös rullapilvi. Katso esimerkkikuva (© Ben Quinn).\n(engl. flash flood) Erittäin rankasta (ja laaja-alaisesta) sateesta johtuva äkillinen tulviminen. Tyypillisesti hitaasti etenevät ja/tai peräkkäisinä esiintyvät MCS:t ja MCC:t aiheuttavat hyökytulvia reitillään sekä sadealueen jokien alajuoksuilla.\n(engl. air-mass thunderstorm) Ukkonen, joka syntyy tyypillisesti kesäiltapäivinä kosteassa ja lämpimässä ilmamassassa kaukana rintamista. Ukkossolujen syntyyn riittää helteisen kostea ilmamassa ja auringon lämmittämä maanpinta. Ilmamassaukkoset heikkenevät yleensä auringon laskettua. Katso myös rintamaukkonen.\n(engl. suction vortex) Tornadossa esiintyvä pieni, mutta erittäin voimakas pyörre. Varsinkin rajuimmissa tornadoissa saa aikaan kaikkein pahimmat tuhot.\nInfrapunakuva Sääsatelliitin infrapuna-aallonpituudella ottama kuva, jossa kylmissä lämpötiloissa olevat pinnat näkyvät valkoisina. Tämän vuoksi ip-kuvissa ukkospilvien kylmät huiput näkyvät hohtavan valkoisina alapilvien ollessa harmaahkoja. Pilvettömät alueet erottuvat pääsääntöisesti mustina. Katso esimerkkikuva.\n(engl. inversion) Jonkin suureen pystyjakauman normaalitilaan nähden käänteinen jakauma. Käytetään yleensä synonyyminä lämpötilainversiolle, joka tarkoittaa troposfäärin kerrosta, jossa lämpötila kasvaa ylöspäin mentäessä (normaalistihan lämpötila pienenee ylöspäin). Lämpötila inversioita syntyy tyypillisesti selkeinä öinä, jolloin maanpinnan läheinen ilma jäähtyy tullen yläpuolista ilmaa kylmemmäksi. Inversio voi myös olla merkittävä konvektioon vaikuttava tekijä, ks. tulppainversio.\n(engl. isobar) Sääkartoissa ilmanpaineen saman arvon käyrä. Isobaari yhdistää siis pisteet, joissa vallitsee yhtä suuri ilmanpaine.\n(engl. isohyet) Sademäärien saman arvon käyrä.\n(engl. isotach) Tuulennopeuden saman arvon käyrä. Katso esimerkkikuva, jossa isotaksit (30 ja 45 m/s) on merkitty punasävyin varjostamalla.\n(engl. isotherm) Lämpötilan saman arvon käyrä.\n(engl. exit region) Suihkuvirtauksen alatuulen puoleinen alue, jossa suihkuvirtausakselilla virtaava ilma joutuu hidastuvaan liikkeeseen etääntyessään suihkuvirtauksen suurimman virtausnopeuden alueelta. Erityisesti jarruuntumisalueen vasen puoli (vasen jarruuntumisalue eli left exit region) on otollista ympäristöä nousuvirtauksien synnylle. Katso myös kiihdytysalue.\n(engl. splitting storm) Ennusmerkki mahdollisista supersoluista. Ukkossolu jakaantuu dynaamisten tekijöiden vaikutuksesta vasemmalle ja oikealle kaartaviin soluihin, joista vasemman puoleinen on yleensä heikompi ja monisolutyyppinen. Oikean puoleisesta taasen kehittyy monesti supersolu. Oikean puolen suosiollinen asema johtuu shearin kääntymisestä ylöspäin mentäessä myötäpäivään. Mikäli tuuli kääntyy ylöspäin mentäessä vastapäivään, tulee vasemmalle kaartavasta solusta herkästi supersolu.\n(engl. lake effect) Kylmän ilmamassan nopea epävakaistuminen sulan veden yllä ja siitä seuraava voimakas konvektio ja runsas lumisade. Aiheuttaa rannikkoalueilla joskus todella sakeaa lumisadetta ja säänennustajat yllättävän lumimyrskyn. Ilmiö on tavallisin Yhdysvaltain Suurten Järvien lähiseuduilla, mutta vaikuttaa mitä todennäköisimmin myös Suomen rannikkoalueilla alkutalvella.\nKaareva tutkakaiku tai kaarikaiku\n(engl. bow echo) Nauhamaisessa tutkakaiussa havaittu kaareutuma tai pullistuma, jonka alueella esiintyy usein tuhoisia pintatuulia ja jopa tornadoja. Katso tutkakuva-animaatio.\n(engl. dew point) Lämpötila, johon ilma on jäähdytettävä, jotta vesihöyry alkaa tiivistyä (kyllästystila). Toimii samalla kosteuden ilmaisijana - pieni lämpötilan ja kastepisteen ero tarkoittaa siis suurta suhteellista kosteutta. Kesällä ukkoskuurojen todennäköisyys kasvaa selvästi kastepisteen ylittäessä maanpinnalla 10 C. Suomessa suurimmat kesäiset kastepisteen arvot ovat noin 20 C (tuolloin siis 15-asteisen väljähtyneen oluttuopinkin pintaan alkaa muodostua kastetta).\nKeskipilvi (engl. middle cloud) Keskitroposfäärissä esiintyvä verhomainen tai hahtuvamainen pilvi, jonka läpi aurinko näkyy sumeasti. Keskipilviin kuuluvat altocumulus ja altostratus.\n(engl. entrance region) Suihkuvirtauksen ylätuulen puoleinen alue, jossa suihkuvirtausakselilla virtaava ilma joutuu kiihtyvään liikkeeseen lähestyessään suihkuvirtauksen suurimman virtausnopeuden aluetta. Erityisesti kiihdytysalueen oikea puoli (oikea kiihdytysalue eli right entrance region) on otollista ympäristöä nousuvirtauksien synnylle. Katso myös jarruuntumisalue.\n(engl. K-index) Stabiilisuusindeksi, joka ottaa huomioon lämpötilavähetteen sekä ilman kosteuden kahdelta eri korkeudelta. Kun Suomen oloissa KI > 20, sade- ja ukkoskuuroriski on kohonnut.\n(engl. clear slot) Verrattain vähäisen pilvisyyden pienialainen alue yleisimmin supersolun eteläosassa, jossa kuiva ilma on laskevassa liikkeessä. Liittyy monesti takaosan laskuvirtaukseen.\n(engl. convection) Ilman lämpötilaeroista (tiheyseroista) aiheutuva ilmakerroksia sekoittava virtaus. Konvektion käynnistyttyä ympäristöään lämpimämpi ilma nousee kevyempänä ylöspäin ja ympäristöään kylmempi ilma painuu raskaana alaspäin. Konvektio tulee silmin nähtäväksi, kun nousuvirtauksen ilma jäähtyy kohotessaan lopulta tiivistymislämpötilaan ja taivaalle synty kumpu- tai myöhemmin jopa kuuropilvi.\n(engl. convergence) Vektorikentän "kokoonpuristuminen", divergenssin vastakohta. Tuulen konvergoidessa tarkasteltavalle alueelle virtaa enemmän ilmaa kuin mitä sieltä poistuu. Ilma ei kuitenkaan voi juurikaan puristua kasaan, vaan esimerkiksi maanpinnan lähellä tuulen konvergenssi pakottaa "ylimääräisen" ilman nousuliikkeeseen. Esimerkiksi merituulitilanteessa Suomen etelärannikolla merituuli puhaltaa sisämaahan päin (etelätuuli), mutta sisämaassa perustuuli saattaa olla pohjoisesta. Tästä seuraa merituulen ja perustuulen kohtaamisvyöhyke (eli konvergenssia), jossa ilma joutuu pakotettuun nousuun. Tuulten konvergenssi on siis merkittävä kehityksen laukaiseva tekijä ukkospilvien synnyssä.\n(engl. humidity) Ilman sisältämän vesihöyrymäärän mitta. Käytetään usein synonyyminä suhteelliselle kosteudelle.\n(engl. hook echo) Supersolun takaosassa tutkalla havaittava koukunmuotoisen kaiun alue. Koukun sisällä sijaitsee BWER sekä voimakkaat nousuvirtaukset ja sen syntyminen liitetään usein mesosyklonin kehittymiseen. BWER ja sitä ympäröivä koukkukaiku ovat hyviä supersolun tuntomerkkejä ja viittavat usein myös tornadojen esiintymiseen. Katso tarkempi sijainti ja ulkonäkö supersolun kaaviokuvasta.\n(engl. dry slot) Voimakkaasti syvenevän matalapaineen keskuksen ympärille eteläpuolitse kiertyvä kuivan ilman kieleke tai "kouru". Kuiva ilma on peräisin osittain stratosfäärin puolelta (yli 10 kilometrin korkeudelta) ja kielekkeen alueella onkin joskus jopa pilvetöntä. Kieleke on parhaiten nähtävissä vesihöyrykanavan satelliittikuvista tummana alueena matalankeskuksen lähellä. Kielekkeen syntyminen ennakoi tyypillisesti erittäin voimakkaan matalapainekehityksen alkamista. Katso esimerkkikuva.\n(engl. dry line) Rintaman tapainen vyöhyke, joka erottaa kuivan ja kostean ilmamassan toisistaan. Varsinkin Yhdysvaltain Keski-Lännessä kaikkein rajuimmat ukkoset suosivat keväällä ja alkukesästä kuivuusrintamaa syntypaikkanaan. Rintaman etupuolella on kosteaa Meksikonlahden ilmaa ja takana lännestä virrannutta kuivaa ja kuumaa aavikkoilmaa. Kuivaa ilmaa virtaa samalla kostean ilman ylle, jolloin syntyy ns. tulppainversioita.\n(engl. flanking line) Yleensä supersolun lounaispuolelle syntyvä ja solusta ulkoneva kumpupilvien muodostama nauha, jossa korkeimmat pilvet ovat lähimpänä itse supersolua. Nauha syntyy supersolun ulosvirtauksen etureunan kohdalle tuulten konvergenssin pakottamana. Katso tyypillinen sijainti supersolun kaaviokuvasta.\n(engl. cutoff low) Keski- tai ylätroposfäärin voimakkaasta länsivirtauksesta irroneista suljetuista matalapaineista käytetty nimitys. Kuroutumismatalat liikkuvat hitaasti ja toisinaan maanpinnalla ei havaita lainkaan matalapainetta. Kuroutumismatalien sydän on monesti kylmä, mikä johtaa varsinkin kesällä epävakaaseen tilanteeseen ja kuroutumismatalan alueella voimakkaisiin sade- ja ukkoskuuroihin. Jos pinnalla ei havaita matalapainetta, kuroutumismatalasta käytetään myös nimitystä kylmä pisara.\n(engl. squall line) Aktiivisten ukkossolujen nauha tai kapea ketju, jota melko yleisesti seuraa laaja tasaisen ja heikohkon sateen alue. Saa nauhamaisen muotonsa usein kylmältä rintamalta, joskin voi esiintyä myös rintamavyöhykkeiden ulkopuolella. Tuolloin muut mekanismit (esim. sopivan suuruinen alatroposfäärin shear) saavat aikaan nauhamaisen muodon. Luokitellaan lähes poikkeuksetta mesomittakaavan konvektiiviseksi järjestelmäksi. Lisätietoja.\nKylmän ilman patja\n(engl. cold pool) Ukkossolun viileiden laskuvirtausten kasaama ympäristöään kylmemmän ilman alue/kerros. Kylmän ilman patjan etureunana etenee puuskarintama. Kylmän ilman patjaksi voidaan kutsua, myös ylempänä troposfäärissä havaittavaa kylmän ilman saareketta. Katso esimerkkikuva.\n(engl. loaded gun) Luotaus, jossa havaitaan epävakaassa tilanteessa konvektion ennenaikaisen laukeamisen estävä tulppainversio. Ennen kesäiltapäivän kuumimpia tunteja konvektio pysähtyy inversiokerrokseen, mutta iltapäivällä nousuvirtauksilla on lopulta tarpeeksi energiaa inversion läpäisemiseen. Tällöin konvektio käynnistyy räjähdysmäisesti ja konvektiivinen "pyssy" laukeaa.\n(engl. downdraft) Kuuro- ja ukkospilvissä tapahtuva ilman laskeva (maata kohti suuntautuva) liike. Laskuvirtausta voimistaa yllä oleva sadeveden paino sekä jääpartikkelien sulamisesta ja sadepartikkelien haihtumisesta aiheutuva laskevan ilman jäähtyminen (muuttuminen raskaammaksi). Laskuvirtauksen nopeus voi olla jopa kymmeniä metrejä sekunnissa ja voimakkaimmat laskuvirtaukset aiheuttavat maanpintaan törmätessään tuhoisia syöksyvirtauksia. Katso esimerkkikuva.\nLEWP (line wave echo pattern) Esimerkiksi kuuropilvinauhan etuosassa tutkalla havaittava pullistuma, joka aiheuttaa nauhaan aaltomaisen mutkan. Pullistuma muistuttaa kaarevaa tutkakaikua ja ennakoi poikkeuksellisen rajujen pintatuulien esiintymistä. Katso esimerkkikuva.\nLifted-indeksi (LI) Stabiilisuusindeksi ukkosten todennäköisyyden arviointiin. Kun Suomen oloissa pinnan lämpötilasta ja kosteudesta laskettu LI < 1, iltapäiväukkosiin on hyvät mahdollisuudet.\n(engl. sounding) Jonkin meteorologisesti tärkeän suureen pystyjakauman kartoitus yleensä kaasupallon nostamien mittalaitteiden avulla. Käytetään synonyyminä muutaman kerran vuorokaudessa luotausasemilla tehtäville luotauksille, joilla selvitetään alemman ilmakehän (20-30 km:iin asti) tuuli-, kosteus- ja lämpötilaolot. Saadut tiedot voidaan tulostaa ns. luotausdiagrammeille, joita meteorologi käyttää ennustaessaan lähimpien 24 tunnin säätä. Luotaustiedoista voidaan myös laskea troposfäärin stabiilisuutta kuvaavia indeksejä.\n(engl. (temperature) lapse rate) Ilmaisee kuinka paljon lämpötila muuttuu pystysuunnassa. Toimii samalla troposfäärin stabiilisuuden mittana. Keskimäärin lämpötilavähete on noin -6 C/km eli jokaista ylöspäin noustua kilometriä kohden lämpötila laskee noin kuusi astetta. Vähetteen ollessa paksussa kerroksessa alle -6 C/km, tilanne on tietyissä tapauksissa otollinen esimerkiksi ukkosille (tuolloin alhaalla on lämmintä ja ylhäällä kylmää, mikä on konvektion yksi perusedellytys).\n(engl. overshooting top) Alasinpilven huipulla näkyvä pullistuma, joka kohoaa muuten verrattaen tasaisen alasinpilven yläpintaa korkeammalle. Syntyy voimakkaimman nousuvirtauksen kohdalle, jossa kohoava ilma jaksaa edetä ympäristöään korkeammalle. Esiintyy yleisimmin supersoluissa. Katso esimerkkikuvat: 1, 2.\n(engl. cloud-to-ground lightning) Salamanisku pilven ja maanpinnan välillä.\nMammatus-pilvet Yleensä ukkos- tai kuuropilven alasinpilvestä "roikkuvia" pyöreitä tai säkkimäisiä pilviä. Syntyvät alasinpilven pienialaisten laskuvirtausten vaikutuksesta ja tulevat näkyviin parhaiten auringon paistaessa matalalla valaisten alasinpilven pohjan. Katso esimerkkikuva.\n"Matalapaineen häntä" Voimistuvan tai voimakkaimmillaan olevan matalapaineen takaosa/takapuolisko (kulkusuuntaan nähden). Alue, jossa isobaarit ovat usein kaikkein tiuhimmassa ja tuuli tämän vuoksi myrskyisää ja puuskaista. Isobaaritihentymään liittyy monesti myös tuulia edelleen voimistava pintapainesola. Tyypillisesti matalapaineen sadealue on kiertyneenä matalan keskuksen ympärille, jolloin spiraalimaisen sadealueen päätä kutsutaan sateen hännäksi. Suomessa matalapaineen häntä aiheutti tuhoisia pohjois- ja luoteistuulia viimeksi marraskuussa 2001 Janika-myrskyssä. Katso esimerkkikuva (Pyry-myrsky 1.11.2001).\n(engl. meridional flow) Pituuspiirien (pohjois-etelä) suuntainen virtaus. Katso myös zonaalinen virtaus.\n(engl. mesohigh) Mesomittakaavan korkeapaineen alue. Esiintyy usein MCS:n takaosassa, jossa laskuvirtausten tuoma ilma on raskasta (kylmän ilman patja) ja yläpuolisessa pilvessä on raskas lasti sadevettä.\n(engl. mesolow) Mesomittakaavan matalapaineen alue. Ei pidä sekoittaa mesosykloniin, joka on mesomatalaa pienikokoisempi ilmiö.\n(engl. mesoscale) Välimittakaava, johon kuuluvat ilmiöt ovat pienempiä kuin synoptisen mittakaavan ja suurempia kuin pilvimittakaavan ilmiöt. Käytännössä kaikki noin 10 ja 1000 kilometrin kokohaarukkaan mahtuvat ilmiöt kuuluvat mesomittakaavaan.\nMesomittakaavan konvektiivinen järjestelmä - MCS\n(engl. mesoscale convective system) Useiden ukkospilvien yhteenliittymä, joka toimii ja usein eteneekin suurena konvektiojärjestelmänä. MCS kestää useita tunteja, joskus jopa yli vuorokauden ja saattaa aiheuttaa reitillään muun muassa kovia tuulia, rankkaa sadetta, ukkosta, rakeita ja joskus jopa tornadoja. MCS:ssä sade on monesti ryhmittynyt nauhamaiseen muotoon (katso kuuropilvinauha), jossa erittäin rankkaa sadetta seuraa muutama tunti tasaista ja melko heikkoa sadetta. MCS:t näkyvät satelliittikuvista usein pyöreinä tai ellipsimäisinä kylmähuippuisina "jättipilvinä". Tämä aiheutuu yksittäisten alasinpilvien kasvamisesta yhteen. Lisätietoja.\nMesomittakaavan konvektiivinen kompleksi - MCC\n(engl. mesoscale convective complex) Erittäin suurikokoinen MCS, joksi luokitellaan ainoastaan tietyt raja-arvot täyttävä konvektiivinen järjestelmä. Satelliittikuvista katsottuna pilven kylmän huipun tulee olla lähes pyöreä, kattaa riittävän suuri alue ja kestää tarpeeksi kauan. MCC:t syntyvät usein iltapäivisin ja saavuttavat suurimman kokonsa sydänyöllä. Tilastointien mukaan MCC:tä esiintyy lähinnä 50. leveyspiirien sisäpuolella ja suurien vuoristojen suojanpuolilla (Kalliovuorten ja Himalajan itäpuoli).\n(engl. mesocyclone) Yleisimmin supersolussa ala- ja keskitroposfäärissä havaittu pilvimittakaavan pyörre, joka saa alkunsa supersoluympäristön vaakatason pyörteiden taipuessa pystyyn nousuvirtausten avulla. Syntyy supersolun koukkukaiun ja BWER:n välittömään yhteyteen. Pyörimisliike mesosyklonissa on kuitenkin heikkoa verrattuna alapuolella mahdollisesti esiintyvään tornadoon. Myös pyörteen koko on paljon tornadoa suurempi.\n(engl. METAR) Lentosäähavainto, joita tehdään tyypillisesti puolen tunnin välein. Sanoma on lyhennetty numero- ja kirjainsarjaksi, jossa on korkeintaan 10 erillisryhmää. Niissä kerrotaan tiivistetysti muun muassa havaintohetken tuulen suunta ja nopeus, näkyvyys, sääilmiöt, pilvien määrä ja korkeus, lämpötila ja ilmanpaine. Lisätietoja täältä. Tuoreet METAR-havainnot löytyvät muun muassa YLEn teksti-tv:n sivulta 428 ja täältä.\n(engl. microburst) Pienialainen syöksyvirtaus, jonka vaikutusalueen koko on alle 4 kilometriä.\n(engl. multi-cell thunderstorm) Ukkonen, joka koostuu kahdesta tai useammasta konvektiosolusta. Yleensä ukkosalueen yksittäiset konvektiosolut ovat eri kehitysvaiheissa ja uusia soluja syntyy puuskarintaman konvergenssin pakottamina. Useimmat ukkoset ovat monisoluisia.\nMRF (medium range forecast) Keskipitkäennuste, joka ajetaan yleensä kerran päivässä ja joka ylettyy noin 10 vuorokauden päähän.\nNimbostratus eli aito sadepilvi Paksuhko pilvi, joka tuottaa tasaista ja usein melko kevyttä sadetta. Ulkonäöltään piirteetön ja tasaisen harmaa ja esiintyy yleisimmin rintamien yhteydessä. Katso esimerkkikuva (© H.E. Edens).\n(engl. updraft) Yleensä melko pienellä alueella tapahtuva kostean ja lämpimän ilman nouseva liike, josta seuraa epävakaassa tilanteessa kumpupilven ja myöhemmin jopa ukkospilven syntyminen. Nousuvirtauksen kostea ilma on pääosin peräisin maanpinnan läheltä ja toimii kehittyvän ukkospilven polttoaineena. Katso esimerkkikuva.\n(engl. steering level) Korkeus, jolla vallitsevien tuulien mukaan konvektiosolut näyttävät liikkuvan.\n(engl. orographic lift) Vuoristojen ja muiden pienienkin rinteiden aiheuttama ilman pakotettu nousuliike. Voi toimia konvektion laukaisevana tekijänä ja lisätä tuulenpuolen rinteen sademäärää merkittävästi.\n(engl. storm/cloud-scale) Mittakaava, johon kuuluvat ilmiöt ovat mitoiltaan sadoista metreistä aina 10 kilometriin saakka (pilvien koko luokka). Katso myös meso- ja synoptinen mittakaava.\n(engl. cloud-to-cloud lightning) Salamanisku kahden pilven välillä (tai pilvestä ilmaan, cloud-to-air, "CA").\n(engl. popcorn convection) Yksittäisten konvektiosolujen kehittyminen ja esiintyminen hajallaan. Syntyy yleisimmin kesäiltapäivisin auringonlämmityksen avustamana ilmamassaukkosille otollisessa ympäristössä. Syntyvät konvektiosolut ovat pieniä, lyhytkestoisia, melko heikkoja, esiintyvät satunnaisen oloisesti eivätkä muodosta suuria järjestelmiä.\n(engl. gust front) Kuuro- tai ukkospilven ulosvirtausalueen (kylmän ilman patjan) nokka, jossa tuuli on erittäin puuskaista. Puuskarintaman ylle saattaa syntyä vyörypilvi tai supersolussa kumpupilvinauha, kun ukkospilven sisäänvirtaus törmää puuskarintamaan (konvergenssi). Toimii varsinkin monisolukuurojen uusia soluja synnyttävänä ja konvektiota ylläpitävänä tekijänä. Katso tyypillinen sijaintiesimerkkikuvasta.\n(engl. vorticity) Nesteen tai kaasun pyörimisliikkeen mitta. Positiivista/negatiivista pyörteisyyttä kutsutaan myös syklonaaliseksi/ antisyklonaaliseksi pyörteisyydeksi. Käytetään usein synonyyminä puhuttaessa pyörimisliikkestä, jossa pyörimisakseli pystytasosssa. Pyörteisyyden advektio (erityisesti keski- ja ylätroposfäärissä) on tärkeä suure ennustettaessa esimerkiksi ukkosia. Positiivinen pyörreadvektio (PVA) voimistaa kehittyvää konvektiota ja voi jopa laukaista ukkoskehityksen. Tällöin PVA-alueella troposfäärissä syklonaalisen pyörimisliikkeen määrä lisääntyy ajan kuluessa. PVA:ta havaitaan etenkin suihkuvirtausten oikealla kiihdytys- sekä vasemmalla jarruuntumisalueella sekä yläsolien (liikesuuntaan nähden) etupuolella. Vastaavasti negatiivinen pyörreadvektio (NVA) vaikuttaa heikentävästi syntyvään konvektioon ja saattaa jopa kokonaan estää ukkospilvien synnyn.\n(engl. dust devil) Pienikokoinen tuulen pyörre, joka tulee tulee silmin nähtäväksi maasta nostamansa pölyn ja muun irtoaineksen vuoksi. Pölypyörteet eivät liity ukkospilviin, vaan esiintyvät yleisimmin selkeinä kesäpäivinä. Pyörteet saavat alkunsa auringon lämmittäessä voimakkaasti maanpintaa ja ne kestävät sekunneista muutamiin minuutteihin. Katso videokuvaa pölypyörteestä.\nRannikkokonvergenssi(engl. coastal convergence) Lisääntyneen kitkan aiheuttamasta virtauksen hidastumisesta syntyvä konvergenssi, kun ilma virtaa mereltä maalle. Tällöin maa-alueella hidastuva ilma ei ehdi mereltä tulevan ilman alta pois, vaan syntyy pakottettua nousuliikettä, joka voi laukaista kesällä jopa ukkoskuurojen kehityksen.\n(engl. collar cloud) Harvakseltaan seinäpilven yläosassa havaittava rengasmainen pilvi, joka on yleensä ympäröivää pilvimassaa hieman vaaleampi.\n(engl. Richardson number) CAPE:n ja tuulen shearin avulla laskettava yksikötön luku, joka ennustaa syntyvän konvektion luonnetta. Monien tutkimusten mukaan, kun 15 < Ri < 45 syntyy supersolu ja kun Ri > 45 syntyy monisolukuuro.\n(engl. front) Ilmamassat erottava rajavyöhyke, jonka toisella puolella on kylmää ilmaa ja toisella lämmintä. Rintama saa nimensä havaittavan ilmamassamuutoksen mukaan. Mikäli ilmamassa lämpenee/kylmenee rintaman ylityksen yhteydessä on kyseessä lämmin/kylmä rintama. Rintamissa havaitaan usein tuulten konvergenssia ja ylöspäin kallistuvat rintamapinnat voivat muutenkin pakottaa ilmaa nousemaan. Ne ovat siis monesti merkityksellisiä ukkospilvienkin synnyssä.\n(engl. frontal thunderstorm) Ukkonen, joka syntyy rintaman yhteyteen, kun lämmin ja kostea ilma kiipeää pakotetusti rintamapintaa pitkin ylöspäin. Tällöin konvektion pakottavana tekijänä ja nousuliikkeen aiheuttajana toimii itse rintama eikä ukkosten syntyminen ole riippuvainen esimerkiksi vuorokauden ajasta ja auringon maata lämmittävästä vaikutuksesta. Yöajan ukkoset ovat siis tyypillisesti rintamaukkosia ja saattavat elää luotauksista äkkipäätä tarkasteltuna yllättävän vakaissa olosuhteissa. Katso myös ilmamassaukkonen.\n(engl. roll cloud) Vyörypilven erikoismuoto, joka esiintyy selvästi irrallaan ja itsenäisenä muista pilvirakennelmista. Rullapilvessä havaitaan usein vaakasuuntaista pyörimisliikettä. Katso myös hyllypilvi. Katso esimerkkikuva (© H.E. Edens).\nSadejuova eli virga Pilvestä roikkuva yleensä ympäristöään tummempana havaittava sateen aiheuttama kaareva juova. Virgan alla sadetta ei kuitenkaan havaita, koska pisarat haihtuvat ympäröivään ilmaan ennenkuin osuvat maanpintaan. Katso esimerkki sadejuovien esiintymisestä supersolussa.\n(engl. rain foot) Konvektiosolun sadeseinämän maanpinnan läheisen osan leviäminen eteenpäin. Toimii hyvänä merkkinä syöksyvirtauksesta. Katso esimerkkikuva.\n(engl. rain-free base) Yleisimmin supersolun nousuvirtauksen kohdalla havaittava sateeton ja tumma alue, jossa ei raskaista pilvimuodostelmista huolimatta sada.\n(engl. wall cloud) Yleisimmin supersolussa havaittava hyvin matalalla roikkuva pilvi, joka sijaitsee nousuvirtauksen lähellä sateettoman pilvenpohjan alueella. Seinäpilvi voi olla myös pyörivässä liikkessä, jolloin sen läheisyyteen saattaa syntyä voimakas tornado. Katso tyypillinen sijainti supersolun kaaviokuvasta.\n(engl. ridge) Laaja korkean ilmanpaineen alue. Katso myös sola. Katso esimerkkikuva.\n(Tuulen)Shear eli tuuliväänne\n(engl. wind shear) Tuulen suunnan (suuntashear) ja/tai nopeuden (nopeusshear) muuttuminen paikan suhteen. Käytetään yleensä synonyyminä puhuttaessa tuulen muutoksista pystysuunnassa. Erityisesti supersolujen on todettu suosivan ympäristöä, jossa alatroposfäärin shear on erityisen voimakas (tuulen suunta muuttuu ja tuuli voimistuu merkittävästi lyhyellä matkalla ylöspäin mentäessä). Voimakas shear voi aiheuttaa myös rajua turbulenssia.\n(engl. showalter index) Stabiilisuusindeksi ukkosten todennäköisyyden arviointiin. Suomen oloissa perinteisen SI:n arvon alittaessa 5, ukkosriski on kohonnut.\n(engl. inflow) Ukkos- tai kuuropilven virtaus, jossa pilven nousuvirtaukseen imeytyy maanpinnan läheistä kosteaa ja lämmintä ilmaa. Sijaitsee yleensä pilven etupuolella, jolloin pilvi näyttää havaitsijan silmissä kulkevan vastatuuleen. Katso esimerkkikuva.\n(engl. trough) Laaja matalan ilmanpaineen alue. Katso myös selänne. Katso esimerkkikuva.\n(engl. cell) Yksittäinen kuuropilvi, jolla on yksi nousuvirtaus ja yksi laskuvirtaus. Laajat ukkosalueet koostuvat aina useasta konvektiosolusta. Katso kuva konvektiosolun käsitteellisestä mallista.\nSprite Melko hiljattain löydetty vielä vailla selitystä oleva uusi salamatyyppi, joka iskee paljon tavallisia salamoita ylempänä ilmakehässä. Isku lähtee tyypillisesti ukkospilven yläosasta ja etenee aina ionosfääriin (90 km) asti. Spritet ovat usein väriltään punaisia ja niitä kuvattu lentokoneista ja satelliiteista. Katso lisätietoja täältä.\n(engl. stability index) Luotaustiedoista yksinkertaisilla laskutoimituksilla saatavia troposfäärin vakautta kuvaavia (yleensä yksiköttömiä) lukuja. Tarkoitettu luotaustietojen nopeaan tulkintaan ja antamaan kuvan muun muassa ilmamassan ukkosherkkyydestä. Indekseille on asetettu raja-arvot, joiden ylittyessä tai alittuessa ukkos- tai tornadoriskin katsotaan kohonneen.\nStratocumulus eli kumpukerrospilvi Alatroposfäärissä esiintyvä pilvi (alapilvi), jolla on tasainen alapinta. Pilven vaakaulottuvuus on aina pystyulottuvuutta reilusti suurempi (makkaramainen muoto). Syntyy esimerkiksi kumpupilvien litistyessä ja esiintyy yleisesti syksystä kevääseen, kun konvektio on heikkoa. Katso esimerkkikuva.\nStratus eli sumupilvi Usein jopa lähellä maanpintaa esiintyvä harmaa pilvi (alapilvi), joka on joskus ulkonäöltään repaleinen (fractus). Sumun noustessa irti maanpinnasta, "kohonnut sumu" luokitellaan sumupilveksi. Paksusta sumupilvikerroksesta voi sataa tihkua tai lumijyväsiä. Katso esimerkkikuva.\n(engl. subsidence) (Laajalla alueella esiintyvä) ilman laskeva liike.\n(engl. relative humidity) Kertoo kuinka monta prosenttia ilma sisältää vesihöyryä siitä määrästä, joka siinä kyseisessä lämpötilassa voisi enimmillään olla. Suhteellinen kosteus ei siis kerro suoraan ilman absoluuttista vesihöyrymäärää (g/m3).\n(engl. jet stream) Tyypillisesti kapea ja pitkä voimakkaiden tuulien alue. Käytetään synonyyminä ylätroposfäärin voimakkaalle vaakavirtauksen alueelle. Erotettavissa helpoiten esimerkiksi 300 hPa:n painepinnan isotaksianalyysistä. Katso myös alatroposfäärin suihkuvirtaus. Esimerkkikuva, jossa suihkuvirtausalue on varjostettu punaisella.\n(engl. straight-line wind) Tuuli, johon ei liity voimakkaasti pyörteistä virtausta (esimerkiksi tornadoja). Käytetään esimerkiksi puhuttaessa matalapaineiden ympärillä puhaltavien tuulien luonteesta.\n(engl. supercell) Erittäin voimakas ja pitkäikäinen konvektiosolu, joka saa aikaan rajuja sääilmiöitä (rakeet, tornadot, syöksyvirtaukset). Syntyy hyvin epävakaassa tilanteessa alatroposfäärin shearin ollessa voimakas ja kehittyy yleensä jakautuvan ukkossolun oikealle kaartavasta konvektiosolusta. Supersoluun liittyy myös merkittävää pyörteisyyttä sekä pilven keskivaiheilla (mesosykloni) että pilven alaosassa ja alapuolella (mesosykloni ja tornadot). Tyypillisimpiä tunnusmerkkejä tutkalla ovat koukkukaiut sekä BWER. Katso myös supersolun kaaviokuva.\n(engl. funnel cloud) Ukkospilven tai korkean kumpupilven pohjassa esiintyvä pienikokoinen pyörreputki, joka ei ylety maahan asti eikä nostata roskia maanpinnasta. Suppilopilvi muuttuu tornadoksi vasta saadessaan kosketuksen maanpintaan. Katso esimerkkikuva.\nSWEAT-indeksi Stabiilisuusindeksi, joka on kehitetty etenkin kaikkein rajuimpien ja tornadisten ukkosten ennustamiseen. Huomioi troposfäärin stabiilisuuden sekä tuuliolot. Indeksin ollessa > 300 erittäin rajut ukkoset ovat mahdollisia. Toimii todennäköisesti melko heikosti Suomen oloissa.\n(engl. cyclogenesis) Matalapaineen kehittyminen tai voimistuminen.\n(engl. cyclonic) liike Pohjoisella/eteläisellä pallonpuoliskolla vasta/myötäpäivään kiertävä liike. Antisyklonaalisen liikkeen vastakohta. Matalapaineen ympärillä tuulet ovat siis luonteeltaan syklonaalisia.\n(engl. synoptic scale) Mittakaava, johon kuuluvat ilmiöt on kooltaan tuhansia kilometrejä ja kestoltaan useita päiviä (esimerkiksi matala- ja korkeapaineet). Katso myös meso- ja pilvimittakaava.\n(engl. downburst) Kuuro- tai ukkospilven erityisen voimakkaan laskuvirtauksen maanpintaa pitkin leviävä tuhoisa tuulenpuuska. Kaataa metsää, mutta tuhouralla puut kaatuvat kaikki samaan suuntaan toisin kuin tornadon kulkureitillä. Suomessa kesäisin metsä- tuhojen syyllinen on erittäin usein nimeen omaan syöksyvirtaus ja ainoastaan hyvin harvoin tornado.\n(engl. back-building thunderstorm) Konvektiosolu, joka synnyttää uusia ukkossoluja ylätuulen puolella. Esiintyy useimmin monisoluisissa ja nauhamaisissa ukkosissa.\n(engl. TAF) Lentosääennuste, joita laaditaan tyypillisesti kolmen tunnin (tai kuuden) välein yhdeksäksi (tai kahdeksaksitoista) tunniksi eteenpäin. Sanoma on lyhennetty numero- ja kirjainsarjaksi, jossa on korkeintaan 9 erillisryhmää. Niissä kerrotaan tiivistetysti muun muassa ennustettu tuulen suunta ja nopeus, näkyvyys, sääilmiöt, pilvien määrä ja korkeus. Tuoreet TAFit löytyvät muun muassa YLEn teksti-tv:n sivulta 429 ja täältä.\n(engl. rear flank downdraft, RFD) Supersolun liikesuuntaan nähden takaosaan syntyvä laskuvirtaus, joka kehittyy vasta etuosan laskuvirtauksen jälkeen. Esiintyy aivan koukkukaiun yhteydessä ja pudottaa maahan koko supersolun suurimmat rakeet. Katso tarkempi sijainti supersolun kaaviokuvasta.\n"Tikkataulumatala" Yleensä hyvin voimakas matalapaine, jossa isobaarit ovat tikkataulumaisesti lähes täysin pyöreitä ja sijaitsevat tasaisin välimatkoin toistensa suhteen.\nTornado Ukkos- tai kuuropilven pohjasta maanpinnalle ulottuva rajusti pyörivä ilmapilari, joka on yleensä suppilonmuotoinen. Tornado tulee näkyväksi, kun kosteus tiivistyy pisaroiksi pyörteen sisäosan matalassa paineessa ja kun raivoisat tuulet nostavat pölyä ja roskaa maasta. Rajuimmat tornadot syntyvät supersolujen yhteydessä, mutta niitä voi syntyä myös melko heikkojenkin kuuropilvienkin alla (syntymekanismi tällöin erilainen kuin supersolussa). Katso esimerkkikuva F3-luokan tornadosta.\n(engl. Torro scale) Asteikko, jolla tornadon yhteydessä vallinnut tuulennopeus arvioidaan syntyneiden tuhojen, doppler-tutkan havaintojen ja mahdollisten suorien mittausten perusteella. Asteikolla kyetään siis luokittelemaan myös voimakkaat tornadot, jotka eivät ole aiheuttaneet lainkaan tuhoja (esimerkiksi vesialueiden yllä). Heikoimman tornadon luokka on T0, mutta asteikon yläpää on avoin. Lue lisätietoja täältä. Katso myös Fujitan asteikko.\n(engl. towering cumulus) Vaakasuunnassa mahdollisesti hyvinkin kapea kumpupilvi, joka on kehittyy erittäin korkeaksi. Tornimainen kehitys ilmaisee troposfäärissä olevan voimakkaita nosteita. Edeltää usein myöhemmin syntyviä ukkospilviä. Katso esimerkkikuva.\nTotal totals -indeksi Stabiilisuusindeksi, joka ottaa huomioon lämpötilavähetteen (epävakaisuus) ja ilman kosteuden. Kun TT > 45 ukkosten mahdollisuus kasvaa.\nTrombi Suomessa ja muuallakin Euroopassa tornadosta yleisesti käytettävä nimitys.\n(engl. tropopause) Troposfäärin yläraja, jossa havaitaan yleensä koko troposfäärin kylmimmät lämpötilat. Tropopaussin yläpuolella sijaitsee stratosfääri ja lämpötila alkaakin tropopaussin jälkeen usein kasvaa ylöspäin mentäessä.\n(engl. troposphere) Ilmakehän alin kerros, sääkehä, jota rajaa alhaalla maanpinta ja ylhäällä tropopaussi. Troposfäärissä lämpötila keskimäärin pienenee ylöspäin mentäessä. Troposfäärin paksuus riippuu leveysasteesta - päiväntasaajalla troposfääri yltää lähes 20 kilometriin, Suomessa vuodenajasta riippuen noin 5-12 kilometriin ja navoilla vain noin 5 kilometrin vaiheille. Alatroposfääriksi voidaan katsoa (esimerkiksi Suomessa kesällä, kun tropopausi on 12 kilometrissä) korkeusväli 0-3 km, keskitroposfääriksi 3-8 km ja ylätroposfääriksi 8-12 km.\n(engl. capping inversion tai cap) Yleensä ala- ja keskitropofäärin rajoilla havaittu ilmakerros, jossa ilma lämpenee ylöspäin mentäessä. Aamupäivällä auringon lämmittämä maanpintailma kohoaa, mutta tulee inversion kohdalla ympäristöään kylmemmäksi ja joutuu syvä konvektio estyy. Lopulta iltapäivällä nousevalla ilmalla on nopeutta tarpeeksi läpäistäkseen inversion (tullakseen inversion yllä taas ympäristöään lämpimämmäksi) ja konvektio käynnistyy räjähdysmäisesti. Inversio siis estää epävakauden purkautumisen hajanaisina ja heikkoina ukkosina (toimii tulppana) ja johtaa lopulta iltapäivällä erittäin ankariin ja tuhoisiin konvektiosoluihin.\n(engl. turbulence) Ilman (tai muun kaasun tai nesteen) pyörteily, joka aiheuttaa mm. tuulen puuskaisuuden.\n(engl. outflow) Konvektiopilvestä poispäin etenevä virtaus. Käytetään usein synonyyminä maanpinnalla etenevälle laskuvirtauksen synnyttämälle kylmälle virtaukselle. Katso esimerkkikuva.\n(castellanus) Pilvi, jonka ulkonäkö muistuttaa linnanmuuria tai vallinharjaa. Pilvien vallinharjamainen ulkonäkö kertoo pilven korkeudella esiintyvästä konvektiosta ja purkautumista odottavasta epävakaudesta. Castellanus-pilvilaji voidaan liittää cirrus-, cirrocumulus-, altocumulus- ja stratocumulus-pilviin. Varsinkin altocumulus castellanus toimii usein hyvänä ukkoskuurojen ennusmerkkinä. Katso esimerkkikuva.\nVesihöyrykanavan kuva Sääsatelliitin ottama kuva aallonpituudella, jolla vesihöyry lähettää tehokkaasti säteilyä. Kylmistä lämpötiloista peräisin oleva säteily näkyy kuvissa valkoisena. Esimerkiksi ukkospilvien huipuilla oleva vesihöyry on kylmää, jolloin ukkospilvi näkyy hohtavan valkoisena. Taasen alue, jossa ylä- ja keskitroposfääri on kuiva ja pääosa vesihöyrystä sijaitsee verrattain alhaalla ja lämpimissä lämpötiloissa, piirtyy vh-kanavan kuvassa mustaksi (ei merkitse välttämättä selkeää taivasta). Vh-kanavan kuvista voidaan löytää mm. rajua syklonin syvenemistä edeltävä kuiva kieleke. Katso esimerkkikuva.\n(engl. water spout) Vesipinnan yllä esiintyvä tornado, joka melko usein on melko kapea ja pienialainen. Katso esimerkkikuva.\n(engl. arcus cloud) Ukkospilven edessä matalalla roikkuva makkaramainen pilvi, joka syntyy maanpinnalla leviävän ukkossolun ulosvirtauksen etuosan (puuskarintaman)yläpuolelle. Katso esimerkkikuva ja tyypillinen sijainti konvektiosolussa.\n(engl. upper cloud) Pilvi, joka esiintyy ylätroposfäärissä ja koostuu jääkiteistä. On ulkonäöltään usein kuitumainen tai harsomainen ja aurinko paistaa melko helposti pilvikerroksen läpi. Kuuro- tai ukkospilven hajotessa sen viimeiseksi jäänteeksi saattaa jäädä yläpilviharsoa. Yläpilviin kuuluvat cirrus, cirrostratus ja cirrocumulus.\n(engl. zonal flow) Leveyspiirien (länsi-itä) suuntainen virtaus. Katso myös meridionaalinen virtaus.


RAKKAUS, ANTEEKSIANTAMINEN JA RUKOUS (1. Joh. 4:8) Hääjuhlan puhe Juha Muukkonen. Rinnetie Tornio. puh - PDF Free Download\nRAKKAUS, ANTEEKSIANTAMINEN JA RUKOUS (1. Joh. 4:8) Hääjuhlan puhe Juha Muukkonen. Rinnetie Tornio. puh\nDownload "RAKKAUS, ANTEEKSIANTAMINEN JA RUKOUS (1. Joh. 4:8) Hääjuhlan puhe Juha Muukkonen. Rinnetie 10. 95420 Tornio. puh. 050 359 6939"\n1 RAKKAUS, ANTEEKSIANTAMINEN JA RUKOUS (:8) Hääjuhlan puhe Juha Muukkonen Rinnetie Tornio puh s-posti: kotisivu: Raamatunkäännös: KR 1933/38 JÄSENNYS 1. KIINTYMYSRAKKAUS 2. MIEHEN JA NAISEN VÄLINEN RAKKAUS 3. YSTÄVYYSRAKKAUS 4. KÄRSIMYKSEEN SUOSTUVA RAKKAUS 1 / 6\n2 5. ANTEEKSIANTAMINEN 6. JUMALAN SANA JA RUKOUS 1. KIINTYMYSRAKKAUS Hyvä hääpari sekä juhlavieraat! Hääjuhla on rakkauden juhla. Rakkaudesta puhutaan paljon. Mutta mitä rakkaus on? Se on paljon enemmän kuin vain miehen ja naisen sukupuolinen halu ja vetovoima toisiaan kohtaan. Joku viisas (C. S. Lewis) on löytänyt Uuden testamentin alkukielestä kreikasta neljä eri sanaa, jotka voidaan kääntää suomenkieleen sanalla 'rakkaus'. Ensimmäinen näistä voidaan nimittää vaikkapa kiintymysrakkaudeksi. Se on jotain hyvin syvällä olevaa liittymistä omaan perheeseen, muihin samaan ryhmään tai lähipiiriin kuuluviin. Tällainen kiintymysrakkaus voi kohdistua jopa lemmikkieläimeen. Kaikkein voimakkaimpana tämä kiintymys tulee esiin vanhempien ja lasten välillä. Jokaisella äidillä ja isällä on luonnostaan halu suojella ja rakastaa omaa lastaan, lapsella taas halu etsiä lämpöä, suojaa ja hellyyttä isän tai äidin sylistä. Myös sisarusten, veljien ja siskojen välillä on luonnostaan kiintymyssuhde. Kun aviopuolisot elävät vuosien ja vuosikymmenten ajan yhdessä saman katon alla, syntyy heidänkin välilleen kiintymys. Tämä kiintymysrakkaus, samoin kuin kaikki muutkin rakkauden lajit, kertoo meille jotakin Jumalastamme ja Herrastamme. Luojamme on painanut tällä tavalla ihmiseen oman jälkensä ja kuvansa. Jeesus rakastaa meitä, omia perheenjäseniään, niin kuin äiti tai isä rakastaa lastaan, niin kuin veli sisarustaan. 2 / 6\n3 2. MIEHEN JA NAISEN VÄLINEN RAKKAUS Toisen rakkauden lajin nimi on kreikaksi 'eros'. Tämä miehen ja naisen välinen sukupuolinen rakkaus ja halu on pääsääntöisesti se konkreettinen syy ja voima, joka johtaa seurusteluun, kihlaukseen, avioliiton solmimiseen ja lasten saamiseen - jos Herra niitä kenelle suo. Tämä rakkaus on muut poissulkevaa, mustasukkaista: Tämä on minun, toiset älkööt tähän kajotko! Tässäkin on jälki Jeesuksen halusta omistaa meidät kokonaan itselleen. Mustasukkaisesti Herra halajaa ja odottaa sitä, että olisimme sitoutuneet ja liittyneet yksin Häneen - tuohon seurakunnan Sulhaseen, joka yksin voi meidät taivaan suureen hääjuhlaan kutsua ja hääkammioon sylissään kantaa. 3. YSTÄVYYSRAKKAUS Kolmas rakkauden laji on ystävyysrakkaus. Tämä kohdistuu sellaiseen, joka on ainakin jossain määrin samanlainen tai vähintään samalla tasolla kuin itse. Ystävyysrakkaus kohdistuu sellaiseen, joka ansaitsee tulla rakastetuksi. Rakkauden kohteessa on jotakin arvollista ja hyvää. Jos ajattelemme sitä ensimmäistä rakkaudenlajia, kiintymysrakkautta, niin se voi kohdistua myös eri tasolla olevaan, vaikkapa siihen lemmikkieläimeen. Ystävyysrakkaudessa sen sijaan halutaan ja voidaan jakaa sekä tehdä asioita yhteiseksi, kulkea rinnakkain yhtä matkaa. Vuosikymmeniä kestävän ja toimivan avioliiton yksi tukipilari on se, että puolisot ovat myös toistensa ystäviä. Silloin he haluavat tehdä tunteensa, toiveensa, tahtonsa ja pelkonsa toisilleen tiedoksi. Silloin he eivät kätkeydy toisiltaan, sulje sydäntään, vaan ovat kuin avoimet kirjat. Jeesus kutsuu opetuslapsiaan ystävikseen. Se tarkoittaa sitä, että Vapahtaja näkee meissä jotakin niin arvokasta ja hyvää, että haluaa jakaa samalla tasolla kulkien meidän elämämme. 3 / 6\n4 Alun perin Jumalan kuvaksi luotu ihminen on vielä lankeemuksen jälkeenkin Herran silmissä niin arvokas, että Jumala ei häpeä kutsua meitä ystävikseen. 4. KÄRSIMYKSEEN SUOSTUVA RAKKAUS Neljäs ja viimeinen rakkauden laji on syntiinlangenneelle ihmiskunnalle luonnostaan tuntematon ja vieras. Se on sellainen epäitsekäs rakkaus, joka suostuu kärsimykseen ja omastaan luopumiseen silloinkin, kun siitä ei saa palkakseen mitään vastarakkautta, palkkaa tai etua. Ihminen osaa luonnostaan rakastaa vain itsekkäästi. Kiintymysrakkauden kohteena on oma perhe sekä muut itselleen tutut tai läheiset. Eroottinen rakkaus haluaa nimenomaan omistaa itselleen, saada itselleen tyydytystä ja nautintoa vastakkaisesta sukupuolesta. Ystävyysrakkaudessa rakastetaan sitä, joka on kelvollinen rakkauden kohteeksi. Ystävyydestä koituu iloa sille, joka rakastaa. Mutta mikään näistä kolmesta rakkaudenlajista ei ole se rakkaus, josta Raamatussa sanotaan: " Jumala on Rakkaus." (:8,16) Tässä käytetty rakkaus-sana (kreikaksi agapee) on löydettävissä ja nähtävissä vain Golgatan ristillä. Jumala rakastaa ihmisiä kaikilla rakkaudenlajeilla, mutta vain tämä agapee-rakkaus voi pelastaa syntisen ihmisen iankaikkiselta helvetiltä. Se, että Jeesus suostui ristille meidän puolestamme tuomittavaksi ja kadotukseen heitettäväksi, on todellisin ja syvin rakkauden laji. Jumalan ainosyntyinen Poika kärsi kaikkien maailman ihmisten synnit - niidenkin, jotka eivät sitä usko, eivät saa syntejään anteeksi eivätkä siitä hyödy. Jeesus rakasti kaikkia maailman ihmisiä pyyteettömästi. Ei Hän kysynyt, mitä hyvää Hän tästä itse saa, kun ottaa Jumalan kiivaan ja vanhurskaan tuomion toisten puolesta päälleen. Siinä on ainoa puhdas ja epäitsekäs rakkaus. Ainoa motiivi oli se, että Jeesus halusi pelastaa meidät helvetiltä. Siksi Hän itse sinne meidän puolestamme vapaaehtoisesti kävi. Langenneessa lihassa elävä ihminen pyytää aina itselleen palkkaa ja kunniaa omasta työstään, 4 / 6\n5 vähintään sydämensä ajatuksissa. Mutta Jeesus ei ollut palkan perästä liikkeellä: Hänellä oli jo taivaassa koko maailmankaikkeus omanaan. Jumala syntyi ihmiseksi ja meni ristille siksi, että Hän rakasti luomaansa ihmistä. Hän rakasti minua ja sinua. "Siinä on rakkaus - ei siinä, että me rakastimme Jumalaa, vaan siinä, että Hän rakasti meitä ja lähetti Poikansa meidän syntiemme sovitukseksi." (:9) 5. ANTEEKSIANTAMINEN Viattoman ja synnittömän Jeesuksen sijaiskärsimys tuottaa meille anteeksiantamuksen Jumalan edessä. Sitä me jokainen joka päivä tarvitsemme. Yksikään ihminen ei pysty elämään päivääkään - ei hetkeäkään - ilman, että meissä elävä lihallinen ihminen olisi syntinen. Me olemme lihassamme synnin turmelemia äidin kohdussa sikiämisestä lähtien aina viimeiseen hengenvetoon asti. Siksi Jumala pelkääväisistä ja Jeesukseen uskovista sanotaan, että he elävät laupeudesta eli armosta. He elävät siitä, että saavat aina uskoa syntinsä Jeesuksen tähden anteeksi. Kristityn eli taivaskansalaisen elämän tärkein asia on syntien anteeksiantamus. Jumalan tahto on, että myös me annamme lähimmäisellemme anteeksi - niin kuin Jumalakin on antanut ensin meille anteeksi. Avioliiton yksi kivijalka on se, että antaa puolisolleen anteeksi. Jos sydämeen jää kaivertamaan loukkaantuminen, katkeruus tai kostonhalu, myrkyttää se lopulta koko perhe-elämän. Pätevä syy siihen, miksi voi antaa anteeksi silloinkin, kun toinen on oikeasti loukannut tai pettänyt, on syvimmiltään vain se, että on ensin itse saanut Jumalalta anteeksi. 6. JUMALAN SANA JA RUKOUS 5 / 6\n6 Miten näihin hyviin taivaallisiin aarteisiin, Jumalan rakkauteen ja anteeksiantamukseen, sitten pääsee käsiksi? Miten niistä voi tulla osallisiksi? Vastaus on: Jumalan sana tuo ja kantaa rakkauden ja anteeksiantamuksen luoksemme. Jumalan sana on kirjoitettuna Pyhässä Raamatussa. Jumalan sana toimii Jeesuksen asettamissa armonvälineissä: kasteessa, ripissä ja ehtoollisessa. Pyhä Henki vaikuttaa Jumalan sanan kautta ihmisessä synnin- ja armontuntoa sekä kiitollista ja iloista mieltä iankaikkisen pelastuksen lahjasta. Jos kodissa on läsnä Jumalan sana - aamu-, ilta- ja ruokarukouksina, Raamatun, katekismuksen sekä hartaus- ja saarnakirjojen lukemisena, hengellisinä lauluina ja virsinä - niin silloin Jumala on siellä paikalla ja toimimassa, ihmistä palvelemassa. Silloin voivat myös ensin Jumalan palvelemiksi ja rakastamiksi tulleet aviopuolisot ja koko perheväki palvella toisiaan kukin omalla paikallaan, rakastaen ja anteeksi antaen. Hyvän Jumalamme ja Vapahtajamme Jeesuksen Kristuksen siunausta tuoreelle avioparille! 6 / 6