Se silmäniskulla kuitattiin...\nSeksuaalista häirintää? Einari Vuorelan runossa silkkikauppias levittelee kankaitaan tuvassa, joku kyselee hintaa. Runoilija tietää: "Mitä maksoi se tytölle kauniille niin, se silmäniskulla kuitattiin." Ja silkkikauppias heittää repun olalle ja menee seuraavaan taloon. Näinköhän meni. Jos meinaan silkin sai, kun hymyili kainosti vastaukseksi silmäniskuun. Eipä siinä kauppias paljon rahoiksi olisi lyönyt. Vai oliko se jo lupaus tai peräti sopimus siitä, että aittaan sai tulla?\nMikä se on sitä seksuaalista härintää. Sitähän nyt kysellään ja ihmetellään. Ei kai sentään silmänisku? Kyllä se voi olla, jollekin henkilölle, esitettynä SILLÄ tavoin. Mikä hyvänsä vihjailu voi olla sitä jollekin. Toinen sanoo vain: suksi nyt suolle siitä.\nTöissä yksi herrahenkilö, joka ulottui mua rinnuksiin, tuumi joskus, että kyllä me vielä jonain aamuna herätään samasta sängystä. No eipä herätty, ja hän on nyt jo siirtynyt taivaallisten harppunsoittajien kööriin, joten jos samalta alustalta herätään, niin sitten se on pilvenreunalta. Tätä ihmistä kuitenkin aina muistelen hyvällä, kun pyöräilen. Hän neuvoi, että kun poljet, työnnä poljinta eteenpäin, ei alaspäin. Nuoruudessaan hän oli pyöräillyt kilpaa. Olen todennut, että pyöräily on paljon kevyempää, kun seuraan hänen ohjettaan.Tämä toinen juttu minua siis vain naurattaa ja nauratti silloinkin.\nSitten tapahtui töissä juttu, joka ei naurattanut. Yks kaveri yritti vähän jokaista ja aika törkeästi. Vaihdettiin tietoja erään naisen kanssa ja ilmiannettiin tämä kaveri esimiehelle. Hänpä käänsi koko tapahtuman ainakin minun kohdaltani toisin päin. MINÄ olin kuulema silmät kiiluen käynyt häneen käsiksi! Siinä sitten oli minun sanani vastaan hänen. Onneksi esimies uskoi minua. Tietenkin uskoi, tunsi minut sen verran hyvin. Ja sen toisen naisen kertomus oli myös tukena, ehkä muidenkin.- Kaveri hakeutui sittemmin muualle. SATTUMALTA firmaan ja samalle osastolle, jossa eräs hyvä ystäväni työskenteli. No, juttuhan kulki, tiedäthän, jutuilla on tapana kulkea. - Enää tämä kaveri ei ole sielläkään töissä. Ei ole ollut pitkään aikaan.\nKerran eräs perhetuttu tai oikeastaan ystävän ystävän mies soitti ja pyysi Stokkalle kahville. Olisi tärkeää asiaa. Menin. Noh, suora ehdotus, että tällaista hän on nyt ajatellut, että josko sopis. Olin kyllä tyrmistynyt, en millään olisi uskonut, vaikka olin tietoinen siitä, että hän flirttaili tyttäriemme kanssa, liekö jotain ehdotellutkin. Tai eihän se enää ole flirttailua, jos alaikäisille nuorille neitokaisille melkein ehdotellaan. Sehän on jo sitä nimenomaista: seksuaalista häirintää. - Niin ja huom, tällä herrahenkilöllä on varsin verevä vaimo, joten seksistä ei lie ollut pulaa. Mutta eihän sitä tiedä.\nNämä ovat minun kokemukseni #metoo-kampanjaan. Pääosin miehet ovat ja ovat olleet ihania, symppiksiä, kohteliaita - pikku flirtti sallitaan aina.\nHesarissa oli just juttu arabimaiden tasa-arvosta, seksistä ja vallasta. Työryhmä oli valtavassa tutkimuksessaan (10.000 henkilön haastattelu) selvittänyt tilannetta noissa maissa. Useimmiten nuoret naiset ja onneksi nuoret miehetkin pitävät oikeana sukupuolten välistä tasa-arvoa. Vanhat ihmiset, myös naiset, pääosin hyväksyvät miesten ylivallan. Häirintä on sopivaa, sitähän on aina ollut ja naiset, jotka näyttävät seksikkäiltä saavat syyttää vain itseään. Se on varmaan se, että rinnat pullottavat burkhan alta tai nilkat näkyvät, vaiko kenties viekoittelevat, meikatut silmät. - Tytöt kouluun! En muuta keinoa keksi siihen, että TODELLINEN (pohjoismainen) demokratia joskus saavuttaa peräkylätkin.\nJo eläimet viekoittelevat toisiaan, yleensä se on koiraspuolisten oikeus ja ilo olla se kauniimpi. Ihmisillä (ainakin nykyisin) se on enemmän naisten juttu. Sitä haluaa olla nätti ja viehättävä. Atavistinen tarve. Joku tutkimushan selvitti, että naiset (jopa seuranhakuilmoituksissa) korostavat tavalla tai toisella naiseuttaan (kertovat peitellysti siis, että pystyn tekemään lapsia ja hoitamaan kodin sekä seksipalvelut pelaa) ja miehet puolestaan miehisyyttään (= en itke, olen vahva, osaamista piisaa, rahaa tulee säkeittäin ja KUNTO on kohdallaan!). Nykyisinhän meillä on vaan sitten tämä sivistys. Hmm. Että siis ei sovi olla kovin näkyvästi mitään. Ei saa korostaa muotojaan, eikä maalata silmiään mustiksi eikä varsinkaan huuliaan punaisenhoukutteleviksi. Mutta tasa-arvon nimissä: voi se nainenkoin vaihtaa renkaat, siitä vaan tunkki ja pulttiavain esiin ja töihin! Mies voi vähän itkeä ja pitää isyyslomaa: mennä puistoon leikkimään lapsukaistensa kanssa ja sitten lämmittämään (sitä äitienkö tekemää?) makaroonilaatikkoa.\nSukupuolet olkoot edelleen erilaisia, toistaan kiinnostuneita (tai sitten samasta sukupuolesta, ihan toki sekin käy!). Ei meidän tarvitse roboteiksi ryhtyä. Edelleen sallittakoon flirttailu, ehkä jopa puolin ja toisin, tasa-arvon nimissä. Kyllä sen tietää, milloin on kyseessä flirtti ja kohteliaisuus, milloin kiusaannuttava häirintä. Edellisestä tulee imarreltu olo, hymy suupieliin, jälkimmäisessä tapauksessa sitä on nolona, vaivautunut ja tekisi mieli potkia, sanonko minne.


aurinkoisia aamuja: kesäkuuta 2013\nVaunupohdintoja eväiden kera\nPitkältä tuntunut viikko taas takana töitä, vaikkakin hyvä viikko, koska paljon ollaan taas saatu aikaan. Eilen käytiin yksien kavereiden luona ja taas mukaan lähti kassillinen vaatteita ja maailman suloisimpia "liinoja", joiden päällä pikkuinen voi sitten sohvalla tai lattialla pötkötellä. Alan kyllä odottaa pikkukinyoa jo tosi paljon syntyväksi! Vielä toki saisi mennä se 10 viikkoa, niin poika olisi hienosti täysi-ikäinen. "Täysi-ikäinen"? No siis, silleen.. valmis.. kypsä, ready to rumble.\nEilen tuli samalla myös tutustuttua vaunujen ihmeelliseen maailmaan ja en muuta sano, kuin että.. koppa, turvakaukalo, vaunut, rattaat, ratasosa, runko, adapterit, vaunuosa, varaosat, lisäosat, isofixit... whaaaat!??!?\nTänään töiden jälkeen tehtiin ruokaa. Rakas hoiti ruokapuolen (niinkuin, öö.. aina) ja meitsi teki jälkkärin. Maistui. Ja kohta maistuu uni.\nHalloumilla täytettyä paprikaa, kreikkalaisia lihapullia ja salaatissa vesimelonia sekä avomaan kurkkua.\n"Melkoraaka" mansikkakakku: pohjana pähkinöitä, mantelijauhoa ja taateleita, päällä kaurakermaa hunajalla makeutettuna sekä iso kasa mansikoita.\nVähän kuuma. Aamulla seitsemän aikaan herätessä oli jo +26 ja töistä kotiin tullessa +31. Tavallaan onneksi on koko kesä töitä ilman lomaa, sillä toimistossa on sopivan viileää. Piti jopa pitää pitkähihaista tänään. Kotona ilmastointilaite on paras kaveri. Ulkona kävellessä tuntuu, että painoa olisi tullut ainakin 18 kiloa lisää! Puuskutan ja hikoilen kuin höyryhikiveturi.\nEilen nopea pyörähdys h&m:n alennusmyynneissä kartutti kivasti mamavaateosastoa yhdellä topilla (jee, tähän pitäisi mahtua nyt hyvän aikaa masun kanssa), super ihanilla trikoilla, joissa aion asua koko loppu raskauden (siis joko toimistolla tai kotona sitten kun nämä helteet on ohi), sekä mukaan tarttui myös parit imetysrintsikat. Kaikki -50% :) Niin, siis aletoppi ei ole tässä kuvassa - pöksyt on :)\nHehe, hupaisa viittaus siihen biisiin tuo otsikko, eikö? :)\nSopii vaan niin hyvin tähän olotilaan omassa päässä. Tänään aamulla oli neuvolalääkäri ja siellä kaikki vaikutti olevan hyvin. Verenpaineessa hienoista nousua, mutta koska lääkärikään ei maininnut siitä mitään, niin ilmeisesti ihan ok. Painoa on tullut nyt alusta alkaen lisää +8kg, mikä tietysti itsestä tuntuu kamalan paljolta, mutta on vissiinkin ihan jees. Proteiinit ja glukoosit ok. Vatsa kasvaa juuri käyrän keskiviivan mukaan. Ja mitä mä sitten teen loppupäivän - mietin, että onkohan kaikki hyvin?\nPientä vihlomista taas ollut masun oikealla puolella koko päivän ja väsynyt olo painaa. Lääkärin mukaan kivut ovat kohdun kiinnikkeiden kipuja. Pikkuisen mielestä noihin kipukohtiin on erinomaisen hauska potkia. Ehkä se koettaa omalla tavallaan vähän hieroa ja saada mun oloa paremmaksi <3 Ihan varmasti yrittää <3\nEhkäpä siis mamankin olisi parasta vaan ottaa iisisti. Tässä ollaan jo päästy hyvin vaiheeseen 25+4, joten eiköhän ne loputkin viikot ja kuukaudet mene ihan hyvin.\nTunnisteet: neuvola, vaivat\nTehtiin tänään pieni päiväretki kauniiksi kehuttuun Porvooseen. Ja kaunis se olikin! Harmi vaan, että osa pikkuputiikeista ja kahviloista oli kiinni. Varmasti juhannuksen syytä - jotenkin vaan kuvittelin, että tää on jo "normaali sunnuntai".\nKauhistuttaa hieman nämä viikonlopun aikana otetut kuvat. Masua ei ole kauheasti tullut kuvattua ja ehkä sen takia itselle oli jotenkin järkyttävää nähdä, kuinka VALTAVA tämä jo on! Tälleen "livenä" kun siihen ehkä on jo hieman alkanut tottua, niin kuvat kyllä pysäyttävät. Pitää oikein hetki antaa itselleen tajuta, että kuvassa tosiaan olen minä :) +1 :)\nJuhannus ja sen kolme vapaapäivää tulivat tänne kyllä tarpeeseen. Nukuin viimeyönä melkein 12 tuntia ja vielä päivällä parin tunnin päiväunet. Sää on ollut ihana ja siksipä päivään kuuluikin pientä pikniklounasta ja kävelyä pitkin peltoja. Ja tietenkin juhannussauna. Enää ole tarvetta laittaa yhdeksää kukkaa tyynynalle tulevan sulhasen näkemiseksi, mutta jos laittaisi tutin, niin näkisiköhän tulevan pienen rakkaan vauvan? :)\nEilen oli viimeinen kerta Manipura joogakoulun järjestämää raskaus-synnytys-joogakurssia. Kurssi oli mielestäni sisällöltään oikein hyvä, mutta kymmenen kerran sijaan tuntuu, että opeteltavat asiat olisi hyvin mahtuneet viikonloppukurssiin tms. pariin kolmeen kertaan. Voisin hyvin suositella kurssia erityisesti sellaisille, jotka eivät ole jooganneet/tanssineet tai muuten tulleet tutuiksi oman kropan kanssa aikaisemmin. Itse ainakin sain kurssilta varmuutta synnyttämistä varten ja tällä hetkellä voin sanoa, että minua tuo synnyttäminen ei pelota ollenkaan. Jännittää toki, ihan kamalasti, mutta pelko jäi sinne raskauden toisen ja kolmannen kuukauden kieppeille. Niin, se oli se aika kun tajusin, että joudun myös synnyttämään tämän lapsen :) Kyseinen megaoivallus hieman nauratti erästä miespuolista ystävääni ja hän kysyikin, että olinko kenties nukkunut jonkun biologian tunnin ohi tai miten muuten olin asian ajatellut hoitaa :)\nTänään aamulla väsymys olisi pitänyt pään tyynyssä vaikka väkisin, mutta töihin oli raahauduttava. Päätin kuitenkin ottaa täällä aamun aluksi pienen blogihetken itselleni, koska muuten tässä työssä ei liioin tule omia taukoja pidettyä. Aamua onneksi piristi äitiyspakkauksen noutaminen postista. Vaikka noita tavaroita ja vaatteita on jo jonkin verran kertynyt, oli pakkauksen saapuminen kuitenkin jokseenkin verrattavissa jouluaattoon :) Hyvä Suomi ja odottavista äideistä huolenpitäminen!\nNyt vain odottelen iltaa, jotta pääsen tutkimaan tarkemmin, mitä tuo pakkaus pitää sisällään.\n(kuva Kelan sivuilta)\nVoi miten upea on ollut huomata, kuinka ihmiset ovat ystävällisiä antaessaan eteenpäin pieniä vauvanvaatteita. Kaupasta ostettuja on varmaankin tässä kokoelmassa kaksi - yksi piti ostaa heti kun raskaus varmistui, että sai jotain konkreettista hypisteltävää (kun se pissatikkukin sitten piti heittää roskiin kun sen digitaalinen näyttö himmeni), ja toinen ostettiin häämatkalta pikkuiselle "tuliaisiksi".\nPari juttua olen löytänyt UFF:ilta. Siellä oli ne parin euron päivät, niin hintaa oli tosiaan 1-2 euroa per vaatekappale. Ja kerran kävin siskon kanssa Joensuussa kirpparilla - sieltä muutamat vaatteet. Rahaa meni sinne muistaakseni kuusi euroa. Kaikki muut ollaan saatu ystäviltä <3 Kuusikymmentäsenttisiä potkuhousuja meillä taitaa tuossa pinosa olla kahdettoista :D Niin ja pipot ei näy kuvassa. Niitä on kuusi :D ja sukkia pieni kasa myös! (herää pieni ihmetys kuvan rajauksesta tässä, juu-u)\nJokainen tallaa tyylillään, mutta itse en todellakaan kuulu niihin äiteihin (apua, kuulunko johonkin äiteihin?!), jotka eivät voi kuvitellakaan pukevansa lastaan johonkin "toisen vanhaan" tai että kirpparilaadun pitää vastata täysin uutta, jotta sen voi ostaa. Mielestäni lasten vaatteet on tehty elämää varten, kierrättäminen on ekologisesti järkevä valinta ja siinä myös säästää rahaa ihan hurjasti. Ainut minkä haluan hankkia uutena (tai joltain tutulta) on turvakaukalo, koska siitä pitää olla varma, ettei kaukalo ole joskus vaikka pudonnut ja sitä myötä se ei enää olisi turvallinen.\nPikkuinen on eilen ja tänään ollut tosi vaisu. Vain muutamilla pienillä liikkeillä osoittanut (ehkä jo hieman asiasta stressaavalle) mamalleen, että "täällä ollaan ja kaikki hyvin, voisitko hetken olla huolimatta, mä vaan NUKUN täällä ja kerään voimia, että jaksan taas kasvaa ja venyttää sun masua uusiin ulottuvuuksiin" :)\nKahdeskymmenesviides viikko meneillään. Eilen käytiin Juhiksen ystävien luona ja saatiin sieltä kassillinen vauvanvaatteita, muutamia leluja sekä upea, jo monta pientä ihmistä palvellut Muuramen pinnasänky. Ja ihan ilmaiseksi! Sänky on jo vähän saanut kolhuja ja maali rapistunut joistain kohdista, mutta mun mielestä se on ihan täydellinen! Ja pitihän sitä päästä jo vähän "koesisustamaan".\nVielä pitää pyöritellä, että miten me tämä saadaan meidän pieneen makuuhuoneeseen mahtumaan. Pesin myös koneellisen vauvapyykkiä, joten tosi konkreettiselta tämä odotus alkaa tuntumaan. Hassua, että jäljellä on kuitenkin vielä yli kolme kuukautta!\nTänään on ollut tosi uninen olo koko päivän. Kävin aamulla lyhyellä kävelyllä ja sen jälkeen olen oikeastaan vaan huuhaillut kotosalla. Olen myös koko päivän (krhm.. viikon..) siirtänyt niin ihanaa asiaa kuin vakuutusten vertailu (ihan tuskastuttava puuha!!), joten ehkä senkin takia on tullut keksittyä kaikkea pientä puuhasteltavaa. Pakko kuitenkin hoitaa asia ajoissa, jotta saadaan pienelle nöpönenälle hyvä vakuutus. Jospa nyt siis kaataisi itselleen lasillisen muka-siideriä ja tarttuisi toimeen. Ikean kupliva puolukka-omena-juoma on ihan paras kesäinen juoma silloin, kun maistuisi lasillinen kylmää siideriä tai kuohuviiniä.


Inventum PW525G käyttöohje (16 sivut)\nInventum PW525G käyttöohje\nOnko sinulla kysyttävää tuotteesta Inventum PW525G tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä. Anna selkeä ja kattava kuvaus asiasta ja kysymyksestäsi. Mitä yksityiskohtaisemmin kuvaat asiaasi ja kysymystäsi, sitä helpompi muiden Inventum PW525G omistajien on vastata kysymykseesi oikein.\nTietoja Inventum PW525G\nKatso Inventum PW525G käyttöohjeet täältä ilmaiseksi. Tämä opas kuuluu luokkaan Vaa'at, ja sen on arvioinut 1 ihmistä keskimäärin arvosanalla 9.2. Tämä opas on saatavana seuraavilla kielillä: Englanti, Hollantilainen, Saksa, Ranska. Onko sinulla kysyttävää tuotteesta Inventum PW525G tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä\nInventum PW525G – tekniset tiedot\nAlta löydät useimmin kysytyt kysymykset aiheesta Inventum PW525G.


Mitä on Kreatiinimonohydraatti (Creapure®) Purutabletit?\nKreatiinimonohydraatti (Creapure®) Purutabletit erittäin hyvänmakuisia ja helppokäyttöisiä. Yksi tabletti sisältää 1g:n kreatiinimonohydraattia (Creapure®).\nKreatiinimonohydraatin (Creapure®) on valmistanut Saksalainen AlzChem yritys joka on tunnettu puhtaimmasta ja paraslaatuisimmasta mikronisoidusta kreatiinimonohydraatista mitä saatavilla on. Creapure® on ainoa kreatiini jota testataan jatkuvasti jotta epäpuhtaudet ja ei tarpeelliset sivutuotteet kuten kreatiniini (CRN), disyandiamidi (DCD), dihydrotriatsiini (DHT) ja tiourea saataisiin pidettyä poissa. Creapure® on 99.99% puhdas kreatiinimonohydraatti.\nKreatiinimonohydraatti (Creapure®) Purutablettien hyödyt\nKreatiinimonohydraatin (Creapure®) on todettu lisäävän fyysistä suorituskykyä korkean intensiteetin harjoittelussa.\nKenelle Kreatiinimonohydraatti (Creapure®) Purutabletit sopivat?\nTuote on täydellinen lajeihin missä tarvitaan korkeaa intensiteetti ja räjähtävyyttä kuten kehonrakennus, voimannosto ja pikajuoksu. Parhaan tuloksen saavuttamiseksi on suositeltavaa, että (Creapure®) nautitaan heti harjoittelun jälkeen.\nKreatiinimonohydraatti puhtaassa muodossa\nNostaa suorituskykyä korkean intensiteetin harjoittelussa\nKäytä 3 tablettia heti harjoittelun jälkeen.\nÄlä ylitä suositeltua päivittäisannosta. Tämä tuote on lisäravinne eikä sitä siis tule käyttää terveellisen ja vaihtelevan ruokavalion korvikkeena. Säilytä viileässä, kuivassa paikassa, poissa pienten lasten ulottuvilta (tukehtumisvaara nieltäessä).


Roost Mannerheimintie, Helsinki - ✅ Tervetuloa kotisivulle\nMissä kaupungissa laitos Roost Mannerheimintie sijaitsee?\nObjekti Roost Mannerheimintie sijaitsee Helsinki, ja tarkka osoite on: Mannerheimintie 36 B 29, Etu-Töölö, 00100 Helsinki, Suomi.\nKuinka voin tarkistaa saatavissa olevat päivämäärät majoituksessa Roost Mannerheimintie?\nVoit tarkistaa saatavissa olevat päivämäärät kumppanimme verkkosivuilla - Voit myös tehdä varauksen Roost Mannerheimintie atwokissa.\nKuinka paljon majoitus maksaa Roost Mannerheimintie?\nPäivittäin päivitetty hinnasto Roost Mannerheimintie löytyy kumppanimme verkkosivustolta - tarkista hinnasto >>\nLöydät lähistöllä seuraavat muut majoitusmahdollisuudet: Spacious 62m2 apartment ALISA in Helsinki city center (etäisyydellä: 8 m), Aalto Töölö (etäisyydellä: 16 m), Hellsten Helsinki Parliament (etäisyydellä: 23 m), WeHost Dunckerinkatu (etäisyydellä: 25 m),\nTervetuloa verkkosivustolle - Roost Mannerheimintie.\nHelsinki: Yövy kaupungin sydämessä – Loistava sijainti – näytä kartta Roost Mannerheimintie sijaitsee Helsingissä vain 400 metrin päässä Helsingin Musiikkitalolta ja alle 1 km:n päässä Finlandia-talolta. Majoituspaikassa on ilmainen WiFi, ja sieltä on näköala kaupunkiin. Telia 5G Areenalle on 1,8 km, ja Helsingin tuomiokirkko on 2 km:n päässä. Huoneistossa on 1 makuuhuone ja keittiö, jossa on astianpesukone ja mikroaaltouuni. Kylpyhuoneessa on suihku, hiustenkuivaaja ja pesukone. Huoneiston lähellä sijaitsevia suosittuja kohteita ovat Helsingin linja-autoasema, Kampin kauppakeskus ja Helsingin olympiastadion. Helsinki-Vantaan lentoasema sijaitsee 19 km:n päässä.\nStoryville 0,3 km\nKuuKuu 0,4 km\nHelsinki: Yövy kaupungin sydämessä – Loistava sijainti – näytä kartta Helsinki – majoituspaikka kuuluu kohteen suosikkeihin. Tämä moderni huoneistohotell


Salibandy ZÜRICH: Alle 19-vuotiaiden kolmen maan turnaus: Suomi-Ruotsi 1-1 (0-0, 1-1, 0-0) Suomen maali: Markus Huhtimo. MIESTEN I divisioona, etelälohko: SB Karhut-Håwe 4-9 (0-4, 3-3, 1-2). - Urheilu - Helsingin Sanomat\nSalibandy ZÜRICH: Alle 19-vuotiaiden kolmen maan turnaus: Suomi-Ruotsi 1-1 (0-0, 1-1, 0-0) Suomen maali: Markus Huhtimo. MIESTEN I divisioona, etelälohko: SB Karhut-Håwe 4-9 (0-4, 3-3, 1-2).\nSalibandy ZÜRICH: Alle 19-vuotiaiden kolmen maan turnaus: Suomi-Ruotsi 1-1 (0-0, 1-1, 0-0) Suomen maali: Marku


Fennovoima viimeisteli prosessinsa QPR:n avulla | ite wiki\nFennovoima viimeisteli prosessinsa QPR:n avulla\nFennovoima on ottanut käyttöön QPR:n integroidun prosessilähtöisen toimintajärjestelmän, jolla se mallintaa ja kommunikoi liiketoimintaprosessinsa organisaation sisällä. Fennovoima Management System -toimintajärjestelmä perustuu QPR Business Operating System -ohjelmistoperheen QPR EnterpriseArchitect- ja QPR ProcessAnalyzer -ohjelmistoihin.\nQPR:n portaalijärjestelmän kautta Fennovoima pystyy kokoamaan liiketoimintaprosessikuvauksensa yhteen ja linkittämään ne\nkaikkeen prosesseihin liittyvään dokumentaatioon. Prosessien liittäminen yhteen portaalinäkymään on vaikuttanut suoraan organisaation tiedonkulun paranemiseen. Portaali auttaa tiedostamaan eri roolien ja seuraavien askeleiden merkityksen prosessissa, mikä lisää koko organisaation ymmärrystä.\nFennovoima analysoi QPR ProcessAnalyzerilla dokumenttien tarkastus- ja hyväksytysprosessiaan yhteistyössä QPR:n kanssa. Analyysin perusteella Fennovoima tunnisti suorituskyvyn kannalta prosessin tärkeimmät mittarit ja toteutti automaattisesti päivittyvät hallintanäkymät (dashboards), joiden avulla prosessien kulkua ja suorituskykyä seurataan päivittäin. Kun tuloksista löytyy poikkeamia, voi QPR ProcessAnalyzerin avulla helposti analysoida taustasyyt olemassa olevaan dataan perustuen.\n”QPR ProcessAnalyzer auttoi meitä ymmärtämään, missä kohden prosessimme toimivat hyvin, ja mistä pullonkaulat löytyivät. Hyväksytysprosessin pullonkaulojen löytäminen on keskeisessä roolissa, ja haluamme tietää miksi dokumentinhallintaprosessi vie niin kauan”, kertoo Marko Juslin, Manager Information Management.\n"QPR:n sovellukset ovat prosessikehityksen huippuluokkaa maailmalla. QPR:n prosessien analysointi- ja mittaamisohjelmisto on erinomainen kehittämistyökalu, joka auttaa mallintamaan nopeasti prosessisuunnitelman raamit. QPR toimii jokaisella askeleella alkaen suunnittelusta projektin läpiviemiseen.”\nyhteyshenkilö: Marko Juslin


Tekstarit 6.3. Oulu-lehdessä – "Kyllä hävetti taas tulla Ouluun junalla" | Oulun tuoreimmat alueuutiset - Oulu-lehti\nHoivafirmat tosiaan tekevät miljoonavoitot ja listautuvat jopa pörssiin. Veronmaksajien rahoilla. Miten se on mahdollista, kun kunta ei pysty tuottamaan samoja tai tietysti nyt parempaa palvelua omakustannushintaan?\nNykymeno ja direktiivit. Kyllä pittää olla jo melkoinen ”ADHD” joka jaksaa yrittää työllistää. Tsemppiä kaikille ettei Suomi kaadu. Juha Tornio\nOlisi Tervahiihdon ratamestari ajattanut lumisen reitin edes parilla moottorikelkkailijalla, joita oli juottopaikoillakin. Oliko mestari unessa?\nMinä en usko eikä kukaan muukaan, että meillä Suomen hiihtojoukkueessa on sellaisia pässejä, jotka valitsevat aina ne huonommat sukset, kuten Pärmäkoski väittää. Samoin myös syytetään voitelua, kun ei pärjätä. Meillä on ihan varmasti suksi- ja voitelupuolella todella huippuosaajat käytössä. Kyllä hiihtäjillämme on peiliin katsomisen paikka, että miksi ei pärjätä.\nKävin vierailulla Kaijonharjussa. Jätin auton Kaitoväylä 14 parkkipaikalle, jossa oli reilusti tilaa. Lähtiessäni oli tuulilasissa törkeän ala-arvoinen lappu. Siinä toivotettiin terveisiä p****stä ja nimiteltiin. Sinä, joka leikit parkkipoliisia, vie lappusi lumikinoksen alla olevan Saabin ikkunaan. Vapautuu vieraspaikka. Kasva Aikuiseksi\nVoi että mieleni hyvittäisin kun nämä kaikki nykyiset kansanedustajat tipahtas seuraavissa vaaleissa. Ainakin viikon peijaiset pitäisin.\nNaama peruslukemilla on kuulema normaali ihmisen meininki. Se aurinkoisinkin ihminen voi olla sisältä palasina ja ne molemmat puolet ovat yhtä totta. Tämä on vaikeaa ymmärtää oman pimeytensä sätkynukeille. Moni ystävyyssuhde onkin kaatunut siihen kun on alettu pitämään bibona tai epävakaana kun lärvi ei ole perinteisen synkkämielisyyden kerrostuma ja silti rankka elämänkokemus taustalla.\nLämpimät kiitokset M-B Osan Tonille ystävällisestä palvelusta. Matkailuauto saatiin käyntiin ja Levin loma onnistui!\nMikä se on kun Värttöön ei saada baaria? Kaupunkiin pitää lähteä, kun tulee jano. Tankojuoppo\nTekstarit 27.2. Oulu-lehdessä – Ruusuja bussikuskille: "Vielä on ihmisiä joille ei parin minuutin odotus ole maailmanloppu"\nNimimerkki Uneton ja uupunut ope tekstaripalstalla: "En ole enää vuosiin nukkunut öitäni hyvin"


Maskittomuus kuumensi tunteita - Puheenaiheet.fi\nAihealueet: Kaupunki, Korona, Sastamala, Terveys, Turvallisuus, Työ, Uutiset\nSastamalan kaupungin työntekijät käyttävät kouluissa uuden ohjeistuksen mukaisesti maskeja työpaikallaan. Torstaina hämmennystä aiheutti kuitenkin se, että ainakin joissakin kouluissa kaupungin tytäryhtiön työntekijät työskentelivät maskeitta. Maskeitta olivat Sastamalan ruoka- ja puhtauspalvelut Oy Servin työntekijät, jotka huolehtivat niin ruokahuollosta kuin puhtaudestakin.\nMaskittomuus johtuu yrityksen toimitusjohtajan Raine Nuolikosken mukaan ohjeistuksen yllättävästä muutoksesta. Siihen ei ollut osattu varautua. Niinpä osalla kouluista ei ollut työnantajan hankkimia maskeja työntekijöitä varten.\nNuolikosken mukaan yritys ei ollut ehtinyt myöskään sopia kaupungin kanssa kaupungin maskien lainaamisesta. Mikäli kaupungin maskeja kuitenkin perjantaina liikenee Servin työntekijöille, mitään estettä niiden käyttämiselle ei ole. Servin on määrä saada omia maskejaan työntekijöille maanantaina.\nKaupungin viestintäpäällikkö Johanna Kurkikangas tiedotti torstaina neljän jälkeen, että Servin työntekijöille maskit toimitetaan perjantaiaamuun mennessä kaupungin ja Servin sisäisin järjestelyin.


Puolustusteollisuus uskoo, että Nato-maiden markkinoille olisi helpompi päästä puolustusliiton jäsenenä. EK arvioi, että jäsenyys loisi vakautta investointikohteena.\nRiihimäkeläisen Sakon myynti on kasvanut tuntuvasti viime vuosina. Kaupaksi ovat käyneet muun muassa metsästys- ja tarkkuuskiväärit. Kuva: Jorge Gonzalez / Yle\nYksi tunnetuimmista suomalaisista aseista maailmalla saattaa olla Sakon kivääri. Ampujat, viranomaiset ja sotilaat yli kolmessakymmenessä maassa käyttävät muun muassa Sakon tarkkuuskiväärejä.\nSakon päätuotteita ovat metsästysaseet, mutta sotilas- ja viranomaisaseiden osuus todennäköisesti kasvaa lähivuosina. Yhtiöllä on niistä kokemusta, sillä se valmistanut merkittävän osan Suomen maavoimien pääaseesta, rynnäkkökivääri RK 62:sta.\nAse on kuitenkin jäämässä historiaan lähivuosina. Uudistuksen myötä Maavoimien pääaseen uudeksi patruunakooksi voi tulla joku Nato-maissa yleinen kaliiperi, niin sanottu Nato-kaliiperi.\nMaavoimien aseuudistus saattaa merkitä suurtilausta Sakolle kotimaasta ja lisätilauksia muista maista.\nTähän suuntaa viittaa se, että Puolustusvoimat tilasi alkuvuodesta Sakolta erän aseita, joiden kaliiperi on 7.62 x 51 eli myös Naton käytössä oleva pitkä patruuna. Samaa pitkää patruunaa käyttävät myös metsästäjät.\nTuoteperheen aseet voivat kiinnostaa myös nykyisiä Nato-maita, uskoo Sakon toimitusjohtaja Raimo Karjalainen.\n– Kyllä se on mahdollista.\nKarjalainen on vielä varovainen arviossaan mahdollisen Nato-jäsenyyden vaikutuksista liiketoimintaan. Hän ennustaa kuitenkin tuotteiden kysynnän kasvavan joka tapauksessa, koska puolustusbudjetit kasvavat monissa maissa.\nTällä hetkellä Sakon tehdas Riihimäellä pyörii täysillä, ja vuoden loppuun mennessä valmistuu tehdaslaitoksen laajennus. Metsästyksen ja ampumaharrastuksen lisääntyminen näkyy suoraan aseiden ja patruunoiden menekissä, Karjalainen sanoo.\nSako on ollut vuodesta 2000 lähtien osa lähes viisisataa vuotta vanhaa italialaista Beretta-perheyhtiötä.\nPienet Nato-maat ostavat suurilta\nMiten Natoon liittyminen sitten vaikuttaisi yleisemmin puolustustarvikkeiden valmistajiin, kuten Patriaan, Instaan, Millogiin ja Bittiumiin?\nNaton jäsenyys ei ole suomalaisyrityksille välttämätön edellytys päästä Nato-maiden markkinoille, mutta etua siitä todennäköisesti olisi, sanoo Puolustus- ja ilmailuteollisuus ry PIA:n pääsihteeri Tuija Karanko.\nJärjestö ei suoraan ota kantaa jäsenyyteen. Sen sijaan yhdistyksen jäsenyrityksiltä on kysytty kantaa Nato-jäsenyyteen pariinkiin otteeseen.\n– Meidän jäsenyrityksistä valtaosa näkee, että heidän liiketoimintamahdollisuudet laajenisivat, jos Suomi olisi Naton jäsen, Karanko kertoo.\nJäsenmaana yritysten tiedonsaanti ja verkostoituminen helpottuu, Karanko arvioi. Hänen mukaansa varsinkin pienet Nato-maat, joilla ei ole merkittävää omaa tuotantoa, suuntaavat hankintansa suurille maille ja tukevat näin liittoumaa. Näistä hankinnoista Suomi on nyt lähtökohtaisesti ulkona, Karanko sanoo.\nIsot Nato-maat puolestaan suuntaavat hankintoja omalle teollisuudelleen.\nOrganisaationa Nato hankkii lähinnä vain johtamisjärjestelmiä. Johtamisjärjestelmät tarkoittavat esimerkiksi tiedonsiirtoa ja tiedon tulkitsemista. Näistä hankinnoista Suomi on Karangon mukaan tällä hetkellä ulkona. Ne ovat hankintoina pieniä, mutta juuri Suomen erikoisalaa.\nNato-maiden omat hankinnat ovat niitä, joihin suomalaisyritykset varmasti tähtäävät. Osalla yrityksistä on ennestään näissä maissa omistuksia ja yhteistyötä.\nLisäksi osa yrityksistä toimii jo nyt Naton hankintaohjelmissa logistiikkavirasto NSPA:n kautta. Myös Naton kumppanuusmaat voivat osallistua NSPA:n kilpailutusjärjestelmään.\nSuomen puolustusteollisuus on selvästi pienempi kuin esimerkiksi Ruotsin. Suomen Puolustus- ja Ilmailuteollisuus ry:ssä on noin 130 jäsenyritystä. Niiden yhteenlaskettu liikevaihto vuonna 2020 oli 1,8 miljardia euroa.\nKansainvälinen yhteistyö ja vientimarkkinat ovat Suomen teollisuudelle tärkeitä. PIA:n jäsenten yhteenlasketusta liikevaihdosta vuosittain 40–60 % koostuu viennistä.\nElinkeinoelämän keskusliitto EK arvioi, että Nato-jäsenyys toisi ennakoitavuutta Suomen toimintaympäristöön ja pienentäisi niin sanottua maariskiä.\n– Kun kansainväliset sijoittajat katsovat Suomea, joka on lähellä Venäjää, he arvioivat, miten Suomi on liittoutunut ja millainen turvallisuusympäristö sillä on, sanoo EK:n kansainvälisestä kaupasta ja kauppapolitiikasta vastaava johtaja Timo Vuori.\nVuoren mukaan Nato-jäsenyys väistämättä vahvistaisi turvallisuusympäristöä. Hän uskoo myös, että suomalaisyritykset voivat hyötyä Nato-maiden kanssa kehitettävästä kriisinkestävyydestä.\n– Esimerkiksi kyberturvallisuus, tekoälyratkaisut, logistiikka ja energiaratkaisut voisivat hyödyttää suomalaisia yrityksiä, yliopistoja ja tutkimuskeskuksia, Vuori sanoo.\nViime joulukuussa hallitus valitsi Ilmavoimien uudeksi hävittäjäksi amerikkalaisen Lockheed Martinin valmistaman F-35:n. Vuori pitää ajoitusta jälkikäteen arvioituna täydellisenä.\nKoneiden valmistukseen pääsevät mukaan muun muassa Patria ja Insta, tosin pääsisivät ilman Suomen Nato-jäsenyyttäkin. Vuoren mukaan luvassa on muutakin teollista yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa.\n– Heitä kiinnostaa data, yhteydet eli connectivity ja vihreä energia.\nVuori uskoo, että puolustusteollisuuden tarvitsemat ratkaisut tulevat jatkossa yhä useammin siviilipuolelta.\nPuolustusvoimien hankinnoissa Nato-sopivuus on huomioitu jo vuosia – metsästäjien pitkä patruuna nyt armeijan uusin Nato-ase


Bielenda entsymaattinen kuorinta-aine normaalille & kuivalle iholle 2x5g / Muut kasvonaamiot / Kauneusmaailma.fi\nInnovatiivinen ja erittäin tehokas entsyymikuorinta normaalille ja kuivalle iholle on tuote, jonka koostumus on samanlainen kuin ammattikäyttöön tarkoitetun kosmetiikan. Tämä innovatiivinen tuote luotiin erityiseen tarkoitukseen: saavuttaa tuloksia, jotka ovat verrattavissa ammattilaisten suorittamaan timanttimikrohiontaan.\nTämä aktiivinen geelimäisen koostumuksen omaava tuote kuorii ihon hellästi, mutta tehokkaasti, tasoittaa ja kiinteyttää ihoa, parantaa verenkiertoa ja sen seurauksena iho voi paremmin. Se poistaa välittömästi epätasaisuuksia, vähentää näkyvästi värinmuutoksia ja muita ihon epätäydellisyyksiä. Tulokset voidaan saavuttaa aktiivisten aineosien avulla: aktiivinen h20 kompleksi, joka perustuu koentsyymi Q10: een ja korallileviin, ja laktobionihappo, tulokset näkyvät heti yhden käyttökerran jälkeen.\nTäysin sileä, raikas, samettinen ja säteilevä ihon sävy. Täydellinen valmius muille hoitotuotteille.\nLevitä kuorintaa 1-2 kertaa viikossa puhdistetulle kasvojen iholle välttäen silmänympäristöä. Anna vaikuttaa 5-10 minuuttia, pese sitten haalealla vedellä. Suunniteltu kaiken ikäisille.\nAinesosat/INCI: Aqua (water), Urea, Propylene Glycol, Glycerin, Bacillus Ferment, Hydrolyzed Corallina Officinalis Extract, Lactobionic Acid, Panthenol, Ubiquinone, Sodium Hyaluronate, Polysorbate-20, Ammonium Acryloyldimethyltaurate-VP Copolymer, Acrylates/C10-30 Alkyl acrylate Crosspolymer, Lecithin, Ethylhexylglycerin, Triethanolamine, Disodium EDTA, DMDM Hydantoin, Phenoxyethanol, Parfum (fragrance), CI 42090 (acid blue 9).\nO' Herbal Micellar puhdistusvesi - kuiva iho 500ml\nKysy lisää tuotteesta: Bielenda entsymaattinen kuorinta-aine normaalille & kuivalle iholle 2x5g


Myydään Lomahuoneisto, Yksiö - Kemiönsaari, Dahls, Taalintehdas, Leikkitie 4 - Etuovi.com 9910554\nLomahuoneisto | 1h, kk, ph / wc + alkovi\nLeikkitie 4, Dahls, Taalintehdas, Kemiönsaari\nLOMA-ASUNTO MANTEREELLA + SAARIMÖKIN KÄYTTÖMAHDOLLISUUS SAMASSA PAKETISSA. Tämän helpommaksi ei lomanvietto mantereella ja saaressa voi tulla. Nyt aivan uutena konseptina asiakkailla mahdollisuus nauttia näistä molemmista mahdollisuuksista yhtä aikaa. Tarkemmin kerrottuna asia on: Ostaessa itsellesi loma-asunnon täysin saneeratusta kerrostalosta, on sinulla osakkeenomistajana mahdollisuus varata yhtiöltä pientä korvausta vastaan itsellesi saaresta mökki saunoineen, johon pääset kätevästi yhtiön käytössä olevalla veneellä, jolla matka saareen taittuu noin kahdessakymmenessä minuutissa. Ei hätää, jos et aikaisemmin ole venettä ohjannut, sillä siihen saat oman opastuksen. Mikä voisi olla helpompaa ja mukavampaa kuin omistaa helppohoitoinen osake ja sen päälle mahdollisuus nauttia myös mökkeilystä saaressa, ilman kiinteistöstä ja veneestä tulevia omia erillisiä kustannuksia. Vain pieni korvaus näistä yhtiölle ja tuolla tämä alue huolletaan ja pidetään hyvässä kunnossa, mikä on etu kaikille käyttäjille. Tule siis tutustumaan näihin myytävänä oleviin osakkeisiin ja muihin ainutlaatuisiin mahdollisuuksiin. Tarjolla on erikokoisia, hyvällä maulla remontoituja huoneistoja täysin peruskorjatusta kerrostalosta. Myytävissä olevat osakkeet: 1h,kk,ph/wc : 32,5m2 Velatonhinta: 59 800€ 2h,kk,ph/wc+lasitettu parveke : 49m2 Velatonhinta: 79 800€ 2h,k,th,ph/wc+lasitettu parveke : 60m2 Velatonhinta: 99 800€ 3h,k,ph/wc+lasitettu parveke :76,5m Velatonhinta: 119 800€ Ota yhteyttä ja käydään tutustumassa asuntoihin ja halutessasi myös tähän mökkiin saaressa, kun sovitaan ajasta ajoissa. Kirsi Hämeenaho 044 2060060 tai kirsi.hameenaho@spkoti.fi\nla 26.9. klo 10:00 - 16:00Tervetuloa, Makkaratarjoilu!\np. 044 2060060\nKemiönsaari Taalintehdas Dahls\nLeikkitie 4, 25900 Taalintehdas\n1h, kk, ph / wc + alkovi\n( Myyntihinta 53 620,38 € + Velkaosuus 6 179,62 €)\n53 620,38 €\n6 179,62 €\n(Hoitovastike 94,25 € / kk + Rahoitusvastike 120,25 € / kk)\nJätemaksu 10€/kk ja Tele 7€/kk. Osakkailla mahdollista varata yhtiöllä olevaa mökkiä saaresta, pientä korvausta vastaan heinäkuusta alkaen. Maksu tarkentuu myöhemmin. Mahdollinen varainsiirtovero kaupanteossa 2% velattomasta kauppasummasta.\nMakuualkovi johon saa sängyn hyvin mahtumaan.\nTutustu myös sivustoille:http://www.saaristonkodit.fi\nTäysin saneerattu kerrostalo. Kaikki pinnat uusittu.\nAsunto Oy Kemiönsaaren Helios\nSp-Isännöintipalvelut Oy Martti Korhonen Haarlantie 4, 25500 Perniö 050 3672336\nKiinteistöstä huolehtii oma talonmies, joka asuu alueella.\nMuuta: Rakennuksessa sijaitsee neljän taloyhtiön lämpökeskus.Taloyhtiöllä on yhteinen ulkoiluvälinevarasto Asunto Oy Kemiönsaaren Cumuluksen kanssa.\nNeljän taloyhtiön alueella on yhteensä neljä saunaa, joista kaksi on Asunto Oy Kemiönsaaren Helioksessa ja kaksi Asunto Oy Kemiönsaaren Solariksessa.\nNeljällä taloyhtiöllä on yhteinen pesutupa sekä kuivaushuone. Ne sijaitsevat Asunto Oy Kemiönsaaren Solariksessa.\nTasakatto muutettu pulpettikatoksi 2019. Elementtisaumojen uusiminen 2019. Julkisivu ja parvekkeet maalattu 2019. Ikkunat ja parvekkeiden ovet uusittu 2019-2020. Kylpyhuoneet uusittu 2019. Keittiöt uusittu 2019. Lattiat uusittu 2020. Sähköt uusittu 2019. Kaikki pinnat sisältä uusittu 2020.\nNeljän asunto-osakeyhtiön alueella on 10 autokatospaikkaa ja 14 autolämmityspistokepaikkaa.\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Leikkitie 4, Dahls, Taalintehdas, Kemiönsaari (https://www.etuovi.com/kohde/9910554)\nHaku/Myytävät loma-asunnot Kemiönsaari/Taalintehdas


HE 203/1995 | EDILEX\nHE 203/1995 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi työsopimuslain 38 ja 42 §:n sekä merimieslain 41 ja 45 §:n muuttamisesta\n1.1. Irtisanomisaikojen sääntely työsopimuslain mukaan\n1.2. Irtisanomisaikojen sääntely merimieslain mukaan\n1.3. Lomautetun työntekijän oikeus irtisanomisajan palkkaan työsopimuslain mukaan\n1.4. Lomautetun työntekijän oikeus irtisanomisajan palkkaan merimieslain mukaan\n1.5.1. Irtisanomisaikoja koskevat sopimusmääräykset\n1.5.2. Ns. roikkuvia lomautuksia koskevat sopimusmääräykset\nHallituksen esitys Eduskunnalle laiksi työsopimuslain 38 ja 42 §:n sekä merimieslain 41 ja 45 §:n muuttamisesta\nEsityksessä ehdotetaan työsopimuslain ja merimieslain mukaan määräytyviä työsopimuksen irtisanomisaikoja lyhennettäviksi siten, että enintään vuoden kestäneissä työsuhteissa työnantajan olisi noudatettava nykyisen kahden kuukauden sijasta yhden kuukauden irtisanomisaikaa. Työntekijän noudatettavaksi säädettyä irtisanomisaikaa ehdotetaan enintään vuoden jatkuneissa työsuhteissa lyhennettäväksi yhdestä kuukaudesta 14 vuorokauteen.\nTyösopimuslakiin ja merimieslakiin ehdotetaan lisättäväksi säännös, jossa säädettäisiin lomautetun työntekijän oikeudesta irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä aiheutuneen vahingon korvaukseen hänen irtisanoessaan työsopimuksensa yhtäjaksoisen yli 200 kalenteripäivää jatkuneen lomautuksen jälkeen.\nEhdotetut lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan mahdollisimman pian niiden hyväksymisen jälkeen.\nTyösopimuslain (320/70) 38 §:ssä säädetään työsopimusten irtisanomisissa noudatettavista irtisanomisajoista. Pykälän 1 momentin mukaan työsopimuksen irtisanomisaika voidaan sopia enintään kuudeksi kuukaudeksi. Pykälän 2 momentin mukaan työnantajan noudatettava irtisanomisaika voidaan sopimuksin määrätä sitä aikaa pidemmäksi, jota työntekijän on noudatettava irtisanoessaan työsopimuksen. Jos irtisanomisaika on sovittu työntekijälle pidemmäksi kuin työnantajalle, on työntekijäänkin nähden voimassa se irtisanomisaika, jota työnantajan on noudatettava.\nPykälän 3 ja 4 momentissa ovat tahdonvaltaiset säännökset noudatettavista irtisanomisajoista. Irtisanomisajat on porrastettu työsuhteen keston mukaan. Säännöksistä poikkeaminen on mahdollista sekä työehtosopimuksella että työnantajan ja työntekijän välisellä työsopimuksella.\nEllei muusta ole sovittu, työnantajan on 3 momentin mukaan noudatettava kahden kuukauden irtisanomisaikaa enintään viisi vuotta keskeytymättömänä jatkuneissa työsuhteissa. Yli viisi, mutta enintään yhdeksän vuotta jatkuneissa työsuhteissa irtisanomisaika on kolme kuukautta. Yli yhdeksän mutta enintään 12 vuotta jatkuneissa työsuhteissa irtisanomisaika on neljä kuukautta. Yli 12, mutta enintään 15 vuotta jatkuneissa työsuhteissa irtisanomisaika on viisi kuukautta ja tätä pidempään jatkuneissa työsuhteissa irtisanomisajaksi on säädetty kuusi kuukautta.\nTyöntekijän on työsopimuksen irtisanoessaan noudatettava 4 momentin mukaan kuukauden pituista irtisanomisaikaa. Jos työsuhde on jatkunut yli kymmenen vuotta, irtisanomisaika on kaksi kuukautta.\nMerimieslain (423/78) 41 §:ssä säädetään merimieslain mukaisissa työsuhteissa sovellettavista irtisanomisajoista. Pykälän 4 momentissa säädetään työnantajan noudatettaviksi määrätyistä irtisanomisajoista ja 6 momentissa on säännös irtisanomisajasta, jota työntekijän on noudatettava sopimusta irtisanoessaan. Nämä säännökset vastaavat sisällöltään työsopimuslain vastaavia säännöksiä. Pykälän 5 momentissa on lisäksi oma säännös aluksen päällikön vähimmäisirtisanomisajasta.\nTyösopimuslain 42 § sisältää säännökset työsopimuksen irtisanomisesta työnteon keskeytyksen yhteydessä. Pykälän 1 momentin mukaan lomautetulla työntekijällä on työsuhteessa muuten noudatettavasta irtisanomisajasta riippumatta oikeus irtisanoa työsopimuksensa päättymään milloin tahansa lomautusaikana, ei kuitenkaan, jos lomautuksen päättymisaika on jo hänen tiedossaan, viimeisen viikon aikana ennen lomautuksen päättymistä. Säännöksellä annetaan työntekijälle mahdollisuus päättää työsopimuksensa lomautusaikana välittömin vaikutuksin eli hänen noudatettavakseen muuten säädettyä tai sovittua irtisanomisaikaa noudattamatta. Säännöksessä tarkoitetun irtisanomisoikeuden ulkopuolelle on kuitenkin rajattu lomauttamisajanjakson viimeinen viikko, milloin lomautuksen päättymishetki on työntekijän tiedossa. Viimeksi mainituissa tapauksissa työntekijän tulee työsopimusta irtisanoessaan noudattaa työsopimuslain 38 §:ssä säädettyä tai tämän pykälän nojalla sovittua irtisanomisaikaa.\nKoska työnantajalla ei työsopimuslain 30 §:n mukaan ole lomautusaikaan kohdistuvaa palkanmaksuvelvollisuutta, työntekijällä, joka irtisanoo työsopimuksen 42 §:n 1 momentin nojalla, ei ole oikeutta irtisanomisajan palkkaan. Siltä osin kun irtisanomisaika kohdistuu lomautuksen jälkeiseen työnteon aikaan, työntekijällä on oikeus tavanomaiseen palkkaansa, joka sisältää muun muassa vuosilomakorvauksen.\nTyösopimuslain 42 §:n 2 momentissa säädetään tilanteesta, jossa työnantaja irtisanoo työntekijän työsopimuksen lomautusaikana. Momentin mukaan työnantajan on korvattava työntekijälle irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä aiheutunut vahinko, jollei työntekijä ole lomautusta toimeenpantaessa saanut hyväkseen hänen työsuhteensa päättämiseen sovellettavaa irtisanomisaikaa. Irtisanomisajan palkasta voidaan vähentää lomautusilmoitusajan palkka. Mikäli lomautusilmoitusaika on yhtä pitkä kuin irtisanomisaika, työntekijälle ei ole syntynyt 42 §:n 2 momentin tarkoittamaa korvattavaa vahinkoa.\nKoska työnantajalla ei työsopimuslain 30 §:n lomautusta koskevan pääsäännön mukaan ole lomautusaikaan kohdistuvaa palkanmaksuvelvollisuutta, lain 42 §:n 2 momentti on työnantajan velvollisuuksia koskeva erityissäännös. Hallituksen esityksessä laiksi työsopimuslain ja huoneenvuokralain muuttamisesta (HE 228/1969 vp) säännöstä perusteltiin sillä, että kun lomautusajalta ei tarvitse maksaa palkkaa siltäkään osin, kuin se on samalla työsopimuksen irtisanomisen ja työsuhteen lakkaamisen välistä aikaa, on kohtuullista, että työntekijälle tällaisissa tapauksissa annetaan korvaus siitä, ettei hän lomautettaessa saanut hyväkseen palkallista irtisanomisaikaa. Korvausvelvollisuus ulotettiin koskemaan sekä niitä tilanteita, joissa työnantaja on jo lomauttaessaan tiennyt päättävänsä työntekijän työsuhteen että niitä tapauksia, joissa irtisanomisperuste on täyttynyt vasta lomautusajan kuluessa. Lain 42 §:n 2 momentin säännöksestä voidaan poiketa sopimuksin. Toisin sopimiseen ovat oikeutettuja sekä työsopimusosapuolet että työmarkkinajärjestöt.\nTyösopimuslain 42 §:ää säädettäessä työsuhteen päättämistilanteessa noudatettaviksi irtisanomisajoiksi säädettiin palkanmaksukauden pituinen aika, taikka jos säännöllistä palkanmaksukautta ei ollut, 14 päivää, ellei irtisanomisajoista ollut muuta sovittu. Lomautusilmoitusaika vastasi työsuhteessa sovellettavaa irtisanomisaikaa. Tämän jälkeen lomautusilmoitusaika on pysynyt 14 päivänä irtisanomisaikojen pidentyessä huomattavasti.\nIrtisanomisaikojen pidennykset toteutettiin 1970-luvun lopulla työehtosopimuksissa ja vuodesta 1984 alkaen työsopimuslaissa. Tuolloin irtisanomisajat porrastettiin työsuhteen keston mukaan. Vuoden 1988 lainmuutoksen jälkeen työnantajan noudatettavia irtisanomisaikoja pidennettiin edelleen niin, että lain mukaan määräytyvä lyhin voimassa oleva irtisanomisaika on kaksi kuukautta. Työnantajan noudatettavaksi määrätty pisin irtisanomisaika on kuusi kuukautta työsuhteen jatkuttua yli 15 vuotta.\nTilanteissa, joissa lomautusilmoitusaika on lyhyt ja irtisanomisaika pitkä, työnantaja voi välttää irtisanomisajan palkan maksamisen lomauttamalla työntekijän toistaiseksi työn vähennyttyä taloudellisista tai tuotannollisista syistä. Koska työnantajalla ei työsopimuslain mukaan ole velvollisuutta päättää lomautuksen vuoksi lepäävänä jatkuvaa työsuhdetta esimerkiksi määräajan kulumisen jälkeen, säännösten mukaan työntekijän oikeus irtisanomisajan palkkaan on jäänyt riippumaan työnantajan työsuhteen päättämistä koskevasta harkinnasta.\nViimeaikaisessa oikeuskäytännössä on otettu kantaa työntekijän oikeuteen saada korvausta irtisanomisajan palkan menetyksestä lomautustilanteessa suorittamansa työsopimuksen irtisanomisen yhteydessä. Korkein oikeus on muun muassa ratkaisuissaan KKO 1994:24, KKO 1994:91 ja KKO 1995:92 todennut, että kun lomauttaminen on tarkoitettu väliaikaiseksi toimenpiteeksi, työnantajalla ei ole oikeutta käyttää sitä pysyvänä ratkaisuna irtisanomisen asemesta. Korkein oikeus onkin päätynyt siihen, että silloin kun lomautusaika on muodostunut erittäin pitkäksi eikä työntekijälle ole tuona aikana tarjottu työtä, työnantajan tarkoituksena on tosiasiallisesti katsottu olleen työsuhteen päättäminen. Lomautuksen käytön tosiasiallista tarkoitusta on arvioitu myös sen mukaan, onko työnantajan toiminnan laajuus ja luonne huomioon ottaen todennäköistä, että työntekijälle tullaan lähitulevaisuudessa tarjoamaan työtä. Edellä mainituissa tapauksissa työsopimuksensa lomautusaikana irtisanoneilla työntekijöillä katsottiin olleen oikeus korvaukseen irtisanomisajan palkan menetyksestä. Ratkaisussaan KKO 1994:90 korkein oikeus on sitä vastoin päätynyt siihen, ettei lomautuksen kestosta eikä vallitsevista olosuhteista muutoinkaan voitu päätellä työnantajalla olleen tosiasiallista tarkoitusta päättää työsuhdetta.\nMerimieslain 45 §:n 1 momentissa on työsopimuslain 42 §:n 1 momenttia vastaava säännös työntekijän oikeudesta päättää työsopimus lomautusaikana välittömin vaikutuksin. Merimieslain 45 §:n 2 momentissa puolestaan säädetään työsopimuslain 42 §:n 2 momentin tavoin tilanteesta, jossa työnantaja irtisanoo työntekijän työsopimuksen lomautusaikana. Myös merimieslain mukaan työnantajan on korvattava työntekijälle irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä aiheutunut vahinko, jollei työntekijä ole lomautusta toimeenpantaessa saanut hyväkseen hänen työsuhteensa päättämiseen sovellettavaa irtisanomisaikaa. Samalla tavoin kuin työsopimuslain puolella irtisanomisajan palkasta voidaan vähentää lomautusilmoitusajan palkka. Merenkulkualan erityisluonteen vuoksi 45 §:n 2 momentissa viitataan lisäksi 58 §:n säännökseen, jossa säädetään työntekijän oikeudesta korvaukseen aluksen tuhoutumisen tai kuntoonpanokelvottomaksi julistamisen vuoksi aiheutuneen työttömyyden aiheuttamasta vahingosta. Tämä korvaus voidaan vähentää 45 §:n 2 momentin mukaan määräytyvästä korvauksesta.\nTyösopimuslain 38 §:n säännöksen dispositiivisuuteen perustuen irtisanomisajoista on sovittu varsin kattavasti työehtosopimuksilla. Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ja Suomen Työnantajain Keskusliitto STK, sittemmin Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto TT, ovat solmineet irtisanomissuojaa ja lomautusta koskevan yleissopimuksen, jota sovelletaan teollisuudessa. Keskusjärjestösopimuksesta ovat irtautuneet sellaiset alat, joilla lyhytaikaiset työsuhteet ovat tyypillisiä, kuten esimerkiksi rakennus-, sähköasennus- ja peltiala. Näillä aloilla irtisanomisajoista on sovittu liittokohtaisissa sopimuksissa. Myös palvelusektorilla irtisanomisajoista on sovittu alakohtaisin sopimuksin. Keskusjärjestötason sopimuksessa sovitut irtisanomisajat vastaavat työsopimuslain 38 §:n irtisanomisaikoja, kun taas alakohtaisissa sopimuksissa on sovittu myös lain 38 §:ää lyhyemmistä irtisanomisajoista.\nMerenkulkualalla irtisanomoisajoista on sovittu liittokohtaisissa sopimuksissa.\nTeollisuudessa sovellettavassa irtisanomissuojasopimuksessa on niin ikään sovittu työnantajan korvausvelvollisuudesta työntekijän irtisanoessa työsopimuksen pitkään jatkuneen lomautuksen aikana. Sopimusmääräykset, jotka ovat tulleet voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1992, antavat työntekijälle eräissä poikkeustilanteissa oikeuden irtisanomisajan palkkaan.\nSopimusmääräysten mukaan toistaiseksi toimeenpantavan lomautuksen kestolle ei ole asetettu enimmäisaikaa. Lomautusaikana työntekijä on oikeutettu päättämään työsuhteen irtisanomisajasta riippumatta siten kuin työsopimuslain 42 §:n 1 momentissa säädetään. Sopimusmääräykseen on lisäksi kirjattu työsopimuslain 42 §:n 2 momenttia vastaava säännös työntekijän oikeudesta irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä syntyvän vahingon korvaukseen niissä tilanteissa, joissa työnantaja irtisanoo työsopimuksen lomautuksen aikana. Sopijapuolet ovat niin ikään sopineet siitä, että työntekijällä, joka työsopimuslain 42 §:n 1 momentin nojalla irtisanoo työsopimuksensa 225 päivää kestäneen yhdenjaksoisen ja toistaiseksi toimeenpannun lomautuksen jälkeen, on lain 42 §:n 2 momentissa säädettyä oikeutta vastaava oikeus korvaukseen.\nIrtisanomissuojasopimuksessa on sovittu, että työnantajan korvausvelvollisuutta vähentävät lomautusilmoitusajan palkka ja muualla mahdollisesti ansaittu palkka. Muualla ansaitun palkan vähentäminen lasketaan työnantajan irtisanoessa työsuhteen työnantajan noudatettavana olevalta irtisanomisajalta irtisanomispäivästä lukien ja työntekijän irtisanoutuessa ajalta, jota työnantajan olisi ollut noudatettava, siitä päivästä lukien, jona irtisanominen on toimitettu. Tahallaan ansaitsematta jätetyn palkan vähentäminen korvauksesta tulee sopimusmääräyksen mukaan kysymykseen vain poikkeuksellisesti, kuten esimerkiksi silloin, kun työnantaja olisi itse järjestänyt työntekijälle irtisanomisajaksi työtä.\nKorvaus on sovittu maksettavaksi palkanmaksukausittain, ja korvauksen suorittaminen edellyttää, että työnantajalle toimitetaan selvitys korvausvelvollisuuteen vaikuttavista tekijöistä.\nTyötuomioistuin on tuomiossaan 91/93 tulkinnut keskusjärjestöjen välisessä irtisanomissuojasopimuksessa olevaa määräystä työnantajan korvausvelvollisuudesta pitkään jatkuneessa lomautustilanteessa. Tuomiossa on todettu, että työntekijän irtisanoutuessa mainitun määräyksen tarkoittamissa tapauksissa työsuhde päättyy ilman irtisanomisaikaa ja työntekijän oikeus korvaukseen määräytyy laskennallisena irtisanomisaikana vallitsevien olosuhteiden mukaan. Työtuomioistuin on lisäksi katsonut, että irtisanomissuojasopimuksen määräystä tahallaan ansaitsematta jääneestä palkasta korvauksen vähentämisperusteena ei voitu soveltaa tilanteissa, joissa työsuhde oli päättynyt. Työtuomioistuin on tutkinut asiaa myös työehtosopimusosallisten työehtosopimuslain (436/46) 1 §:ssä säädetyn kelpoisuuden kannalta.\nSekä kunta-alalla että valtion sektorilla on toteutettu vastaavansisältöisiä sopimusjärjestelyjä. Kunnallisen yleisen vuosille 1995―1996 tehdyn virka- ja työehtosopimuksen 136 §:ssä on määräys lomautetun työntekijän irtisanomisajan palkan menettämisen korvaamisesta. Määräyksen mukaan työntekijällä, joka työsopimuslain 42 §:n 1 momentin perusteella irtisanoo työsopimuksensa yli 225 päivää kestäneen yhdenjaksoisen ja toistaiseksi toimeenpannun lomautuksen jälkeen, on oikeus saada korvaus irtisanomisajan palkan tai sen osan menettämisestä näin aiheutuvasta vahingosta. Korvaus erääntyy maksettavaksi, kun työntekijän irtisanomisilmoituksesta on kulunut aika, jota työnantajan olisi tullut noudattaa, jos työnantaja olisi irtisanonut työntekijän mainittuna ajankohtana. Kunnallisella alalla on niin ikään sovittu, että työnantajan noudatettavana olevalta irtisanomisajalta maksetusta irtisanomisajan palkasta vähennetään irtisanomispäivästä lukien työntekijän muualla ansaitsema palkka.\nValtion palveluksessa olevalla lomautetulla työntekijällä on oikeus korvaukseen irtisanomistapauksissa valtion yleisen työehtosopimuksen ja valtiovarainministeriön irtisanomissuojaa ja lomautusta koskevien ohjeiden mukaan vastaavin perustein kuin yksityisen sektorin keskusjärjestöjen välisessä asianomaisessa yleissopimuksessa on sovittu.\nMerenkulun miehistöä koskevassa ulkomaanliikenteen sopimuksessa irtisanomisen ja lomautuksen perusteista on niin ikään sovittu työnantajan korvausvelvollisuudesta eräissä poikkeuksellisissa tilanteissa. Sopimusmääräyksessä, joka sisällöltään vastaa teollisuuden irtisanomissuojasopimuksen vastaavaa määräystä, on sovittu työntekijän oikeudesta korvaukseen hänen irtisanoessaan työsopimuksensa merimieslain 45 §:n 1 momentin nojalla 225 päivää kestäneen yhdenjaksoisen ja toistaiseksi toimeenpannun lomautuksen jälkeen. Sopimuksen 7 §:n mukaan työnantajan korvausvelvollisuutta vähentävät lomautusilmoitusajan palkka ja muualla mahdollisesti ansaittu palkka. Lisäksi muualla ansaitun palkan vähentämisoikeuden sisältö vastaa teollisuuden sopimuksessa sovittua.\n38 §. Irtisanomisaika. Suomessa säädetyt irtisanomisajat ovat pohjoismaista tasoa, mutta eurooppalaiseen tasoon verrattuna melko pitkät. Pitkiä irtisanomisaikoja on pidetty yhtenä tekijänä, joka on osaltaan vaikuttanut yritysten haluttomuuteen ja mahdollisuuteen palkata toistaiseksi voimassa oleviin työsuhteisiin uutta työvoimaa. Kansliapäällikkö Sorsan työllisyystyöryhmän mietinnön mukaan uusista työsuhteista tehdään 60 prosenttia määräaikaisina sopimuksina.\nErilaisissa työttömyystilanteen hoitoa koskevissa selvityksissä, ohjelmissa, kannanotoissa ja periaatepäätöksissä on korostettu yhtenä työmarkkinoiden toiminnan joustavuutta lisäävänä tekijänä irtisanomisaikojen lyhentämistä. Irtisanomisaikojen lyhentämisen on katsottu vaikuttavan työllistämiskynnystä alentavasti ja pysyviä työsuhteita lisäävästi. Osana työllistämistoimenpiteitä ehdotetaan irtisanomisaikoja sääntelevään 38 §:n 3 ja 4 momenttiin lisättäväksi uusi porras enintään vuoden jatkuvissa työsuhteissa noudatettavista irtisanomisajoista. Pykälän 3 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että työnantajan olisi irtisanoessaan työsopimuksen noudatettava kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on keskeytyksettä jatkunut enintään vuoden. Vastaavasti 4 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että työntekijän olisi irtisanoessaan työsopimuksen noudatettava 14 vuorokauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut enintään vuoden. Kun työntekijän irtisanomisaikaa koskevaan 4 momenttiin ehdotetaan näin otettavaksi uusi kolmas porras, säännöksen ulkoasua ehdotetaan muutettavaksi työantajan noudatettavaa irtisanomisaikaa koskevaa 3 momenttia vastaavaksi.\n42 §. Irtisanominen työnteon keskeytyksen yhteydessä. Työsopimuslain 42 §:ään ehdotetaan otettavaksi uusi 3 momentti, jossa säädettäisiin lomautetun työntekijän oikeudesta irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä aiheutuneen vahingon korvaukseen hänen irtisanoessaan työsopimuksensa yhtäjaksoisen vähintään 200 kalenteripäivää jatkuneen lomautuksen jälkeen.\nEhdotetun säännöksen tavoitteena on säännellä työsuhteen päättämistilannetta pitkään jatkuneen lomautuksen aikana lähtökohtaisesti samalla tavoin riippumatta siitä, onko työnantaja irtisanonut työsuhteen tuotannollisesta tai taloudellisesta syystä taikka onko työntekijä itse päättänyt irtisanoa työsuhteensa. Tämän vuoksi säännös ehdotetaan otettavaksi työsopimuslain 42 §:ään, jonka 2 momentissa säädetään työntekijän oikeudesta irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä aiheutuneeseen korvaukseen työnantajan irtisanoessa työsuhteen lomautuksen kestäessä.\nEhdotettua säännöstä sovellettaisiin niissä tilanteissa, joissa lomautus on jatkunut yhtäjaksoisesti vähintään 200 kalenteripäivää. Lomautuksen yhdenjaksoisuutta olisi tulkittava siten, että vain lomautusjaksojen välille tuleva työntekojakso katkaisisi 200 kalenteripäivän laskemisen. Lomautusjaksojen väliin sijoittuva vuosiloma ei näin ollen merkitsisi lomautuksen yhdenjaksoisuuden katkeamista ehdotettua säännöstä tulkittaessa. Lomautuspäivien yhdenjaksoisuuden katkeaminen merkitsisi sitä, että työntekojakson päättymisen jälkeen alkava uusi lomautus aloittaisi 200 kalenteripäivän laskentajakson uudelleen.\nLomautuksen yhdenjaksoisuus -vaatimus ei jäisi täyttymättä niissä tilanteissa, joissa työnantaja säännöksen kiertämistarkoituksessa kutsuisi työntekijän muutoin yhdenjaksoisen lomautuksen kestäessä lyhyehköksi ajaksi työhön. Lain kiertämistarkoitusta olisi siten arvioitava työnantajan oletetusta tarkoituksesta käsin. Jos työhön kutsumisen tarkoituksena olisi ainoastaan estää työntekijän oikeuden toteutuminen, lomautuksen keinotekoisella katkaisemisella ei voisi olla työntekijän oikeutta poistavaa vaikutusta. Lomautuksen katkaisutarvetta vain lyhyeksi ajaksi olisi arvioitava työnantajayrityksen taloudellisesta tilanteesta ja toimintaedellytyksistä käsin.\nEhdotetun säännöksen tavoitteena on turvata työntekijän asemaa sellaisissa pitkään jatkuvissa lomautustilanteissa, joissa lomautuksen päättymisajankohtaa ei ole sidottu kalenteriaikaan eikä myöskään mihinkään muutoin määriteltävissä olevaan ajankohtaan. Tämän vuoksi säännöstä ehdotetaan sovellettavaksi toistaiseksi voimassa olevissa, taloudellisista tai tuotannollisista syistä tapahtuvissa lomautuksissa. Samalla tavoin kuin arvioitaisiin lomautuksen yhdenjaksoisuuskriteerin täyttymistä lomautuksen väliin sijoittuvissa lyhytaikaisissa työntekojaksoissa, myös lomautuksen toistaiseksi voimassa olemista -koskevaa kriteeriä arvioitaisiin lomautuksen todellisen luonteen perusteella. Jos lomautus on toteutettu useina peräkkäisinä määräaikaisina lomautuksina siten, että lomautusten yhteiskesto ylittää 200 kalenteripäivää ja jos määräaikaisten lomautusten käyttöön on ryhdytty ehdotetun säännöksen kiertämiseksi, työntekijällä olisi irtisanoessaan työsopimuksensa lomautusaikana oikeus korvaukseen irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä aiheutuvasta vahingosta.\nSe, milloin kysymyksessä katsottaisiin olevan lain kiertämistarkoituksessa toteutettu jatkuvien määräaikaisten lomautusten sarja, tulisi ratkaista yksittäistapausta koskevan kokonaisharkinnan perusteella. Tällöin olisi otettava huomioon ne olosuhteet, joissa työnantaja on lomautuspäätöksiään tehnyt. Jos esimerkiksi lomautusten toimeenpaneminen määräaikaisina on perustunut yrityksen toiminnan kausiluonteisuuteen ja jos lomautuspäätöksiä tehtäessä on ollut todennäköistä, että lomautusajan päättyessä työntekijälle olisi ollut tarjota työtä, määräaikaisten lomautusten valitsemista toistaiseksi voimassa olevan sijasta ei voitaisi pitää lain kiertämisenä ehdotettua säännöstä tulkittaessa.\nLomautuksen kestoa koskeva 200 päivän edellytys ei koskisi niitä tilanteita, joissa sellaisista olosuhteista, kuten yrityksen toiminnan kokonaan tai vähintään osittain lopettamisesta voidaan päätellä työsuhteen tosiasiallisesti päättyneen.\nEdellä esitetyin tavoin vähintään 200 kalenteripäivää lomautettuna olleella ja työsopimuksensa irtisanoneella työntekijällä olisi oikeus korvaukseen irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä samalla tavoin kuin työnantajan irtisanoessa työsopimuksen 42 §:n 2 momentin mukaisesti. Uudella säännöksellä pyrittäisiin saattamaan työntekijä samaan taloudelliseen asemaan riippumatta siitä, onko työnantaja vaiko työntekijä itse irtisanonut työsopimuksen. Työntekijän oikeus irtisanomisajan palkkaa vastaavaan korvaukseen määräytyisi työnantajan työsuhteessa sovellettavan irtisanomisajan mukaan.\nTyösopimuslain 42 §:n 1 momentissa säilyisi edelleen pääsääntö lomautetun työntekijän oikeudesta irtisanoa työsopimus lomautusaikana. Säännöksen mukaan lomautetulla työntekijällä on työsuhteessa muuten noudatettavasta irtisanomisajasta riippumatta oikeus irtisanoa työsopimuksensa päättymään milloin tahansa lomautusaikana, ei kuitenkaan, jos lomautuksen päättymisaika on jo hänen tiedossaan, viimeisen viikon aikana ennen lomautuksen päättymistä. Säännös oikeuttaa työntekijän päättämään työsuhteensa, momentin säätämissä rajoissa, valitsemanaan ajankohtana ilman irtisanomisajan noudattamisvelvollisuutta. Tällöin työsuhde päättyy irtisanomishetkestä lukien. Koska työnantajalla ei ole lain 30 §:n mukaan lomautusaikaan kohdistuvaa palkanmaksuvelvollisuutta, 42 §:n 1 momentin säätämissä tapauksissa työntekijällä ei ole ollut itsestään selvää oikeutta irtisanomisajan palkkaan, ellei työsuhteen päättämisolosuhteiden katsota osoittavan, että työnantajan tosiasiallisena tarkoituksena on ollut työntekijän työsuhteen päättäminen.\nEhdotettu uusi 3 momentti olisi erityissäännös työnantajan lomautusaikaan kohdistuvasta korvausvelvollisuudesta. Pitkään jatkuneen lomautuksen jälkeen työntekijällä olisi oikeus irtisanoa työsopimus menettämättä oikeuttaan irtisanomisajan palkkaan. Ehdotetun säännöksen mukaan työnantajalla olisi viikon ajan työsopimuksen irtisanomisesta lukien mahdollisuus päättää, haluaako hän tarjota työntekijälle työtä irtisanomisaikaa vastaavaksi ajaksi. Mikäli työnantaja tarjoaisi työntekijälle tämän työsopimuksen mukaista tai sitä vastaavaa työtä viikon kuluessa työsopimuksen irtisanomisesta, työsuhde jatkuisi irtisanomisajan päättymiseen asti sovituin palkkaeduin. Koska kysymyksessä olisi tuotannollisella ja taloudellisella perusteella tapahtuvaan työsuhteen päättämiseen rinnastuva tilanne, työnantajalla olisi myös 42 a §:n mukainen velvollisuus tarjota työntekijälle työtä yhdeksän kuukauden ajan työsuhteen päättymisen jälkeen. Työntekijän työstä kieltäytymistä arvioitaisiin työsopimuslain vakiintuneen tulkinnan mukaisesti.\nNiissä tilanteissa, joissa työnantaja ei tarjoaisi työntekijälle työtä viikon kuluessa irtisanomisesta, työsuhde päättyisi sanotun määräajan päättyessä. Tällöin työntekijälle syntyisi oikeus irtisanomisajan palkkaa vastaavaan korvaukseen, josta voitaisiin vähentää lomautusilmoitusajan palkka. Vaikka työsuhteen päättäminen myös näissä tilanteissa rinnastettaisiin kollektiiviperusteiseen irtisanomiseen, työnantajalle ei kuitenkaan syntyisi 42 a §:n mukaista velvollisuutta tarjota työntekijälle työtä työsuhteen päättymisen jälkeisenä aikana.\nEhdotetun säännöksen mukaan korvauksen maksuajankohta riippuisi työsopimuksen päättymisajankohdasta. Jos työntekijä tekisi irtisanomisajan työnantajan tarjoamaa työtä, irtisanomisajan palkka maksettaisiin palkanmaksukausittain. Tilanteissa, joissa työnantaja ei tarjoaisi työntekijälle työtä viikon määräajan kuluessa, irtisanomisajan palkkaa tai sen osaa vastaava korvaus erääntyisi maksettavaksi työsuhteen päättymispäivänä.\nTyösopimuslain 42 §:n 2 momentti on tahdonvaltainen säännös, josta voidaan poiketa paitsi työehtosopimuksella myös työnantajan ja työntekijän välisellä sopimuksella. Myös 3 momentti olisi tahdonvaltainen säännös. Säännöksestä voitaisiin poiketa paitsi työehtosopimuksella myös työnantajan ja työntekijän välisellä sopimuksella. Työsopimuksella poikkeaminen ehdotetusta säännöksestä olisi mahdollista yksittäisessä lomautustilanteessa. Sopimisen kohteena voisivat olla muun muassa säännöksen soveltamisedellytyksenä olevan 200 kalenteripäivän laskeminen sekä lomautuksen yhdenjaksoisuusvaatimuksen täyttyminen. Sopimuksella voitaisiin myös rajoittaa työnantajan säännöksen mukaan määräytyvää korvausvelvollisuutta sekä sopia korvauksen maksamisen ajankohdasta, kuten esimerkiksi korvauksen maksamisen jaksottamisesta palkanmaksukausien mukaan.\n41 §. Irtisanomisen toimittaminen ja irtisanomisaika. Merimieslain 41 §:ssä on työsopimuslain 38 §:ää vastaava säännös työsuhteessa noudatettavista irtisanomisajoista. Merimieslain 41 §:n 4 ja 6 momenttia ehdotetaan muutettavaksi työsopimuslain 38 §:n 3 ja 4 momenttia vastaavasti. Pykälän 5 momentti, jossa säädetään aluksen päällikön irtisanomisajasta, ehdotetaan pysytettäväksi ennallaan.\n45 §. Irtisanominen työnteon keskeytyksen yhteydessä. Työsopimuslain 42 §:ää vastaavasti merimieslain 45 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi 3 momentti, jossa säädettäisiin lomautetun työntekijän oikeudesta irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä aiheutuneen vahingon korvaukseen hänen irtisanoessaan työsopimuksensa yhtäjaksoisen yli 200 kalenteripäivää jatkuneen lomautuksen jälkeen. Merimieslain soveltamisalan piiriin kuuluvan työntekijän oikeus edellä tarkoitettuun korvaukseen määräytyisi samoin perustein kuin työsopimuslain puolella. Merimieslain säätämissä tapauksissa korvauksesta voitaisiin lomautusilmoitusajan palkan ohella kuitenkin vähentää myös lain 58 §:n perusteella työntekijälle maksettava korvaus.\nTilastojen mukaan yli 200 päivää lomautettuina olevia työntekijöitä oli vuoden 1995 syyskuun lopussa 3987. Koska valtiosektorilla ei ole lainkaan yli 200 päivää lomautettuina olevia työntekijöitä, ehdotetuista säännöksistä ei aiheutuisi valtiotyönantajille lisämenoja. Julkiseen talouteen ehdotetuilla muutoksilla olisi jonkinlainen vaikutus lähinnä työttömyysturvamenojen säästöinä. Säästöjen suuruus on kuitenkin vaikeasti arvioitavissa, sillä se riippuu lomautettujen työntekijöiden halusta päättää työsopimuksensa.\nTyösopimuslain irtisanomisaikojen lyhentäminen ehdotetulla tavalla sisältyi tasavallan presidentin työllisyystyöryhmän (Työttömyys 200 000:een) vuonna 1994 tekemiin ehdotuksiin. Suomen työllisyysohjelma 1996―1999 (Työttömyyden puolittaminen), työmarkkinoiden keskusjärjestöjen johdon työelämää koskevat kannanotot työllisyysohjelman ehdotuksiin sekä Valtioneuvoston periaatepäätös Suomen työllisyysohjelman edellyttämistä toimenpiteistä sisältävät niin ikään ehdotuksen työsopimuslain muuttamisesta siten, että enintään vuoden kestäneissä työsuhteissa työnantajan noudatettava irtisanomisaika lyhennetään yhteen kuukauteen ja työntekijän noudatettava irtisanomisaika 14 vuorokauteen.\nTyösopimuslain 42 §:n muutosehdotuksen valmistelu perustuu talous-, työllisyys- ja työmarkkinapoliittiseen sopimukseen vuosille 1996―1997, jonka liitteessä 2 työmarkkinakeskusjärjestöt esittivät, että työsopimuslakiin sisällytettäisiin lomautetulle työntekijälle oikeus irtisanoutuessaan saada irtisanomisajan palkkasaatavaa vastaava määrä 200 kalenteripäivää kestäneen lomautuksen jälkeen. Merenkulun työmarkkinajärjestöt ovat sopineet talous-, työllisyys- ja työmarkkinasopimukseen liittyen työlainsäädäntöä koskevien muutosten toteuttamisesta myös merityölainsäädännössä.\nValmistelussa ovat olleet mukana työmarkkinakeskusjärjestöjen sekä kunnallisen työmarkkinalaitoksen ja valtion työmarkkinalaitoksen edustajat. Merimieslakiin ehdotettujen muutosten osalta esitys on ollut merimiesasiain neuvottelukunnan käsiteltävänä. Neuvottelukunnassa ovat edustettuina alan työmarkkinajärjestöt.\nTyösopimuslain 38 §:n 3 ja 4 momenttia sekä merimieslain 41 §:n 4 ja 6 momenttia olisi sovellettava lakien voimaantulon jälkeen tehtävissä työsopimuksissa. Lisäksi ehdotetaan, että työsopimuslain 42 §:n 3 momenttia ja merimieslain 45 §:n 3 momenttia olisi sovellettava myös ennen lain voimaantuloa alkaneissa lomautuksissa.\nSäännösten soveltamisedellytyksenä olevaa 200 kalenteripäivän aikarajaa laskettaessa otettaisiin kuitenkin huomioon ainoastaan lakien voimaantulon jälkeiset lomautuspäivät.\nmuutetaan 30 päivänä huhtikuuta 1970 annetun työsopimuslain (320/70) 38 §:n 3 ja 4 momentti, sellaisina kuin ne ovat 29 päivänä heinäkuuta 1988 annetussa laissa (723/88), ja\nlisätään 42 §:ään uusi 3 momentti, jolloin nykyinen 3 momentti siirtyy 4 momentiksi, seuraavasti:\nMilloin lomauttaminen on tullut voimaan työntekijän saamatta hyväkseen työsopimuksen lakkaamista koskevaa irtisanomisaikaa ja toistaiseksi voimassa oleva lomauttaminen on kestänyt yhtäjaksoisesti vähintään 200 kalenteripäivää, lomautetulla työntekijällä on työsopimuksen irtisanoessaan oikeus saada korvaus irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä samalla tavalla kuin työnantajan irtisanoessa työsopimuksen, jollei työnantaja viikon kuluessa irtisanomisen toimit- tamisesta tarjoa työntekijälle työtä tai muusta ole sovittu.\nMitä 38 §:n 3 ja 4 momentissa säädetään, sovelletaan, jos työsopimus on tehty lain voimaantulon jälkeen. Mitä 42 §:n 3 momentissa säädetään, sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa alkaneissa lomautuksissa Momentissa tarkoitettuja kalenteripäiviä laskettaessa otetaan kuitenkin huomioon vain lain voimaantulon jälkeiset lomautuspäivät.\nmuutetaan 7 päivänä kesäkuuta 1978 annetun merimieslain (423/78) 41 §:n 4 ja 6 momentti, sellaisina kuin ne ovat 22 päivänä helmikuuta 1991 annetussa laissa (381/91), ja\nlisätään 45 §:ään uusi 3 momentti, jolloin nykyinen 3 momentti siirtyy 4 momentiksi, seuraavasti:\nMilloin lomauttaminen on tullut voimaan työntekijän saamatta hyväkseen työsopimuksen lakkaamista koskevaa irtisanomisaikaa ja toistaiseksi voimassa oleva lomauttaminen on kestänyt yhtäjaksoisesti vähintään 200 kalenteripäivää, lomautetulla työntekijällä on työsopimuksen irtisanoessaan oikeus saada korvaus irtisanomisajan palkan tai sen osan menetyksestä samalla tavalla kuin työnantajan irtisanoessa työsopimuksen, jollei työnantaja viikon kuluessa irtisanomisen toimittamisesta tarjoa työntekijälle työtä, muusta ole sovittu tai 58 §:stä muuta johdu.\nMitä 41 §:n 4 ja 6 momentissa säädetään, sovelletaan, jos työsopimus on tehty lain voimaantulon jälkeen. Mitä 45 §:n 3 momenttissa säädetään, sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa alkaneissa lomautuksissa. Momentissa tarkoitettuja kalenteripäiviä laskettaessa otetaan kuitenkin huomioon vain lain voimaantulon jälkeiset lomautuspäivät.\nHelsingissä päivänä kuuta 199 .


Veronan puistot, puutarhat ja Adige-joki | Kartta\nPuistot, puutarhat ja Adige-joki\nVerona muistuttaa monia muita italialaisia kaupunkeja siinä mielessä, että alue on ollut asutettuna pitkään ja läheltä keskustaa ei juurikaan löydy mitään täysin luonnollista. Kaupungin keskustaa halkova joki eli Adige on helpoimmin lähestyttävissä olevia luonnonnähtävyyksiä, ja kaupungissa on muutama pieni puisto. Enemmän luonnon helmaan mielivien kannattaa kuitenkin tehdä matka Gardajärvelle, jonne on lyhyimmillään noin puolen tunnin matka Veronan keskustasta bussilla tai junalla.\n410 kilometrin pituinen Adige virtaa Veronan keskustan halki, ja se tarjoaa parhaan tilaisuuden nauttia luonnosta kaupungissa ollessa. Joen ylittävät sillat ovat hyviä paikkoja tähyillä joenrantojen maisemia ja nauttia aurinkoisista päivistä. Etenkin Castelvecchio-linnakkeen vieressä olevalta Scaliger-sillalta (Ponte Scaligero tai Ponte di Castel Vecchio) [kartalla] on hienot puistomaiset näkymät eri puolille keskustaa.\nToinen miellyttävä tienoo on joen pohjoispäässä lähellä tuomiokirkkoa ja Pietra-kivisiltaa [kartalla], joka tuhoutui toisen maailmansodan aikana mutta joka rakennettiin samoista kivistä ja muista materiaaleista uudelleen. Sen lähellä olevan kukkulan päällä on San Pietron linnake, ja sen edustalla on näköalatasanne [kartalla], jolta näkyy hyvin joelle ja vanhan keskustan alueelle. Sen huipulle voi nousta melko vaivattomasti, mutta sinne voi mennä myös funikulaarilla, joka remontoitiin vuonna 2016. Kukkulan päällä on paitsi linnake ja hyvät näköalat myös muutama terassi, joille on mukava istahtaa juomalle tai aterialle.\nJoenrannoilla ei ole mitään varsinaisia puistoalueita vaan lähinnä autojen suosimia rantakatuja, joilla ei ehkä ole niin miellyttävä tutustua jokimaisemiin kuin joissain muissa Italian kaupungeissa. Tästä huolimatta etenkin monta päivää Veronassa viihtyvien kannattaa viettää aikaa joenrannoilla ja tutustua niihin sekä keskustassa että Veronettan kaupunginosassa.\nItävallan ajoilta 1800-luvulta peräisin oleva Arsenalen puistoalue [kartalla] on varsin laaja, ja siihen on hyvä tutustua samalla kun käy Castelvecchio-linnakkeella. Puisto on heti Castelvecchion kauniin sillan toisella puolella, ja siellä kannattaa ainakin käväistä.\nTämä suurehko puistoalue on kansalaisten suosima paikka harrastaa kaikenlaista frisbeenheittelystä koiranulkoiluttamiseen, ja siellä istuskellaan ja vietetään päivisin aikaa ympäri vuoden. Puisto on varsin tyypillinen pohjoisitalialainen puistoalue, joten siellä on rauhallista, häirikköjä tuskin tulee vastaan ja vierailu siellä on leppoisaa ja virkistävää. Erityisen hyvä se on lapsiperheille, ja etenkin kesähelteillä sinne on mukava paeta tungosta ja kuumuutta. Puistossa on väkeä tungokseen asti viikonloppuisin silloin kun päivisin ei ole tukahduttavan kuumaa. Kuumina kesäpäivinä sinne tullaan eniten illalla, jolloin siellä on muuta kaupunkia viileämpää.\nVeronettan kaupunginosassa, joen toisella puolella keskustasta nähden sijaitsee Giardino Giusti [kartalla], kenties hienoin Veronan keskustan puistoista. Tämä renessanssiajalta peräisin oleva puistoalue on jo pitkään ollut ihmisiä puoleensa vetävä paikka. Siellä ovat käyskennelleet niin Goethe kuin Mozartkin, ja edelleenkin siellä on sitä samaa tunnelmaa kuin on ollut pian puolen vuosituhannen ajan. Tunnelmaltaan ja ajanvietemahdollisuuksiltaan se poikkeaa täysin muista Veronan puistoalueista, ja tämä puutarhamainen puistoalue on tunnelmaltaan hyvin hillitty.\nPuistossa on melkoisesti kaikenlaista koristeellista seeprapuista hienoihin kukkaistutuksiin, labyrintteihin, suihkulähteisiin ja vesistöihin. Puistossa ollessa kannattaa kiivetä sen korkeimmalle kohdalle, jolta on hyvät näkymät ympäri kaupungin. Kevät on värikäs ja toivoa täynnä oleva aika vierailla puistossa, mutta se on hyvä paikka myös kesähelteillä ja talvellakin.\nPuiston lisäksi täällä voi myös vierailla aikoinaan Giusti-suvun omistuksessa olleessa palatsissa, joka on avoinna samoin ajoin ja jonne pääsee samalla pääsylipulla kuin puutarhaankin.\nPuistoon on pääsymaksu, jonka joutuvat maksamaan yli 11-vuotiaat, ja se on 7 euroa aikuisilta, 5 euroa Verona Cardin haltijoilta. Puisto on avoinna kesällä klo 9–20.00 ja lokakuulta maaliskuulle vain klo 19 asti.\nCimitero Monumentale – Veronan kuuluisa hautausmaa\nVaikka hautausmaita ei voi millään tavalla kutsua luonnollisiksi nähtävyyksiksi, on yksi Veronan huomionarvoinen puistoalue Cimitero Monumentale eli hautausmaa [kartalla]. Se valmistui 1800-luvun alkupuolella, ja hautausmaalla on neljä eri osaa. Yksi mielenkiintoisimpia paikkoja on alue portin ympäristössä, jossa on melkoinen määrä veistoksia. Puistoon on kohtalaisen lyhyt kävelymatka Piazza Bralta, ja sinne on myös siedettävä kävelymatka Veronetan pääpaikoilta.\nWorld Guides -sivustolla on lisätietoa Veronan luonnonmukaisista nähtävyyksistä


Onko kaunosieluista kyborgeiksi?: - CARPE DIEM - Tartu hetkeen - 159 -\nYleensä nukun kuin tukki aamuun asti. Nyt heräsin klo 2:n jälkeen, enkä saanut enää nukuttua.\nAvasin tämän tietokoneen ja ajattelin vilkaista, mitä TV-ohjelmia on menossa. Foxilta oli tulossa non-stoppina klo 23:35 lähtien aina 04:35 asti "Ufojen jäljillä Euroopassa" sarjan kokonainen tuotantokausi.\nKatson yhden jakson ja hieman toista. Kummatkin kertoivat Portugalissa tehdyistä havainnoista. Jakso jonka katsoin kokonaan kertoi ns. enkelin hiuksista, joita satoi 2.11.1959 Évoran kaupungin yllä. Kaupunki peittyi lyhyessä ajassa hämähäkinseittimäiseen aineeseen. Mikroskoopilla katsettuna aine näytti elävältä, yksisoluiselta oliolta. - Samanlaisia havaintoja on myöhemmin tehty muualtakin Portugalista ja ympäri Maapalloa.\nHaastateltu avaruustutkija totesi, että kyse voi todella olla elävistä organismeista, joita elää ilmakehän alemmissa kerroksissa 14 kilometrissa ja sen yläpuolella (aina 50 kilometriin asti) eli ns. stratosfäärissä. Kyse on vyöhykkeestä, josta tiedetään vielä varsin vähän.\nJoissain tilanteissa enkelin hiuksia yksinkertaisesti vain joutuu maahan, mikä on kuitenkin harvinaista.\nOlivat faktat sitten mitä tahansa, tällaiset ufo-havainnoiksi luokitellut ilmiöt ovat olennainen osa 1940-luvun jälkeistä folklorea. Ufojen ympärille on muodostunut monenlaisia uskovaisten ryhmiä, jotka mm. kokoontuvat säännöllisesti paikoille, joissa on nähty selittämättömiä ilmiöitä.\n1500 -luvulla ilmiölle annettiin tietysti avoimen uskonnollinnen selitys kristinuskon pohjalta. Vuonna 1917 joukko lapsia väitti nähneensä taivaalla Fatima -pyhimyksen - ja roomalais-katolinen kirkko hyväksyi sen vuonna 1930 virallisesti ihmeeksi.\nAngel hair (folklore). Wikipedia\n1561 celestial phenomenon over Nuremberg. Wikipedia\nMiracle of sun. Wikipedia\nOur Lady of Fátima. Wikipedia\nLähettänyt Asko Kaunislehto klo 2.51


Mauri Rastas: "Karjalan nykyvaihe"\nLaatinut: Mauri Rastas, 11.12.2007/08.12.2006\nKarjala Suomelle 1917-18:\nSuomi julistautui itsenäiseksi 06.12.1917.\nSuomen itsenäistymisessä ei ollut erityistä muodollista dramatiikkaa, koska kansakunnalla oli jo pitkään ollut olemassa rutinoidut hallintojärjestelmät. Tapahtumien kelju v. 1917: (re:A38/A212/A213:)\n"Helmikuun vallakumous" Venäjällä maaliskuussa 1917 pakotti keisarin ja Suomen Suuriruhtinaan, Nikolai II:n, luopumaan kruunustaan, ja tilalle tuli Venäjän väliaikainen hallitus, jonka tehtäviin kuuluivat edelleen Suomenkin asiat. Tilanteen ollessa Venäjällä ja Suomessakin sekasortoisen, ajatukset Suomen itsenäisyydestä tämän myötä laajenivat, ja niinpä 18.07.1917 Suomen sosiaalidemokraattisenemmistöinen eduskunta hyväksyi äänin 136 vastaan "konservatiivien" 55 ääntä ns. valtalain, joka poisti Venäjän va. hallituksen päätösvallan kaikissa Suomen asioissa ulkopoliittisia ja sotilaallisia asioita lukuunottamatta. Va. hallitus Kerenskin johdolla ei hyväksynyt valtalakia ja määräsi Suomen eduskunnan hajoitettavaksi.\nBolševistinen "Lokakuun vallankumous" Venäjällä, johtajana Lenin, (marraskuussa 1917) syöksi Venäjän va. hallituksen vallasta, ts. Suuriruhtinaan "laillisen seuraajankin" vallasta, mikä aiheutti ongelman "kuka hallitsee Suomea". Tällöin oli käytettävissä laki: Suomessa vielä voimassa olleen v. 1772 hallitusmuodon mukaan on "hallitsijasuvun sammuttua valtiosäätyjen kokoonnuttava ja valittava uusi hallitsijasuku". Niinpä uudessa, porvarienemmistöisessä eduskunnassa tehtiin 09.11.1917 tilapäisen kolmijäsenisen valtiohoitajakunnan asettamista koskeva päätös.\nKun jäsenistä ei pystytty sopimaan eduskunta (äänin 127-68) julistautui 15.11.1917 korkeimman vallan käyttäjäksi maassa.\nSenaatti jätti 04.12.1917 eduskunnalle tasavaltaisen hallitusmuotoesityksen ja samalla antoi Suomen itsenäisyyttä koskevan tiedoksiannon, joka julkaistiin Suomen Kansalle osoitettuna itsenäisyysjulistuksena.\nKorkeimman vallan haltijana eduskunta katsoi, että senaatin kanta oli hyväksytettävä myös eduskunnassa, ja niin muodoin eduskunta päätti 06.12.1917 hyväksyä senaatin esitykseen sisältyvän periaatteen, jonka mukaan Suomi oli oleva riippumaton tasavalta.\nEduskunta ei siis esittänyt omaa itsenäisyysjulistusta. Se vain vahvisti senaatin esittämän periaatteen ja valtuutti senaatin ryhtymään Suomen valtiollisen itsenäisyyden tunnustamisen vaatimiin toimenpiteisiin. Vasta kun Venäjän bolševikkivallankumouksen johtaja Lenin ensimmäisenä tunnusti Suomen itsenäisyyden 31.12.1917 saatiin myös muitten maitten tunnustukset alkuun.\nKatkera SOTA "punaisten" ja "valkoisten" välillä jouduttiin vielä käymään tammi.-toukokuussa 1918. Sille on annettu monia nimiä, kaikki tavalla tai toisella perustellusti: vapaus-, sisällis-, veljes-, luokka- tai kansalaissota, tai vain kapina.\nKansallismielisyyttä Karjalan suuntaan 1918-1944:\nSuomalaiset vapaaehtoisjoukot, lähes 3000 miestä, tekivät alkukesällä 1919 sotaretken Itä-Karjalaan, Aunukseen, sen liittämiseksi Suomeen, mutta venäläiset torjuivat hyökkäyksen.\nAkateeminen Karjala-Seura (1922-44) teki aktiivista heimotyötä tukemalla eri tavoin rajantakaisten heimolaisten kansallisia pyrkimyksiä ja toimi tehokkaasti suomalaisen maanpuolustushengen lujittamiseksi.\nRauhansopimuksessa 14.10.1920 Venäjän kanssa (Neuvostoliitto muodostettiin v. 1922) Suomen rajat eli mm. Suomen hallinta Suomen Karjalaan vahvistettiin.\nSuomen hallitus pyrki ko. neuvotteluissa sovittavaksi, että Itä-Karjalassa suoritettaisiin kansanäänestys sen mahdollisesta Suomeen liittämisestä, mutta venäläiset eivät suostuneet. Suomalaisten vaativat myös Repolaa ja Porajärveä. Venäläiset saivat suomalaiset vetämään vaatimuksensa pois, kun sen asettivat Petsamon saantiehdoksi. Sopimukseen kirjattiin kylläkin eräitä lupauksia itäkarjalaisille myönnettävistä oikeuksista.\nNäin sitä Karjalaa taas jaettiin!\nKarjala Neuvostoliitolle 1940 ja 1944\nToinen maailmansota 1939-45 aiheutti lopullisen tuhon Karjalalle.\nII maailmansota alkaa 01.09.1939 Saksan hyökkäyksellä Puolaan\nNeuvostoliitto aloitti hyökäyksen 30.11.1939 aamulla ilmapommituksin asutuskeskuksiin ja rajanylityksin monissa kohdin vahvoin voimin\nAselepo astui voimaan 13.03.1940 klo 11\nSaksan hyökkäys Neuvostoliittoon alkaa 22.06.1941\nSuomen ns. Jatkosota\nJatkosota alkoi Suomen todettua olevansa sodassa 25.06.1941\nSuomi aloittaa päähyökkäyksensä Karjalaan 10.07.1941\n29.08.1941 Viipuri suomalaisille\n01.10.1941 Petroskoi suomalaisille\n(Karjalan uusi huomen | valikkoon)\nNeuvostoliitto aloittaa 09.06.1944 suurhyökkäyksen Karjalan Kannaksella\n20.06.1944 Viipuri menetetään\n20.06.1944 Elisenvaaran risteysaseman suurpommitus\nkuolleita 134, haavoittuneita 400, eli tuhoisin Suomessa\n(allekirjoittanut näki pommituksen kaukaa!)\n27.06.1944 Petroskoi tyhjennetään\nAselepo alkoi 04.-05.09.1944 ja välirauha 19.09.1944.\nns. Lapinsota 15.09.1944-25.04.1945: saksalaiset karkoitetaan Suomesta\nSaksa antautui liittoutuneille toukok. 1945\nTalvisodassa : 23.157 kaatunutta ja 45.000 haavoittunutta.\nJatkosodassa : 60.605 kaatunutta, 4.543 kadonnutta ja 158.000 haav.\nkokonaistapp.: 85.500 kuollutta ja 57.000 pysyvästi vammautunutta\nn. 7.000 kuoli kuoli myöhemmin (:re:A2,osa19s606)\nyhteensä n. 92.500 kuollutta sodan takia.\nV. 2007 nimiä 95.130 sankarivainajien luettelossa.\nMoskovan rauhan 1940 rauhanehdot:\nKaakkois-Suomi eli pääosa Suomen Karjalaa (suurinpiirtein ns. Pietari Suuren v. 1721 raja)\nvalikkoon - rajat 1940/44 ylimalkaisesti; Suomen Karjala, Sallan alue\nLuovutetut kunnat, Suomen Karjala:\npikku kartta: pohjois- | eteläosa | SUURKARTTA\nSallan alue (osin Kuusamoa)\nSuursaari, Tytärsaaret, Lavansaari ja Seiskari\nHankoniemi sotilastukikohdaksi, 30 v vuokraus\neräitä taloudellisia ja poliittisia velvoitteita\nLuovutettujen alueiden pinta-ala oli n. 40.000 neliö-km. V. 1939 henkikirjojen mukaan luovutetuilla alueilla asui 418202 henkeä, mikä oli 12% Suomen väkiluvusta.\n(Re:A132s/kansi:) Luovutetun Karjalan alue 10% Suomesta, evakkoon joutui 407.000 eli 11% Suomen asukasluvusta.\nMoskovan välirauhansopimuksen 1944 ehdot:\n(Pariisin rauhankonferenssi 1946 ja lopullinen rauhansopimus 1947)\nvuoden 1940 raja, seuraavin poikkeuksin:\nPorkkalan niemen vuokraus 50 v:ksi Hankoniemen asemesta\nrunsaasti huomattavia taloudellisia ja poliittisia velvoitteita\nKarjala on noin tuhatvuotisen historiansa päätteeksi todettava tuhoutuneeksi maakuntana, sillä sitä asuttavat venäläiset.\nKarjalan kansa ei ole vielä hävinnyt. "Vanha" Karjalan heimo, rippeet vain jäljellä, on hajallaan suurella Venäjänmaalla, ja "uusi" Karjalan heimo on sekoitettuna Suomen muun väestön joukossa.\nHeimojen vääjäämätön sulautuminen ympäristönsä väestöön hävittää armotta kansallisesti heikomman osapuolen.\nMutta ovatpahan suomalaiset, me "uus"-karjalaiset mukaanlukien, sentään vapaa maa ja kansa.\nLähihistoriaan kuuluu Neuvostoliiton v. 1940 perustama Karjalais-suomalainen Neuvostotasavalta, jonka olemassaoloon suomalaiset suhtautuivat epäluuloisesti. V. 1956 se muutettiin Karjalan Autonomiseksi Tasavallaksi. Autonomian alkua oli 8.6.1920 perustettu Karjalan Työväenkommuuni.\n(Karjalan Tasavallan kartat: ylimalkaisempi, map | tarkempi | valikkoon)\nHallinnollisesti nykyinen Karjalan Tasavalta on osa Venäjän Federaatiota. Näiden välinen raja Suomen Karjalassa on mielenkiintoisesti länsiosaltaan melkein sama kuin v. 1323 rauhan raja, mutta nyt se menee suoraan Laatokkaan, jo Hiitolasta, jolloin syntyy kotiseuturetkeläisten hyvin tuntema papereitten tarkistuspiste "Hiitolan puomi". Karjalan Tasavalta hallitsee siis supistunutta Laatokan Karjalaa, ja Venäjän Federaation Leningradin (!) 'oblasti' (alue) Kannasta eli laajentunutta Viipurin Karjalaa. (Re:A188:) Venäjä suunnittelee Karjalan Tasavallan liittämistä tulevaan Murmanskin oblastiin.\nKielellisesti Karjalan Tasavalta on hajanainen. Kokonaisasukasmäärä on vajaa 800.000. Virallinen kieli on venäjä, noin 3/4 väestöstä. Karjalan kieltä puhuvia on nykyään noin 80.000 eli yli 10% väestöstä, josta n. puolet äidinkielenään. Yhteenlaskien on koko Venäjällä siis yli 120.000 karjalan puhujaa, sillä Tverin alueella on yli 20.000 ja muualla Venäjällä 20.000 karjalan puhujaa.\n(Huom.: täsmälliset lukumäärät esim. eri kielten puhujista ja lähdeviitteet ovat erillisessä taulukossa.)\nKarjalan Tasavallassa on suomea puhuvia karkeasti noin 20.000 ja vepsää useita tuhansia. Monien, kovasti keskenään erilaisten murteiden, jopa eri kieliksi määriteltyjen, takia ei karjalan oman kirjakielen luonti ole toistaiseksi onnistunut, ja laki karjalan kielen virallistamiseksi tuli v. 1998 täpärästi hylätyksi. Karjalaa opiskelee yli 2000 lasta, mutta suomea lähes 10.000, joukossa myös venäläisiä. Niinpä voimakkaita mielipiteitä esiintyy suomen kielen käytön lisäämiseksi edelleen, karjalan kielen rinnalla tai jopa kustannuksella. ((Re:A193:) Huom. teos Runokokous Väinämöisestä eli Alku-Kalevala.)\nVenäjän laki v. 2004 takaa oikeuden "karjalan, vepsän ja suomen kielen vapaaseen valintaan ja käyttämiseen kanssakäymisessä, kasvatuksessa, opetuksessa ja luomistyössä" (:re:A193:). Suomenkieliset ovat aikoinaan Suomesta ja Amerikasta tulleiden jälkeläisiä ja inkeriläisiä, kun taas karjalaiset ja vepsäläiset ovat alkuperäisväestöä.\nSuomella on sentään Pohjois-Karjala ja osa Etelä-Karjalaa, joissa karjalainen kulttuuri on voimakas ja hyvin esillä.\nSuomessa on virinnyt huoli itäkarjalaisen kulttuurin säilymisestä. Monin tavoin pyritään auttamaan karjalaisia heidän ponnisteluissaan tässä tärkeässä asiassa, josta saa hyvän kuvan Tapani Pitkäsen kotisivulta.\nLuovutetun Karjalan entiset karjalaiset ja heidän jälkeläisensä ovat olleet, matkustamisen sinne tultua mahdolliseksi, erityisen aktiivisia nykyasukkaiden monipuolisessa avustamisessa ja vanhojen muistomerkkien, hautausmaiden yms kunnostamisessa jne


Mannekiinilaji - Urheilu - Helsingin Sanomat\nVaroitus! Tämä kirjoitus käsittelee naisurheilijoiden naisellisia ominaisuuksia. Pahinta mitä miesurheilutoimittaja voi kirjoittaa naisurheilusta, on puuttua naisten ulkoiseen olemukseen. Ei se ole kyllä ollut kovin sallittua harvoille naisurheilutoimittajillekaan.\nKULTAA: Hämeenlinnan Tarmo


Ilmatar-huvila - Lehmonkärki Resort\nSuositeltu henkilömäärä: 8 + 2 hlöä (8 yksittäistä sänkyä + 2 lisäsänkyä)\nIlmatar-huvila 8+2 henkilölle\nIlmatar-huvila sijaitsee kauniilla paikalla mäen harjanteella korkeiden mäntyjen ympäröimänä. Ikkunoista avautuu upea Päijänne-näkymä. Huvilan sisustus on skandinaavisen vaalea muutamilla lempeän harmailla ja raikkailla fuksianpunaisilla yksityiskohdilla täydennettynä. Rentoutumiseen ja hemmotteluun terassilla sinua odottaa Hot Tub -lämminvesiallas, jossa voit ottaa virkistäviä kylpyjä aktiivisen päivän päätteeksi. Ulkoporealtaan saa käyttöön lisäveloituksesta. Ilmatar soveltuu hyvin myös pienten ryhmien (9 hlöä) kokouksiin.\nIlmattaressa on neljä kahden hengen huonetta ja kaksi lisävuodetta, joten se soveltuu loistavasti ryhmien tai isompien porukoiden käyttöön. Huoneissa on Unikulman laadukkaat hotellitason vuoteet. Pedatut vuoteet ja pyyhkeet sisältyvät aina hintaan. Keittiö on moderni ja täysin varusteltu.\npelioikeudet: rantalentopallo, ulkoilureitit, lasten leikkipaikka n. 150 metriä


Hotelli Helsingborgin Stortorgetilla | Clarion Grand Hotel Helsingborg\nClarion Grand Hotel® Helsingborg Helsingborg , Ruotsi\nClarion Grand Hotel® Helsingborg\nClarion Grand Hotel avautui 1926, mikä tekee siitä Helsingborgin toiseksi vanhimman hotellin. Kitchen & Table -ravintolastamme löydät Helsingborgin suurimman ginibaarin. Hotelli sijaitsee Helsingborgin keskustassa ja tarjoaa myös kongressimahdollisuuden.\nClarion Grand Hotel® Helsingborg 4 5\nClarion Grand Hotel on yksi Helsingborgin klassisimmista hotelleista, jossa vieraita tervehtivät uniikki historia ja ainutlaatuinen ilmapiiri. Hotellimme on eläväinen, erinomaisen palvelun kohtaamispaikka sekä matkailijoille kuin paikallisillekin. Hotellimme asiantunteva ja palvelualtis henkilökunta pitää huolen siitä, että vierailustasi meillä tulee viihtyisä ja ikimuistoinen.\nHotellimme sijaitsee parhaimmalla paikalla Stortorgetilla, joka on Helsingborgin vanhin ja keskeisimmällä paikalla sijaitseva tori. Aivan hotellimme vieressä avautuvat ostoskadun huikeat shoppailumahdollisuudet, ja vain noin viiden minuutin kävelymatkan päästä hotellilta sijaitsee Knutpunkten, eli kaupungin päärautatieasema, sekä yhdysveneliikenne Tanskaan. Täältä voit lukea lisää Helsingborgista.\nGrand Hotel Helsingborg on pitkään ollut yksi tärkeä osa Helsingborgin historiaa. Viime vuosina hotelli on käynyt läpi kattavan uudelleenrakentamisen ja kunnostuksen, joka näkyy hotellissamme hurmaavana yhdistelmänä klassista ilmettä ja modernia designia.\nRavintola Kitchen & Table\nRavintola- ja baarikonseptimme Kitchen & Table, by Marcus Samuelsson, tarjoaa mielenkiintoisen menun, joka on saanut inspiraationsa Manhattanilta. Menussa yhdistyvät Manhattanin kansainvälinen ruokakulttuuri ja pohjoisen puhtaat maut. Tervetuloa brunssille, lounaalle tai illalliselle. Baarissamme voit nauttia kattavasta valikoimasta hyviä juomia, ja osaavat baarimikkomme sekoittavat sinulle drinkin kuin drinkin – aina jännittävistä uutuusjuomista klassisiin suosikkeihin.\nJuhla- ja kokoustilat kaikkiin tilaisuuksiin\nClarion Grand Hotel Helsingborgin sijainti sekä rautatieaseman että lautan läheisyydessä tekee siitä luonnollisen kohtaamispaikan Helsingborgissa – täällä voit järjestää niin kokouksia, kursseja, yritystapahtumia kuin vaikkapa syntymäpäiväjuhliakin. Kokoustiloistamme voit lukea lisää täältä.\nClarion Grand Hotel -hotellissa on luonnollisesti myös esteettömiä huoneita liikuntarajoitteisille vieraillemme. Jos haluat tästä lisätietoja, ota ystävällisesti yhteyttä hotellimme asiakaspalveluun – tavoitat meidät puhelimitse numerosta +4642-38 04 00 tai sähköpostitse osoitteesta cl.grandhelsingborg@choice.se.\nLämpimästi tervetuloa Clarion Grand Hotel -hotelliin Helsingborgiin. Feel the passion!\nPuhelin: +46 42 38 04 00\nStortorget 8 252 23 Helsingborg , Ruotsi\nBussi Helsingborgin päärautatieasemalle (C/Knutpunkten)\nÄngelholm/Helsingborg Airport -lentokentältä\nLentokenttäbussi Helsingborgin päärautatieasemalle (C/Knutpunkten)\nMalmö City Airport/Sturup -lentokentältä\nLentokenttäbussi Malmön päärautatieasemalle (Malmö C) tai Lundin päärautatieasemalle (Lund C). Vaihda Öresundståget-junaan kohti Göteborgia, jää pois Helsingborgin päärautatieasemalla.\nTietoja hotellista Clarion Grand Hotel Helsingborg\nÄngelholm/Helsingborg Airport -lentokenttä: 35 km, noin 20 minuuttia autolla\nMalmö City Airport/Sturup -lentokenttä: 88 km, noin 55 minuuttia autolla\nBussipysäkki ja rautatieasema Knutpunkten: noin 200 metriä\nTietoja hotelliketjusta Clarion Hotel®


Iranin presidentti Mohammed Khatami... - Ulkomaat - Helsingin Sanomat\nIranin presidentti Mohammed Khatami...\nIranin presidentti Mohammed Khatami (oik.) tervehti Syyrian presidenttiä Hafez al-Assadia islamilaisten maiden kokouksessa Teheranissa viime viikolla.\nIranin presidentti tarjosi vuoropuhelua Yhdysvalloille Khatamin ele sovinnollisin sitten Iranin vallankumouksen Reuters TEHERAN-Iranin presidentti Mohammed Khatami sanoi sunnuntaina toivovansa ystävällismielistä vuoropuhelua Amerikan kansan kanssa "lähitulevaisuudessa". 55-vuotias Khatami sanoi Teheranissa järjestetyssä lehdistötilaisuudessa: "Ilmaisen kunnioitukseni Yhdysvaltain suurta kansaa kohtaan ja toivon, että voisimme aloittaa vuoropuhelun Amerikan kansan kanssa." Maltillisena shiamuslimina pidetty Khatami ei sanonut miten tällainen vuoropuhelu saataisiin aikaan. Hän ei myöskään kertonut, onko asian tiimoilla ollut yhteyksiä hallitusten välillä.\n"Sopivana ajankohtana tulen kertomaan viestini Amerikan kansalle. Toivoisin ystävällismielistä vuoropuhelua Amerikan kansan kanssa, jotta me sen avulla pääsisimme lähemmäksi rauhaa ja turvallisuutta ja levollisuutta." Tarkkailijoiden mukaan Khatami meni sovintoa hakevassa esiintymisessään pidemmälle kuin kukaan hänen edeltäjistään sitten 19 tapahtuneen islamilaisen vallankumouksen.\nYhdysvaltain suhteet Iraniin raunioituivat vuonna 1980, kun islamilaiset vallankumoukselliset ottivat 52 amerikkalaista panttivangeikseen Yhdysvaltain Teheranin suurlähetystössä.\nPanttivangit vapautettiin 444 vuorokauden jälkeen, mutta siitä pitäen Iranin ja Yhdysvaltain suhteet ovat olleet vihamieliset.\nYK:n pääsihteeri Kofi Annan, joka kävi Teheranissa viime viikolla kaupungissa järjestetyn islamilaisten maiden konferenssin vuoksi, ylisti Khatamin edistyksellisyyttä.\nKhatami kuvasi Yhdysvaltain poliitikkoja ihmisiksi, jotka ovat jääneet "ajastaan jälkeen", mutta hän myös valitti etteivät useat Iranin omista poliitikoista ole suuria ajattelijoita. Arvoidessaan käsitystään sivistyneestä yhteiskunnasta, hän sanoi Iranilla olevan paljon opittavaa länsimailta.


Yhtäkkiä olin sydänlapsen äiti | Sydän-media\nStiina Kiiverin tyttären sydänvika todettiin heti syntymän jälkeen. Kuvassa pariviikkoinen tyttö on lasten teho-osastolla Helsingissä.\nArjessa ei sydänsairautta juuri muistella. – Vuosittaiset kontrollikäynnit ovat meille tärkeitä. Onneksi sydäntilanne on pysynyt hyvänä, Kiiveri sanoo.\nElämä muuttuu kertaheitolla, kun lapsi syntyy vakavasti sairaana. Stiina Kiiverin tyttärelle tehtiin avosydänleikkaus vain kahden päivän ikäisenä.\nLapsi oli kovasti toivottu. Äiti, isä ja viisivuotias isoveli odottivat malttamattomina pikkusisaruksen syntymää. Raskausaikaa varjosti kuitenkin huoli, sillä edellinen odotus oli päättynyt suruun raskauden keskivaiheessa. Odotus sujui tarkassa seurannassa. Oli ylimääräiset ultrat ja verikokeet. Lapsen sydämestä näkyivät hienosti eteiset ja kammiot. Kaiken piti olla kunnossa.\n– Olin erittäin onnellinen raskaudesta. Silti pelkäsin komplikaatioita, ja loppuvaiheessa myös synnytys alkoi pelottaa. Ajattelin, että jotakin sattuu viimeistään silloin. Mieleeni ei tullut, että lapsi voisi olla hengenvaarassa syntymänsä jälkeen, Stiina Kiiveri kertoo.\nVain vilaus vauvasta\nPikkuinen tyttö syntyi 2007 normaalisti alateitse. Syntymän jälkeisistä hetkistä äidin mieleen on jäänyt hiljaisuus. Lapsi ei itkenyt. Henkilökunta pyöri vastasyntyneen ympärillä. Mies tuli sanomaan, että jokin on vialla.\n– En saanut tyttöä syliini. Hänet vietiin pois. Olo oli epäuskoinen. Kaikki tapahtui niin nopeasti. Minut laitettiin pyörätuoliin ja kiidätettiin sairaalan läpi, että ehdin nähdä vilauksen tytöstä ennen kuin häntä lähdettiin viemään Helsinkiin. Hoitohenkilökunta piti huolen, että saan nähdä lapsen ja silitellä matkaan. Se oli hienosti ajateltu.\nMaitopumppu ja diagnoosi\nKiiveri on kiitollinen Kymenlaakson keskussairaalan henkilökunnalle. Paikalla oli taitava lääkäri, joka teki heti oikean diagnoosin: TGA, sydänvika. Kätilöt lohduttivat ja vastasivat kysymyksiin. Kiiverille annettiin maitopumppu ja kopio paperista, jossa kerrottiin, mistä TGA:ssa on kyse.\n– Yhtäkkiä olin sydänlapsen äiti. Oli tärkeää saada tietoa heti. Diagnoosi, nimi lapsen sairaudelle. Asiat alkoivat hahmottua, kun luin Sydänlapset ja -aikuiset ry:n lehtistä ajomatkalla ambulanssin perässä. Myös maitopumppu oli tärkeä. Sain ohjeeksi ottaa talteen maitoa pienelle tyttärelleni.\nKiiveri piteli vauvaansa sylissään ensimmäisen kerran kaksi viikkoa lapsen syntymän jälkeen.\n– Hän oli niin pieni – ja kiinni kaikissa mahdollisissa piuhoissa.\nIso leikkaus etuajassa\nLapselle tehtiin välittömästi Helsingissä pallolaajennus, jonka turvin oli tarkoitus odottaa isoa leikkausta. Vaativa Switch-leikkaus tehdään yleensä noin viikon ikäisille vauvoille, mutta Kiiverin tytär leikattiin vain kahden päivän vanhana. Hoitava taho halusi mahdollisesti pelata varman päälle, sillä sairaanhoitajien lakko kolkutteli ovella.\n– Lapseni valtasuonet olivat väärillä paikoilla. Aortta ja keuhkovaltimo olivat vaihtaneet paikkaa. Leikkauksessa valtasuonet katkaistiin tyvestä ja vaihdettiin ristiin. Samalla siirrettiin sepelvaltimot lähtemään uuden aortan tyvestä, Kiiveri kertoo.\nUupumus tuli jälkeenpäin\nTilanne oli kriittinen leikkauksen jälkeen. Tyttö oli kolmatta viikkoa teholla. Sieltä hänet siirrettiin lastensairaalan sydänvalvontaosastolle ja lopulta Kymenlaakson keskussairaalaan.\n– Kotiin saimme hänet kuukauden vanhana. Heräsimme monta kertaa yössä lääkitsemään tyttöä, ja siihen vielä imetykset päälle. En tuntenut väsymystä. Olin vain järjettömän onnellinen siitä, että hän on elossa, Kiiveri muistaa.\nPuoli vuotta tyttären syntymän jälkeen uupumus viimein otti vallan.\n– Jalat menivät alta, kun isovanhemmat olivat kylässä. Kaikki oli sillä hetkellä rauhallisesti ja hyvin. Ilmeisesti annoin itselleni luvan romahtaa hetkeksi, kun tiesin, että lapsi on hyvässä hoidossa.\nLaululintunen voi hyvin\nPienestä hennosta tyttösestä on kasvanut yhdeksässä vuodessa nuori neito, joka soittaa viulua ja pianoa ja laulaa kuulijat tainnoksiin.\n– Tyttö elää täyttä elämää. Harrastaa musiikkia ja tanssia. Minun pitää varoa, että en varo liikaa. Pitää antaa toisen mennä ja luottaa siihen, että hän pärjää.\nLapsen sydänsairautta ei perheessä juuri muistella. Se on arjen osanen, joka tulee näkyväksi vuosittaisissa kontrollikäynneissä.\n– Kun sydän on korjattu, ihmiset ajattelevat usein, että nyt se on ehjä. Se ei mene niin. Kontrollikäynnit ovat tärkeitä. Siellä pelot alkavat helposti vyöryä ja on kohdattava vanhat muistot.\nKiiveri on miettinyt myös sitä, että jonakin päivänä tyttö tulee ihan oikeasti isoksi ja kysyy omat kysymyksensä, haluaa vastauksia.\n– Toivottavasti hän saa silloin yhtä hyvää vertaistukea kuin minä olen saanut.\nTiesin, että sairaanhoitajat olivat teho-osastolla koko ajan lapsen kanssa. Meillä oli lupa soittaa yöllä teholle, jos tulee huolestunut olo. Se helpotti oloa. Hyvä kohtelu oli ratkaisevaa jaksamisen kannalta.\nTutustuin sairaalassa äitiin, jolla on sydänvikainen poika. Keskusteluista hänen kanssaan oli suurta tukea ja apua, sillä lapsen teho-osastoaika on kaoottista päivästä toiseen suoriutumista.\nOlen yhä mukana lämminhenkisessä Facebook-ryhmässä, jossa sydänsairaiden lasten vanhemmat voivat keskustella ihan mistä vain mieltä painavasta asiasta.\nSydänlapset ja aikuiset ry:n tapahtumat ja leirit ovat olleet perheellemme tärkeitä. Olemme nähneet, että sydänlapsikin voi tehdä kaikkea, kiipeillä puissa ja ylittää rajoja.\nPuhuminen myös ystäville on tärkeää. Asiat pitää käydä läpi tavalla tai toisella.\nIkkunastamme näkyy meri. Sen seuraaminen ja luonnosta nauttiminen ovat antaneet lohtua vaikeina hetkinä.\nAlkuvaiheessa kriisi on niin kova, että ihminen ei välttämättä jaksa vuorovaikutusta, jota vertaistuki on. Ammattilaisen apu voi olla silloin paras ratkaisu. Näin oli myös minulle.\nSuurin voimavara on varmasti lapsi itse. Molemmat lapseni ovat iloni lähteitä.\nStiinan neuvo: Älä jää yksin\n– Yksin ei tarvitse jaksaa. Vertaistukea on tarjolla. Moni aristelee avun pyytämistä etenkin, jos lapsen tilanne on epävarma. Ei kehdata olla yhteydessä, jos ei vielä ole diagnoosia. Se ei ole edellytys vertaistuelle, pelkkä huoli lapsen terveydestä riittää. Ei tarvitse miettiä, onko tämä pieni vai iso vika, kaikista huolista voi ottaa yhteyttä.\nStiina Kiiveri on Sydänlapset ja -aikuiset ry:n Kymenlaakson alueosaston yhteyshenkilö\nSuomessa syntyy vuosittain noin 500 lasta, joilla on synnynnäinen sydänvika.\nHeistä noin 300 tarvitsee korjaavan sydänleikkauksen ja osa katetrointitoimenpiteen.\nEnsimmäinen synnynnäisestä sydänviasta kärsivä lapsi leikattiin Suomessa vuonna 1953.\nSen jälkeen leikkauksia on tehty yli 13 000 lapselle.\nKuvat: Mio Määttä ja Stiina Kiiverin kotialbumi\nSydänlapset- ja aikuiset ry:n verkkosivut