HaVM 6/2000 Valtioneuvoston selonteko kihlakuntauu... | EDILEX\nHaVM 6/2000 vp Valtioneuvoston selonteko kihlakuntauudistuksen toteutumisesta\n1. Yleisiä näkökohtia kihlakuntauudistuksesta\n2. Palvelujen saatavuus ja laatu sekä tehtävien hoitaminen kihlakunnittain\nPalvelutoimistot ja palvelupisteet\n3. Kihlakuntajako ja yhteistoiminta\n5. Yhteinen henkilöstö, tehtävät ja määräraha\n6. Tulosohjaus ja -johtaminen\nKihlakunnannimismies ja johtoryhmä\n7. Yhteenveto uudistuksen toteutuksesta ja kihlakuntahallinnon kehittämislinjauksia\nHaVM 6/2000 vp - VNS 1/1999 vp\nValtioneuvoston selonteko kihlakuntauudistuksen toteutumisesta\nEduskunta on 25 päivänä toukokuuta 1999 lähettänyt hallintovaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi valtioneuvoston selonteon kihlakuntauudistuksen toteutumisesta (VNS 1/1999 vp ). Eduskunta on 17.12.1999 päättänyt, että selonteon käsittelyä jatketaan vuoden 2000 valtiopäivillä.\nEduskunnan päätöksen mukaisesti lakivaliokunta on antanut asiasta lausunnon (LaVL 14/1999 vp), joka on otettu tämän mietinnön liitteeksi.\nkansliapäällikkö Juhani Perttunen , ylijohtaja Pekka Kilpi , poliisiylijohtaja Reijo Naulapää , ylitarkastaja Teemu Eriksson , sisäasiainministeriö\nosastopäällikkö, hallitusneuvos Tuomo Rapola , oikeusministeriö\nylijohtaja Jorma Karjalainen , valtiovarainministeriö\nhallitusneuvos Mikko Salmenoja , työministeriö\nvanhempi hallitussihteeri Juha Rossi , sosiaali- ja terveysministeriö\nosastopäällikkö Juhani Rantamäki , Kansaneläkelaitos\nylitarkastaja Jarmo Salminen , Verohallitus\nkansliapäällikkö Osmo Kurola , Lapin lääninhallitus\nkansliapäällikkö Timo K. Tikka , Etelä-Suomen lääninhallitus\nläänin poliisijohtaja Jorma Ahonen , kehittämispäällikkö Eeva-Liisa Ryynänen , Itä-Suomen lääninhallitus\nosastopäällikkö Monika Kastu-Häikiö , Länsi-Suomen lääninhallitus\nosastopäällikkö Arja Ylönen , Oulun lääninhallitus\nkihlakunnannimismies, poliisipäällikkö Mario Casagrande , Raaseporin kihlakunta\nkihlakunnannimismies Mikko Kosonen , Juvan kihlakunta\nnimismies Pentti Tuppurainen , Kuhmon kihlakunta\npoliisipäällikkö Uolevi Väre , Äänekosken kihlakunnanviraston poliisilaitos\npoliisipäällikkö Kari Heimonen , Koillis-Savon kihlakunnanviraston poliisilaitos\nkihlakunnannimismies, poliisipäällikkö Markku Luoma , vanhempi konstaapeli Jaakko Ventelä , Seinäjoen kihlakunta\nkihlakunnannimismies, poliisipäällikkö Heikki Kössi , Kiteen kihlakunta\nkihlakunnannimismies, poliisipäällikkö Ossi Pippuri , Ilomantsin kihlakunta\npoliisipäällikkö Kai Markkula , Joensuun kihlakunnan poliisilaitos\nkihlakunnannimismies, poliisipäällikkö Antero Puisto , Kauhajoen kihlakunta\njohtava kihlakunnansyyttäjä Martti Porvali , Äänekosken kihlakunnanviraston syyttäjäosasto\njohtava kihlakunnansyyttäjä Claes-Henrik Björkman , Raaseporin kihlakunnanviraston syyttäjäosasto\nkihlakunnansyyttäjä Reijo Rapo , Koillis-Savon kihlakunnan syyttäjäosasto\njohtava kihlakunnansyyttäjä Matti Tolvanen , Joensuun kihlakunnan syyttäjänvirasto\nkihlakunnanvouti Reijo Heikkinen , Äänekosken kihlakunnanviraston ulosotto-osasto\nkihlakunnanvouti Robert Rikberg , Raaseporin kihlakunnanviraston ulosotto-osasto\njohtava kihlakunnanvouti Kalervo Turpeinen , Joensuun kihlakunnan ulosottovirasto\nkihlakunnanvouti Pekka Veijalainen , Kiteen kihlakunnanviraston ulosotto-osasto\nmaistraatin päällikkö, henkikirjoittaja Tapani Kovalaine , Joensuun maistraatti\nmaakunta-asiamies Antti Iso-Koivisto , Suomen Kuntaliitto\nmaakuntajohtaja Hannes Kemppainen , Kainuun liitto\nkaupunginjohtaja Silja Hiironniemi , Alavuden kaupunki\nhallintojohtaja Jaakko Turunen , Kiteen kaupunki\nkunnanjohtaja Harri Mattila , Alahärmän kunta\nkunnanjohtaja Jarmo Muiniekka , Ilomantsin kunta\nvarapuheenjohtaja Kyösti Kerälä , Suomen Poliisijärjestöjen Liitto ry\npuheenjohtaja, läänin poliisijohtaja Mikko Paatero , Poliisin lääninjohdon viranhaltijat ry\npuheenjohtaja, kihlakunnannimismies, poliisipäällikkö Tapani Tiilikainen , I varapuheenjohtaja, kihlakunnannimismies, kihlakunnanvouti Antero Tuomi , Suomen Nimismiesyhdistys ry\nhallituksen jäsen, käräjäoikeustuomari Pekka Louhelainen , Käräjäoikeustuomarit ry\nasianajaja Pentti Koski , Suomen Asianajajaliitto ry\npuheenjohtaja Juhani Toukola , Suomen Kihlakunnan Voudit ry\npuheenjohtaja Heikki Pesonen , Avustavat ulosottomiehet ja haastemiehet ry\navustava ulosottomies Jarmo Savela , Suomen ulosottoapulaisten yhdistys ry\nhenkikirjoittaja Jorma Viljanen , Suomen Henkikirjoittajayhdistys ry\npuheenjohtaja, osastosihteeri Anneli Vilmi , Oikeushallinnon henkilökunta OHK ry\nprofessori Juha Vartola\nhallintotieteiden lisensiaatti Jari Stenwall\nLisäksi Svenska Finlands folkting, Kansaneläkelaitos, kihlakunnannimismies, poliisipäällikkö Bo-Sanfrid Höglund, Pietarsaaren kihlakunta, Raaseporin maistraatti, nimismies Heikki Karhu, Inari-Utsjoen kihlakunta, rikoskomisario Pentti Koski, Vakka Suomen poliisilaitos, kihlakunnanvouti Jaakko Hokka, Loimaan kihlakunnanvirasto, Pohjois-Karjalan liitto, Varsinais-Suomen liitto, kaupunginjohtaja Paavo Salli, Vammalan kaupunki, Kannuksen kaupunki, Halsuan kunta, Kaustisen kunta, Perhon kunta, Ullavan kunta, Lestijärven kunta, Toholammin kunta, Vetelin kunta ja Suomen Kuntajohtajat ry ovat antaneet kirjalliset lausunnot.\nValtion paikallishallintoa koskeva kihlakuntauudistus tuli voimaan vuoden 1996 joulukuun alusta. Kihlakuntahallinnon lakiperustan muodostavat valtion paikallishallinnosta annettu laki sekä kihlakunnittain tehtäviä hoitavien eri toimialojen erillislait. Hallituksen esityksen laiksi poliisin hallinnosta annetun lain muuttamisesta (HE 86/1995 vp) käsittelyn yhteydessä eduskunta edellytti muun muassa, että hallitus huolehtii kihlakuntauudistuksen toimeenpanon tarkasta seurannasta ja että se antaa vuoden 1999 loppuun mennessä selonteon uudistuksen toteutumisesta (HaVM 13/1995 vp). Seurannassa edellytettiin otettavan huomioon muun ohella eri toimialojen palvelujen riittävä ja tasapuolinen saatavuus maan eri osissa, erityisesti poliisi-, ulosotto- ja syyttäjäntehtävien järjestäminen ja hoitaminen kihlakunnittain, yhteistoiminnan laatu ja laajuus, eri toimialojen yhteistoiminta-alueiden keskinäinen alueellinen yhteneväisyys ja yhteisen avustavan henkilöstön riittävyys. Selonteko perustuu tähän eduskunnan hyväksymään lausumaan.\nJoulukuun 1 päivänä 1996 voimaan tullut kihlakuntauudistus on toteutettu pitkähkön ja monivaiheisen valmistelun jälkeen valtion paikallishallinnon kehittämisen perusteista annetulla puitelailla (126/1992) ja sitä täydentävillä poliisin hallintoa (156/1996) sekä kihlakunnansyyttäjiä (195/1996) ja ulosottomiehiä (197/1996) koskevilla toimialakohtaisilla laeilla. Kokonaisuuteen kuuluu lisäksi myös maistraatteja koskeva toimialakohtainen laki (166/1996).\nUudistus merkitsi siirtymistä perinteisestä nimismiesjärjestelmästä hallintomalliin, jossa poliisi-, syyttäjä- ja ulosottotoimi hoidetaan toiminnallisesti itsenäisesti joko kihlakunnanvirastoissa tai eri tehtäväkokonaisuuksia varten perustetuissa erillisvirastoissa.\nPuitelain ja toimialakohtaisen lainsäädännön suhde määräytyy siten, että puitelakia noudatetaan siltä osin kuin toimialakohtaisessa lainsäädännössä ei ole toisin säädetty. Puitelakia ja toimialakohtaista lainsäädäntöä on sovellettava kihlakuntauudistuksessa toisiaan täydentävinä. Paikallishallintolain mukaan määräytyvät siten ainakin paikallishallinnon järjestämisen tavoitteet ja kihlakuntien aluejako, kihlakunnanvirastojen organisaatiomuodot — yhtenäisvirastot ja erillisvirastot — sekä kihlakunnannimismiehen asema kihlakunnanviraston päällikkönä.\nKihlakuntauudistuksen tavoitteita ovat puitelain 2 §:n mukaan:\npalvelujen laadun parantaminen,\nkansalaisten oikeusturvan parantaminen,\npalvelujen riittävän ja tasapuolisen saatavuuden turvaaminen maan eri osissa sekä\ntoimintojen kokoamiselle yhteen,\npäätösvallan siirtämiselle paikallistasolle ja\npalvelujen taloudelliselle tuottamiselle.\nPuitelain 3 §:n 2 momentin mukaan kihlakuntia muodostettaessa tulee ottaa huomioon eri alueiden erityispiirteet, kuten asukasmäärä, asukastiheys, alueen laajuus, liikenneyhteydet ja kieliolot niin, että syntyvät edellytykset kihlakuntauudistuksen tavoitteiden saavuttamiselle. Puitelain perusteluissa korostetaan tavoitetta turvata palvelujen riittävä ja tasapuolinen saatavuus maan eri osissa (HaVM 13/1991 vp). Käsiteltävänä olevaan selontekoon johtaneessa eduskunnan hyväksymässä lausumassa on myös keskeisesti kysymys kansalaisten palvelujen turvaamisesta.\nSekä puitelain että myös toimialakohtaisen lainsäädännön mukaan paikallinen poliisi-, ulosotto- ja syyttäjäntoimi on järjestettävä kihlakunnittain. On selvää, että eri toimialojen tehtävien järjestämisessä kihlakunnittain on samalla otettava huomioon myös eri toimialoja koskevina puitelain 2 ja 3 §:n säännökset kihlakuntauudistuksen tavoitteista kihlakuntajaon ja sen mukaan hoidettavien tehtävien perusteina. Ei voida ajatella, että kihlakuntajako olisi irrallaan siitä, miten kihlakunnissa hoidetaan valtion paikallishallinnon tehtävät. Kihlakuntauudistuksen laissa säädetyt tavoitteet on otettava huomioon muun muassa toimialakohtaisten lakien yhteistoimintaa koskevien säännösten soveltamisessa. Edellä lausuttu on otettu huomioon jäljempänä tässä mietinnössä esitetyissä kannanotoissa.\nKihlakuntia on koko niiden toiminnan ajan ollut 90, joista 13:ssa toimivat kihlakunnan erilliset virastot ja muissa kihlakunnanvirastot. Kihlakunnanvirastoista 22:ssa toimivat kaikki yksiköt. Kolmen yksikön kihlakunnanvirastoja on 30, kahden yksikön 17 ja yhden yksikön kihlakunnanvirastoja on 8.\nPalvelujen saatavuutta ja laatua on arvioitava keskeisesti kansalaisten näkökulmasta. Kuten edellä 1. kohdassa lausutusta ilmenee, kysymystä on tarkasteltava paitsi kokonaisuutena myös eri toimialojen osalta. Toimialojen on kannettava vastuuta osaltaan myös kokonaisuuden palveluista erityisesti kihlakunnanvirastoissa. Muussa tapauksessa keskeinen osa uudistuksen lakiperusteisista tavoitteista voi jäädä asianmukaisesti huomioon ottamatta.\nHallinnon järjestämistavalla on luonnollisesti merkitystä myös asiakkaan kannalta. Selkeänä lähtökohtana tulee kuitenkin olla, että palvelut järjestetään ensisijaisesti yhteiskunnallisten tarpeiden mukaan, mihin hallinnolliset ratkaisut toissijaisina — vaikkakin sinänsä tärkeinä — sopeutetaan.\nEri toimialojen palvelut eroavat toisistaan luonteensa, tuotantomenetelmien ja kysynnän osalta. Eri sektoreiden asiakaskontaktit ovat myös erilaisia. Kihlakunnanvirastojen toimialojen palvelujen laatu on arviointitutkimuksen mukaan uudistuksen seurauksena parantunut tai pysynyt ennallaan. Tämä johtuu pääasiassa toimialojen eriytymisestä, joka on antanut henkilöstölle entistä paremmat mahdollisuudet erikoistua tiettyihin tehtäviin.\nKihlakunnanvirastojen yksiköiden toimialoilla oikeusturva on erityisen merkittävä laadun kriteeri. Arviointitutkimuksen mukaan uudistuksen yhteydessä on onnistuttu säilyttämään ja jopa parantamaan kansalaisten oikeusturvaa.\nSelonteon mukaan palvelujen saatavuus on jonkin verran heikentynyt viime vuosina. Hallintopalvelujen saatavuutta on kuitenkin parantanut palveluverkon laajuus. Kihlakunnanvirastojen palvelupisteiden määrä kasvoi uudistuksen alkuvaiheessa. Myös uudistuksen edetessä palveluverkko on kokonaisuutena tihentynyt. Palvelutoimistoja ei ole juurikaan lakkautettu ja yhteispalvelujen myötä on syntynyt jonkin verran uusia palvelupisteitä. Palvelujen sisältö on kuitenkin palvelupisteissä heikentynyt, kun palveluvalikoimaa on osin supistettu ja aukioloaikoja lyhennetty.\nPoliisilla on yksikkö jokaisessa kihlakunnassa. Selonteon mukaan palveluiden saatavuuden lievä heikentyminen kokonaisuutena tarkastellen johtuu pääasiassa poliisin resurssivajeesta. Poliisin osalta varsinaiset poliisipalvelut ovatkin kansalaisten huolenaiheena.\nValiokunta toteaa, että poliisipiirien koon ja yhteistoiminta-alueiden kasvaessa poliisipalvelujen saatavuus on heikentynyt osassa maata. Piirien koon kasvattaminen ei olekaan ratkaisu poliisipalveluiden tasapuolisen saatavuuden turvaamiseksi. Ratkaisua on etsittävä ensisijaisesti henkilöstövajeen poistamisesta. Resurssipula johtuu osittain siitä, että 1990-luvun laman myötä poliisin avoimeksi tulleista viroista huomattava osa on jouduttu jättämään täyttämättä. Samalla on myös koulutusmääriä vähennetty, mikä on vaikeuttanut avoimien virkojen täyttämistä, vaikka koulutusta on nyttemmin taas lisätty.\nValiokunta pitää välttämättömänä, että täyttämättömistä viroista ja muista seikoista johtuva resurssivaje taloudellisine vaikutuksineen arvioidaan ensi tilassa perusteellisesti. Valiokunnan käsityksen mukaan avoinna olevien virkojen täyttämisen lisäksi taloudellisilta vaikutuksiltaan varsin kohtuullisella resurssilisäyksellä voidaan hyväksyttävästi tyydyttää kansalaisten poliisipalveluita koskevat perustellut tarpeet koko maassa.\nVaikka poliisitoimen palvelujen laatua on voitu osaksi lisätä, laadulla on merkitystä vain, jos palveluja on kansalaisten saatavilla. Palvelujen saatavuus liittyy myös kansalaisten oikeusturvaan.\nPoliisitoimen osalta kihlakuntien välillä on toteutettu erilaisia yhteistoimintajärjestelyitä. Hälytyskeskusjärjestelyt ja eräät vakavan rikollisuuden tutkintajärjestelyt ovat hyviä esimerkkejä poliisin yhteistoimintajärjestelyistä. Osittain yhteistoimintajärjestelyissä on kuitenkin voimassa oleva lainsäädäntö huomioon ottaen menty liian pitkälle.\nPoliisitoimi on hoidettava kihlakunnittain ja kussakin kihlakunnassa paikallista poliisitointa johtaa kihlakunnan poliisipäällikkö tai poliisin hallinnosta annetun lain 6 a §:n mukaisesti nimismies. Tässä yhteydessä valiokunta viittaa apulaisoikeuskanslerin päätökseen 16.9.1999 (Dnro 29/51/98), jossa apulaisoikeuskansleri katsoo, että eräiden Oulun lääninhallituksen virkamiesten antamat määräykset merkitsivät käytännössä sitä, että Kuhmon kihlakunnan ulosotto- ja poliisitoimi johdettiin Kajaanin kihlakunnanviraston virkamiesten toimesta. Kuhmon kihlakunnanviraston nimismiehen viranhoitoa koskevat usealle henkilölle yhdellä kertaa annetut määräaikaiset määräykset ovat olleet apulaisoikeuskanslerin päätöksen mukaan poliisin hallinnosta annetun lain 6 a §:n erityissäännökseen perustuvan valtioneuvoston yleisistunnon 3.4.1996 tekemän päätöksen vastaisia. Apulaisoikeuskanslerin päätöksessä todetaan muun muassa seuraavaa: "Se, että hallintoviranomainen omalla toiminnallaan pyrkisi lainsäätäjän ja ylempien viranomaisten, tässä tapauksessa valtioneuvoston yleisistunnon, kannanotoista poikkeaviin mielestään parempiin käytännön hallintoratkaisuihin, ei ole hyväksyttävää."\nPoliisipalveluiden saatavuutta on osassa kihlakuntia heikennetty myös kihlakunnissa tehdyillä omilla ratkaisuilla. Esimerkkinä voidaan mainita poliisimiesten palveluspaikan siirtäminen palvelutoimistosta, lähinnä entisen nimismiespiirien toimitiloista, kihlakunnan keskuspaikkaan. Palvelujen saatavuutta heikentävää kehitystä on saattanut tapahtua myös siten, että tosiasiallisesti on kannustettu poliisimiesten siirtymistä keskuspaikkaan. Asiantuntijakuulemisessa on tuotu esiin myös toisenlaisia ratkaisuja, joissa ylläpitämällä palvelutoimistojen poliisivahvuutta on kyetty säilyttämään yhteys kansalaisiin ja turvaamaan poliisipalvelut koko kihlakunnassa. Tämä on myös kyetty tekemään poliisitoimen hallinnon ja toiminnan tehokkuuden kärsimättä.\nJoulukuun 1 päivänä 1996 voimaantullut kihlakuntauudistus ja valtakunnansyyttäjänviraston perustaminen 1 päivänä joulukuuta 1997 ovat syyttäjäntoimen kannalta merkittäviä tapahtumia. Syyttäjäntoimessa mahdollisuudet henkilöstön ammatilliseen erikoistumiseen ovat lisääntyneet selvästi ja ne on myös käytetty hyväksi. Erikoistuminen näkyy palvelujen laadun paranemisena. Tällä on ollut erityisen suuri merkitys syyttäjien kannalta.\nLakivaliokunnan lausunnon mukaan syyttäjälaitoksen ja ulosottolaitoksen kannalta tarkasteltuna palveluiden laatu on tärkeämpi kuin niiden läheisyys.\nSanottu ei luonnollisestikaan merkitse sitä, etteikö poliisin ja syyttäjän yhteistyö esitutkinnassa olisi tärkeä asia. Tällä puolestaan on osaltaan yhteys palvelujen läheisyyteen, kun otetaan huomioon, että poliisin on voitava tuottaa palvelunsa myös syrjäisimmille alueille. Käytännön toimiva yhteistyö edellyttää siten syyttäjän ja poliisin fyysistä läheisyyttä.\nSyyttäjän palvelujen saatavuus liittyy myös asianomistajan puhevallan käyttämiseen rikosprosessissa. Lisäksi syyttäjiä on saadun tiedon mukaan ohjattu käyttämään ratkaisuvaltaansa — erityisesti nuorten osalta — pehmeämmin ja ohjaavammin muun muassa siten, että syyttäjä kutsuu nuoren kuultavakseen ja tekee ratkaisunsa esimerkiksi syyttämättä jättämisestä tai huomautuksen antamisesta tässä yhteydessä. Näin ollen syyttäjät eivät ole asiakkaiden kanssa tekemisissä pelkästään oikeudenkäynneissä.\nVoimassa olevan lainsäädännön mukaan myös syyttäjäntoimi on järjestettävä kihlakunnittain. Ennen kihlakuntauudistusta maassa oli 233 syyttäjäpiiriä. Uudistuksen myötä niitä on Ahvenanmaan lisäksi 77, joista erillisvirastoja on 13 ja kihlakunnanviraston syyttäjäosastoja 64. Syyttäjäosastoa ei ole 13 kihlakunnassa, vaan toisen kihlakunnan syyttäjäyksikkö hoitaa syyttäjän tehtävät niiden alueella. Selonteon mukaan kihlakuntajakoon perustuvat syyttäjien toimialueet ovat liian pieniä syyttäjien toiminnallisiin tarpeisiin nähden, minkä vuoksi on vuonna 1998 toteutettu yhteistoimintajärjestelyt, joilla maa on jaettu 40 syyttäjien yhteistoiminta-alueeseen.\nLakivaliokunnan lausunnossa todetaan, että resurssipula on johtanut myös siihen, että niin poliisitoimessa kuin syyttäjäntoimessa on jouduttu tekemään yhteistoimintajärjestelyitä, joita voidaan pitää paikallishallintolain hengen vastaisina, mutta välttämättöminä käytännön työjärjestelyjen hoitamiseksi.\nHallintovaliokunta katsoo, että syyttäjäntoimen yhteistoimintajärjestelyt ovat jo niin laajat, että syyttäjän tehtävä ja sen edellyttämät palvelut huomioon ottaen on kyseenalaista, hoidetaanko syyttäjäntoimen tehtävät kaikilta osin voimassa olevan laisäädännön tarkoittamalla tavalla kihlakunnittain. Vuoden 1998 yhteistoimintajärjestelyistä saadut kokemukset ovat kuitenkin vielä niukat. Saadun selvityksen perusteella on myönteisenä seikkana todettava, että syyttäjien toimipaikat, joissa syyttäjät myös työskentelevät, ovat kuitenkin yleensä jääneet niihinkin kihlakuntiin, joiden syyttäjäntoimi hoidetaan yhteistoiminnassa toisen kihlakunnan kanssa. Tämä seikka on lieventänyt edellä mainittua ongelmaa. Hallintovaliokunta kiinnittää huomiota siihen, että myös syyttäjäntoimen asianmukaisista resursseista on huolehdittava.\nSuomessa poliisi huolehtii ja vastaa rikosten esitutkinnasta. Syyttäjä suorittaa itsenäisesti ja riippumattomasti syyteharkinnan. Molempien viranomaisten yhteistoiminta on tarpeellista ja tärkeää. Tässä yhteydessä on syytä todeta, että edellä mainitusta perustavaa laatua olevasta toimivallanjaosta on tarpeen pitää kiinni. Kummankaan viranomaistahon riippumattomuutta ja itsenäisyyttä ei pidä asettaa kyseenalaiseksi. Jos syyttäjä johtaisi esitutkintaa, voitaisiin asettaa epäilyksenalaiseksi syyttäjän mahdollisuus itsenäiseen syyteharkintaan ja puolueettomaan toimintaan rikosprosessissa. Nämä kysymykset puolestaan liittyvät kansalaisen oikeusturvaan.\nHallintovaliokunta kiinnittää lakivaliokunnan tavoin huomiota siihen, että kihlakuntajako ja käräjäpiirit on tarpeen saada ajan myötä yhteneviksi niin, että käräjäpiiri muodostuu yhdestä tai useammasta kihlakunnasta.\nYhtenäisvirastokihlakunnista ulosottoyksikkö toimii 56 kihlakunnassa ja 13 erillisessä virastossa. Näin ollen 21 kihlakunnassa ulosottotehtävät hoidetaan yhteistoiminnassa jonkin muun kihlakunnan ulosottoyksikön kanssa. Ainoastaan Kuopion seudun kihlakunnan erillisvirastona toimivassa ulosottovirastossa hoidetaan useamman kuin kahden kihlakunnan ulosottotehtäviä.\nKihlakuntauudistuksen myötä myös ulosottotoimen palvelujen laatu on parantunut päätoimisine ulosottomiehineen. Ulosottotointa on kehitetty ja uusia valtuuksia on annettu ulosottomiehille ja avustaville ulosottomiehille. Erikoisperintäyksiköitä on muodostettu rikoshyödyn jäljittämiseen ja taisteluun harmaata taloutta vastaan.\nMyös ulosotto toimii uudistuksen jälkeen entistä suuremmilla toimialueilla, mikä johtuu tehtävien eriyttämisen vaatimista entistä suuremmista asiamääristä. Lisäksi näitä palveluja tarjoavien toimipaikkojen määrä on pienentynyt.\nValiokunta katsoo, ettei ulosoton osalta voida mennä voimassa olevan lainsäädännön nojalla syyttäjäntoimen yhteistoimintajärjestelyitä vastaavaan ratkaisuun. Tähän vaikuttavat ulosottotoimen palvelutarpeet ja se seikka, että kihlakuntauudistuksessa on turvattava myös paikallishallintopalvelujen kokonaisuus. Ulosotossa yhteistoiminta ei tehtävien laatu ja niiden valvontaan liittyvät näkökohdat huomioon ottaen voi käytännössä tulla kysymykseen kuin enintään kahden kihlakunnan välillä. Ulosottomiehen valvontatehtävän hoitaminen edellyttää säännöllistä ja henkilökohtaista kanssakäymistä valvottavan henkilöstön kanssa. Valvonta luonnollisesti vaikeutuu valvottavien määrän ja etäisyyksien kasvaessa.\nUlosoton nykyisiä yhteistoimintajärjestelyitä ei voida kihlakuntauudistuksen tavoitteet ja voimassaoleva lainsäädäntö huomioon ottaen juurikaan laajentaa. Valiokunnan käsityksen mukaan yhteistoiminnan laajentamisesta tulee pidättäytyä kokonaan. Suuret yksiköt eivät välttämättä ole tehokkaampia kuin pienet.\nMaistraattien palveluverkko on tihentynyt eräiden palveluiden osalta kihlakuntauudistuksen yhteydessä. Tämä johtuu siitä, että lääninhallituksen määräämiä peruspalveluja on tarjolla jokaisessa kihlakunnassa. Lisäksi useissa kihlakunnanvirastojen palvelutoimistoissa ja -pisteissä on maistraattien lomakejakelua ja joissakin myös niiden henkilökuntaa. Maistraattien oma palveluverkosto säilyi uudistuksessa ennallaan.\nYhtenäisvirastokihlakunnista maistraatti on 24:ssä. Maistraateilla on kuitenkin omia rekisterihallinto- ja muita tehtäviä hoitavia palveluyksiköitä tämän lisäksi 21 kihlakunnassa.\nMaistraatit ovat tehtävien kehityksen myötä saamassa entistä enemmän yleishallintoviranomaisen roolin. Tämän kehityksen voidaan arvioida johtavan siihen, että maistraatit ovat vastaisuudessa nykyistä enemmän mukana kihlakuntajärjestelmän ja yhteispalvelun kehittämisessä.\nNimismiesjärjestelmä on osoittautunut hyvin toimivaksi Lapin läänin erityisolosuhteissa, eikä ole nähtävissä, millä muulla tavoin tuon laajan läänin alueella voitaisiin poliisi-, ulosotto- ja syyttäjätoimi tehokkaammin järjestää. Nykyiseen nimismiesjärjestelmään ei tulekaan tehdä supistuksia.\nPalvelutoimistoja ja -pisteitä on eniten kihlakunnissa, jotka muodostuvat useista kunnista, mikä viittaa palveluverkon paikallisesti tarkoituksenmukaiseen rakenteeseen. Kuntakeskukset, joissa palvelukeskukset useimmiten sijaitsevat, ovat asiakkaalle luonnollisia asiointipaikkoja. Palvelutoimistojen ja -pisteiden palveluvalikoima vaihtelee varsin paljon, mutta kaikissa niissä on edustettuna poliisi ja noin 60 prosentissa on myös ulosoton palveluita. Tällä hetkellä palveluverkko on selonteon mukaan pääsääntöisesti riittävän tiheä. Palvelutoimistoa voidaan valiokunnan käsityksen mukaan luonnehtia siten, että siinä toimii sekä poliisin että ulosottotoimen henkilöstöä. Palvelupisteessä on vastaavasti työssä vain yksittäisiä virkamiehiä, eikä se välttämättä ole avoinna koko virka-aikaa. Valiokunta kiinnittää huomiota näiden käsitteiden määrittelyn täsmentämiseen.\nKihlakunnanvirastojen palvelutoimistojen ja ‐pisteiden palveluvalikoimaa ja aukioloaikoja on paikoitellen supistettu. Supistukset aiheuttavat helposti vähenevien palvelujen kierteen. Palveluvalikoimaa ja aukioloaikoja on supistettu kysynnän vähäisyyden vuoksi, supistukset puolestaan ovat vähentäneet palvelujen kysyntää entisestään.\nPalvelujen saatavuus riippuu palvelumenetelmistä, resursseista, yhteistyöstä ja toimijoiden yleisistä mahdollisuuksista järjestää palveluja koko kihlakunnan alueella.\nHallintopalvelujen saatavuuden turvaamiseksi koko maassa on otettava hallinnon eri toimialojen palveluverkon ylläpitäminen ja luominen erityisesti kehittämisen kohteeksi. Kihlakunnanvirastojen omat palvelutoimistot ja -pisteet sekä yhteistyö muiden valtion paikallistason toimijoiden sekä kuntien kanssa yhteispalveluiden lisäämiseksi ovat keskeisiä keinoja palveluverkon ylläpitämiseksi. Erityisesti poliisipalvelujen saatavuus on kuitenkin selvästi riippuvainen poliisin omista resursseista, eikä hallintopalveluverkon ylläpitäminen ratkaise näiden palvelujen saatavuuden turvaamista.\nSelonteon mukaan kihlakuntajaon kehittämisen tavoitteena ovat toimintakykyiset kihlakunnat, jotka pystyvät itsenäisesti vastaamaan keskeisistä palveluistaan. Tällä hetkellä jotkut kihlakunnat eivät pysty tähän, minkä vuoksi yhteistoimintajärjestelyt ovat tarpeen. Selonteon mukaan onkin olemassa riski, että yhteistoimintajärjestelyt voivat mitätöidä kihlakuntajakoa, ellei jakoa kehitetä siten, että kihlakuntien edellytykset itsenäiseen toimintaan paranevat. Selonteossa katsotaan, että tämä merkitsee kihlakuntien määrän vähentämistä.\nSelonteossa todetaan edelleen, että yhden osaston kihlakunnanvirastot eivät käytännössä täytä kihlakunnanviraston keskeisiä kriteerejä. Itsenäinen palveluista vastaaminen ja yhteisten toimintojen tehokas hoitaminen sekä etujen saaminen niistä edellyttävät selonteon mukaan useamman osaston kihlakunnanvirastoja.\nHallintovaliokunta toteaa, että lain nojalla jokaisessa kihlakunnassa on oltava poliisipäällikkö, joka johtaa paikallista poliisilaitosta. Kihlakunta on siten poliisipiirijaon peruste, eikä poliisitoimen täydellinen yhteistoiminta ole mahdollista. Yhteistoiminnan tarkoitus on tukea kihlakunnan poliisitointa sen perustan ollessa kihlakunnan omissa toiminnoissa. Myös ulosotto- ja syyttäjäntoimi on hoidettava kihlakunnittain. Ei ole hyväksyttävää yhteistoimintajärjestelyin mitätöidä puitelain 2 §:n perusajatusta palvelujen kokoamisesta niiden saatavuuden turvaamiseksi. Paikallishallinnon kannalta on vaarallisinta, jos kihlakuntien erilaiset palvelut siirretään yksi kerrallaan pois.\nValiokunta joutuu toteamaan, että kihlakuntauudistuksen käytännön toimeenpano on osittain poikennut siitä, mitä uudistusta koskevaa lainsäädäntöä säädettäessä tarkoitettiin.\nKihlakuntauudistuksen toimeenpanossa keskeisenä ongelmana on ollut, että poliisi-, ulosotto- ja syyttäjäntoimen yhteistoimintajärjestelyitä on toteutettu toisistaan riippumatta ja tarkastelematta toimenpiteiden vaikutusta kunkin yksittäisen kihlakunnan osalta puitelain 2 §:n tavoitteiden valossa ja ottaen samalla huomioon, että eri tehtävät hoidetaan kihlakunnittain.\nVastaisuudessa on lisättävä olennaisesti keskushallinnon tason yhteistyötä arvioitaessa eri toimialojen tehtävien hoitamista kihlakuntajärjestelmässä. Yhteistoimintaratkaisutkin on tarpeen muussa tapauksessa viedä valtioneuvoston yleisistunnon ratkaistavaksi lain muutoksella. Tällä hetkellä erityisen epätyydyttävää on, että poliisin yhteistoimintajärjestelyistä voidaan päättää virkamiestasolla.\nKun kihlakuntien välisellä yhteistyöllä on rajoituksensa, on arvioitava laadukkaiden palvelujen saatavuutta kihlakuntajaon mahdollisten muutosten näkökulmasta. Tällaiset muutokset on tämän vuoksi kussakin yksittäistapauksessa harkittava tarkkaan. Kihlakunnan yhdistäminen toisen kihlakunnan kanssa on viimeinen vaihtoehto. On pohdittava perusteellisesti myös jokaisen ratkaisun seurausvaikutuksia eri näkökohdat huomioon ottaen pitemmällä aikavälillä, jottei samalla aiheuteta jonkin toisen kihlakunnan lakkauttamistarvetta. Alueelliset näkökohdat, paikalliset olosuhteet ja kansalaisten palvelujen turvaaminen huomioon ottaen valiokunta pitää hyväksyttävänä myös sellaista pääsäännöstä poikkeavaa palvelujen tuotantotapaa, jossa kihlakunnassa hoidetaan vain poliisitoimi muiden tehtävien perustuessa tasoltaan hyväksyttävään yhteistoimintaan. Myös laissa sallittua nimismiesjärjestelmää on voitava hallintovaliokunnan hallituksen esitystä poliisin hallinnosta annetun lain muuttamisesta (HE 86/1995 vp) koskevassa mietinnössä (HaVM 13/1995 vp) mainituin perustein käyttää kihlakunnan lakkauttamisen sijasta.\nValtioneuvosto teki periaatepäätöksen valtion paikallisten aluejaotusten selkeyttämisestä ja yhtenäistämisestä 4.11.1999. Kun valtion paikallisia aluejakoja yhtenäistetään kihlakuntajakoon, sen merkitys valtion paikallisena perusaluejakona korostuu entisestään.\nHallintovaliokunta yhtyy lakivaliokunnan tavoin selonteossa omaksuttuun kantaan siitä, että yhtenäisvirastot tai erillisvirastot eivät ole itsessään hyviä tai huonoja virastomalleja. Sen vuoksi on asianmukaista, että käytännön työskentelyä jatketaan nykyisen virastotyyppejä koskevan jaotuksen mukaisesti. Keskustelua virastotyyppien muuttamisesta ei ole kihlakuntien työrauhan turvaamiseksi enää syytä jatkaa.\nYhteisen henkilöstön tehtävät vaihtelevat kihlakunnanvirastoissa melko paljon. Osassa kihlakuntia yhteinen henkilökunta hoitaa muitakin kuin yhteisiä tehtäviä. Tämä on uudistuksen periaatteiden mukaista.\nValiokunta korostaa yhteisen henkilöstön merkitystä kihlakuntauudistuksessa. On tärkeää, että yhteiselle henkilöstölle osoitetaan osastojen tukitehtävinä mahdollisimman laajasti taloushallinnon, henkilöstöhallinnon ja yleishallinnon tehtäviä. Kihlakunnanvirastojen yhteisen henkilöstön tehtävien yhtenäistäminen ja aseman vakiinnuttaminen sekä mahdollisuuksien mukaan tehtävien laajentaminen ovat välttämättömiä kehittämiskohteita kihlakunnanvirastoissa. Tähän mennessä yhteisten tehtävien määrittelyyn ovat vaikuttaneet muun muassa niihin käytettävissä olleet henkilöresurssit.\nKihlakunnanvirastojen yhteinen määräraha on ollut riittämätön määriteltyihin yhteisillä määrärahoilla katettaviin toimintoihin nähden. Kihlakunnanvirastoissa on runsaasti muun muassa toimitilojen uudistamistarvetta. Tarve on syntynyt uudistuksen valmisteluaikana, jolloin toimitilojen uudistamisesta pidättäydyttiin, jottei tehtäisi epätarkoituksenmukaisia ratkaisuja. Lisäksi kihlakunnanvirastojen tietotekniikka ja tietoliikennehankkeet ovat kärsineet määrärahojen vähäisyydestä. Kihlakunnanvirastojen toimialoilla on runsaasti tarvetta tietoliikenteen ja tietojenkäsittelyn hyväksikäytön kehittämiseen.\nYhteisen määrärahan riittämättömyys ja tulkintaongelmat ovat aluksi vaikeuttaneet kihlakunnanvirastojen toimintaa, mutta uudistuksen edetessä vaikeudet ovat vähentyneet.\nYhteisen määrärahan käyttöalan keskeisenä sisältönä ovat yhteisen henkilöstön palkkausmenot sekä kihlakunnanvirastojen toimitilojen ja muun aineellisen infrastruktuurin ylläpitäminen. Valiokunta on saanut yksityiskohtaisen selvityksen yhteisen määrärahan käyttötarkoituksista. Valiokunta esittää määrärahan käytön laajentamista muun muassa työkykyä ylläpitävään toimintaan.\nValiokunta on valtion talousarviosta valtiovarainvaliokunnalle antamissaan lausunnoissa painottanut yhteisen määrärahan tarpeellisuutta ja riittävyyttä (esimerkiksi HaVL 6/1999 vp). Liian pieni määräraha vaikeuttaa yhteistyötä paikallistasolla.\nYhteisen määrärahan käyttöalan laajentaminen ja yhteiseen määrärahaan liittyvän ohjauksen yhteensovittaminen osastojen omien määrärahojen ja niihin liittyvän ohjauksen kanssa ovat myös välttämättömiä kehittämiskohteita kihlakuntahallinnossa.\nKaikkiaan kihlakunnanvirastojen yhteisen määrärahan ja yhteisen henkilöstön käyttöä koskeneet ongelmat ovat kihlakuntauudistuksen kannalta kuitenkin melko marginaalisia. Nämä ongelmat on poistettava eri hallinnonalojen ja ‐tasojen yhteistyöllä.\nKihlakunnanvirastojen tulosohjaus tapahtuu siten, että jokaista toimialaa ohjaa sen oma hallinto ja yhteisen määrärahan osalta tulosohjaus kulkee sisäasiainministeriöistä lääninhallituksien kautta kihlakunnanvirastoihin. Syyttäjien ohjaus on kuitenkin järjestetty suoraan valtakunnansyyttäjänvirastosta paikallistasolle. Hallinnonalojen oma ohjaus on melko selväpiirteistä järjestelyiltään, mutta kokonaisuuden kannalta erilaiset ohjauskulttuurit ja ohjaustiet ovat osoittautuneet jossakin määrin ongelmallisiksi.\nTulosohjauksessa lääninhallituksilla on keskeinen rooli. Lääninhallitukset ovat kokeneet suuria muutoksia, mikä on hidastanut uusien moitteettomasti toimivien käytäntöjen syntymistä. Saadun selvityksen mukaan tällä hetkellä ohjauskäytännöt ovat paremmat kuin selonteon valmisteluun liittyneenä seuranta-aikana. Valiokunta korostaa tässäkin kohdin eri osapuolten vastuullista yhteistyötä ongelmien poistamiseksi.\nKihlakunnannimismies johtaa kihlakunnanvirastoa ja vastaa lääninhallituksen hyväksymien kihlakunnanviraston tulostavoitteiden saavuttamisesta. Kihlakunnannimismies seuraa myös viraston yksiköiden toimintaa sekä edistää kihlakunnanviraston yhteistyötä muiden virastojen ja laitosten sekä viraston ja sen yksiköiden toimialojen kannalta tärkeiden yhteisöjen kanssa.\nKihlakunnanvirastossa on johtoryhmä, johon kuuluvat viraston päällikkö ja muut toimintayksiköiden päälliköt sekä kaksi henkilöstön edustajaa. Johtoryhmä käsittelee kihlakunnanvirastoa yleishallintoviranomaisena ja virastoa koskevat tulostavoitteet ja muut työjärjestyksessä johtoryhmän käsiteltäviksi määrätyt asiat sekä seuraa toimintayksiköiden tulossuunnittelua.\nValiokunta kiinnittää huomiota johtoryhmätyön tärkeyteen ja niihin mahdollisuuksiin, joita johtoryhmätyöskentely antaa kihlakunnanviraston ja sen toimialojen väliselle tietojenvaihtolle ja muulle yhteistyölle paikallisesti kihlakunnanvirastojärjestelmän kehittämiseksi, ilmenneiden ongelmien poistamiseksi ja kihlakuntauudistuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Johtoryhmätyöskentelyn edistäminen on eri osapuolten velvollisuus ja koskee myös yhteistoiminnassa hoidettavia tehtäviä.\nKihlakunnannimismiesten valinnoissa on tarpeen tasapainottaa myös eri toimialojen edustusta.\nKihlakuntauudistus on laaja-alainen ja kompromissien kautta syntynyt valtion paikallishallinnon uudistus. Edellä valiokunta on arvioinut kihlakunta-uudistusta selontekoon johtaneen lausuman pohjalta. Esitetystä kritiikistä ja kehittämistarpeista huolimatta valiokunta toteaa, että kihlakuntauudistus on osoittautunut toimivaksi. Uudistuksen toimeenpanoon liittyvät hallinnolliset ratkaisut vaihtelevat maamme eri osien olosuhteiden mukaan. Uudistuksella on onnistuttu, sen lyhyestä voimassaoloajasta huolimatta, kohtuullisesti saavuttamaan puitelain mukaiset valtion paikallishallinnon kehittämisen tavoitteet. Vallitseva henkilöstövaje ei ole uudistuksesta johtuva seikka, mutta se on vaikuttanut uudistuksen toimeenpanoon.\nOsa alkuvaiheen yhteistyöongelmista on helpottunut ajan mittaan. Ongelmat ovat johtuneet paljolti erilaisista hallintokulttuureista, yhteistyöhaluttomuudesta ja muutosvastarinnasta. Osa ongelmista on johtunut siitä, että uudistus on ollut voimassa vain vähän aikaa.\nUudistuksen toimeenpanoa on edelleen välttämätöntä seurata. Erityisesti yhteistoimintajärjestelyjen laajuus ja resurssipula sekä mahdolliset kihlakuntajaotuksen muutokset voivat vaarantaa uudistuksen onnistuneen toimeenpanon.\nKihlakuntauudistuksen toimeenpanoa on jatkettava tämän mietinnön linjausten mukaisesti. Samalla on turvattava työrauha kihlakunnissa. Keskushallinnon, lääninhallitusten ja paikallishallinnon eri toimijoiden on mietinnön pohjalta ryhdyttävä nykyistä pontevammin eliminoimaan kihlakuntajärjestelmän ongelmia ja kehittämään järjestelmää.\nValiokunta edellyttää hallituksen huolehtivan uudistuksen tarkasta seurannasta ja antavan eduskunnalle vuoden 2005 loppuun mennessä selonteon kihlakuntauudistuksen toimeenpanon edistymisestä. Hallituksen on selonteossa esitettävä ne toimenpiteet, joihin on ryhdytty tämän mietinnön johdosta. Näitä ovat muun muassa:\neri toimialojen palvelujen riittävän ja tasapuolisen saatavuuden turvaaminen maan eri osissa,\nerityisesti poliisi-, ulosotto- ja syyttäjäntehtävien järjestäminen ja hoitaminen kihlakunnittain,\ntoimenpiteet eri toimialojen resurssitarpeiden johdosta,\nkihlakuntajaon säilyttäminen paikallisen luonteensa mukaisesti ja läheisyysperiaatetta noudattaen riittävän tiheänä,\neri toimialojen yhteistoiminnan laatu ja laajuus,\npalvelujen saatavuuden turvaaminen sekä suomen- että ruotsinkielellä,\ntoimenpiteet viranomaisten yhteispalvelun syventämiseksi ja laajentamiseksi,\ntoimenpiteet kihlakuntien hallinto- ja tukipalvelujen hoitamiseksi yhteisesti ja yhteisen henkilöstön aseman vakiinnuttamiseksi sekä yhteisten tehtävien laajentamiseksi,\ntoimenpiteet yhteisen määrärahan käyttöalan laajentamiseksi ja yhteiseen määrärahaan liittyvän ohjauksen yhteensovittamiseksi osastojen omien määrärahojen ja niihin liittyvän ohjauksen kanssa,\ntoimenpiteet kihlakuntahallinnon tietojärjestelmien kehittämiseksi yhteentoimiviksi ja yhteensopiviksi,\ntoimenpiteet tulosohjauksen kehittämiseksi,\ntoimenpiteet eri hallinnonalojen ja -tasojen yhteistyön kehittämiseksi, sekä\ntoimenpiteet kihlakunnanvirastojen johtamistoimintojen ja johtoryhmätyöskentelyn kehittämiseksi (Valiokunnan lausumaehdotus).\nettä eduskunta päättää hyväksyä selonteon johdosta tämän mietinnön mukaisen lausunnon sekä lähettää sen valtioneuvostolle tiedoksi ja huomioon otettavaksi ja\nEduskunta edellyttää hallituksen huolehtivan uudistuksen tarkasta seurannasta sekä antavan eduskunnalle vuoden 2005 loppuun mennessä selonteon kihlakuntauudistuksen toimeenpanon edistymisestä ottaen huomioon muun ohella eri toimialojen palvelujen riittävän ja tasapuolisen saatavuuden turvaaminen maan eri osissa, erityisesti poliisi-, ulosotto- ja syyttäjäntehtävien järjestäminen ja hoitaminen kihlakunnittain, toimenpiteet eri toimialojen resurssitarpeiden johdosta, kihlakuntajaon säilyminen paikallisen luonteensa mukaisesti ja läheisyysperiaatetta noudattaen riittävän tiheänä, eri toimialojen yhteistoiminnan laatu ja laajuus, palvelujen saatavuuden turvaaminen sekä suomen- että ruotsinkielellä, toimenpiteet viranomaisten yhteispalvelun syventämiseksi ja laajentamiseksi, toimenpiteet kihlakuntien hallinto- ja tukipalvelujen hoitamiseksi yhteisesti ja yhteisen henkilöstön aseman vakiinnuttamiseksi sekä yhteisten tehtävien laajentamiseksi, toimenpiteet yhteisen määrärahan käyttöalan laajentamiseksi ja yhteiseen määrärahaan liittyvän ohjauksen yhteensovittamiseksi osastojen omien määrärahojen ja niihin liittyvän ohjauksen kanssa, toimenpiteet kihlakuntahallinnon tietojärjestelmien kehittämiseksi yhteentoimiviksi ja yhteensopiviksi, toimenpiteet tulosohjauksen kehittämiseksi, toimenpiteet eri hallinnonalojen ja -tasojen yhteistyön kehittämiseksi, sekä toimenpiteet kihlakunnanvirastojen johtamistoimintojen ja johtoryhmätyöskentelyn kehittämiseksi.\nHelsingissä 29 päivänä helmikuuta 2000


Hyvää lauantai-yötä! Tässä oon koko päivän dataillu, kokeilin vähä leijan lennättämistä ja käväsin kaupassa sipsiostoksilla.:--D Eipä mulla paljoo muuta ollu, peruskoulun vikat kokeet on muuten ma ja ti, pitäis varmaan huomenna alkaa lukea niihinki.. yhteiskuntaopin ja englannin ei luulis olevan hirveen vaikeita, mut mun motivaatiolla.. No katotaa miten käy!\nKeskiviikkona uskalsin laittaa sortsit jalkaan, kun aurinko paisto niin nätisti. Hurraa!\nOlin aikas värikkäällä tuulella.. Mitäs tykkäätte?:) Ainiin! Unohdin sanoo et mulla oli torstaina pianon vapaasäestyksen tutkinto ja sain siitä nelosen (viis on täydet) eli oon tosi ylpee itestäni! Ensviikolla on vaan kolme päivää koulua, kyllä kelpaa!\nhmm... vähän erikoisen vaikutteen antaa toi ensimmäine ja kolmas kuva susta, duckface ja rinnat. mutta ihan kivan näkönen tyttönen.\nkolmas kuva sen takia, koska mulla on sielä tuubi, ja toi toppi joita halusin esitellä, en mä tissejä esittele täälä blogissa iha muutevvaa:) ja eka kuva sen takia koska se oli muuten onnistunein, eihän tässä mun naamaa esitelty vaan päivän asua!:)\ntottakaitottakai:) mutta ensimmäiseks ei vaa tullu mielee vaatetus o: vaikka ihan nätit vaatteet onkin!\nnoh, kaikilla on oma mielipiteensä ja näkemyksensä asioista:)\nKui hieno toi printtitoppi! Mistä se on? Ja onnea tosta tutkintoarvosanasta, tiiän et se ei oo ainakaan helppoudella pilattu! :D\nKiitti, se on JC:stä, ostin viimekesänä!(: Kiitos paljon, kyl sitä tutkintoo varten on reenattukin!:D\nIhanat farkut ja muutenkin kiva blogi! :)


Hanna Mi: Takkavälineitä\nMies pyysi tulitikuille säilytyspussia. Olemme molemmat lähestulkoon yhtä pitkiä, ja tulitikkuja säilytettiin takan päällä (turvallisuussyistä, ettei poika niihin yllä). Aina sai pomppia, että tulitikkurasian sai käteensä. Virkkasin ensin pussin, mutta en siitä tykännyt yhtään itse. Tarvitsimme myös uuden patakintaan takkaa varten, sillä entinen kärähti. Tähän mies ehdotti farkkukankaista rukkasta, joten luonnollisesti myös tulitikkujen säilytyspussiin valikoitui samaa farkkua.\nRatkoin säilytyspussiin kaksi vyölenkkiä sekä farkkujen viidennen taskun (jonka alkuperäistä käyttötarkoitusta on arvailtu mm. täällä <-klik). Nyt tulitikut roikkuvat takkapellin varressa, sopivasti käden ulottuvilla.\nRukkasta varten tikkasin farkkujen takataskujen suut kiinni. Sisälle työnsin valmiin patakintaan, joku mainosrukkanen jostain joskus saatu. Tikkasin vain rukkaset suusta yhteen. Nyt kinnas roikkuu rautalangasta pikaisesti vääntelemässäni koukussa (en kuvannut sitä koukun rumuudesta johtuen), tarkoitus on löytää kauniimpi kiinnityskoukku sitä varten.\nLähettänyt Hanna Mi klo 14.56\nAarnilintu 24. tammikuuta 2014 klo 19.26\nHaa, aivan loistava:) Mustassa takkakintaassa ei mahdollinen nokikaan näy.\nHanna Mi 25. tammikuuta 2014 klo 7.16\nToimii kyllä hyvin. Molemmat. Olisihan tuota voinut hieman silitysrautaa näyttää noillekin ;).\nLaura 24. tammikuuta 2014 klo 20.49\nHieno setti, varmasti hyvä käytössä. Farkkukangas on yllättävän monikäyttöistä :)\nHanna Mi 25. tammikuuta 2014 klo 7.18\nOlen tykännyt käyttää, farkku toimii todella hyvin patakintaana. Ei uskoisi mihin kaikkeen farkku taipuukaan, kun katselee muiden blogeja ja kirjoja.\nJokke 25. tammikuuta 2014 klo 10.33\nHienoa, kestävää tavaraa hyvään käyttöön.\nHanna Mi 25. tammikuuta 2014 klo 11.24\nKiitos, juurikin näin!\nMarika 26. tammikuuta 2014 klo 9.52\nOivallista kierrätystä!Sinä se osaat!Ja hoksaat :)\nHanna Mi 26. tammikuuta 2014 klo 10.30\nKiitos! Kierrättäminen on hauskaa! Monta kertaa kaikkia mahdollisia materiaaleja purkeista kankaisiin pyörittelee käsissään ja koettaa keksiä, mihin tätä voisi käyttää. Sen huomaa; työhuoneessa kaapit pursuavat kaikenlaista tavaraa, joista ehkä joskus teen jotain (sama suomeksi: osan heitän roskiin sitten muutaman vuoden päästä :D).\nTiina 30. tammikuuta 2014 klo 19.04\nAi kun hieno ja hieno oivallus kans tuo patakinnas! Tosi tyylikäs!\nHanna Mi 30. tammikuuta 2014 klo 21.52\nHanna Mi 30. tammikuuta 2014 klo 22.01\nNiin ja tervetuloa lukijaksi Tiina!\nMia -Willa Oliviasta 6. helmikuuta 2014 klo 9.09\nKiva patakinnas idea :)\nHanna Mi 6. helmikuuta 2014 klo 10.22\nNäin teen sen – aikuisten farkuista farkut lapselle\nRatinan ostoskeskuksen avajaistunnelmia


Lupaavia tuloksia uhanalaisten delfiinien suojelussa – elektroniset äänikarkottimet ehkäisevät verkkokuolemia – WWF Suomi\nUutiset | 22/10/2021\nLupaavia tuloksia uhanalaisten delfiinien suojelussa – elektroniset äänikarkottimet ehkäisevät verkkokuolemia\nIndonesiassa on saavutettu lupaavia tuloksia elektronisten äänikarkottimien käytöstä uhanalaisen iravadindelfiinin suojelussa. Kalaverkkoihin kiinnitetyt ja äänisignaalia tuottavat karkottimet varoittavat delfiinejä päätymästä liian lähelle kalaverkkoja ja sotkeutumasta niihin kuolettavasti.\nIravadindelfiini elää laajalla, mutta varsin pirstaleisella elinalueella Kaakkois-Aasiassa. Niitä tavataan merten rannikkoalueiden lisäksi kolmen joen, Iravadin, Mekongin ja Mahakamin, alueilla.\nUudessa kokeilussa elektronisia äänikarkottimia on testattu Indonesiassa Borneon saarella virtaavalla Mahakam-joella, jossa elää noin 80 uhanalaista iravadindelfiiniä. Viimeisen 25 vuoden aikana verkkoihin sotkeutuminen on aiheuttanut Mahakam-joella jopa kaksi kolmasosaa iravadindelfiinien kuolemista.\nÄänikarkottimien on aiemmin havaittu vähentävän meressä elävien delfiinien, pyöriäisten ja valaiden sivusaaliiksi kalaverkkoihin joutumista, mutta menetelmää ei ole aiemmin perinpohjaisesti testattu joessa elävien delfiinilajien kohdalla.\nMahakam-joella äänikarkottimilla saavutetut tulokset ovat olleet hyviä. Laitteita kiinnitettiin kalaverkkoihin yhteistyössä paikallisten kalastajien kanssa. Heidän mukaansa delfiinit pysyvät loitolla äänikarkottimilla varustetuista verkoista, eivätkä yritä saalistaa niissä olevia kaloja. Tämä hyödyttää myös kalastajia, sillä kalansaaliit ovat kokeilun aikana kasvaneet, eivätkä delfiinit aiheuta sotkeutuessaan vahinkoa heidän elinkeinonsa kannalta olennaisille verkoille.\n– Äänikarkottimet ovat ylittäneet odotuksemme. Ne selvästi pitävät delfiinit loitolla niille vaarallisista kalaverkoista, kuvailee tutkimusta johtavan Yayasan Konservasi RASI -ympäristöjärjestön Danielle Kreb.\n– Tämä on merkittävä asia pienen iravadindelfiinipopulaation suojelulle. Samalla se auttaa myös muiden joissa elävien delfiinilajien suojelua Aasiassa ja Etelä-Amerikassa. Verkkoihin sotkeutuminen on yksi suurimmista syistä jokidelfiinien kuolemiin maailmanlaajuisesti.\nSuojelun kannalta tärkeää on, että hyviä tuloksia saavuttaneita menetelmiä pystyttäisiin toistamaan muillakin alueilla ja muiden lajien kohdalla. Äänikarkottimet voisivat esimerkiksi auttaa sokeita gangesindelfiinejä ja induksendelfiinejä pysymään kalaverkkojen ohella poissa kastelukanavista, joihin ne joskus harhautuvat.\nWWF suojelee jokidelfiineitä yhteistyössä paikallisten yhteisöjen kanssa esimerkiksi jakamalla tietoa sekä kehittämällä ja tukemalla kestäviä ja delfiineille turvallisia kalastusmenetelmiä. Lisäksi WWF tukee yhteisöjen elinkeinojen kehittämistä. Näin vähennetään sekä köyhyyttä että kalastuspainetta, ja delfiinejä joutuu sivusaaliiksi vähemmän. WWF tekee myös säännöllisiä tutkimuksia jokidelfiinien tilasta, yhteistyötä eri tahojen kanssa sekä poliittista vaikuttamista.


Avaa uusi ovi - Artikkeli - Kiinteistömaailma\nAvaa uusi ovi\nVahvistamme osaavaa ja ammattitaitoista myyntitiimiämme. Olemme yksi Kiinteistömaailma-ketjun parhaiten menestyneistä yrityksistä, jo yli 20 vuotta. Olemme vakavarainen yritys, jolla on alueella vankka asema ja uskollinen asiakaskunta. Meidät on palkittu parhaasta asiakastyytyväisyydestä ja sen eteen teemme joka päivä nöyrästi töitä, asiakkaalle tuotettu hyöty johtotähtenämme.\nTiimissämme on tilaa kahdelle alan ammattilaiselle sekä Herttoniemen että Viikin asuntomyymälöissä. Tarjoamme sinulle erinomaiset mahdollisuudet menestyä markkinajohtajan riveissä, valtakunnallisessa Kiinteistömaailma-ketjussa. Saat esimiehen ja myyntitiimimme täyden tuen, työhön perehdytyksen, myönteisen ja kannustavan työilmapiirin, mukavat kollegat ja viihtyisän työympäristön. Yhteismyynti on vahvuutemme ja arvostamme avointa, rehtiä ja suoraselkäistä toimintaa.\nEdellytämme sinulla olevan alan kokemusta ja mahdollisesti olet myös suorittanut LKV-tutkinnon tai muun kiinteistönvälitysalan tutkinnon. Sinulla on ehkäpä jo oma asiakaskuntasi ja oma auto käytössäsi. Lisäksi olet valmis tekemään pitkäjänteistä ja peräänantamatonta työtä. Meillä arvostetaan pitkäaikaisia työsuhteita ja panostetaan työntekijöiden hyvinvointiin.\nTyö alkaa sopimuksen mukaan. Lähetä itsestäsi esittelyvideo, soita tai laita hakemus sähköpostilla. Joskus ruoho voi olla vihreämpää aidan toisella puolen.


Ensimmäistä kertaa, kun kysyin kumppanin levitä minua, hän katsoi minua, kuten olin ehdottanut, että syömme hänen koiransa. Se oli ilmaus jonnekin järkytyksen ja sekaannuksen välillä. Pian pahoittelin sanoja.\n“Miksi minä teen sen?” Hän kysyi. Vaikka hän oikeasti tarkoitti, “Mitä helvetti on väärin teidän kanssanne?” En voinut vastata kysymykseen, jonka hän kysyi tai kysymykseltä, jonka hän halusi kysyä, joten pysyin hiljaa selitettäessä, miksi minun pitäisi aloittaa hoito kahdesti viikon sijasta kerran. Minua nöyryytettiin; eikä hyvää sellaista nöyryytettyä.\nEnnen tätä tapahtumaa minua olin hämmentynyt kaksi ihmistä, jotka olin nukkunut, ja molemmissa tapauksissa en pyytänyt siepata – se tapahtui juuri. Ymmärsin, etten vain pidä siitä, mutta halusin enemmän. Niin paljon enemmän.\nSitten tapasin jonkun, joka oikeasti puree – minkä tyyppistä puremista sinä olet peittänyt purentamerkkejä ja mustelmia päiviä, jos ei viikkoja. Kun huusin kipua, tajusin, että myös huudahtaa iloa. Tämän lisäksi hänellä oli tapana soittaa minulle “likainen riisu”, enkä voinut auttaa, mutta niin pitäisinkin.\nJäin hänen pureskelutuotteensa muutaman kuukauden ajan, mutta koko ajan mietin, mitä helvetti oli väärässä minulle. En edes nostaisi sitä terapiassa – en ollut valmis olemaan äänekäs siitä. Siinä minä olin vilpitön feministi, joka ei halunnut vain olla nimeltään “slut” ja “huora” sängyssä, mutta halusi heikentyä, sitoa, käyttää, hävittää, hämätä, rangaista, hiukset vetää kaikki.\nMatkustin Pariisiin. Tapasin miehen, jonka lopulta voisin mennä naimisiin. Hänen ja vampyyriensä välissä olin päivällistynyt ja nukkunut pari ihmistä, mutta en voinut kerätä sanoja pyytämään mitä halusin. Ei ole helppoa kertoa päivämäärää, jonnekin pääruoan ja jälkiruokien väliin, seksuaaliset mieltymyksesi – varsinkin jos et ole vielä tehnyt rauhan heidän kanssaan. Mutta se on myös välttämätöntä, ainakin lopulta. Jos et ole samalla sivulla seksuaalisesti, suhde ei voi täysin kehittyä.\nMyöhemmin aviomieheni auttoi minua puhumaan mieltymyksistäni. Intiimissä yksityiskohtia, kerron hänelle kaikki ne asiat, joita halusin hänestä tekemään minulle ja hän oli samaa ajattelutapaa, tunsi, että hän oli lyönyt jättipotti. Hän oli myös enemmän kuin vapaaehtoisesti mukana ja seksi ei ollut vain hyvä, se oli hienoa. Vaikka halusin jakaa seksuaalisia seikkailuja ystävieni kanssa, kuten olimme aina tehneet aiemmin, olin hämmentynyt. Voisiko yhtä kovaa feminististä ystäväni hyväksyä tämän “pimeän” puolen? Oliko minun joutunut yhteiskuntaan, joka oli indoktrinaattuna naisten aivoihin, jonka heidän oli tarkoitus olla alahuoneessa? Oli juuri se, mistä tämä oli kyse?\nKuten joku, joka saa hänet elämään sukupuoli-kirjailijana, en ole naiivia sukupuoleen liittyvissä asioissa. Tiedän, että ihmisen seksuaalisuus on monimutkaista ja fetiitit, olipa kummallista, mitä sinä tai minä luulisimme olevan, eivät todellakaan ole kummallisia, kun aikuiset suostuvat siihen. Tämä oli jotain, jonka tiesin olevan tosiasia – mutta tosiasiat eivät aina tee tapausta ihmisen aivoissa, ainakaan minun kokemuksessani.\nJos olet google “feminismi ja BDSM”, huomaat, että ihmiset – feministit erityisesti – jaetaan aiheeseen. On niitä, jotka omaksuvat sen ja ovat kirjoittaneet sen ymmärtämisestä, mutta sitten on niitä, jotka valehtelevat naisia, joilla on nämä seksuaaliset mieltymykset syyttäen yhteiskunnallista yrittämistä “pitämään naista paikalleen.” Minua ei “pidetty” missään tai jopa sorretuksi. Jos jotain, minut vapautettiin.\nSilloin olin läpimurto: Eikö feminismi ole ydin, ei pelkästään tasa-arvo vaan naisten autonomia? Eihän “ruumiini, valintani” ole tärkeä osa?\nKyllä se on. Ja olen feministi, joka haluaa huonontua sängyssä.\nOlen vihdoin tehnyt rauhan tämän osan kanssa itseäni ymmärtämällä, että kuka olen sängyssä täysin erilainen kuin minä olen sängyn ulkopuolella – ja alfa-naisena elämässä, on vain järkevää, että haluan taukoa siitä ja olemaan nöyryyttäviä makuuhuoneessa. Ei, että yritän järkiperäistää mieltymyksiäni – olen tehnyt siitä – mutta se tuntuu ilmeiseltä johtopäätökseltä. Tiedän myös, että kun kumppanini suhtautuu suullisesti intiimiin ympäristöön, otan takaisin ne sanat, jotka haluan ei koskaan anna joku soittaa minulle makuuhuoneen ulkopuolelle. Se ei ole toisin kuin roolipeli: minä olen “slutti”, jonka “suuri paha mies” on rangaistava, joka haluaa rangaista. Jos olemme molempia suostumuksellisia ja mukavia, siinä ei ole mitään väärää.\nKun omistat seksuaalisuutesi, hyväksyt kaikki sen osat. Hyväksyt myös, että mitä pidät hot AF, joku muu voi pitää outoa – ja se on hieno! Meillä on oikeus sukupuoleen, miten haluamme ja sallia (tai ei hemmotella) tietyissä sukupuolitoimissa. Tiedän, mitä haluan sängyssä ja olen yrittänyt vakuuttaa itseäni, että se rikkoo feminismiani. Itse asiassa ei ole mitään feminististä kuin ryöppää sänkyyn jonkun kanssa, tietäen tarkalleen mitä haluat ja laitat sen kaiken. Voin rakastaa vaniljajäätelöä katsellen elokuvia sohvalla, mutta kun on kyse seksi, mieluummin swirls ja cayenne paprikat. paljon heistä.\nKuinka (varovasti) esitellä karkea sukupuoli Bedissa\nReader’s Dilemma: En ole valmis nauttimaan sukupuolta poikaystävänsä kanssa. Onko meidän suhde tuomittu?\nKuinka olen oppinut olemaan vakoamaan jokaisen tyttö, jota näen


Muut Arkisto - Etulainaa.fi\nHakemisto aiheelle "Muut"\nLaskuhelppi.fi on uusi netissä toimiva rahoituspalvelu, joka auttaa kuluttajia suoriutumaan laskuistaan ajallaan. Onko palvelu jollakin tapaa parempi kuin pikavippi? Kannattaako sitä käyttää? Tutustuimme Laskuhelppiin. Katso myös artikkelin lopusta hyviä rahoitusvaihtoehtoja, jos Laskuhelppi ei miellytä. Mikä Laskuhelppi? Laskuhelppi lupaa tarjota 30 päivää lisää maksuaikaa laskuille. Asiakas syöttää laskunsa Laskuhelpin nettipalveluun ja Laskuhelppi maksaa ne asiakkaan […]\nViime vuonna noin joka kymmenes suomalainen oli ulosotossa. Mistä tämä johtuu ja miten asian voisi korjata? Lue lisää. Yli puoli miljoonaa ulosotossa viime vuonna Taloussanomat uutisoi yli 540 000 suomalaisen olleen vuonna 2015 ulosoton kanssa tekemisissä. Suurin osa oli yksityisiä kansalaisia. Heitä oli ulosotossa 485 000. Yrityksiä ja yhteisöjä oli ulosotossa 55 000. Kasvua […]\nNäin lapset ja nuoret liikuttelevat rahaa\nYhä useammilla lapsilla ja nuorilla on käytössään maksukortti, ja netissä maksaminen on arkea. Taloustaidot ja rahan hallinta eivät suomalaisnuorilla ole kuitenkaan riittävät. Lue lisää.\nVertaislainat ovat muodostuneet uudeksi murheenkryyniksi velkaneuvojille. Näin vertaislainat ajavat ihmisiä pulaan. Lue lisää. Vertaislainat ovat nousseet ongelmaksi Oulun seudun talous- ja velkaneuvonnan mukaan viime aikoina on noussut esiin uusi ylivoimainen ykkösongelma: vertaislainat. Niitä saa neuvojien mukaan liian helposti. Ääritapauksessa velallisella on ollut 180 000 euroa pelkästään vertaislainoina – ja tämän päälle muut luotot. Maksukyky […]\nPrepaid-luottokortteja ei ole Suomen markkinoilla tarjolla monia. Niistä yksi löytyy yllättävää kyllä kivijalkapankin tuotevalikoimasta. Lue tästä, millainen kortti on Aktia MasterCard Prepaid. Aktia tarjoaa nykyään prepaid-luottokorttia Suomen vanhin yhä nykyään toimiva talletuspankki Aktia on tehnyt merkittävän aluevaltauksen. Tätä ennen prepaid-luottokortteja ovat tarjonneet lähinnä pankkien ulkopuoliset hieman epäilyttävät rahoitusalan yritykset. Nyt Aktia on tuonut markkinoille […]\nKelan mukaan sosiaaliturvan alikäyttö aiheuttaa enemmän kuluja kuin sosiaaliturvan väärinkäyttö. Suomalaiset eivät hae tukia, jotka heille kuuluvat, vaan mieluummin nostavat vaikka pikavippiä. Lue lisää. Jopa puolet tuista jää hakematta Ylen artikkelin mukaan suomalaisten pitäisi käyttää sosiaaliturvaa ja hakea tukia ahkerammin kuin nykyään on tapana. Hakematta jääneet tuet aiheuttavat yhteiskunnallisia ongelmia, sillä ne on tarkoitettu […]\nLuottokortti ja kulutusluotto eivät ole niin tarpeellisia välineitä kuin rahoitusalan yritykset haluaisivat kuluttajien ajattelevan. Helsingin Sanomat kertoi äskettäin, miten vaikkapa jouluostoksista voi selvitä ottamatta luottoa. Katso lisää. Saituri-blogin pitäjä: Luottokortti ei ole tarpeellinen Helsingin Sanomat haastatteli äskettäin Saituri-blogin pitäjää Antti Rinta-Loppia. Aiheena oli luottokorttikierteen välttäminen. Bloggaajan mukaan tehokkain keino välttää lainakierre on olla ottamatta […]\nPankkipalvelut kilpailuttamalla voi säästää yli tonnin\nPankit laskuttavat erilaisista palveluista yhä enemmän piilokuluja. Korot ja marginaalit eivät välttämättä ole se tärkein tekijä omaa pankkia valitessa, vaan vaikkapa lainan tai luottokortin kuukausimaksut voivat olla paljon olennaisempi asia. Katso tästä, mitä Taloussanomat sai asiasta selville. Näin pankkipalvelujen hinnat kohoavat Lainojen korkomarginaalien pudotus jatkuu edelleen, samoin viitekorkojen syöksy. Tästä syystä asuntolaina on kokonaisuudessaan […]\nSosiaalista luottoa ei yleensä haeta kyllin ajoissa. Ulosoton sattuessa sosiaalinen luotto ei ole enää vaihtoehto. Katso tästä, mikä ongelman aiheuttaa ja miten sosiaalista luottoa pitäisi käyttää. Sosiaalista luottoa haetaan liian myöhään Vantaan sosiaalisen luototuksen esimies kertoo Vantaan Sanomissa, että yhä useampi sosiaalista luottoa hakeva on tilanteessa, jossa lainaa ei voida enää myöntää. Sosiaalisen luoton […]\nESS: Eläkeläiset yhä useammin velkaloukussa\nEtelä-Suomen Sanomien julkaisemien tietojen mukaan yhä useammat vanhukset ajautuvat vararikkoon. Ilmiön ytimessä on monia ongelmia, kuten tulojen pieneneminen siirryttäessä työelämästä eläkkeelle sekä liian varomaton kulutusluottojen nostaminen. Lue lisää eläkeläisten velkaantumisesta.\nVeronmaksajien keskusliitto laati laskelman, jossa selviää, kuka on uuden budjettiehdotuksen voittaja ja kuka häviäjä. Katso tästä, miten uusi vuoden 2016 budjetti vaikuttaa sinun talouteesi ja ostovoimaasi. Ansiotulojen verotus ei heilahda merkittävästi Ansiotulojen verotus pysyy keskimäärin melko muuttumattomana vuonna 2016. Keskituloisen 3256 euroa/kk ansaitsevan veroprosentti alenee 0,2 prosenttiyksikköä 31,2 prosentista 31,0 prosenttiin. Keskituloisen palkansaajan ostovoima […]\nPutkiremontti tulossa? Remonttilaina on nyt tiukassa\nJotkin taloyhtiöt ovat vaarassa jäädä ilman pankin rahoitusta, kun tarve putkiremonttiin iskee. Erityisissä vaikeuksissa ovat syrjäseutujen taloyhtiöt, mutta myös kasvukeskuksissa kannattaa varautua vaikeuksiin. Mistä on kyse? Lue lisää. Etenkin muuttotappiopaikkakunnilla taloyhtiö voi jäädä ilman remonttirahaa Taloussanomat haastatteli Hypon toimitusjohtajaa Ari Paunaa ja sai selville kiinnostavia ja joidenkin suomalaisten näkökulmasta huolestuttaviakin asioita remonttilainan saatavuudesta. Etenkin […]\nVuokra-asujat köyhtyvät nyt entisestään\nOmistusasuminen on tunnetusti järkevän rahankäyttäjän valinta. Maksaessaan asuntolainaa pois asunnon omistaja kerryttää omaa omaisuuttaan. Vuokra-asuja sen sijaan maksaa vapaudestaan kovan euromääräisen hinnan. Tilastokeskuksen uusien tilastojen mukaan vuokra-asujat köyhtyvät tällä hetkellä entisestään. Mitä tapahtuu? Me selvitimme. Jatka lukemista.\nKuluttajan kukkaro vuosimallia 2014\nHelsingin Sanomat tiivisti oivasti, mikä muuttuu kuluttajan kukkarossa vuonna 2014. Lehti ei kuitenkaan ota kantaa viitekorkojen muuttumiseen tai kulutusluottojen hintoihin. Tässä kohtaa Etulainaa astuu kehiin. Tässä on meidän täydennetty listamme siitä, mitä sinun kukkarollesi kuuluu ensi vuonna. Lue läpi napakat listamme!\nTämän artikkelin tiedot ovat vanhentuneet. Suosittelemme, että kilpailutat lainasi sivun yläreunassa sijaitsevan hakemuslomakkeen kautta. Toisinaan ihmiset tarvitsevat lainaa heti eikä aikaa ole hitaasti eteneviin lainaneuvotteluihin pankissa. Näin on esimerkiksi silloin, kun jokin ennalta arvaamaton meno pistää talouslaskelmat uusiksi. Näin voi käydä, vaikka talouden yrittäisi pitää tasapainossa ja suunnitella menot ja tulot huolellisesti etukäteen. Kaikkea […]\nSuomi on kieltämisen ja kateellisuuden maa. Raha on aina tässä maassa aiheuttanut suuria tunteita. Viime vuosiin asti naapurisi risupartainen henkselimies saattoi omistaa enemmän kuin kymmenen ihmisiä koko elämänsä aikana. Silti hän eli näennäisen keskiluokkaista elämää ja oppi olemaan näyttämättä omaa varallisuuttaan. Rahaa ei ole saanut näyttää ja sitä on pitänyt käyttää vaihvihkaa. Sama pätee lainaamiseen. […]\nDemari kansanedustaja Sirpa Paatero ruotii Demari.fi blogissaan pikavippiyrityksiä. Vaikka Paatero myöntää pikalainojen olevan toimiva vaihtoehto jos lainan maksaa ajallaan takaisin, vertaa hän pikavippifirmojen toimintaa villiin länteen. Paatero ei ole varma, onko edes tänä keväänä voimaan tuleva uusi entistä kireämpi lainsäädäntö riittävä pitämään vippifirmat kurissa. ”Alan yrityksistä on löytynyn paljon ’luovuutta’ nykyisten lakien tulkinnassa.” Paatero sanoo. […]\nPikaluottojen korkokatto saattaa johtaa suurten pikalainojen suosion kasvuun, kirjoittaa Keskisuomalainen. Pikavippien vuosikorot pyörivät tällä hetkellä sadoissa prosenteissa. Eduskunnan suunnitelmissa on asettaa raja luotoille, jotka ovat alle 2000 €. Näyttää siltä, että pikavipin todellisen vuosikoron ylärajaksi tulee 50 % + viitekorko, eli korko ei saa jatkossa ylittää noin 52 prosenttia. Takuu-säätiö epäilee, että korkokatto saattaa johtaa […]\nJyri Hänninen kirjoitti elokuun alussa Helsingin Sanomissa pikavippien hyvistä puolista. Hännisen mukaan pikavippiä otetaan myös tarpeeseen, kuten sähkölaskun maksamiseen tai ruokaan. Pikalainalla kituutetaan ne muutamat rahattomat päivät ennen kuin palkka kolahtaa tilille. Tietenkään lainassa, jonka vuosikorko on tuhansia prosentteja, ei ole järkeä. Hännisen mukaan on kuitenkin tilanteita jossa vaihtoehtoja ei ole, koska toimeentulotuen saaminen vie […]\nTietoja päivitetty & kiitos käyttäjille\nUseamman lainayrityksen tiedot on päivitetty käyttäjiemme ilmoitusten johdosta. Muun muassa Freedom Rahoitus, Rahapuu ja Halens-laina ovat nyt ajan tasalla. Muita sivun artikkeleita on myös päivitetty. Etulainaa.fi kiittää käyttäjiä, jotka ovat vaivautuneet ilmoittamaan virheellisistä tai vanhentuneista tiedoista.\nPikavipit ovat suomalaisten synkkä salaisuus. Moniko tunnustaa julkisesti ottaneensa vippiä? Ei kovin moni, mutta siitä huolimatta koko 2000-luvun ajan vipit ovat yleistyneet vuosi vuodelta. Sinunkin kaveripiirissäsi on monia, jotka ovat turvautuneet aika ajoin vippiin. Ehkä sinä itsekin olet salaa näin tehnyt? Ovatko pikavipit vaarallisia? Pikavipit ovat kaksiteräinen miekka. Vaikuttaa, että useimmat lainanhakijat ottavat vippiä tarpeeseen […]\nOk Money luokitus nollattiin\nMyös OK Moneyn luokitus jouduttiin nollaamaan johtuen ohjelmistovirheestä. Kehotamme ihmisiä äänestämään, niin saamme luokituksen taas normaalille tasolle. https://www.etulainaa.fi/ok-money/\nJoustolainan luokitus nollattiin\nJohtuen ohjelmistovirheestä Joustolainan tähtiluokitus jouduttiin nollaamaan.\nPikavippiyritysten kylkeen on syntynyt erittäin innokkaasti pikavippejä vertailevien nettisivujen joukko. Etulainaa.fi:n kaltaisia sivuja alkaa olla jo kymmeniä. Tämä on positiivista kehitystä, sillä pikavippejä todella kannattaa vertailla. Monien firmojen korot ovat uskomattoman korkeita eivätkä pikavippejä myöntävät yritykset ole kuuluisia reiluista ehdoistaan. Ongelma tuntuu vain olevan se, että suurin osa pikavippivertailuista on tehty täysin mainosmielessä. Pikavippiyrityksiin kriittisesti […]\nVoisiko positiivinen luottotietorekisteri estää velkaantumisen?\nPositiivinen luottotietorekisteri on tullut taas esiin kulutusluottoihin liittyvässä keskustelussa. Nykyisellä järjestelmällä kuluttajan luottotietojen tarkistaminen tarkoittaa sitä, että tarkistetaan onko kuluttajalla olemassa olevaa maksuhäiriömerkintää. Kuluttaja ehtii ottaa lukuisia lainoja ennen kuin ensimmäinen maksuhäiriö ehtii rekisteriin. Pikalainoja myönnettäessä juuri tämän laajempaa luottotietojen tarkistusta taas ei välttämättä voi pikavippiyrityksiltä odottaa. Esimerkiksi asuntolainaa myönnettäessä tarkistetaan usein myös maksukyky ja […]\nPikavippien myöntäminen vaikeutuu\nHallitus tehostaa pikavippejä koskevaa lainsäädäntöä. Pikavippejä tarjoavan tahon pitää todennäköisesti tulevaisuudessa rekisteröityä ja viranomaisen on selvitettävä luotontarjoajan soveltuvuus alalle. Näkyvin osuus lakimuutoksessa on lomake, joka lainanantajan on näytettävä asiakkaalle luoton myöntämisen yhteydessä. Lomake kertoo tietoja luototosta sekä lisätietoja kuluttajan oikeuksista ja velvollisuuksista. Myös markkinointia tullaan kiristämään, sillä yllyttäminen pikavipin ottoon tullaan kieltämään uudessa laissa. Luotonantajan […]


Peda.net > Jyväskylä > Jyväskylän Unesco ASP-kouluverkosto > Yhdysopettajien intra > Kokousmuistiot > 31.8. 2017 Yliopistonkatu 1\nUnesco-kokous 31.8.2017 Norssilla\nSonja Betancourt (OKL)\nUlla Aarnio (Lyseo)\nTero Hirvi (Norssi)\n-OKL tekee opiskelijoiden (Biologia, OKL)valinnaiskurssin tutustumisretken pe 8.9. Struvelle. Kurssilaiset mukaan koulujen retkille. Kurssin opetus tiistaisin ennen yleisöluentoja. 12.9. klo 14.15 C418 toivotaan koulujen esittelyä, jotka toivoo opiskelija-apua\n-Tikkala vie kaikki koululaiset (70 kpl) Oravivuorelle 4.10. Humak:ilaisten kanssa.\n12 "tutkimusretkikuntaa", Etukäteen ohjataan ryhmäytymistä: 2 puolikasta päivää: Turvallinen ilmapiiri ja Haluatko tutkimusmatkailijaksi? Isot tekee opetustuokion pienemmille, oppilaat valitsevat oman kiinnostuksen kohteen (matikka/ kuvis/ retkeily...)omalle tutkimusretkikunnalle. ->retkeen valmistautuminen 3.10.\n4.10. Oravivuoren valloitus. Humakilaisilta turvallisuussuunnitelma, vanhempia turvajoukkoina mukana. Joka ryhmässä Herra Struve. Toteutuksessa eri tasoisia tehtäviä, nopeita ja haastavampia eri reiteille jolla porrastetaan porukan kulkua.\nJälkityö koululla: raportti tms tutkimuksellista; muotoilunäkökulma (esim matkamuisto) Kartat, aarrekartat, etäisyydet, arviointi, vanhat mitat, luonnossa liikkuminen, luonnontiede, retkeily/matkailu, jokamiehen oikeudet...\n"Miten tutkimusretkikunta hyötyy minusta? " (Työhakemus)\n-Lyseolla 2 retkeä suunnitteilla: 1 vsk ryhmänohjaajat omiensa kanssa 19.9. klo 12-16. Toivovat luokanope-opiskelijoilta apua ryhmäytymisessä. (Tero Lämsä yhteyshenkilö Humakissa). 5 hengen tiimit, yhteensä 60 henkeä. Teemat biologia, maantiede, matikka, kestävä kehitys...\n13.9. maantiedon ryhmä tarvii bussikyydin (n 20 opiskelijaa), OKL:n opiskelijoita mukaan\ntoivottiin että joku ryhmä voisi vierailla Oravivuorella, OKL:n kurssilaiset veisivät marras-joulukuussa porukan testaamaan kurssilla laadittuja materiaaleja. Tietoa mahdollisimman pian!\nSovittiin, että kaikki tarkistavat oman osuutensa koulukohtaiset tiedot ja niiden paikkansapitävyyden ja korjaavat mahdolliset virheet\nTodettiin Helsinkiin lähtijät ja sovittiin, että edustajat tekevät yhteenvedon seminaarin annista pedanetiin.\n-seuraava kokous 26.10. klo 16.15- Norssin yläkoulu-lukiolla


"Blokkeri" = dissosiaatiota?\n27-10-17, 09:30 - Näyt.: 591\nEn oikein tiennyt pitäisikö tämä laittaa tänne vai Trauman jälkeisiin reaktioihin, mutta päädyin tänne. Kyse kuitenkin ilmeisesti lopulta dissosiaatiosta, vaikka tajusin sen vasta tänään. Eikä kyse edes ole trauman jälkeisestä reaktiosta sillä elän traumassa enkä sen jälkeisessä ajassa.\nElämä on tässä viimeiset kaksi vuotta potkinut päähän todella lujaa. Yhden potkun jälkeen sitten meni ilmeisesti yli ja huomasin olevani ison osan ajasta turta kaikelle p****lle mitä tapahtuu. Tuntui kuin olisin elänyt kuplassa jossa on minä, mieheni ja lapsemme, mutta ei sairauksia tms. Se kaikki tuntui tapahtuvan kuplan ulkopuolella kuin jollekin muulle. Joskus huomasin ajattelevani että "tämä ei tapahdu meille, tämä tapahtuu Tiinalle" mutta se meni ohi. Kutsun tätä kuplaa blokkeriksi. Se blokkaa ikävät asiat tunteistani. Blokkerini meni niinkin pitkälle että kun kesällä tapahtui terroriksikin epäilty puukotustapahtuma se tuntui siltä että se tapahtui jossain kaukana ulkomailla. Välillä kuitenkin ahdisti vähän. Ja välillä sitten blokkeri hajosi, murruin, hajosin, maailma romahti niskaani, en kestänyt enkä pystynyt muuhun kuin itkemään. Muu kuin rauhoittava ei auttanut sillä en yksinkertaisesti pystynyt tekemään muuta kuin ottamaan sen ja itkemään. (Puhun näistä romahduksista menneessä aikamuodossa sillä en tiedä, onko niitä enää. Nyt ei ole vähään aikaan ollut.)\nSitten tuli uusi potku ja huomasin Tiinan palanneen. Huomasin tuntevani olevani Tiina toisinaan. Ja tähän sitten on tultu. Välillä olen Tiina, välilllä AIV (teiniminä) ja välillä "oma itseni". Enää en ajattele että olisi mitään blokkeria.\nTänään kun pyörittelin asiaa päässäni tajusin että tuo blokkerikin taisi olla tavallaan dissosiaatiota. Eikös? Dissosioin pois pahan olon tapahtumiin liittyen? Onko muilla ollut tällaista "blokkeria" ennen persoonallisuuksia? Tai samaan aikaankin?\nJoo käsittääkseni tollanen ”elämänsä ulkopuolella” eläminen tai tunteiden blokkaaminen on dissosiaatiota, depersonalisaatiota tai derealisaatiota yksityiskohdista riippuen. Mulla on ollut tota lapsena ja nuorena paljon just sellaisina aikoina kun vaikeita asioita on ollut paljon, tyyliin niinä aikoina kun sekä isä että isäpuoli on olleet väkivaltaisia jne. En edes ole miettinyt asiaa silloin, se vain tapahtui. Edelleen negatiivisten tunteiden tunteminen on välillä vaikeaa kun blokkaan ne niin automaattisesti pois ja niiden sijasta ilmenee epätodellista oloa, särkyjä, väsymystä, huimausta ja pahoinvointia. En tiiä miten tän automaattiblokkerin tai palomuurin sais pois päältä. Sen takana ois kai pari surullista, pelokasta lapsiosaa joihin haluaisin yhteyden, mutta pitäis keksiä miten. Siitä en ole varma missä järjestyksessä osat ja palomuuri on kehittyneet, kun mulla on ollut tätä niin pienestä pitäen.\n27-10-17, 15:06 - Näyt.: 583\nMä oon blokannu about kaiken itsestäni pois, fyysiset kivutkin jopa. Kaverisuhteet ovat jääneet sillä blokkasin heitäkin kohtaan tuntemani tunteet pois. Rakas harrastus ratsastuskin on jäänyt sillä se herättää liikaa tunteita niin leikin ettei koko harrastusta ole koskaan ollut olemassakaan. Elän oikeastaan aika pahassa itseni kieltämisessä. Oon kieltäny pois koko mun oman persoonallisuudenkin.\n14-11-17, 09:44 - Näyt.: 532\n« Epärehellisyydestä,valehtelusta ja kokemuksesta,että valehtelee | Dissosiaatiosta »


Esko Eerikäinen on saanut valtavan fanijoukon "kestämällä" vaimoaan Martina Aitolehteä - Viihde - Ilta-Sanomat\nEsko Eerikäinen on saanut valtavan fanijoukon "kestämällä" vaimoaan Martina Aitolehteä\nEsko Eerikäinenkin yllättyi ohjelmaa katsellessaan, miten hyvät hermot hänellä on. Martina Aitolehti kertoo rauhoittuneensa lapsen synnyttyä.Kuva: IS / Antti Hämäläinen\n- Meille on tultu sanomaan, miten helppo meihin on samaistua, kun uskallamme olla niin aitoja ja tapella välillä ihan kunnolla, Martina kertoo.\nMartina on tosin huomannut, että hän on puhunut miehelleen välillä liiankin ikävään sävyyn.\n- Olen kyllä rauhoittunut huomattavasti Victorian syntymän jälkeen, Martina kertoo ja Esko nyökkäilee vieressä.\n- Martina on pehmentynyt tosi paljon. Ennen hänellä oli tosi kova kuori, eikä hän halunnut näyttää pehmeää puoltaan edes minulle, Esko sanoo.\nMolempia harmittaa myös liiallinen kiroilu ohjelmassa.\n- Kun tehdään tällaista reality-sarjaa, niin välillä tulee sanottua asioita vähän liian rajusti. Olemme yrittäneet vähentää kiroilua huomattavasti, pariskunta kertoo.\nEsko kertoo saaneensa runsaasti positiivista palautetta miespuolisilta katsojilta.\n- Monet miehet tulevat kehumaan, miten hienosti otan Martinan kiukuttelut ja että miten ihmeessä hermoni kestävät, Esko toteaa.\n- Myönnän, että mietin sitä itsekin, kun vauva oli tulossa ja Martinakin oli välillä niin hullu. Mutta kun lapsi syntyi, tajusimme, ettei tässä ole mitään hätää. Martinasta löytyi heti tosi vahva äidillinen puoli.\nMiehet kyselevät Eskolta jopa neuvoja, miten toimia vahvojen naisten kanssa. Temperamenttisilla luonteilla varustetut Esko ja Martinakin ovat tehneet aiemmin monta kertaa eroa, mutta nyt tilanne on eri.\n- Olen sitä mieltä, että kun rakastat toista, niin olet myös valmis antamaan itsestäsi, etkä vain ottamaan. Tiedän, että voisin lähteä helposti kävelemään riitatilanteista, mutta se sama tilanne odottaisi, kun tulen takaisin kotiin. Siksi asiat on parempi selvittää heti, Esko pohtii.\nNäin ei ole ollut aina. Molemmat ovat oppineet arvostamaan toistensa mielipiteitä pikku hiljaa.\n- Niin metsä vastaa, kuin sinne huutaa. Aluksi meillä oli paljon ongelmia, kun emme tunteneet toisiamme tarpeeksi hyvin. Mutta nyt tiedämme jo, missä milloinkin mennään, ja tiedän, että toinen arvostaa ja kuuntelee minua.\n- Nöyryyden ja kunnioituksen rajat on tärkeä tietää: milloin kannattaa vähän joustaa ja milloin pysyä lujana.


Bakery China 2019 messukuulumisia | Valio\nMika Parviainen sukelsi Shanghain vilinään ja tarjoili Bakery China 2019:n messuvieraille suomalaisia leipomoelämyksiä. Maailman parasta voita kelpaakin esitellä ulkomailla.\nBakery China 2019 kokosi jälleen kerran runsaasti leipomoalan toimijoita, niin raaka-aine-, laite- kuin pakkausmateriaalialoilta. Ylpeänä sain esitellä Valion tuotteita, jotka ovat haluttuja myös toisella puolen maapalloa. Kilpailevia meijeriyrityksiä oli runsaasti messuilla ja jokainen hieman erilaisella tuotevalikoimalla ja teemalla.\nBakery China 2019 tarjosi elämyksiä meille ja messuvieraille\nKiinalaisilla ei useinkaan ole jääkaappeja kodeissa ja maitotuotteet ovat vieraita tuotteina ja makuina. Pikkuhiljaa maitotuotteiden kulutus kuitenkin kasvaa. Aika on siis otollinen myös meille. Valion osasto keskittyi pääasiassa voin ja kerman esittelyyn. Näiden lisäksi oli myös Viola tuorejuustot ja Valio Jäätelöfabriikin jäätelöt. Tarjosimme messuvieraille leivonnaisia, maitopohjaisia kahvi- ja teejuomia sekä ruokaa. Leipomo-osastolla Mika leipoi brioche-leipää, pikkuleipiä, croissanteja ja kahvikakkuja. Vastaanotto oli erittäin innostunutta ja loi paljon keskusteluja ja kysymyksiä.\nKiinassa esiteltiin maailman parasta voita\nVoin ominaisuudet leivonnaisissa saivat aikaan elämyksiä, joita lähdimme messuilta hakemaan ja onnistuimme erinomaisesti. Olimme aiemmin tehneet voileivonnasta videon, joka sai myös paljon kiinnostusta. Nopeakulkuinen ja selkeä video näyttää, kuinka voi toimii niin croissant taikinoissa, kuin kahvikakku- ja pikkuleipämassoissa.\nSuomalainen puhdas luonto kiehtoo kiinalaisia\nMessuosaston taustalla videoscreenillä pyöri kaunista Suomi-kuvaa Valio brändin tueksi. Suomen luonto, puhtaat vesistöt, raikas ilma olikin monessa keskustelussa mukana. Onhan se meidän meijerituotteiden laadun avaintekijä. Näitä elementtejä Kiinassa jäi kyllä kaipaamaan. Mutta asia korjaantui kyllä Suomeen palattua, kun näki kahteen viikkoon ensimmäisen kerran sinistä taivasta ja pääsi hengittämään raikasta ilmaa. Asioita, joita pidämme täällä itsestään selvyytenä.\nMiljoonakaupungissa messutungos saa uuden ulottuvuuden\nMittasuhteet Shanghaissa ovat omaa luokkaansa, sillä jo väestön määrä kaupungissa on 30 miljoona. Suomen väestöön verrattuna siis lähes kuusinkertainen määrä. Tungosta riittää joka paikassa, niin kaupoissa, liikenteessä ja myös messuilla. Meijerituotteista ja leivonnasta kiinnostuneita messukävijöitä riitti aamutunneilta viime minuuteille saakka. Nelipäiväisillä messuilla ehti tapaamaan aikamoisen määrän asiakkaita, joihin teimme takuulla vaikutuksen maailman parhaalla voilla!\nKiinassa on trendikästä tällä hetkellä voikahvi ja matcha kaikessa muodossa. Vihreästä teestä hienoksi jauhettu matcha onkin levinnyt alun perin Aasiasta muille markkinoille. Trendit kulkevat molempiin suuntiin, idästä länteen ja takaisin. Kahvilat ovat Kiinassakin iso trendi ja Shanghaissa kahvilaketju voi avata satoja kahviloita vuodessa.\nLeipomoiden määrä kasvaa myös voimakkaasti ja skaalaa on aivan pienestä artesaanileipomosta todella suuriin tuotantolaitoksiin. Pikkuleivät ovat suosittuja leivonnaisia Kiinassa. Pikkuleivät usein maustetaan kiinalaiseen makuun ja ovat vähemmän makeita.